K3 ri4 £ v 0 *C> :0 3 cö ' 04 -t? Ui <D . 3 Ui • 10 > -+> s ^ 5 0 cl) s 73 V m fi cö cž > > ^ 13 3 s J -T > Ui Ui cö C Cö> ■p 01 . _ cS s oi C -4-> 3 ^ Ui ? .sl Vj Ö eö "oö .S ^ "o Ui 3 cv cv <v ^ cS £ « na -J cu Ui cö S.c3 0 S 'Ö m 0) Õ) £ <V ,rH fef Ä Ö Ö s - 66 .S OS Ui 'dv 5Z bo os ^ U > rd - oS -42 •S iž S "ÕJ "2 bo M ® O Ui n* ^ 2 -2 44 ui " ^ cc -r-J. Ui 03 bc aj s x? 'O 5-1 '2 n OJ Ö 03 ö P O M ■BS& Ui d m cä!> ' «S*S • -K Š rt Ui Ui ci cv 'S f-< .5 ö Ui O 'M 3 § ^ s : a ä o) r* 4) O ^j -4^ S 0)4. !S > .22 -P '£ iš s ö 44 to V «3 V. 4 cż s s ts 3 OI d 5-i :o3 4 % £ cv 3 S bo cõ > -4> Z-LZ w "lo w - Ui < 03 3 Ui cS 44 Ä cö 43 a> 3 3 5 . 43 TS 3 3 "8 S ci ^ PS ^ bo !0Z > £5 Ui H t B ci ^ <u 3 g s ' 1 t/3 3 cZ ö eö 3 ü bfl bC 3 3 ^ CÖ ö j*]* üi tO :eö bC d :c« - JZI £ ° 6 _• CD 03 ü Ö 3 ^ £ 42 &0.W •^>•3 .5 W3 03 P 3 5 <<4 S 3 6. Eesti liitkogu nõukogude vabariik. Eesti töötava rahva pöördumine Riigikogu poole. Tagurlikku võimule sõngetel aastatel andi Eesti talurahvas ja töötav talurahvas rasket kannatust. Meid ekspluateeriti kõpajate käputäiest, meilt riöviti kõik poliitilised vabadused ja hoiti reaotsioonilise režiimi käppide all. Valitses rahvuslik ebavõrdsus ja suurema osa maad ning kapitalistide ja suurmaaomaniike tagurlik poliitika takistas ja lämmatas Eesti rahvusliku kultuuri arengut. Reaotsioonilise kildkonna välispoliitika, mis inguse ja prantsuse juure, piiskoppide ja kapitalistide võimule, takistas kohalike omade arengut. Rahva vaimustus uhinemise üle nõukogude liiduga. 10,000 inimest suurel miitingul Tallinnas. susse imperialistide huvides oli siis tud Nõukogude Liidu vastu, tallas jalge alla rahva elulised huvid ja soovid, sest töötav rahvas tahtis elada da südamlikus sõpruses ja rahus Nõukogude Liiduga. 21. juunil alates on eesti tagurikus võimul lõpp. Töötav rahvas kõi hõikas riigitüüril! minema tagurikus kuid võim mehed ja nende käsi all seda. Eesti töötav rahvas on nüüd ise peremees oma kodumaal. Ta on jäädavalt maha raputanud oma orjuse ahelad ning vabanenud kapitalisti ja suurmaaomanike alt. 14. ja 15. juulil valis Eesti töötav rahvas vabade valimiste teel oma tõeliku esinduse — uue Riigikogu. Eesti Töötava Rahva Liidu platsi vorm ja loosungid väljendavad rahva tõeliku huvisid. Sellepärast hääletas töötav rahvas üksmeelselt Eesti Töötava Rahva Liidu kandidaatide poolt. 21. juulil astus kokku uus Riigikogu. Me tervitame uut Riigikogu kui oma tõeliku esindust ja nõuame meile et ta Eesti Töötava Rahva Liidu platsi vormil ja loosungitele, kogu töötava rahva tahtele vastu, mis eriti selgelt väljendus valimisvõidu puhul olnud mitingutel ja meeleavalustel üle terve maa, maksma paneksi stalinliku konstitutsiooni. Me nõuame, et Riigikogu: 1. Kuulutaks Eesti Vabariigi Eesti Nõukogude Sotsialistlikuks Vabariigiks. 2. Otsustaks liita Eesti Nõukogude Sotsialistlikkude Vabariikide Liiduga. 3. Natsionaliseeriks, s. o. kuulutaks riigi ja rahva omanduseks suurtööstused ning pangad. 4. Teeks lõpu maaga spekuleerimisest; kindlustaks maaga kasutamine ainult töötavale talurahvale; vastustaks väikepõllupidajate ja maa-tammeheide maaga, võõrandades selles maad suurmaapidajatele — ekspluatatooritele; kergendaks otsustavaalt töötava talurahva võlakorrad. Seda nõuame meie oma saadikutelt Riigikogus. Niisugune on Eesti töötava rahva kindel tahe. Edasi uuele ja õnnelikule elule! Elagu Eesti Nõukogude Sotsialistlik Vabariik! Elagu Nõukogude Sotsialistlikke Vabariikide Liit! Eeltoodud resolutsiooniga on ühinenud: „Franz Krulli", Ilmarine, A. M. Lutheri, Rauaniidi, Balti Puuvilla-vabriku, Riigi sadamate teh., Harju maakonna II osakonna ja paljud teised tööliste koosolekud. Riigivolikogu kokkuastumise ja tema tähtsuse puhul korraldati eile õhtul Kadriorg staadionil suur rahvamiting, mis puhul staadionile kogunes rahvast kümneid tuhande. Tribüüni keskele oli asetatud Punaarmee orkester, loodud kaunistatud punaste kangaste ja loosungitega, tribüüni ühel pool Lenin, teisel pool Stalin pildid. Mitingu avas ametiühingute keskliidu organisaator Alfred Masing, rõhutades rahvakogu kokkuastumise tähtsust, kapitalismi kurnamise lõppu ja tunnistades ainult saks olevat õigeks teeks nõukogude vabariigi loomiseks. Kõnele järgnes "Internatsionaal". A. Masingu avasõnade järele kõneles Eesti Ametiühingute Keskliidu abiesimees F. Kadar. Riigivolikoguliige sotsiaalministri abi dr. V. Hiion käsitas oma kõnes feodaalset mis ja töötavat rahvast kurnava kapitalismi arengut, märkis sõjakoledusi, millesse taheti tõmmata ka Eestit. Väärinformatsiooni põhjal arvatakse meil, et Nõukogude Liit tungis Soomele kallale, tegelikult oli Soome konflikti tekitaja, olles Inglise-Prantsuse imperialistide käsilaseks. Õigel ajal paljastati provokatsioon Eesti sõtta kiskumiseks. Ta rõhutas, et tänu uuele olukorrale ja töörahva vabaduse leidmisele, võib meie majanduslik ja kultuurielu olla aasta pärast kõrgusel, mida vaevalt suudetakse ulata. Lõpuks Arnold Jaanus käsitas oma kõnes uue ülesehitustöö ulatust. Koplis, Pärnus, Paldiskis ja mujal seisvad tööstused varsti ei ole suurteks tuiskadeks, haridustöö saab vabaks ja kogu kultuur võib pääseda õitsengule. Nüüd peab iga kodanik võtma osa riigi ülesehitamisest. Ta avaldas tänu Punaarmeele, kes vabastas Balti riigid, Punaarmeele, kes pole enam naereriiogi oma, vaid meie oma armee. Kõne lõpul kõlas jälle internatsionaal. Lõpusõna ütles A. Masing tänades rahvast ja avaldas lootust, et peatselt kogu maailma töötavad rahvad liituvad Nõukogude Liiduga. Rahvahulk tervitas võimsa meeleavaldusega Eesti kommunistlikku parteid, N. Liitu, Punaarmeed ja Stalinit. Eriti võimsa aplausi ja rõõmuhääldega võeti vastu teade Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi loomise kohta. Rahvamiting W.-Maarjas. Pühapäeval, 21. juulil s.a. oli Üle riikliku maatöötörahva Wäike-Maarja oja konna poolt välja kuulutatud Päevakoolituseks. mille eeskava pidid täitma Punaarmee artistid. Ettenägemata põhjustel polnud astistidel aga võimalik välja sõita ja päev asemel korraldati lühike miiting, millega lõpul oli noorrahvale võimalus jala keerutus Punaarmee bajatramehe muusika saatel. Miitingul kõneles sms R. R. F. Rakvere tööliskeskusest, märkides päeva suurt tähtsust, mil astus kokku meie rahva tõeline esindus. Esitati rahvale vastuvõtmiseks resolutsiooni, mille peatüümiaks järgnesid nõuded: 1. Eesti muutub Nõukogude sotsialistlikuks vabariigiks. 2. Eesti astub Nõukogude Sotsialistlikke Vabariikide Liitu. 3. Pangad ja suurtööstused kuulutatakse tagasi rahvavaranduseks. 4. "KIRILIND" nr. 7 rikkaliku lugemismaterjaliga. Sisustus märgime: „William hakkab murdvargaks". „Röövitud amet" — jutuarmutus ja hajameelsus maalidest. „Jäätisekärn saladus" — detektiiv, keda roimad armastasid, „Kaks nädala puhkust" — sekeldus vaguiliivus. Peale selle armastuse jutte, humoristlikke, värvitükise pilte ja illustratsioone, kaks lehte külge auhinna saadetud mõistatuse ja teisi. Uus põnev romaan „KOLM LANE HUNT". 25 senti eest lugemist mitmeks päevaks pakub 100-lhke „KIRILIND". Müügil kõikjal, tellides aastas kr. 2.50, poolaastas kr. 1.30. Kolm tuua liimist tuleb. Tuleõnnetus Amb la ja Lehtses. — Korstnast välja lendanud siide süütasid majad. Pühapäeval kell 14 paiku süttis Amb- la vallas Prümli külas Johannes Tertsile kuuluvat talu vana ja uus elumaja, ühes katuse all asunud, talid ja lauda-d. kokku kolm hoonet. Kõik hooned põlesid maani maha. Tules häviti mitme suurust wallasvara ja 2 koeta. Taluomanik hindab põlenud hoonete väärtust 4000 kr. ja wallasvara 500 kroonile. Hooned olid tule vastu kindlustatud kuni 2.200 krooni eest. Tuli sai alguse leivakahju kütmisel korstnase välja lendanud sädemeist. Kustutustöödel täis 60 tuletõrjat, ümbruskonna käsi- ja mootorpritsidega. Teine tuli leidis aset Lehtse Vallas. Aegviidu metskonnas Sillaotsa vahtkonnas laupäeval, kus põles 12 ha mäenikultuuri 800 krooni väärtuses. Kahjus tulele suvete piiri panna õhtuks ümbruskonna tuletõrje ja metsateenijate poolt. Seni on tule tekkimise põhjus selgumata. KLispallivõistlused Wittke-Maarjas. UERRaeküla osakonna korraldusel toimusid pühapäeval, 21. sept. Wittke-Maarja- ja põllumeeste seltsi aias käsipallivõistlused seltsi ümbruskonna ÜENt osakondade meeste- konna vahel, millest võttis osa ka üks Punaarmee meeskond Tamsalust. Kokku oli võistlejaid 6 meeskonda. Esimesele kohale tuli ÜENRaeküla os. meeskond, teiseks Kiltsi ja kolmandaks Eipri. Punaarmee meeskond jäi neljandaks. Võitjatele antakse vastavad diplomid. Rahvas oli kogunenud mõõistlustel rohkelt. Sellel poolt olid Pillimehed kaasas, kes vahetpidamata lasksid tuletada autuksugudel, siis käis samaaegselt Võistlustega ja mängude vahelajal võistlusplassi kõrvale mürilad ka tants. Surnuaiapüha oli rahvarohke. Pühapäeval, A. juulil s.a. peeti Wittke-Maarja uuel surnuaial surnuaiapüha. Jutlustasid õp. J. Hiie ja kandid. Salumaa. Rahvas oli kogunenud õige rohkelt. Maainimesed kurjabavad kolkull vaikese heinasaagi pärast ning mure tuleb talvine loomaturmude pärast tõrjub kogu' muud mured. Varastatud lehm ja kafilas. Politseile teatatakse Assamalla vallas Piispafi elunee Toomas Väljaots, et tema karjamaalt on varastatud 3-aastane lüpsja lehm ja 4-kuuine kafilas. Loomad olid karjamaal, millel aed ümber ja kus lehm käidin ilüpsmas. Ühel hommikul loodeti, et loomad on aiast välja pääsenud ja ise ära läinud, kuid hiljem selgus, et loomad on varastatud, sest nende ära viimiseks läbi naabri karjamaade oli õige mitmest õhut. Aiad mahavõetud. Peremehe kogukahju kr. 150. Politseile teatas ka Vao v. Ärina külas elunee Joh. Purk, et temaal on 14. skp. kadunud lehm, kuid siiani voli esialgu teada, kas on tegemist Margusega. Pasvere talunikult viis varas ära 322 kr. Suurem rahavargus leidis aset Pasvere wallas, Vasivere külas, kus Johannes Mägi talust viidi sissemurdmise teel üle kuue kukkupõlwe. Kogu kahju 366 kr. Tööline lõõgi kiviga hobuse jalaluu pooleks. Politseile teatas Vaik wallas Västerl elunew talunik Bernhard Kippar, et reede õhtul on tema sulane Elmar Uudel käes Könne hobusega põllul tööl olles kiviga puruks hobuse tagumise reieluu. Peremehe kahju 250 kr. Vagastatud hobune surmatti politseiniku poolt. Sulane ise seletab, et viskauud hobust kiviga sellepärast, et hobune pole muidu edasi läinud ja piitsaga löömine pole vaat ausaid aidanud. Mees võetakse vastutusele loomapiinamise pärast. Koerad murraasid lambaid. Möödunud nädala lõpul murdsid koerad Vaik wallas Ärina külas elunewa talupidajal Johannes Priskaril 3 lammast. Kahel lambal on puretud tagujalad ja -kehad, üks sooled välja lastud. Lambad olid ööseks jäetud põllule, kus nad langesid koertele saagiks. Omaniku kahju 60 kr. Isa kaitseb poega. Politseile teatas Adam Lillenthal, et tema poja Roberti on Antu külas Kvlga talu maa peal asuvalt kiigelt mahatõmmatud keegi Awauduse wallas Kärsa külas elunewa noormees, kelle nime ta ei tea, kuid kes on kohaliku elaniku Saarensi sugulane. Kukkumise tagajärjel väänsas R. Lillenthal vasaku käe. Plahvatus Rootsi soomuslaeval. Stokholm. ETA. (DNB.) Lehtede teatel oli mõne päeva eest Rootsi soomuslaeval ,,Gustaf V" plahvatus, mille tagajärjel kaheksa meeskonnaliiget sai kohe surma, kuna üheksas suri hiljem haavadele. Õhtumüiting teisipäeval. Teisipäeva õhtul algusega kell 7 toimub staadionil kergejõustiku õhtumüiting, mille korraldab UE9M Rakvere osakond. Paasvere astusid puskariwabrik. Politseivõimude poolt tabati õhtul vastu laupäeva Paasvere vallas, Arukse tülas Helene Wahenurme talus puskariwabrik, mille sisseseade oli kõigiti moodne. Vabriku „mestriks" osutus Artur Wahenurme. Tabamise hetkel oli töö lõpetamine selles. Kätte saadi küll kogu sisseseade, kuna piiritust suudeti „vabritseerijate" poolt põrvarile toimetada. Avati Leningrad-Tallinna postilennuliin. ETA. Leningrad. (TAW.) Korrapärase ühendus Leningrad-Tallinna uuel postilennuliinil on avatud. Ajalehed „Prawda" ja „Izvestija", mis saadetakse lennukiga, on Eestis saadaval nende ilmumise päeval. Plymouthi, Pembroke'i ja Cardiffi sadamad purustatud. ETA. New York, 22. juulil. (TASS) ..United Pressi" teatel seletanud Hollandi laev „Hindenburgi" meeskonna liikmed, nagu oleks Saksa Pommilennukid purustanud Inglismaal Plymouthi, Pembroke'i ja Cardiffi sadamad. Nende sadamate laevadokid oleks kõik hävitud. Tõestuseks seati sisse Saksa kohus. ETA. Haag, 21. juulil. (DNB.) Saksa riigikomissar Hollandis on avaldanud määruse, mille järgi okupeeritud Hollandi maa-aladel luuakse karistusasjade jaoks Saksa kohtu asutused. Neiks on Saksa maakohus ja Saksa ülemkohus okupeeritud Hollandi maa-ala del, kusjuures mõlemal kohtul on ühine prokuratuur. Saksa kohtute asukohtaks on Haag. Hollandi kohtuvõimu kõrvaldamisel kuulub Saksa kohtute kompetentsiosse ka süütegude uurimine ja otsustamine, mis on toimetatud Saksa või endiste Saksa kodanikute poolt, ning kõigi nende süütegude uurimine, mis on sihitud Saksa-Saksamaa riigi, rahvus-sotsialistliku erakonna või mõne Saksa kohtunik vastu. USA ehitab kohe ookeani laevastiku. ETA. Washington, 21. juulil. (DNB.) President Roosevelt kirjutas laupäeva alla sellele, mis näeb USA sõjalaevastiku tugevamaks ja loobutab ookeani laevastiku loomisest. Uue ehitusprogrammi teostamiseks, mis peab olema lõpule viidud 1946. või 1947. aastal, on Roosevelt kongressilt juba nõudnud 83 miljonit dollarit esimesteks ehitusteks. Ameerika Vabatahtlikud jõudsid Soomest tagasi. ETA. Stockholmi, 22. juulil (TASS) „Svenska Dagbladeti" korrespondent New Yorkis teatab, et sada Ameerika „vabatahtliku" saabusid 3. juulil Soomest tagasi New Yorki. „Kangelased", kes mõne kuu eest saadeti teele muusikahelide saatel, pöördusid tagasi ilma ausärkideta ja tasuta, olles kurnatud, nälginud ja räbalais. Keegi ei olnud neid vastu võtmas. 76.500 itaalia põllutöölist Saksamaal. VTA. Rooma, 22. juulil. (TASS.) „Popolo di Roma" teatab, et 20.000 kvalifitseeritud itaalia töölist läheb Saksa-maaale. Seal on juba 47.500 itaalia põllutöölist. Augustis tõuseb Saksamaal viimane watee itaalia tööliste ja põllutööliste arv arvatakse 76.000-ni. Rakvere juubeldab. Kuim mõistlik päev. Suur rahva meeleavaldus. Eesti muutmise puhul. Nõukogude Sotsialistlik Vabariik peeti Rakveres esmaspäeval suur ja ennemainitult võimas rahvakogumis. Rahva demonstratsioonil osas olid mitmetuhandepealised rahvahuligad, mis varem Rakveres pole nähtud. Rahva demonstratsioonist tootsid osa Eesti ja N. Liidu armeed, töölised, ametnikud ja töötav intellekt. Lehtede peal olid paljud lipud. Punaarmee nina 1. divisjon ühendkogu hoolitses muusikalise osa eest. Mittegil oli pikema kõne. Kompartei esindaja kelle tuumakavatsused ja uuele tööle ning paremale tulevikule julgustavad sõnad matustus järjest kiiduvad. Toimetus töö lõpul jätkus vahva võimaga meeleavaldus. Suure röömapäeva puhul olid Rakveres kõik ärid ja tööstused suletud mituigi ajal, et võid mõelda kõikidele osavõttu ühisest röömuavaldusest. Koosoleku ajal olid Rakveres linna-tänavate äärmiselt ohutud, sest kõik inimesed viibisid koosolekul. E.T.A. (Stefani.) Pärast Hitleri kõnet Inglastelt saabunud sõnumid jutustavad, et Londonis toimuvate salajase poliitilise võitluse kolme voolu vahel. Esimene vool, mida juhib Churchill, asub seisukohal, et Hitlerile ei ole vaja vastata. Ent teine vool kinnitab, et oleks tark saada vähemalt teada Hitleri tingimused. Lõpuks kolmas vool pooldab vastu sõja lõpetamist. Teiste informatsioonide järele Lloyd George olevat palunud kuningalt audientsi ja soovitanud kuningale, et ta valitsuse kaudu kutsuks parlamendi salajase istungile. Lõpuks kuuldub, et Windsori hertsog olevat saatnud pika telegrammi oma vennale — kuningale, paludes teda järele mõtelda ja soovitades tal nimetada erakorraline kabinett, kuhu kuuluksid Chamberlain, Lloyd George ja Halifax, ja kellel oleks täisvolitused. E.T.A. (DNB.) "PolitMift" teatab Londonist: Sealne ametlikes ringkondades seletatavat, et nüüd olevat Saksamaa igasugune üleskutse Suur-Britanniale üleliigne. Suur-Britannia vastus Saksamaale olevat juba ette antud Churchill kõnes möödunud nädalal. Ajalehe teises teates Londonist üteldakse muuseas, et selles osas Hitleri kõnest, milles ta seletas, et ta ei näe mingit põhjust sõja jätkamiseks, nähtavat Londonis jälle teatavat Saksamaa nõrkuse tundemärke. Londoni ametlikes ringkondades oldavat arvamisel, et Suur-Britannial ei ole midagi seletada Hitleri kõne puhul. Ohu kõnnakud inglismaa vastu. Inglased kaotasid laupäeval 22 lennukit ETA. Berliin, 22. juulil. Sõjajõudude ülemjuhatus teatab: Saksa lennukid ründasid 20. juulil ja öösel vastu 21. juulit lennuvälja; sadamaseadmeid ja õhiväe laadusid Lõuna- ning Kesk-Inglastes, samuti tööstuses Newcastle juures. Pommitamiste tagajärgel tekkisid tulikahjusid ja plahvatusi. Ohu rünnakule vastu sai üks ristleja ja kaks hävitajat tabamusi ja on raskesti vigastatud. Ühtlasi meie võitluslennukid tulistasid õhuvõitlustes kanali kohal alla kaheksa vaenlase lennukit. Peale selle tulistati üks vaenlase lennuk alla Rotterdami lähedal. Öösel Briti lennukid pildusid uuesti pomme Põhja- ja Läänusaksamaale ja Hollandile. Tekitatud kahjud on väikesed. Paljud pommid langesid ühte väiksest linna Põhja-Saksamaal, kusjuures seitse tsiviilisutust sai surma. Neil öhtsel õhu-rünnakutel õnnestus alla tulistada üheksa vaenlase lennukit. Vaenlase lennukid püüdsid rünnata ka Wilhelmshavenit, kuid sunniti tugeva tõrjepilvega enneaegselt tagasi pöörduma. Seejuures meremäe õhu-tõrjekahvid tulistasid neist alla neli lennukit. Vaenlase kogukaotused tõusid eile 22 lennukini. Vastasel meie lennukid on kadunud. ETA. Rooma, 22. juulil. Itaalia sõjajõudude ülemjuhatus teatab: Meie lennukid sooritasid edukat öist Pommitamist Malta torpeedolaadsel. Seda pommitati madalast kõrgusest ja tekitati laiaulatuslikke tulikahjusid. Kõik meie lennukid pöördusid vigastamatult tagasi. Põhja-Aafrikas on alla tulistatud üks Briti lennuk ja vangistatud lennuki kolmeliikmeline meeskond. ETA. Berliin, 22. juulil. Sõjajõudude ülemjuhatus teatab: Uued direktorid Eesti Panga. Eesti Panga direktori kohustetäitjaks on nimetatud senine panga juriskonsult Hugo Pärtelpoeg. Eesti Panga asedirektoriks on nimetatud Eesti Ametiühingute Keskliidu nõunik Harald Raesaar. Mõlemad nimetused on sündinud Eesti Panga nõukogu poolt. Londoni järjekordne valeteade. ETA. Berliin. (TASS.) DNB on avaldanud Rumeenia telearaasiaaentside dementi: „Londoni riigihäälung on levitanud teadet, et N. Liidu väed oleksid Bukowiinas okupeerinud veel 12 ringkonda. Mainitud teade on vale ja ei vasta tõele. Ei Bessaraabias ega Bukowiinas N. Liidu väed ei ole ületanud loodud piiri." Tass ühineb Rumeenia telearaasiaentside dementiga. Ohvrite arv Inglismaal. ETA. London, 21. juulil. (Reuter.) Julgeolekuministeerium avaldas andmeid ohvrite arvu kohta, nii kaua kõig kõi tänani häälungud Suur-Britannia nii on nõudnud 18. juunist saadik, millal algasid laiaulatuslikud õhurünnakud Briti saarele. Kokku on selle kuu jooksul saanud õhurünnakute tagajärjel 336 tsiviilisikut surma ja 476 raskesti haavata. Võrdluseks avaldab datakse andmeid ohvrite kohta liiklusõnnetustest. Nimelt on käesoleva aasta juunikuus saamist liiklusõnnetustes surma 479 isikut. Teiselt poolt on sakslased sama perioodil kaotanud õhurünnakutes Briti saarele 130 lennukit, kus 40—50 lennukit on saanud nii raskesti vigastada, et nad tõenäoliselt ei suutnud jõuda oma baasidesse. Bullitt ja Zita jõudsid New Yorki. ETA. New York, 22. juulil (DNB) USA suursaadik Pariisis Bullitt ja endine keisrinna Zita saabusid laupäeval Lissabonist tulles Clipper lendutoru pardal New Yorki. Maailma moodsaim koolikorraldus. Rahvaharidus N. Liidus. — Rahvusvabariikide üllatavaid näiteid hariduse kasvust. Kogu koolivõrgus on õpetus tasuta. Jaapan vajab Hiina sõja lõpetamist. Tsaariaegne Venemaa oli rahvahariduse seisu poolest ühel viimastest kohtadest Euroopas. Tolleaegse administratsiooni reaktioonilise poliitika tõttu neli viiendikku noorpõlvest pidi parata matult jääma kirjaoskamatuks. NSV Liidu üheks tähelepanuväärse maksu saavutuseks on üldise sundusliku ja tasuta emakeelse õpetuse sisseseadmine iga maal eluneva rahva jaoks. 1930. a. NSV valitsus avaldas seaduse, millega tehti alg hariduse saamine kohustuslikuks kogu NSV Liidus ja seitsmeaastane kool tööstuslikes linnades ning töölisasutustes. Teise viieaastaku kestes teostati NSV Liidus tõeline kultuurrevolutsioon. Nende viie aasta kestes ehitati 20.607 uut kooli. Õpilaste arv alg- ja keskkoolides suurenes 21,3 miljonilt 1933. a. 29,4 miljonile 1937. a. Eriti kiiresti kasvas keskkool, milline 1939. a. omas 12.000.000 õpilast — seega 24 korda enam kui 1915. aastal. Enne revolutsiooni-aegsele kõvale keskkool oli peaaegu kättesaadav matuks toreduseks. 1939. a. aga keskkoolides õppijate arv küla- asulais ületas 1915. a. arvu 250-kordselt. Nagu ka kogu NSV Liidus, õpetus on maksusüstav. Üliõpilased saavad pealegi rohkem määrata riiklikke stipendiume. Peale üldhariduslike keskkoolide NSV Liidus on loodud hulk kutsekoole, mis valmistavad ette keskmise kvalifikatsiooni kaadu reid. Näiteks 1.195 arstiteaduslikus koolis õpib 239.400 tulevast veterinarit, õde ja ämba maemandat. Kvalifitseeritud tööliskaadrite ettevalmistus toimub tehaste juures asuvais koolides, kursustel jne. Nend ettevalmistus- alad annab kolmanda viieaastaku kestes üle 8 miljoni kvalifitseeritud eriti tugeva töölise mitmesuguse kutsealalt. Nii teostub NSV Liidus kodaniku õigus haridusele, — õigus, mis on kindlustatud N. Liidu põhiseadusega ja mida kindlustab NSV Liidu moodsaim ja edumeelseim koolikorraldus. (TASS.). Raadio. Majandus raskesti vapustatud, toiduainete puudus annab tunda. Jalik ka seemnate põlvest. Kohalik aastag kestnud sõja tagajärjel on Jaapani majandus raskesti vapustatud. Toiduainete alal on seisukord muutunud väga raskeks, nii et toiduainete puudust tuntakse mitte ainult Jaapanis, vaid ka Koreas ja Mandžuurias. Ka toormaterjalide puudus on muutumas üha ilmsemaks. Jaapani pangas kullast varad on täiesti tühjaks ammutud. Kriisivõlad on tõusnud 24 miljardile jeenile. Sellised on need hiigelsuured raskused, millede ees seisab Jaapani valitsus. Nende probleemide lahendamine on nüüd Konoje uue valitsuse ülesandeks, kellelt valitsevad klassid ootavad uusi meetodeid raskuste ületamiseks, nii et "resoluutsemaid ja tõhusamaid" meetodeid. ETA. Moskva, 21. juulil. (TASS.) Komeenti ja admiral Jõuni valitsuse lahutamine on Jaapani ajalehe "Izvestija" kirjutab: Jõuni valitsuse tagasiastumine toimus mõni päev pärast Hiina sõja kolmandat aastapäeva. Kahtlemata see on Jaapani poolt kontinendil aetava sõjalise kampaania tulemuste taga järjeks. Uus valitsus on viies valitsus, kes peab lahendama „Hiina probleemi". Tõenäoliselt Jaapan ei ole kunagi varem vajanud nii hädasti sõja võimalikult peatset lõppida mis kui viimase 2—3 kuu jooksul ja seda esimene välispoliitilistel põhjustel. Jaapani poliitilised ringkonnad peavad rahvusvahelist seisukorda äärmiselt soodsaks Jaapani eks pansioonile Vaikse ookeani lõuna- ja edela-ossa. „Hiina probleemi" lahendamine on vaatamata. Üldhariduse suur areng. Silmapaistvaid edusamme on teinud üldhariduse areng rahvusvabariikides, kus enne sel ajal kunstlikult säilitati madalaim kultuuruse arengu aste. Jakuutia autonoomse nõukogude sotsialistliku vabariigi elanikkonnad kirjaoskajate protsent 1917. a. oli 2%, nüüd ületab see 80%. Õpetus koolides on sõnumeid kauge põhja rahvaste emakeeles. Kooli sundus ulatub ka pooleldi rändrahvastele, kellele jaoks koolide juures on avatud internaadid. On tekkinud õpetajate kaaderid, kellest 75% moodustavad jakuudid, evunikud ja teiste kauge põhjamaa rahvaste esindajad. Jakutskis on avatud pedagoogiline instituut ja kolm pedagoogilist kooli. Iga rahvusvabariik annab üllatavaid näiteid mitte üksnes alg-, vaid ka lõpetanud kasvust. Praeguse Tadžiki vabariigi territooriumil ei olnud enne oktoobrirevolutsiooni ühtainustki keskkooli. Käesoleval õppeaastal Tadžikistanis keskkoolides on juba 50.000 õpilast. Uzbekistanis on keskkooli õpilaste arv kasvanud 6000-lt 1915. a. 620.000-le 1940. a., soodne on enam kui 100 kordseks. Väga tähele panuväärne seejuures on, et õpilaste arvu kasv keskkoolides külastus toimub kiiremini kui linnas. Külastajad ruttab linnale järele. Suure rahvahariduse edendamise kavu näeb ette kolmas viieaastane plaan (1938.—1942). Selleks on võetud ülesandeks teostada üldine keskhariduse saamine (kümne aasta kool) linnades ja seitsmeaasta algkooli sisuse sisseseadmise maal ning kõigis rahvusvabariikides. Kolmanda viieaastaku lõpuks N. Liidu alg- ja keskkoolides õpilaste arv tõuseb 40 miljonile, kuna see enne revolutsiooni-aegsel Venemaal oli 8 miljonit. Ka kõrgem haridus N. Liidus on võtnud määratult hoogu. 1914. a. oli Venemaal vaid 91 kõrgemat õppeasutust, kus õppis 112.000 üliõpilast. Nüüd on N. Liidus 708 kõrgemat õppeasutust ja neis õpib 600.000 üliõpilast. Kogu Venemaa Aasia-osas leidis enne revolutsiooni vaid 4 kõrgemaid õppeasutust. Praegu on üksi Kesk-Aasia vabariikides 64 kõrgemat õppeasutust 30.000 üliõpilasega. Maal vanim ülikool — Moskva M. B. Lomonosovi ülikool mahutab praegu 5317 üliõpilast, ülikoolil on 813 professorit ja lektorit ja üle 500 aspirandi. Kolmapäeval, 24. juulil. 7.00 Äratusemäng. Võimlemine, algajatele. 7.20 Õige aeg. Ilmateade. Päevauudised. 7.30 Hommikukontsert. (Helipl.). 8.15 Tallinn ja Türi: Turuteade. Heliplaate. Tartu: Heli plaate. 8.30 Hommikupalvus — õp. B. Leib. (Jaani kirikust). 18.45 Teated ja reklaam. 19.00 Berlioz' avamäng. (Hpl.). 19.40 Meie populaarteaduslikust kirjandusest — Paul Viiding. 20.00 Türi (—20.20) : Venekeelne teadetesaade. Tallinn ja Tartu: Raudtee dialoog. (Hpl.). 20.30 Päevas märkmik või vahemusika. 20.35 Eilsetest tänaeni. 20.40 Päevauudised. 21.00 Õige aeg. Teated. 21.10 Vahemusika. (Hpl.). 21.25 Türi: Põllumajanduse tõuslikud teated. 21.35 Türi: Noorhobuste suvise pidamisest — Põllumajanduse kohtusõunik agr. Eerik Mikkop. 21.25 Tallinn ja Tartu: Naistelaulud. (Hpl.). 21.50 Maa-töörahva Ühise saade. 22.10 Balalaika-orkestri kontsert. 22.50 Õige aeg. Päevauudised ja sporditeaded. 23.05 Türi: Päevauudised soome ja saksa keeles. Streik Shanghai's. ETA. Shanghai, 22. juulil. TASS. Hongkong. Shanghai linnaosa algas 19. juulil streik gaasigühu 1000 töölisest ja Jaapani autobuseühingu 200 töölistest. Samal ajal jatkavad streiki linna 700 transporditöölistest. Streikijad nõuavad palkade tõstmist ja elatisraha riisi ostmiseks, mille hind on suuresti tõusnud. Kronside feldmarssaliks. ETA. London. (Reuter.) Sõjaministriteerium teatab, et kuningas on üleüks kiidud järgmised nimedega: kindral sir Edmund Ironside on nimetatud feldmarssaliks. Kindral Gort on nimetatud väljaõppejõudude peainspektorksi. Kindralleitnant sir Alan Brooke on nimetatud metro-opolite sõjajõudude ülemkontrollajaks kindral Ironside'i järglasena, kusjuures temale on ajutiselt antud kindrali aukraad. Hispaania strateegiline tähtsus. ETA. TASS. "Prawda" on avaldanud artikli pealkirjaga "Kaasaegse hispaania poliitika", milles ta kirjutab muu seas, et praeguses sõjas Püreneede platsil kõikida õigemini ütelda "Hispaania ja tema Euroopa ja Põhja-Aafrika asumaad", omavad suure strateegilist tähtsust. Esiteks võidakse kontrollida Tangerist sisse- ja väljasõitu Vahemerel lääneosas. Seepärast Inglismaa soovis oma ajal Tangeri internatsjonaliseerimist. Tangeri okupatsioon Hispaania poolt on uueks ahwarduseks Gibraltarile. Baleaari saared võivad ohustada laewasõitu Vahemere lääneosas. Lõpuks võivad kõik sadamad Vahemerel, mis kuuluvad Hispaaniaile, ja samuti ka Hispaania rohkarbimaa kasutada mere- ja õhujõudude baasidena Inglismaa vastu. Kanada ehitab uuetüübilist tanke. (Reuter.) Ametlikult teatatakse, et Kanada on alustanud 300 uuetüübilist tanki ehitamist, mis on tellitud Briti valitsuse poolt. Lõpuks teatatakse, et kõik Kanada üliõpilased peavad 1941. aastal astuma sõjaväeteenistusse. Varakult: lahkus meie ridadest koosetruku kaastöölised FROMHOLD ODJAK mälestavad Kunda-Aru-Aluvere paemurru töölised ja ametkond. 21. juulil 1940. a. surma läbi lahkunud lugupeetud seltsiliiget ja kauaaegset juhatuse liiget Alma Valter'it mälestab leinas Sämeru Peren. Selts „Kunda". Ootamata surma läbi lahkunud meie *26, armast nasi Roman Odjaklt sünd. 19. nov. 1905., surn. 19. juul. 1940. mälestavad sügavas kurbuses isa, õde ja vende perekondadega. Kuulutus. Rakvere 1. jaoskonna kohtu-pristav kuulutab, et 25. juulit 1940. a. kell 10 hommikul, Rakveres, Tallinna tn. 40, Arnold Luhti nõudel müüakse avalikul enampakkumisel Jakob Uueni vallasvara: divaan, kaks tugitooli, laud, riidekapp ja puhu del sõstraveini, mis on hinnatud 70 kroonile. Pakkumine algab hinnatud summast. Müüdavaid asju võib näha samal päeval müügi kohal. MM TUURI (vanu ajalehti) müüa «VIRUMAA TEATAJA" talituses, Lai ui. Sa, Peremehe surma tõttu müüa korras rehepexu-garnituur 8 H. P. mootor, masin „Nev Gloria 24", tuulemasin, kaal ja raadioaparaat. Mahu v. Varudi k. Toomas Rohtmets. 2 head IWIthm müüa. Katkus, Pollukse talus. Igasugu Soovin osta väike maja Teatada ühes hinnaga s. 1. t. „Väike maja". Vajatakse pöllutöölist-sulast. Kaubelda J. Voogla, Tiigi küla. Vihula. Vabandan hra E. Landmann'i ja kaaslaste ees 16. juunil s. a. eksikombel tekkinud põhjustel levinenud tühjade juttude pärast. F. ALLIKA. Täiesti korras Ümbersillutamise tööde teostamise tõttu on Võidu tänav Roosi tänava ja Jaama puiestee vahelises osas sõidukitele liiklemiseks suletud alates neljapäeval 25. juulil s. a. RAKVERE LINNAVALITSUS EHITUSOSAKOND. „Önnelikud päevad" M. Claude-Arvid Puget' komöödia 3 v. (4 pid.). Lavastaja — Aug. Sunne. EISMAS — laup., 27. juulil. Algus kell 7 õhtul. VÕSUL — pühap., 28. juulil. Algus kell 6 õhtul. Pääsmete eelmüük: Eismas Kalameeste ühisfcp. Võsul Isopi kaupluses. Teatage kohe, kui palju musta- sõstraid saaksite müüa. Punaseid sõst raid ostame piiramatul arvul 29. skp. ,,'lc.KVib", Saue lau. 14-a, telef. 3-54. K. Ong. Raamatuid, Brošüüre, Hinnakirju, Müürilehti, Aruandeid, Pidukutseid, jne. jne. valmistatakse kiiresti ja maitsekalt HÜHISTRÜKIKODA RAKVERES" tai 12, tel. 135. auto muna. Teateid saab „ARE" raadio- ärist, Lai tän. 9, telef. 384. Vajatakse korralikku numbri tubade Restoran „Euroopa" Lai t. 26. Vajatakse pasarivofsp. Soovitav, kes varem tööd tun neb. Võidu tän. 8. Assamalla vallavalitsus annab välja suulisel vähempakkumisel 26. juulil 1940. a. kell 16 Assamalla vallamajas Kadija, Lasila ja Assa malla koolimajade juures ettetulevad mitmesugused remonti tööd. Pakkumise kindlustuse tagatistrahv on 5% pakutud hinnast. Lähemaid teateid tööde kohta saab vallamajas igal tööpäeval. Vallavalitsus. häid Il suurtükiväe grupi ostab suuremal arvul põllu- ja aasaheinu ajakohase hinnaga. Vastuvõtmine Aikna Põllutöökooli juures. Teateid saab grupi majandusjaoskonnast Arknal. Majandusülem. Vihula vallas Viljandi külas võtab „Virumaa Teataja" tellimisi 1a kuulutusi vastu G. Pruuli kpl. Telefon Vihula I I. Konnakaevti. "VIRUMAA TEATAJA" abi tr litus Jõhvis Tartu tn. S. telef. nr. 122. võtab vastu kuulutusi ja tellimisi • G Virumaa Ühispank Rakveres, omas majas, Tallinna t.18-a Telef. 2-36 Ja 3-82. Osakond Kiviõlis, Kiriku t* 6, telefon Kiviõli 26. Ühispank ja osakond toimetavad kõiki pangaoperatsioone. Teraslaekad (seifid) välja üürida. Panga Juures asub Kindlustus-A/S. „0 MA" esindus. 