S 3 »5> Q O: — »jo 3 õr Oi Ö 3» iSv O 'fu SS S" ÕI P 2:f cs n 3 ar ^ _ 'A S" S! Z p' ö & o- OI to O 3 t- •—i O >S0 C: fõ P O pi 2 c w2 O: ty ■cr 3 ^ o sr |!o cr »- AS" xs ,<v ■ 'Š Ä7 ±1 :P iq o JÖ jO "S % S3 cr.' 'cr. sO S — jO £ p (J5< p 3 % *§ p; r>I( p L 0 *Õ tr** p W M c ip p »p si A 0 ■^2 S- c5 -tf C A-^ " !2 -t- c S ^ | lÕ c. .rr •-p . 'rr o E £ «E "S ip "t? =s 5? P — Jp '1- G JP W ; 'o £■ 3 'SZ ar, £ t: ^ £ I _ ■'cr c "Õ ar, iS ^ i£r c a o j S S 3 ^ Ä s Sl H Ä tMt « ^ " c Z _ QJ ai 1 g -j :e " Q Z A Z. L :p ?! 14: c -jr P JO -i S'. P = a P p c = 5 :P jP P c K JO — P c O P ;ü <3 P P Z-2 Z c £ ^ Z i~ RTl Oi *P -2J ? q *p ^ ä ® C C cu Z S 5) Jp — ^ P hZ fi ö «» P ;; -5 - - lo S - S > p — :p P Z . P ^ £ g p P £ o iö . p >Q ^ ^ Õ c £ >jS p p p -p S ts 2 : S - ^ -5 f.' P oi x; «- ? ^ £ - g ; s £ - % -S c® c ^p t -ss £ t, g:c ^ P ^p „ p — p . 3? §> -fe X p 2: 3 - S <3 Cl a:3 ö I Z p: ji: Ss Ö š ° !' O yv 0 p" s> 'Ju 0 0 Ü ar Õ' ° c 5^ *<£ il- »» S ^ r* I / p 'Ä> C" . 3 , P O" ~ p p P 2 5 p- P: tSn 0. (-! P ö 3 r' S". - =r. q: ^ o Ä p 57 i 1 3^3 2 g — p f «- <=* H- p I g- Sr 'Jo 0 -• S p 3 -■ 0 sr ^ õ O lp-§' s p. , o 0 —, sr 3 p* 2 3 _C- °1 P" p St -tt X % cs 3 » 5 2 P: 5 3 Z « rtj* g- ^ >sv o # 3 » & 5 o 't 0 « 2 p ^ ä.ö D P v» Lg ^ 25 2. 3 ^ p 3 o^ 3 Z 2'. S rt> 3" s o^ « _ - p Sl 5?- 3^ P gr • *Ä ? "P 2- 3 & ^ ?S" s® ^ PI o •rc G Z 3 Pl 3 - Ö 3 ts B 2 p o " o ^ Z ^ K-.? . leÄ?© S- J w» o P "P _ 2.2 2 | 3 <— o p ^ir i p ä rt Ö 3 O P P pr 3 -st. Ü 5: t? <Zf §' 3 soo g? rr w o" i - 3 * 3 5? P -3! P 2- ® £5 ^ rtT 2 S 2T 3 S? ^ • s E p ® ' ^ Sl j P ^S" »Ä 2" -p yt «B P: St * f o' s §•2 *3 3 P p "ü j ^ P P- p "5 A P 3 •H^c P J5> 3 1» *s p P p -V p I Ž -p p 2C CJ <3 p 3 5 " 'p 3 'j! P- ~ :P J Rr. 27 i t Resttäni-wargad (Kliide taha. Miualadu leiti linna veel asumast külinist. Kriminalpolitsei läks korda paljastades Rakvere restoranides toime pandud määratud murdusid. Sissemurdjadena paigutati reedel vangimajja tuntud suurused oma alal, Johan Saia, 27 aastane vanas, Oscar Talpsepp, 27 aastane, ja August Toor, 28 aastane. Juurdluses tehti nende süüks kahte restorani (tuletõrje ja „Nord") sissemurdimises. Leiti üles nende varastatud vein. Kraamipeidupaigaks olid sissemurdjad kasutanud linna serwal Mädapea tee ääres asuvat kuni. Sisse roninud olid mehed viiluselt üle seinad ja siis peitnud saagid tuletõrje eest varastatud summaga heinawirvad alla. Nõudis suurt tööd ja vaeva, kuni küünlasi umbes 3000 kg. heinade läbikäimise, enne kui leiti osa asju — napsipudelid, maia- suved, paber rohked, laudleiad jne. Ka sissemurdmise riistad — peitleid ja muu — leiti varastatud asjade juurest. Meeste nägudest on näha, et nad tublisti on pummeldanud, mis ka loomulik, kui igasuguseid napsi külluses käes. Meeste hingel arvasid, et neid rohkem patmeid, mida arvatakse, selgitab juurdlus. Raadiomikrofoni rekvartiri miinijõudud. Sõrmused on kullatud Rakveres elunud S. andis politseile üle ühe kullavarvin rauast tehtud laskussõrmuse, mis kandis proovi nr. 56, samuti teisi vene proovi tunnuseid. Oma seletuse järele näppistas S. restoran „Euroopas", kus temaga seletsid tuntud „sellid" S. ja L., pakkudes taie kuldsõrmust müüa. Tema soovil näidanud kiie sõrmuseid. Ühes küljes ja prooviga varustatud. Maksu küsinud L. viis kr., kuid kaubale saadud 4 kr. peale. Hiljem täpsemalt järelvaadatades selgus, et sõrmus on rauast, kuid korralikke proovimäärkega. L. seletuse järele olnud sõrmus aga kuld. Petiste vastutusele lootmiseks koos tati protokoll. Nende seletuste järele olla nemad samuti sõrmused ostnud kulla peale, mis ei vääri aga usaldust. Tõuslik takistus rongide liikumisel. Kaks veendurit ei suutnud Rakveres jaama rongi edasi viia, jaama. Tapa poole minema kaubaring. Reisirongi külge peeti siin ka hävitamiseks "Estonia" näitlejate vagonit, kuid see ei saanud teha. Veeder ei olnud suutlik isegi endise koosseisuga läbi Plingeni lume tungima, vaid jäi bugaši aidas kohale kinni. Võeti tagantlükkajana abiks kaubaringi veeder, kuid ka see ei aidanud. Alles siis kui kaks veendurit koos olid teed lõhku- nud lahti ja edasi-tagasi liikudes talunud lume maha, sõitis rong põle- tundlikult hilinemisega välja ilma näitlejate vagoniteta. Neljapäeval hommikul oli hilinemine sama rongiga jällegi Kadrina jaamas. Ligi pool tunnilisse lumerookimise järele võis vastu rong liikuda välja. Rakveres enam liiklemist takistusi ei olnud. Teisipäeval õhtupoolikust kuni neljapäeval hommikuni oli Rakveres ja üldiselt Eestis lumetormi võimuses. Tuiskas ja sadas nii tuge- valt, et väljas liikumine oli üks kõige vastu- meelsemaid tegevusi. Kõikjal ajas, kus mingisuguseid takistusi, suuri hängi- sid, kohamehed olid linnas suures hädas. Ei suudetud kuidagi kõnniteid lahti hoida. Suuremaid takistusi liiklemises tõi tuisk ka raudteel. Kolmapäeval hommikul (kell 5) Tallinnas 'Poolt' tuleva rongi hilinemisega umbes tunni vähem. Kuid ka siin tekkis ajakaotus. Rong ei suutnud kuidagi jaama- st välja liikuda. Olukord oli järgmine. Sissesõitva rong, mille sõidukonna- koosseisus 150 vene sõjameest, 3 transport- ja 6 kraamiwagunit toet- val, võeti esimesele teele. Enne ootas Elas teise tulnud ja tõesti täiesti veel aega. Mõisteti aga selle eest 4 kuuks mängi. Rakveres elunud Herbert Jüri oli ühes nelja teise mehega 1930. a. talvel Sondas metskonnas puid lõikamas. Elukohtaks walitsid mehed Miila metsawalitsemisbüroos, mille eest Jüri lubas maksta 4 -krooni kuus. Peale korteri sai Jüri metsawalitsemalt veel toiduaineid, lubades töörahvast tasuda nende eest. Et aga puulõikus kuidagi õigeks ei läinud, siis talumine oli väga korruptiivne, mis tekitas Saade ja Jüri vahel arusaamatusi. Lõpuks Saade ütles üürilisele korterile üles. Jüri mõis aga oma võla tasumata, lahendades vahetlusid hiljem. Kuigi Saade Jürile korterit ja toidu andis, ei olnud viimane sugugi tänulik, vaid kaebas metsawalitsemis ülemusele, et Saade võimaldas õigeks kasu huvides kodanikkudele võtta riigimetsast puid ja loodetav karistada lootmata. Ka saavat metsatöölised töid üle anda ainult selle järele, kui palju keegi neist jõuab osta Saadele tutvunud. Saade tegeliku tegevuse bohtas toimetati juurdlus ja siis selgus, et selles midagi seadusvastast pole, mille tõttu asi ära lõpetati. Jüri võeti aga vastutusele kaebuse eest ja asi oli 9. märtsil Rakveres Paide rahukogus arutusel. Kohus ees Jüri kinnistas ikkagi, et tema kaebuses olevad andmed vastavat tõele. Tunnistajate ülekuulamisega selgus, et võõraste loomade kavjastamiseks on alati võetud vastava luba. Ka ei võinud Saade võtta meeleheaks, sest sellest poleks olnud tema kasu, kuna valmislõikamisele puude vastuvõtmiseks toimetas metsnik. Kohus mõistis Herbert Jüri mälekirja nelja kuud vanaks rikkinud. Kadrina ühispank tegi 1932. aastal edurikkalt hoiussumma 72 miljoni. Kadrina rahvamaia suures saalis vidas Kadrina ühispank oma järjekorralist aasta-peakoosolekut, kus osavõtjate rohkemal arvu tõttu kippus peaaegu kitsaks jääma. Koosolekut juhatas hra A. Saar. Protokollis pana raamatupidaja prl. M. Lotsius. Läinud aasta aruanne, milles ilmusaaks tasakaalustus kr. 210.101.87, tulude-kulude arv tasakaalustus kr. 19.778.22, kusjuures vahelaskäidu kr. 1611.30, kinnitati juhatuse poolt esitatud kujul, samuti ka puhtakasu jaotus tagavar, kapitaliks ja Osakasuks. 1930. a. puhtakasu üldmõõdu kr. 78.65 lubati Kadrina vab. Tehniküli ühingule toetuseks uue mootor-pritsistoomisele. Juhatuse poolt esitatud 1932. a. eelarve tasakaalustus kr. 14.900. Otsustati palju kaid osas maha lõigata 10 protsenti vähendada, kuna muus osas kinnitati esitatud kujul. Juhatusest valiti uue juhatuseks halli km ann waliti. Lugeja, teatatakse vihula valla järgmine omapärase lug: Ühel Noonu küla koopidajal suri suur siga ära. Omanik viis seal rahva hoone test eemale varestele ja koertele söögiks. Asjast kuulis aga keegi kohalik käsiligu, kes otsustas seaga äri teha. Ta kaupled seal ühele Karula küla jahimehele rebastele söödaks järgmistel tingimistel: Kui jahimees rebase kätte saab, siis maksab lihunikule kolm krooni, kui ei saa, ei maksa ka midagi. Nii jäigi. Nüüd läks lihunik siga ära tooma. Umbes tunnilise raskel töö järele suutis ta 12-puudase seal raiega vinna ja sõrt läks Karula küla poole, kus elas rebastekutt. Jahimees raius seal lõpuks ja viis metsa, naabrimehi heinaküünist juurde, ühtlasi paludes naabrit küünist, et rebase ei läks segamatult söödal käia, mida teatatakse. Viimase vaatlustes on viinud oma eeltuleva majandusaasta eelarve tase-kaalu 230.669 kr. peale, nagu nähtud viinolinikele kättesaadetud eelarvekavandeist, ühes teedekapitali 367.54 kroonilise eelarvega on eelarve tasakaalustatud üldsummal 598.209 kr. Eelarve näitab möödunud aastaga võrdsetest suurt kaotust, terve 180.886,35 kr. väärtusel. Sellest kärpimisest langeb korralise eelarve peale 64.216,35 kr., erakorralisele, mida käesoleva aastal polegi, 1VVV kr. ja teedekapitalile 115.67V kr. Eelarve on koostatud reaalsena ja teiste dokumentidega, arvestades sissetulekutega. Eelarve kärpimise tingimustes suuresti tuulde vähene minek maksudest, mis maa-valitsuse tähtsam tuluallikas, millega kaetakse 82,78% kogukuludest. Riigikogu poolt vastuvõetud seaduse alusel vähendati ka kinnistavarile umbes 20% vähendus, samuti ka tulumaks samal määral. Ka teisi tulusid on eelarves tulnud praegu sest majanduslikust kitsikusest sõltuvalt. Eelarvest tulnud kahanesid oli loomulik, et vähendati ka kulutisi. Siin asuti esimäks järjeks palkade kallale. Otsustati vähendada ametnikkude palku samal määral kui riigiteenijail Tallinnas. Kuigi maa-valitsuse liikmete palka ei saa vähendada maa-volikogu ega -valitsuse otsusega enne lõppu, otsustasid maa-valitsuse liikmed ise loobuda samal alusel oma palgast. Nii viisil saavutatakse ametnikkude palkade alal 624 kr, ja maa-valitsuse liikmete palkades kokkukohtumine 792 kr. Suure viisilisi koondamisi pole võetud ette. On kustutatud vaid valla revidendi koht, millega saavutatakse kokkukohtumine 1560 kr. Kawatsetakse ka kaotada üheks aastaks teenistusvastuse tasu maksamine vanusekretäridele, millega loodetakse kokkukohtumiseks 500 kr. Välja on jäänud ka Jõhvi haigemaja kulud, sest viimane läheb Jõhvi alewivanamale ülepidamisele. Maa-volitsus vaid abib toetuseks 500 kr, ja tasuta kasutada haigemaja hooned ja siseseadega. Põhjuseks sellisele üleandmisele on asjaolu, et haigemaja asub kaugel maa-valitsusest ja selle tõttu on tema juhtimist teostada raske. Lõpuks olgu veel märgitud mõningaid protsentilisi arvutusi tuludest ja kulutusest. Tulude osas on maksud 82,78%-lisest hulgas tähtsam tuluallikas, järgnevad maa-valitsuse ettevõtted 4,51%, maa-valitsuse asutused 3,78% jne. Kulude jaoks on protsentuaalselt juba ühtlasem. Maa-valitsuse kulud teevad välja 22,27%, hoolekanda 20,81%, tervishoid 17,00%, haridus 14,37%, põllumajandus 10,55% jne. Teiste alade kulutused kõiguvad 1—ä% piirides. Kui anda üldist hinnangut koostatud eelarvele, siis peab tunnistama, et on lähtutud põhimõttest: „See suur sekis mööda." täna, samuti ka nõukogu liikmed G. Hopfeldt ja Joh. Müntser. Revidentsikomisjon valiti ka kõik endised — K. Saar, H. Tannebaum ja E. Lilius. Üldiselt peab ütlemast, et Kadrina ühispang on viimastel aastatel edenenud tunduvalt ja võitnud ümbruskonna põllnike, kes rõhuvad enamuses ühispangas liikmed, täieliku ülepidamise nõude usalduse, peamiselt just hoiusummade omanike hulgas, mida tõendab järjekindel hoiusummade tõus. Ega oleks läinud raskel majandusel vastu üle 25.000 krooni. Hoiusummade järelejäevituse tõttu suudeti ka vikile ühispangas liikmeid - laenajaid rahuldada ilma väliskrediiteta. Ühispank võiks teha veel suuremaid edusavamme, kui kõik ümbruskonna hoiusummade omanikud astusid ühispangas liikmeiks nii võtaksid ühtlasi osa ka pangavalitsemisest. Marsfide-kujugas Soufa f da ka naaber lubas. Hakati siis elama ootuses ja lootuses. Jahimees muidugi, et saab rebase kätte, naaber jälle, et saaks heinad „areSti" alt vabaks, et loomad ei sureks mitte nälga. Jahimees saanud ühe õö rebast asjata oodata, läks paar päeva pärast vaatama, kas rebased üldse sööda käivad. Siis leidis ta aga oma suureks üllatuseks, et siga oli kadunud. Olid näha ainult ühed suusajäljed. Tõesti pidi tugev mees olema, kes suuskadel sõites haaras 6-puudase seapoolt selga ja tassis selle lähedalt olewa ree peale, mida võis jälgedest järeldada. Jäljed viisid ühe saama küla talu õuele. Järjelikult oli siga sinna veetud, missugusel otstarbel, on teadmata. Nüüd lihunik, ehkki teab, et rebast ei saadud, nõuab siiski jahimehelt oma tasu. Seda ta vist aga ei saa. Tuisk nõudis inimohvri. Arkna talupidaja August Lugenberg leiti kodu lähedalt lumest surnuna. Linnas napsutamine sai saatuslikuks. Neljapäeval hommikul leidis Arkna as. elanik Hugo Joa oma naabermehe August Lugenbergi, 51 a. vana Arkna asunduse kohalt välja lumest surnuna. Laip lamas umbes 100 meetrit toorest eemal tõmmetega, põlvedega, haberega, purikas ja tuisku lumega ümbritsetud. Kohale kutsutud ametiõhimud laibat tõmmetega, välimärke ei leidnud, vaid konstateerisid surma külmamise tagajärjel. Aug. Lugenberg oli abielus ja 4 lapse isa. Tuntud Ameerika marssikomponist Sousa tõusis eile öösel südamenõrkusega. Ta sai 78 aastaks. Sousa on komponeerinud üle 100 mitmesugust marsi, millest Washingtoni Post" võidnud ilukirjalluse. Ka mõned ooperid ja operetid on ta komponeerinud. Kolmas murdurääns sel nädalal. Seekord külastati Rakvere vallavabrikut. Õhtul vastu 10. kell pandi jälle Rakveres toime kolmas murdurääns sel nädalal. Seekord murti sisse akna Põhustamis teel Kalda tänaval asuvasse Rakvere vallavabrikusse. Hommikul, kui vabriku valitsus läks konveier uksi avama, selgus, et ketrustahustestestemistess ruumides uksed, samuti kontoris sisemised uksed olid kangiga murtud lahti. Kontoris olid laudade laekad murtud lahti, paberid paisatud sega ja umbes 30 kr. raha, mis jäänud öösel laekasse, vīidnud ära. Sissepääsuks on varas näinud palju toaväe akna juurde pääsemisel, kuna välja tulles on lihtsalt tagumikule lasknud mäest alla. Elektri rõõmustus kaitseväe kasarmutes paremaks. Linnavalitsus remonteerib madalpingevõrku. Kaitseväe osade kasarmutes oli senini elektrivoolu pingid suuresti kõikuva, millega nähtava põhjuseks oli liiga peenike jõud linna madalpingevõrku selles raioonis. Et seda pahema kõrvaldada, otsustas linnavalitsus asendada praeguse juhtmet jämedamaga. Ümberkorralduste tööd algavad soojemate ilmade tulekul nii peas kui varajane materjal, mis ära tellitud, jõuab kohale. Turupuhastamine lõuna kordusfe. Leping vangimajaga öeldakse üles. Rakvere linnavalitsus otsustas muuta senist turuplatsi puhastamise korda. Seni puhastasid turuplatsi vangid sellekohase lepingu alusel vangimajaga. Nüüd aga öeldakse lepingut 1. aprillist üles. Turupuhastamisel tahetakse tööd võimaldada nõrgajõulistesel linnavalitsusel. Puhastamine toimub ühe turuvellevaataja valve all, kusjuures tööle võtakse inimesi tunni-eest. Lennuki mudelite valmistamine kursus algas. Rakvere noorkotkaste alal algas neliaväeväe õhtul lennukimudelite valmistamine kursus kapten Andreeseni juhatusel, kes saabuses neljapäevaks Rakveresse. Enne kursuse algust noorkotkastele, pidas ta loengut ühisgümnaasiumis: samuti reedel seminari. 35 tööturit Annilvere. Rakveres töötavatest leiavad Annilveres magistraalkraavi kõige kõrgemisel kindlasti tööd 35 meest. Nõudmine tööbörsile on antud ära - ja juba kolmapäeval pidid mehed tööle saadetama, kuid suur lumetorm paiskas kavatsust ette ja tekitas viivitust. Gilbergi esmaspäeval loodetakse mehed siis kiirelt tööle paigutada. Kõne lennuasiandusest korraldab Rakvere õhukaitseühing ühing rahvadelt, 11. märtsil Rahvamaia saalis. Kõneleb kapten Andreesen Tallinnast. Kõne algab kell 8 õhtul. August Lugenbergi tuntis suure vinna-armastaja inimesena, kes linnast kunagi ei tulnud koju kainena. Teistpäeval oli ta abikaasa seletuse järel kell 8 ajal läinud heinakoormaga Rakvere turule ja jäänud sellest ajast peale kadunud. Õhtul kell 12 ajal tulnud hobune tühja- ja reega koju, kuid peremeest pole olnud. Naine olnud arvamisel, et mees linnas liiga napsus võtnud, sattus arestimajja, nagu varemgi juhtunud. Kolmapäeval pole tuususe ilma tõttu välja pääsenud. Enne kui ta aga jõudis veel Rakvere sõiduks valmistada, teataski naabervpere mees laiba leitud. Laip oli leidukohtal lumme tuiskunud ja täiesti kõvaks vananud. Habe ja juukseid olid värivikasse külmanud, jalad vastu kõhtu kõveratud. A. Lugenberg pidas Äärmiselt asunduses kohta oma abikaasa ja lastega. Temast kõneles naabermees huvitaval, et ta oli olnud kord linnast tulnud, astuda tema poole sisse. Seekord aga ta ei käinud. Nähtavasti eksis hobune suure tuisuse tõttu ja tormis teelt ning purjus mees langes lumme. Hobune aga randas oma pead koju ja mees tõenäoliselt viinasaanuna, ei suutnud ennast aidata ja külmus juba samal õhtul. Aug. Priks 49-aastane. Reede, 11. veebruaril sai Rakveres politsei-komissar August Priks 40-aastaseks. Aug. Priks sündis Wiljandimaal, Pajusis vallas 11. märtsil (27. 2. v. k. U 1892. a. Õppinud 2. kadettide korpuses Pawlowi sõjakoolis. Ohvitserina läks ta maailmasõtta 1. veebruaril 1916. a. peale, püsides suurema osa vabadus- ja revolutsiooniline. Vabadussõjast võttis osa novembrikuust 1918. a. alates, olles 2. jalaväe polkude rooduülemaks. Saades 1919. a. Haapaste. Ülema kaitsetöötajaks, läks ta vabadussõja lõppedes reservi ja astus politsei teenistusse Võrus maakohtu voliniku ülemana. 1922. a. lõpetas ta kõrge madal politseinikkude ettevalmistuse kursused. Võrus asus ta teenistusse 1. juulil 1925. a. Rakveres ja jäi 1926. a. kuni praeguseni. Vastutuleliku ja alati lavale tulnud ametnikuna on A. P. võitnud nii hästi kaasametnikkude kui ka seltskonna hoolimisega, eelkõige leides aga tunnustuse ülemuse poolt kui tugev töömees ja kohusetruu korra valvur. Mehele on paremate aastate läbi väljendanud oma paremad soovid koos sõpradega, lausudes lühidalt: Onne ja püüvust. Felix Tenneberg lahkub Rakverest. Näitlejate Ring korraldab pühapäeval lahkumisõhtu. Rakveres Näitlejate Ringi üks populaarselt ja tunnustatud jõud, Félix Tenneberg, on sunnitud teenistuslikel põhjusil lahkuma Rakverest, kuna 1. diviisi indendantuur, kus ta ametis, kolib Narvas. T. lahutamine on Rakveres näitlejatele konssele tuntavalt kaotuseks. T. on olnud alati vastutulelik ja abipalju ka kõik teistel organisatsioonidel peale Näitlejate Ringil, abistades pidu- ja ülikoolide korraldamisel isegi seltsele väljaspool Rakveret. Esimest korda lavale esines juba 1912. a. koolipoisina, nii et võiks ka 20-aastane lavale tegevus tublit pidada. Rakveres on ta esinenud 80 näidendis, astudes üles lavale 176 korda. Peamiselt on ta erialaks olnud koomilised ja esimese armastajate osad. Pühapäeval, 13. märtsil korraldatakse Tennebergile lahkumisõhtu Rakvere majas, mille kavas näidend, laulud ja muid ettekandeid. Sellest õhust rohke osavõtuga avaldab Rakveres publikul võimalus oma tänu ja hoolde pida, mis tema avaldada senise tunnustamist vääriks lavatöö eest. Loomade ja lindude sõpradele. Mitte üksi inimeste, vaid ka koduloomade ja lindude vastu - oleg meil kaasasõbrad, osavõtt ja haigluskandjateks. Nad on meile sõpradeks, kelle eest oleme kohustatud kanda hoolt. Oma osavõttu nende saatusest ja käiekäigust avaldame selle läbi, kui püüame kergendada nende elu oma kaasabiga ja toetusega, hea tahetega ja võimaluse järel. Et neid ilusaid ülesandeid meelde tuletada, selleks korraldab Rakvere loomakaitse selts pühapäeval, 13. märtsil s. a. käsitööliste seltsimajas loterii-allegrii ühes loenguga, mida kaudustavat veel muusika hõlpsate ettekandedega. Töövad Rakvere seminariumi õpilaste mees- ja segakoori ja soolistide poolt. Kõneleb seminariumi harjutuskooli juhataja hra Nurk Viljandist. Seltskonnalt soojat osavõttu loodab ja palub eriti noori vooli Rakvere Loomakaitse seltsi. Rongi murdis jala. 9. märtsi hommikul toodi Tallinna keskhaigemajja Rakvere elanik Johannes Pertel, 56 a. vana, kel oli ära lõiganud jala altpoolt põlve ja vigastatud õlg. Perteli korjas raudteeliinilt üles rong nr. 8 meeskonna. Arvatakse, et jäi Pertel Taipale ja Rakvere vahel rongi alla. Ise seda ei mäleve. Linnaametnikud õppisid raamatupidamist. Neil päevadel lõppesid linna ametnikkude poolt korraldatud raamatupidamise kursused. Lektoriks oli linnapea H. Awikson. Osavõtte kursustest oli elavate ja küüniste arvult kuni 43-ni. Skants. 1300 poissi Eesti skautide suvelaagrisse. Möödunud nädalal Tallinnas Eesti skautide peavanemad dir. N. Kannu juhatusele veetud peastaabi liikmete, malevate esindajate ja suurlinna komitee ühisel koosolekul otsustati skautiliikumise üldiselt, vaatamata mitte küllalt soodsatele aegodele, käesoleval suvel 15—25. juulini siiski kindlasti Eesti skautide 2. suurlaager ära pidada. Suurlaagri pidamiseks sündsaks kohus kerkis nõupidamisel seni kavatsetud Pärnu lähedale Doberaui kõrval üles ka Narva skautide esindaja kindral Tõnissoni eriliselt soovitusele looduslikult kaunis Uulu rand. 15 km. Pärnust lõunapoole. Lõpulik kohalik otsustatakse kohapeal peale mõlema kohtade tutvunemist. Eesti skautide välissekretäri B. Rautsmani teadete järel on Eesti skautide suurlaagrisse ootud eriti vallisu väliskaukste Soomest, Lätist, Rootsis ja mõnes, nii et juubelilinn lahus Ülepoole poolest tuhande poisi võib tõusta. Rakvere skaute nõupidamisel esitas maleva juht Priimann, kes samaaegselt ka Tallinna ja Nõmme skautide malevate tegevusega lähemalt tutvus. Skautliste kirjutavad Rakvere skaudipoistele Välismaalt. Rakvere skautide malevale saabus saadeti välisriikide skautliste ajakirju 29 üksiknumbrit vastuseks vihkemängu esiletulekuteks - aja- kirja „Eesti Skaut" vastu. Saadetist sisaldab skautajakirju Soomest, Leedust, Rootsis, Saksast, Tšehhoslovakkiaist, Belgias, Hispaanias ja isegi ..lombi tagant" — Argentinas. Aga nende ajakirjade järel, mis ka Rakvere skaudipoistele head töömaterjale esitasid, saame mõelda, et skautluse aseuksdamast osast välismaade poisteliikumistes. Haljala skautirühm korraldab laua-eva, 12. skp. Haljalas mitmekesise kavaaga avaliikumise peõhtu, kandes ette muusika 5-vastusliku O. Lutsu näidendi „Tootsi lood". Põllumajanduslikud kursused Vikulas. Vihula ÜhingÜ osakonna korraldusel peetakse 15. ja 16. märtsil Vihula rahvakogu majas põllumajanduslike kursusi. Kursustel käsitatakse: kanakasvatust, kõrre viljakasvatust ja rohumaade harimist. Võimaluse korral ka tegelikud tööd. Kirjavastused. G. Püss. Rakvere vallavolikogu ja J. Päll, Makust: Teie poolel saadetud „õienudused" ei vasta trükiseaduse nõuetele ja peavad sellepärast avaldamata jääma. Abielumehe õnnetus. Rarwos Gudaööfel aluspesus tänavaal. Esmaspäeval õhtul silmas Narmas. Kreenholmi õigeusu kiriku müüri ääres teenib K. nimeline noormees valajas riidetatud kogu. Alul arvas K., et siin on täiesti võimlik "aimu aasta". Lõpuks hakanud külmast värisema "vaim" inimkeelest, kõnelema. Sellel et "aimuks" arvatud on, siis on läheduses elune mees A. V., keda on naine südamat õhtul alusvese mäel majast välja ajanud. Nimelt läinud A. V. oma õrnema poolega, millel pärast tülli, mis muutunud Mäe ägedamaks, selle silmavilaulu, mil mees hakanud voodisse vaikema. Et ettevõtlik "aine on südametugeva kihtunud", siis nõralt mehelt aluspesus tänavaal. Kus sel tuli tublisti üle tunni külmendada. Noormees viis õnnetu abielumehe enda poolt. Hommikul lahkus ta selle riidega, et minna taas enda "vanaema" poole, kus Heinakuhja asemele 2½ tonni kivepuid. Roela v. T. külas elune talupere mees Joh. R., minnes mööda, nädanud oma heinamaalt kahe hobusega heina tooma, leidis, et kuhust pole enam jällegi järel ja kohal, kus kuhja meel sügisel seisis, oli ümber kuhjaru nõndis korralikult laotud, umbes poolteist süldit häid kuusepuid. Alul arvas R., et ta on eksinud, sest vahetuskaup, mis tehtud teadmata kellel, Poolt, oli ta teadmata R.-ile. Kuid ümber vaadates, jäi R. kindlaks, et ta on ikkagi oma heinamaal ja kuhja varras, kus ta ise tehtud. Nii ei jäänudki mehel muud üle, kui ladus puukuhja regedele ja viis nad koju, sest kahju leidis R. omal kõigest 3—4 krooni, sellepärast ta hakanud ka R. "ausat" varast selgitama. Pealegi oli puid majapidamises kohe tarvis. Kiriklikud teateid. Rakvere kirik. Laupäeval, 12. märtsil kell 8 õhtul kauanatamisaja õhtune jumalateenistus - jutlustab S. Lattik, Viljandist. Pühapäeval, 13. märtsil kell 10 jumalateenistus armulaualt - jutlustab Svetam ja Mäams, Simuna. Kell 5 p.m. saksa keelne jumalateenistus - õpetaja E. Pallon. Kell 1 pühapäeval jutlustab kohalikus palvemajas õpetaja Lattik, Viljandist. Pühapäeval lastejumalateenistus erakorraliselt kell 12 päeval. Kell 3 kirikus põllumehete esindus jumalateenistus - jutlustavad õpetajad Mäeats ja Alwer. Kolmapäeval, 16. märtsil kell 7 õhtul vabatuleva-eelne armulaualt - õpetaja V. Ederberg. Ristitud: Wilma Mehlmann, Ellen Elsriede Luiae. Laulatud: Hugo Aleksander Vaino - Küti Iva allast ja Pauline Marie Kuldvere - Rakverest: Rudolf Eduard Sidvasso ja Alwine Leonore Kust - Kadrinast. Maetud: Mai Schellbach. HH aastal, mansa Rakverest: Jüri Nielmann, 81 a. v. Põltsmaalt: Jakob Bökler, 56 a. v. Tor Mast: Hilda Marie Tinnuri, 35 a., Aasvere v., Tõnis Tõnisson, 75 a., Rakveremaa: Anna Kaupmees, 73 a., Rakvere v. allast. Rakvere Pauluse kirik. Laupäeval, 12. märtsil kell 5:28 õhtupalvel. Pühapäeval, 13. märtsil, kell 11 hom. peab jumalateenistus — köster. Baptisti kogudus. Pühapäeval, 13. märtsil kell 11 e.l. jumalateenistus: kell 2 p.l. pühapäeval kool: kell 5 v.l. õppanäitustus. Juht. E. J. Dahl. Liikumise nõukogu. Katse asjandus ja näitused. Eesti sordiparanduse selts korraldab ka tänavu järjekordse liikumise näitust, katseasjandust ja näituse, mis algab 16. märtsil Tartus. Välja on pandud seemnewilja kodu-maa seemnekasvatajatele, katsetulemusi põllumajanduslikudelt katseasutustelt ja kodumaa uisu ja jahu proovid ühes nendega hindamise audmetega. Näitustel on korraldatud ka seemne ostu-müügi vahel talitus. Näitus on avatud 29. märtsil Rakverel, 30. märtsil Viljandis, 31. märtsil Tamsalus, 1. aprillil Kadrinas, 2. aprillil Rakverel, 3. aprillil Põltsmas, 4. aprillil Lehtses. Lumesadu tekitas Jeruusalemi lemmas kabuhirmu. Kogu Jeruusalemma linn hüüds hullust hir- luust, kuna seal äkki hakkas sadama lund. Palestiinas pole seda juhtunud varem ja sellepärast ka arusaadav kodanikkude üllatus ja ehmatus. Mitu tuhat inimest nägid oma elus esimääselt lund. Jeruusalemma õpetajad pidid koolides kaua seletama oma õpilastele, mida see tähendab ja toetama, et see pole mingit ebaloomulikku nähtust. Tuisk ja torm möllasid igavesti suvel linnas. Hommikul, kui külmus vesi, kao tasid elanikud täiesti pügava peal. Kauplused sulgesid. Külma eest põgeirejve inimesed välist majadesse pakkusid ja liiklemine uulit sai jäi üsna maitseks. Kõige rohkem faiknatab lumes ja külmus vabuinid, kes elavad kergetes telkides. Nädala aega valitses Jeruusalemma maa ja inimesed elasid igavesti hirmus ja kartuses. Riigi tulud selle kuul jooksul 4,5 miljoni krooni vahel. Weksliprotestide arv läheb tagasi. Riigi statistika keskbüroo poolt on avaldatud kokkuvõte riigi sissetulekute kohta jaanuaris. Korralised tulusid on olnud kuu jooksul 8,3 miljonit krooni. 6,9 miljonit krooni asemel 1931. aasta jaanuaris. Tulude vahemine seega 600.000 krooni. Eelarve aasta jooksul 1. aprillist 1932 tulnud 1. veebruarini 1932 on olnud riigi sissetulekuid 66,7 miljonit krooni, millest möödunud eelarveaastal samal ajal oli korralised tulud 71,2 miljonit krooni. Selle aasta käes oleval eelarveaastal kuni veebruarini tulud vähenevad 4,5 miljoni krooni vähemus. Protestitud wekslite arv oli tänava jaanuaris 7500 millest 8900 vistu. Protestisumma oli tänava jaanuaris 1,3 miljonit krooni, mõlema aasta jaanuaris 2 miljonit krooni asemel. Seega on weksliprotestide summa tänava jaanuaris 700.000 krooni vähemus. Jää viis soojaks kaluile merele. 9. märtsi hommikupoolikul ajas tugev torm Soome rannas, Suursaare lähedal üle 300 kalurit puhuuvete jääpankade alal merele. Meestel oli kaasas ka palju hobuseid. 10. märtsi õhtuks suudeti umbes 100 meest päästa, kuid üle 200 meest veel kadunud, kelle päästmiseks on võetud rahutusele kõik abinõud. Kino ... "Iluline maan" näguseb praegune Zooloogia muuseum Rootsi ühispildi "Vene maan" imeuusik "Baltimaade vabastamine". See film, mille sündmustik areneb osaliselt Eestis, on omanikult lavastanud ja mänauult vaatamis käsitleme hooajal, see film on alates lõpetatud, köitev, traagiline, armastus ja viha nii uskumapanekult vaadata filmi kogu aeg uue hoiatusega. Lisaks näguseb veel huvitav helinädaline läänevaade. Vastutav toimetaja: Elmar Lehtmets. Väljaandja: U. Ü. „Virumaa". Virumaa Rahvaülikooli pidu Kadilas pühapäeval, 13. märtsil 1932 a. 5 jaab ara tegelaste haiguse pärast. Rakvere Nädalalehed. Rahvamaja, 13. märtsil 1932. a. Kireva õhtu Felix Tennebergi lahkus puhul Rakverest. Kävivõõristus: Laule, Näidend: Asju SUSiseb. Naljaettekandeid TäHTS. Alguse kella 9 õhtul. Pääsmed ühes tantsuga 1 kr. - 50 senti. Rahvamaja saatis 12. märtsil s. a. Illuusioon. Alguse kella 9 õhtul. Mängib Rahvamaja orkester hra Ritsessoni juhatusel. Kutsed saadaval Rahvamaja eest neljapäevad ja peetud. Noorikaville kogu, Pikk tän. nr. 1. Rakvere Loomakaitse Seltsi poolt korraldatakse pühapäeval, 13. märtsil s. a. Käsitööliste Seltsi saalis kontsert-loeng ühes loterii-allegriiga. Muusika, mees- ja segakoori laulud — seminari õpilaste poolt Kõne — Vilsandi loomariigist — seminari õp. hra Nurk'i poolt. Alguse kell 5 p. 1. Ir. Uks Oolina hambaarstimise kabinett. Suuhaigused. Kunsthambad. Rakvere, Lal uul. 15. Vastuvõtt minek Kundas Uustalu majas. Poisid - suled kätte! Oleme veel salapärasemad ja müstilisemad kui Greta Garbo. Tormake, võidelge, võitke! Lõpp tulemuseks kaks imeilusat neidu. Kirjad, soovitavate fotodega : Jõhvi, Rausvere post. „Clara Bow", ..Greta Garbo". Tapal, jaama juures ühes sisseseadega ära anda. Küsida Jaama tän. nr. 1, söögi majast. Ostan kuldraha. Maksan head hinda. Tallinna tän. 25, pudukauplus Amberg. Vajatakse üürile jalaga õuuhinmajuülii Teatada s. I. t. „Masin". Härrad ritterfepad! Võimaldage püksid ja vestid tööd kodu, võin ka palitud- ja pinsakute tegija käealune olla. Aadress s. I t. „Suure 30". Viru-Roovik, Raslveres võtab, „Virumaa Teataja" tellimust vastu hra Voldemar Ale. alukoht rendile anda, Rakverest 4 klm. ja sealsamas ka ehitusepaasi müüa. Lähemaid teateid Pikk tän. 16, lihakaupluses. Toiduainete kauplus ära anda käidavas kohas. Küsida Küti t. 20, majaomanikult, jaama vastas. Soovin osta väikese talu, millel jõgi või alatijooksev oja krundi läbistaks. Andmed ühes hinnaga saata Narva, Tuleviku tän. 17—1. Vajatakse karja talitajat. Kaupa tehakse Avanduse põllu töökooli talus, Simunas. Müüa kaks tugevat Küsida linnavalitsusest tuba nr. 10. Soovitakse Rakvere ümbruses rentida. Ostan ka inventaari. Teatada Rakvere, Malmi tän. 20, Pruul. Müüa Äravedamiseks Vaeküla Möedal- kui. Teateid Sõmerult, Lokki t. Esimene Rakvere köie- ja nööritöösfus. Saue tän. 3 RAKVERES. Saue tän. 3 Teatan sellega, et müün oma köie- ja nööritööstusest väikesel ja suurel arvul alandatud hinnaga mitmesugust nöörikaupa, nagu: igas jämeduses sidumise niiti, matti, lunge-, vedru-, võrgu-, pesu-, ohja- ja köienööri siisal ja kanepist, sadulavõid, mööbligurti ja mitmes suuruses heinavõrke. Valmistan ka omatoodud materjalist hinnaga 25 snt. kilo ja vahetan kohe linade vastu köie- ja ohjanööri. Omanik köie- ja nööritegija meister D. GRÜNBERG, Saue tän. 3. VIRU PANK Asutatud 1911. a. Rakveres, Pikk tän. nr. 2, omas majas. Telefonid: Juhatus nr.22, Üldine nr. 109. Võtab raha hoiule ja maksab kõrgemat ajakohast protsenti. Annab laenusid mitmesugusel kujul ja kindlustusel. Toimetab raha edasisaatmist ja kõiki muid operatsioone. Panga tulekindlas varakambris teraslaekad (seifid) välja üürida väikese tasu eest. Panga juures Eesti Omavalitsuste Kinnitusseltsi „OMA" peaagentuur. Tule, elu ja muud kindlustused soodsatel tingimustel. ESn^iMElBQUfllllUQj Müüa linna lähedal suur Teateid saab 12. märtsist—17. märtsini Viru Pank, Pikk tän 2, Rakveres. Väljaüürida köökidega, kolm ja kaks luba. Pikk tän. 43. Jõusepass Järel väljaantud Varangu vallavalitsusest 1923 a. Toomas Uuberg'ile ja edasi antud Filip Goldbergile. Teatan, et kutsub ammutehtud ning kokku nõutud jõpikasukate välja-lunastama, Gustav T. p.Kalli, vastaselt korra müüb valmisteerimise kulude eest ära. Rõsep T. H. Kalikülas. Teatan lugupeetud kaukatarvitajatele, et olen oma kellade, kuld- ja hõbeasjade äri Üle ViinUd Pikalt uulitsalt nr. 5 Tallinna uul. nr. 34, Saadaval suures valikus igasuguseid kellaid, kuld-, hõbe- ja kristallasju alandatud hindadega. Austusega V. USCHAKOV. Maarjalaat Rakveres on 18. ja 19. märtsil. Linnavalitsus. Ostan suuremal arvul häid kuivi ja tooreid köhte puid. Kaupa tehakse 12. märtsist kuni 17. märtsini Rakveres, Veemi tänav nr. 4. Seltsidele Piletiraamatuid, Liikmete nimekirja raamatuid, Liikmekaarte, Kviitungiraamatuid, Kassa- ja protokolliraamatuid saadaval „ÜHISTRÜKIKODA RAKVERES" Laia tän. nr. 12. Telefon 1-35. Simuna lait peetakse 21. märtsil 1932 a. Vallavalitsus. Ühenda. mõõtude kordaseadmist ja tembeldamist võtame vastu veel 4.—18. märtsini 1932 a. Rakveres, Laia tänav nr. 8. TEHNILINE TÖÖKODA. Märkus: Templi alla kuuluvad kõik kaalud ja mõõdud, mis tembeldatud 1928 a. ja varem, kui ka kõik kaalud ja mõõdud, milledel templid on kustunud. Eestimaa Autojuhtide ja motoristide ühing Rakvere osakonna korraline peakoosolek peetakse 20. märtsil s. a. kell 10 hommikul omas ruumes, Laia tänav 23. Päevakord: 1) Juhataja ja kirjatoimetaja valimine, 2) 1931. a. aruanne, 3) 1932. a. eelarve, 4) Liikme maksu vähendamine, 5) Valimised põhikirja järele, 6) Jooksvad asjad. Kui tähendatud ajaks tarviline arv liikmeid ei ole kokku tulnud, peetakse 1 tunni hiljem koosolek ära, mis otsusevõlmeline liikmete arvu peale vaatamata. Kullenga as. on „Virumaa Teataja" müügil juba lehe ilmumispäeval varem lehe ilmumispaeva eelõhtul hra A. Trelnbuk'i kaupluses. Valgma kauplus. Undla vallas võetakse „Virumaa Teataja" tellimisi ja kuulutusi vastu ning müüakse üksi lehe numberid. Kaja r ? ^Taluperenaise", „P §üumehe" ja „Karja majanduse" tellimisi võetakse vastu „Viru maa Teataja" talituses, Rohuaia uul. nr. 11. Porkuni vallas võtab «Virumaa Teataja" tellimisi vastu hra Eduard Lehtmets. Aasa külas võtab «Virumaa Teataja" tellimisi vastu hra August Juurmann. Nagala külas, võtab ..Virumaa Teataja" leili ni isi vastu hra Heinr. Kübarsepp. Kihlevere asunduses võtab ..Virumaa Teataja" tellimisi vastu hra Karl Mikfeldt. «ÜHISTBÜKKODA BAKVBBBS». 