Päevaleht Ilmub iga lehtedele. BvKmSs m TaWmraG Wws MÄ. M.T. Võnkaat ne. 338. NdeesS ?iht° La «chakwjabeS-K MWstche" wweissele, Uis« »B ?. Pesexb. ftffffiWt tttftBf*& igs mmmm 3 SG» MM «nmWM «st? kstz. m «M«s «a«ss wi Sl feOe ««MNLW A« etnäWf ässtefeuste »«q»a«tst«-rv« «akjÄ 5 kop.. rMW . ofa* IC Kop., lcht «sstfas ts kop. „Päevaleht« maksab SheS taa»a««etega: f eSitge ehk Sagastss hmteSi > SäSHnus ?@{b lätte laate»» < tetmrtafet ist too wttef t teo» aÄ pmls Z rbi. tsws «Ms xsMSM. ÜM. wms ooSta Wft4t6ls9hl M-i« . • f■ K • P** • .•• 2 • SL • " I*ao ! meetosd « & 1 ® &© © \ veeraad a e 1. 40 * 1 wwsäw » * * TR* ' vhs Km seedi —» 5 ® » ' ühe Km yoite - s 6® . ühe tea seale —„45 * , 11*. 66. Kesknädalal, 19. märtsil (1, apr. 1908. il. MM!I. Väikepõllumehe laenuusaldus. Kui sageli ei tormita meie mõtte põllumehel, võib talupidaja oma majapidamises laenu. Selle korral ei taha meie siia mitte suuremast laenust kõnelda, mida ta vastavalt mõnel haruldasemal korratarwttab, nagu koha ostmine, või parandamine korral, kui ta pärandusest teatud osa teistele pärijatele võlja peab maksma jne. Sarnast suuremat laenu on väikepõllumehel viimase sel ajal juba kergem teha, iseäranis sellest saadik, kui põllumaa meie maal oma tegevust alustas. Halvem lugu on põllumehel juba mõõda laenu usaldusega, see on niilguse laenu saamisega, mis vastu ütlemega kümneid, või paari kolme sajaa rubla niitulatab ja mida tal ilma huvita ja kulutada lühemaks ajaks tarvitab. Siin juures peab neel tähendama, et talupidajal iga kord ka põllumaa või mõnes muus pangas mitte laenuusaldust ei ole. Ütleme näituseks, et keegi põllumaa panga abil talu ostis ja sealt teatud summa laenuks sai. Sellega on siis ka ta laenuusaldus lõppenud ja uue tegemisest ei või enne jutu tõigi olla, kui endisest teatud osa ära tasutud on. Peale seda röövib Aga seesama väike põllumees veel mõni kord hädasti laenu tarvitada, juhtumisi selleks on palju, milles meie väikepõllumehed kõige paremini leiavad jutustada. Mõnikord läheb seda hoopis kiiresti ja etteaimamata tannis ja sel korral ei tea abitarvitaja tõesti mitte, kas ta raha laenuks võiksi saada. Ütleme, tal on vaja öömaja ehitada, töölooma asemele kiiresti uut muretsema, võtab ta tahaks omale mõnda inajapidamises hädasti tarvitava minema lõõri, põllutöö masinat või muud sellesarnast muretsema. Teine kord näeb väikepõllumees väga hästi, kuidas ta selle läbi oma talu sisse tulekul suuresti täks, kui ta õiguse juures mõnda muudatust või uuendust ette võtab, põllumaa juurde teeks, metsa lahti taks, soojenditaks, jne. Plaanitsetud uuendus, mis väikepõllumehel juba ammu meeles mõlgub ja mis ennast lühikese ajaga mitte üksi tasab, vaid pealegi head kasutatud, peab aga rahapuudusel sagedasti ka ikka ilusaks plaaniks jääma. Samane ligu on ka põllusaabuste müügi toimetamisega. Talupidaja teab ehk väga hästi, ba ja kuidas ta oma põllumaid produktist kõigil kasulikumalt kaubale võtab, kuid jällegi puudub ettevõtmis kordasaatmisel tarviline jõud. Selle asemel, et oma tõõvaevad ainuüksi omale anda, peab ta seda rahapuudusel sagedasti ülesostjaga, vahelt kauplejaga jagama. Selle samal teel, mitme käe läbi peab ta ka maasapidamist tarvitama tarbeaineid müüjalt osta ja maksma, ilma milleta ta sel korral täiesti läbi võtab saada, kui tal teatud summa alati käepärast tarvitada oleks. Takistusel on kõigiti laenuusalduse puudus, mis väikepõllumeest igatepäeviti seob ja viimasel korda vaevast väikeste osade kaupa suuri suminast kõrvalistele isikutele ära jagab. Kust võiksid väikepõllumees juhtumisel tarvitada vähendatud laenu teha? Naabri käest on seda võimata saada, sest sagedasti tarvitab ta seda isegi, võib teda seda isegi, võib ta ehk puudub laenu andmiseks usaldus. Ta ei lõõne eesotoküllalt usaldust väärtuseks ja kartus, et ta omast ilma võtta jääda, sunnib teda ettevaatlik olema. Kuid ka laenaja seisukoht asjus pealt vaadates ei ole eraisiku käest laenamine just kiidet. Esiteks nõuavad niisugused laenud ja huvitavad väga kõrge intereesi, mis laenuandja jooksul raskeks läheks ja loodetakse, et kasu suurendataks. Pealegi võib eraisik laenuandmise juures mitmeti rasked tingimused teha ja laenu ka nii sellel korrale tagasi nõuda, mida see otse võimata on. Selle pärast läheb talupidajale kindlat väike-laenu andjat tarvitada, kes laenuandmisega otsest ei tehä äriliikumist ka taga ette ajada. Sarnane väike-laenu võimalus on juba olemas, mis aga siiski kahjuks väga mõõdu võib ütelda, mitte sugugi tähele panemist on leitud. Juba 1896. aastal anti see duals, mis rahaministrile õiguse andis mitme suguseid väike-laenu asutusi kinnitada. Nii-suguseid laenuasutusi on mitmenimetisi, mida võivad nii kogukonnad kui ka üksikud isikud asuda teda vajab selleks riigipangalt, kui vaja peaks olema, põhjuskapitali toetust saada. Väike-laenu asutuste ülesanne on olla liikmetele majandustöövõtteid, ettevõtteid ja uuenduste tootmiseks, põllutöö riistade ja masinate ehitamiseks, kariloomade muretsemiseks, aaka põllu saaduste müügile saatmises ja müümisel tarvitatavate tarbeasjade muretsemises vahemehaks enda peale võtta. Nagu sellest näha, on ammu olnud mõõdu vähe väike-laenu saamist keeldumata, mille üle meie talupidaja sent asja pead on mõrdu, mis aga sealt ettevõtte puu tuleks tegemata, osalt ka tegemata ja unustusesse on jäänud. Tolstoi. Tänava aasta augustikuus kuulus Vene kirjanik krahw L. Tolstoi ö aastat manaks. 2 Terme SBm toob alatasa teateid, kudas selleks asutatud komisjoni seda auupäevale plaanitega pühitseb seda, sest Tolstoi tähtsusel saaduse väga laialt aru. Aga mitte sinult venelased ise ei valmista Tolstoi 80-aastase sundimise päeva vastu, vaid termine haritud ilm ta hoolt seda päeva pühitseb, sest Tolstoi kuulsus ja tähtsus kirjandusesel väeijat on nii vörd suur, et see üle ilma ulatab. Ka meil Eestis on mõte liikumas Tolstoi päeva pidulikult pühitsema, või kõige vähemalt seda ära näidata, et koju meie ta väärtusest suudame aru saada ja seda ka hinnata oskame. Viimase Tallinna Seltsi rahvahariduse seltsi peakoosolekul oli see aine läbirääkimise all ja oldi sellega nõuus, et meie juures selles mõõdus peaks Tolstoi ei ole ju meie rahvale sugugi väärsus, ta töödest, suurematest järetest, on väga palju meie keelde ilmunud, nii et ta siis ka oma tööde läbi meie rahva vaimu edendamise peale on võinud tublisti mõjutada juba meie rohivale ka oma teistest kasivatujaks olla. Sellepärast ei ole see siia sugugi mitte põhjendamata, kui meie ka midagi selles lehel päeval tahame ette võtta. Nagu tähendasime, peetakse hulgas nüüdse ajal väga palju ja plaanist, kuidas just kõige kohasem oleks Tolstoit auu pidu ära pidada. Ja see ei ole iseenesest sugugi kerge, sest Tolstoi on mees kes kõik sugusest hiilgusest, rikkusest jne palju ei hoolt, ja siis ei saa nende varal kirjaniku väärtus üles näidata, vaid see pahandaks teda meele. Muidugi ei lähe meie suu ammugi anussamba, ehitamiseks, ega mõneks teiseks suur remaks ettevõtteks raha kokku panema, vaid meie toimetame nii, et Tolstoile enesele sellest heameel oleks. Aga Tolstoi ülematest õpetustest on see, et tahtvale tuleks haridust anda. Ta teeb ja ise koolitööd, kirjutab raamatuid suure rahva saoks - võitleb terve oma eluosa pimeduse vastu. Ja sellest mõistlikusel läheme meie ka välja. Eestimaa rahvahariduse seltsi koosolekul kõneldi kolmest aastast: Tolstoile tuleb teistest tühe auavaldust teha, ta tööst tuleks rohkesti Eesti keelde tõlkida sa tuleks ka või suure pidu läbi iseärane kapital asutada, mis nimelt Tolstoi kapital oleks ja kust ilukirjanikud oma tööde eest aegajalt aun palka saaksid. Esimestest ettepanekutest ei kõnele meie täna, vaid teeme ainult mitmusest juttu. Kui meie kuulsat meest, pimeduse vastu võitlejat tahsost me mälestada, siis peaksime endale ikka midagi püüdma, mis tema õpetustele nagu edasikandjaks saaks. Olgu, et meie rahvas väike, maran dustne jõud ka vahest nõrk on, aga seda peame ka teadma, et meie ühiselt tõst ja ühiselt nõmelt omale ka ilusaid asju suudame soetada. Koi siis peategi Tolstoi anute kapital saetakse, seega peate see igatahes ülemaaline olema, ülemaaliselt jõul elusse kutsuma, sest üksikud kohalikes [suud ei suuda niisugustel puhult palju midagi ära teha. Teiseks, et Tolstoi suur koolide sõber koolidesse näeb ta ainult rahva põlvemeid parandajaid. Ta on praegu juba 80 aastat vana, aga koolitöö on ta eest ikkagi nii kõrges hinnas, et ta seda praegu ise teeb. Olete ju üsna mõnus, kui meie linna valitsused just Tolstoi auupäeva puhul püüavad linnades kooli avada, kas ometi ühegi. See on meie ees seda rohkem tarvilik, et ka meie linnas õige rohkem lapsi peale raadi ruumi puudusel ilma alghariduseta jääma. Kui nüüd Tolstoi mälestusepäeva meilt nii suurt head suudab saata, et ta meile mõningaid kooli avab, kus mõned sajad lapsi võivad õpetust saada, siis oleks siis tõesti midagi ilusat, midagi mälestuse väärlist, millest ka suur kirjanik ja inimene armastaja head meelt tunneks. Igatahes, kui Tolstoi mälestusepiduks midagi meie rahva poolt tahetakse korda saata, siis olete aeg eelvalmistustega pealekatsud. Hanns v. Gobelski wäljub elanikkonale. 60 Helle võõrastele roheline lehtkõne isiklik endisid tormide seltsilised, noored ja vanad, õlleklaasi taga rõõmsalt koos, ajavad mõned jutu ning igaüks toob oma päeva uudised vahemal ette. Nad lõõnuvad rohemaalt päevade sündmustest kohalikus sõjaväel elus ja rääkivad nii hästi üle maa- ja aiaomaad taga. Lööb pale juulikuul päev. Pikkikene Rehrikene, kes praegu laskmise harjutustegelt tagasi lüütkub, oli vist kõrvetav päikese kiirte all küll palju kannatada saanud. Vähemalt paistis väsimus igast ta liigutusest välja, ehk ka iga moodi seda maa elada püüdis ja ennast õige mehena nägi, lutjates, sest vaevalt oli ta ringi sisse asunud, kui ta ka ühe ainsama lõnguga leiti kannatama neinud „alla loputas," nagu villunud maailsjaa ja vastupanija mees kunagi, ees kolm lundi järgimõõda vahetpidamata viljusel laudade juures vilib ja väsimust näha. „Aasta läbi aga tähendas ta koosolijate poole ennast pöörates: „Äärmiselt pernide juures keedeti prae gnll maasikasahvii, ja noor proua ulatas isegi termi kruusi alla magusaali vedelikku üle ala minale. Mehe jaoks oli ta muidugi Üga ajaagi kraam, aga niisugust palamust ta tänugi, rüüpad ükslaruhooga mis alla, kui ta vohrkja karastab ja pealegi tuli nüüdis õnnelik käsi sulle kruusi vastu siinlah, et võib iga janu käes sipelga kan- Ulwapist oma kannatamisest lahti. Teine noorpersoon „lla täna siia jõudnud Hernstadtilb t: otsivad vahvaks lähevad ja tõivad nii,ciire, siana kulupea oma sõiduriistad sealt ära." Need kaks aega peaga: „Ja muidugi. Tore perekonna pilt seisab sinu silmade ees, kui ma neid kiikimis aias koos nägin isema. Tõeline poolest otse liigutas pliit: ma annelen istus ise kiiktoolil, ma kõrvale äiapa ja ma tädikene. Ja siis ülemstaabiärst oma noore prouaga, mõlema nägu otse hülgavad õnne ja rõõmu pääl. Puudusivad veel pisikesed vautjad, kes nii kilgates ja lüües ema põle otsa, kinni ripuvad ja näljaseid suukesi matsutavad ning pilt oleks oma täiuses igale kunstnallijalegi lõbu teinud." „Nga, oodake aga mida veel olemas ei ole, võib peagi tulla," arvas Winter, laisalt tooli selja vahel toetades. Ning selle peale lisas Rehrikene tättendu seks juurde: „Marjasahvit oli ütlemata hea ja kui nad nõndasama head veini valmistasid, siis võtame koos kõik ette ja läheneme ühel heal õhtul neile vöeraks. Nad rõõmustavad mad endaid väga, kui meie neid vaatama läheme." Meie pool laua otsas istus major Bill ning tema kõrval pikk, külmetanud husaride polgule ülemleitnant. Nad kuuldasid pealt, mida „noored" inimesed all 100 laua otsas isekeskis kõnelesid, ning Bill lükkas küünarnukiga kägesti ülemleitniga ette nende külger „Beerfeld, kas Teie ehk mäletate veel, kui ma see kõrsi saalis see oli just Teie sündimisepäeva, Teile selle jutustuse ooperi lauljannast ja. noh. Teie teate juba ette kandsin? Sce kord viibis ülemstaabiarst ise ka siin. Et aga asi kord niisuguseks muuta võib, edasi ei aimanud vist üksigi hing meie seast. Beersfeld nihtus oma pikka, kuivatunud keha aeglaselt üle poole ja vahtis üksisilmi klaasi põhja. Suured asjad sünnivad ikka niitut ja ootamata, vahetab ta paljuleaad välja. Ning kui selle peale võttis ta tublikult lonksu, nii nagu seda ainult üks hüüriku vitser võtab. „Ja aga" algas major lühikese vaheaja järele mesti. „See kuradi Heldern et meie näkineist veel asja saab, seda pole meie silma mitte heameelesta uskuda tahtnud ja et tahaks seda praegu veel mitte hästi. Menkwits jutustas koha mulle pikalt ja laialt terve 100 aasta, kui ma üles matused Berliinis käisin, ja see mees juba asja jätta sõnu ei tee." „Eks ole iga inimene oma eluajal narsisem ja rumalust teinud. .. ja minu poolt kas või süütegu! Kui aga süüdlane pärast poole oma eksitust ausasti heaks teeb ja seda teiste mälestusest maha kustutab noh, siis on jälle kõik korras, mida see'p see minu arvates peaasi ongi! Teine noogutas selle peale nõusolemi seks peaga. „Ja kui Heldem tõesti poolest põua Kel leni naiseks võtab, siis on ta ühtlasi sellega küllalt karistada ja saastad näkineiu jääb ikkagi näkineikuks! Ulemleitnant kehitas õlast: „Teie ei või seda sugugi nii kindlasti teada. Üks inimene saab varanguks, teine jälle hiljemalt õige aru pähe. Elu iseennast õpetab ja muudab inimest." Bill haaras pehme käega üle veidi juurde köidetud jõul, ja „Ja manda Anmelden, noh, temale soomiks ma küll südamest, et ta oma teise tütre pärast meelekorralt oma elu ajal rõõmu tunneks. Ja nii iseäranis on leda proua Hernstädt ära teeninud see on kuldamäärt inimene!" ! Selle peale et vastanud esihakate all pika kasvuline ülemleitnant midagi. Ta vahtis tõmsalt oma ette ja näppis paeluste kallal. Siis aga ohkas ta kergesti ja ihuline üsna tasa, „Ulemstaabiarst selle mehe võib kade olla. Meiesugune olla ja jääb aga pikakõrvaltseks eesliks! ja Majorlle tuli fees ootamata ja ta tegi väga imestanud näo. «No jah!» ümises külmetanud husart koljat. «Tuleviku peal ma siis mõisa oma kätte võtma. Arvate Teie, et ma aina nult kapsaid istutada ja põrsaid sasvatada tahan? Lõpuks pead sa kui piinlikult ikkagi abielusse heitma...» ja nüüd aga hakkas Bill valjusti naerma. „Aga Beerfeld?“ See ei lasknud aga ennast sugugi eksida. Ta vaatas kurvast seda näppu, kus harilikult tikka kihlasõrmust kantakse. „Ja kas see tüdruk veel ratsutas?“ lõpetas ta nagu pool unistades. „Jõulul mai, tõesti rumalasti tehtud seal võtt sa kaua otsida: niisugust leidub ainult üks kord aastas niisugust mehist, tublit kindrali tütar; lõppu. Kas haridusega suuruse hullus? Selle pealkirja all kirjutab keegi Saksa mõisnik uue Eesti talupoja tüüpi üle, nagu ta ütleb, St. Petersburgi Zeitungile Peterburi kubermangust järgmist: «Minema aasta maikuu algusel tuli minu teenistusesse uus sulane, eestlane Viljandi maakonnast, kellega ma esialgu väga rahul olin; peaasjalikult sellepärast, et ta tilka viina ei joonud, mis tema eelkäija, mene laseb kohta vastu astus oli, sest et see emaks harilikult meeletumalt purjus kai ta jää mait koju sõitis; teda katsid saanud või vaikne risukäija pikali maast, stii hobused ise koju toonud olimad. Jürgen olti siis puhu sõjamäe karsklane (ta ei suitsutanud ka mitte), ja tuli meiega joobnud talupojast mööda läksime, kes maantee teel port veidi lamas, mis meie ümbruses, ise ära nii kaugel, mitte haruldane ei olnud, siis pööras ta enamasti põlastusega ja õnne kehitades mõõna poole ja ütles: «Päris siga on see seal maal, midagi inimese väärtust ei ole tema küljes järele jäänud!» Omas töös oli uus sulane küll natukeene pikaldane ja mõtteid, sisuks seelega, kui tema vene kaalutõömise, heameelega, iseäranis siis, kui keegi neid tähele ei panna, lauseid armasaisi asju. Inimese ei olnud aina jutukas, kuid siiski panin ma tähele, et ta umbes kuu aja pärast mõtteliselt keerulisaks ja kurvemaks läheb. Auta mina temalt sellepärast kord küsisin, kas temal meie suures ei meeldi, ja vaatasin niiskete silmadega, mis tema juures, nagu ma tähele panin, ka edaspidi ette tuli, märki ta hingeliselt erutatud oli: «Seda õieti ei ole mitte, aga ma usun, et ma palgaliselt küll ära teeninud olen; ma teen suure hoopis rohkem löögi, kui vene töölised.» Ehk ma küll hakatuses selle vastuse üle imestanud olin, otsustasin ma lühikesel järel mõtlemisel tema palka suurendada, mis ma temale teisel päeval teada andsin. Kui Jürik septembris palju järel tuli, pani ma tähele, et tema suururgad selle ivärisevad, ja tõesti, pea kuulsin ma, et ta nõuab olla võtnud ka oma vaimu eest muretseda, et ta eestikeelset ajalehte tellida tahab. Kui va temalt küsisin, kui palju ta selle peale välja tahab anda, vaatamata ta uhkelt enesetundelt, et olla mitmesuguseid ajalehti. Ainult 3 sõnn. Suitsetage "Ilapenija" „Sõber", Ühtsus. Cabai, AKoMvsA. Hea aga odav! D. Põhjas % iIM&äMäSMMMkIkk l Mmm" I m tükki 5 kop. [A. G. Rokkeq, l 1 esmas. t Makse igal pool kahe- ja kolme-rubla sette, oga tema tahta käige paremat tellida, niisugust, mis aastas viis rubla viisilümmend kopikat maksab. Nüüd jäi muusika eemale ja kuni hõbeõhtuni täpselt tema toas lambatuld näha, kus juures ta ajalehte algusest lõpuni läbi uuris ja pärast seda vaikselt seatis, nagu teised sulases jutustavad. Kõige eelselt nähtuks ei vältanud kaua, kui ka sellest enam küllalt ei olnud: Jürik hakkas oma raha oma "võimuse" peale kulutama, vist küll arvates, et inimesed riide järgi hinnatakse, ja iseäranis pühapäevadel ja kroonupühadel kõndis ta uhkelt kõrge püstkraega ja kirju lipsuga pargis ehk maanteel, mis ei keegi naabri mulle kord ütles: „Kui ma täna mööda sõitsin, nägin ma Teie kutsari jalu tomat; ta oli nii peenelt riide, et ma algu sellele teda üheks Peterburi külaliseks pidasin, kui Teie juurde võrsile tulnud; päris gentlemen." Lahkumine meist, mis pea järgnes, oli ka väga algupärase. 2. veebruaril teatas mulle Jürik veidi kohmetanult, et ta kohapeal ära peab lõpetama, sest et ta otsustanud ülikooli osada, tuli välja, et ta rahvaülikooli või rutule talituse tahtis minna. Seal ta tahtis ta mehhaniikaa ja keemia üle ettelugemist pealt kuuse ja Prantsuse keelt õppida, et esiteks Amerikasse minna ja pärast ka mujale. Ameerikas võidab, nagu ta lugenud on, juba lühikese aja järele 12 dollari nädalas teenida; jah, nii mõnigi lõhutööline on rikkaks ja lugematuksa saanud ta koguni ministeriks saanud. Huwitav on, et Jüriku järel neli teist sulast lähemast ümbrusest Peterburi kõrgemat haridust omandama sõitvad." Sakslased on selle nähtusega hädas; nad ei tea, kas see haridusetung võib suuruses hullus olla. Omal maalt. Üleskutse põllumeestele Teaduse laiakäimineutsega, kõik rühmi tutvustades. Põllumehel on nüüd enamikul hoolitsemata anna ülema pidada. Elu saab uue teadustega ka suuremate nõudmistega edasi, igapäevased arvamised jäetakse maha, ja uusi püütakse otsida. Põllumehel on kõikidele temasse puutumata õpetada, kui ta oma elukorda tõesti parandada tahab. Elu pole see, kui pühapäeval ainult hing seest hoitud saab, vaid elu peab edasi minema olema paremuse poole. Palk peab tööle ääri olema. Põllumehel peab aru olema, kuidas pidada oma majapidamist. Ta peab teadma, misugused põllumeestused ja maaõlad tule vahele, kõige rohkem tulu toovad. Käesolev aastak saab näidanud, et karjapõllumine suuremat tulu toob, aga ainsus selleks on, kui sadu juhvitust jätma asja aetakse. Siin peab aastakümnete jooksul selleks tundma, kuidas karjakasvatusest rohkem tulu tahetakse saada. Hobusekasvatusest meil läb purustab abi seost, et mida tööhobust saada. Põlluharimise riistud ilmuvad pea iga aasta küll uue ja uuendatud seadete järele tarvitustele, neist aga peab sääma, tsüniklikuks ja enam otstarbekohaseks välja malida. Sedasama peab ka põllu rammutama, minkõneleb üks inimene, et teadma peab, mis sugune ja mis kujul kunstsõnnik teatab roale maapinnale tarvilik oleks. Ainult põldude pidamine ja maapingimine viitakse saab tulevikus iseäranis tähtis olema, kui rahva armu tiheneb. Metsade hävitamine hirmutab meie kodus maad kliimamuutmisega, kus ehk talved võivad pikendada või mõningad. Siin on tarvis aegsasti ahtust otsida, et metsa kasvatamisel hoolt kanda. Tahame meie teened ja oma tulemuks olla tervis eest hoolt kanda, selleks peame tervin taha ja tervikliku tingimiste teadma, ja selle järel püüdma elada. Ainult tervis rahvas võib edeneda, haiglane sureb. Kaha, mis kõik rattad käima paneb, läheb igas ettevõttes tormi. Selleks on laenu korraldus, sellest arusaamist, äratust ja osavõtmist tarvis. Isiksena tõstetud tähtsaid küsimusi silmas pidades, otsustas Tallinna Eesti Põllumeesteseltsi Spordiklubi ette lugemist põllumeestele 29 v 80. ja 81. märtsil ta Hinna loomade panna. Ete lugejateks on kohalikud kui ka väljast polnud asjatundjad teadlased. Ete lugemist peetakse järgmiste küsimuste üle: 1) Põllumeeste haridus. 2) Põllumajanduse küsimus. 3) Eluhooned. 4) Tervishoid. 5) Karjapidamine ja hobuste kasvatus. 6) Villesakogumine. 7) Põllumajandusliku teadustuse küsimus. 8) Põllurammutamine. 9) Põllutööriistad ja masinad. 10) Apidavlikus. 11) Mesilaskmine. 12) Põllumajanduse väikeala küsimus. 13) Seaduse tundmine (Juridiline põllumajandus küsimus). 14) Tõstlusest. (Teenväli peremees, teiste vahekord). 15) Kodune käsitöö. Ete lugemised peetakse „Loomakase" seltsi ruumides. Ligem päev varsti antakse kuulutuste läbi ajalehtedes teada. Ete lugemiste e pealt kuulamise ühele ilma maksuta. Tungivalt soovitav oleks laialt osavõtmist peremeeste ja perenaine ja teenijate poolest. Tulge kõik ümbruskonna põllumehed! Tallinna Eesti põllumeesteseltsi eestseisus. Sõidetab täna lõuna ajal 12.30. Moskva - Kiievi raudtee peal mõõduspidamin kohtu. Prokuröri peavad seda silmas pidama, et kriminaalsete kohtudes mitte inimesi ilma selletuuna otsustada. Seda täheks pannes, et vitsumisel ajal mangi kodades ühitlõpni ette tuleb, et sõrga vanglast taistluse tõttu, angide huvideks täheleandmiseks, litkumised äärmuseks tulla, patud ministeeriumi, et prokurörid ülemustele luba onnaksivad rahu tõusi nende abinõudusega lõpetada, mida need parajaks peavad, sest sellel ajal, kui mangi kojas ette tulevad kordatused kohe alguses roal arvutatakse, on alati väga suur mõju. Prokurörid roHimalal jäavad ainult meelepandavate toode. Mis aga niisuguseid kuriteid õige vähe tähtsustega on, siis soovitakse neid mangi koja ülemuse hooleks anda. Teised oma heaksa armutef järel karistada. Peale seda, on hästasõnalisel teadmisel, et Peterburi lehed teel kohustatakse, et need isikud, kes kõrgemates õppekäsi õppimise on lõpetanud ja õpetajaks lähevat, siis vabastatakse sellel puhul vabamaks, kui nad ainult riigiteenistuses tööbimiseks võivad ja mitte vähem kui 10 tundi nädalas sinna tööbida. Pärast seda, on mingi aja mõõduse ministeeriumis suurel tõusnud Finlandi piiri peal, jõudnud jõuslikkude õppimiskäsi õppimise lõpetanud ja teatel järgmise otsuse teinud: Aega, näe jooksul tootmise ja poliitilise õpetuse järgnevate vaatustest toimetada tuleb, silma pealt ära piirata ja poliitilisele politseile õigus anda neid reisijaid, kelle passidest ja reisupakkest kontrale ridaks, järgmised sõidupäevad kinni pidada. Venemaal punnivilla-vabastus, püüavad uuesti punnivilla kasvatamist Kesk-Aasias edendada. Moskva bõrselomite otsuse täpselise saatkonna Moskva puuvilla tööstuse kulul Kesk-Aasiasse saata ja selleks valitsusest toetust paluda. Saatkonna tahab iseenesest Amu-Darja jõe pahema kalla pahema tundma õppida. Kõneleb Kesk-Aasia fõlduse sõjateenistusest. S. märtsil lõppus, "Ladoga Zelt" teatris, Glasgow uus kaasa kukku vana-Jda-Aasia sõidu aurulaeva "Rossia" vette. Nimeks anti "uute taevale" "Rossia". See laev on 492 jalga pikk, 57 jalga lai ja 14,000 toonni suur. See laev on mahutav 40 esimest klassi sõitjat, 1874 väikerääkimispaati ja 10,000 toonni kaupa. Aurulaeval on traadilised telegraafe, paraplaadi ja külmaloadruumid ja muud moodsad vajadused. Aurulaev "Rossia" on Liibavi ja New-Jorki vaheliseks sõiduks määratud ja algab oma esimest sõitu selle aasta maikuu lõpul. Peterburist. Tšarskoe-Selosse sõitvad mereminister Dikow, kaubandus- ja tootusminister Skilpow ja põllutöö- ja riigimaaeavalitja vürst Wassiltjewikow. Ajalehe "Revolutsioon" ja toimetaja Haritor mõistetud lohtupäästluse poolt 17. märtsil mõiseti lohtupäästluse eest, milles kõrgema võimu vastu auustamatuks koalitseerida, üheks aastaks kindluse vangi. Linnapealik teatas ülikooli rektorile Borgmannile, et ülikooli ruumides politsei poolt keelatu valimist teostatud. Linnapealik pani ette niisuguse kordamise vastu abinõuusi tarvitusele mätta, muidu pidaks politsei selleks ise abinõuusi otsima. 19. märtsil teatas alam-rektor Braun linna pealikule, et kord keelatud lõpu ja eeskujuga müümise katset tehtud. Millega aga üle kogu valitsuse vahelesegamise läbi ära lõpetatud. Peale seda juhtumist pole niisugust kirjanduse müümist enam ette tulnud. Läbivaatamised. 17. märtsi õhtul võeti Peterburis terve rida mõõtsimisi ette. Selle juures sai politsei hulgas tähelepanu saanud paberist kätte, kes sandarmimilitsusel armamise järele võitlusvälja organi satsiooniga olla seisnud. Üleüldse võeti saja üksikut ära kohapealt läbivaatamisi ette ja võeti peale 80 isikut fini, nende seas kolm üliüliast. Enam jagu kuulutatud ootvustest on töölised. Läbivaatamisel letti keelatud kirjandust ja mitmesuguseid kihutuseid. Sõjariistu röövimine. Kaks loendatud Kafaševit, 16-aastane Vladi mir ja 15-aastane Anatoli, jõudsid 16. märtsil mõõda Nõva-Alekandrovski tänavale minema. Soome alal. Ida Turkeneni peale, kes oma väikese tütrega kodu poole sõitnud. Poisijõudkud nõudsid klaasist revolvriga ähvardatud raha, mille juures üks Turkenen kõri alt kinni võttis. Kisa peale ilmus linnavaht ja võttis röövlid kinni. Tõotamalt. Põrnus Esti koosolekutis Tšehamaa osakond paneb S. Mürtfi Mõne nifuöti külas, Mätta talu kambris, rahamatukugu heaks kaks näitemängu toimetus. Ei siinsele rongutele mingit kohetut ette ole, sellepärast oli rahvast õige rohkem kokku tulnud. P. M. Lüttne-Rignlast. Oru mai last. Sõita, põleb Oru valla taluperemehe A. K. elumaja maha. Kohale ilunud saab riietude ja teiste külaelanikkude abil läks korda majakihal ja loomi ära välja. Ainult hein ja silg, arvatakse 72 rubla väärtusega, jäetakse tuleroakse. Tuli hakkas selle ajal, kui peale tule katj, mille alla tõmbata, mis ahjust tuleb, ja uumisfekt toodab, põleb liiga palju. Maja oli Oru valla tulekabjus korda, seal vastavast abiandmisest on kinnitatud. Rohkem ettevaatust tuleb ümberkäimise juures. Siia sisustatud koolimajas toimetakse juba kolmat pühapäeva järjestikust, kohaliste kooliõpetajate poolt, rahvale maksuta ettevalmistusega ühe kaitseliidu platside näitamisega. Rahva osavõtmine sellest oli kasinavõimalik, mis osalt ka sellest tuli, et algus kell 8 peale õhtu oli määratud, sest rohwad elab siin koolimajast kaugel. Tulevikus on ka see viga, et paljud raudalud on. Palju tänulikke veelavatjuile, kes oma vaba aega selleks ägedalt löövad, et ka siia nurka, kus rahvas kõvasti usuhullustas jäte võrgud silpeldab ja pilkane harimatuse pilus maad viskab, hõbedat leida. „Täna, 17. märtsil, oli siin juba esimesed tulnud, kes kaotust annavad, et vallisuvalitsus peab päikese, selle eluandja eest taganema. x. Rakverest. Rakvere liunas tuli tulekahju kinnituse seltsi aruanu 1907. aastal üle. Sissetulek: 1. L. Kriitfuse maksud. 4,927 r. 48 k. 2. Kroonu postraa maksud. 447 , 14, 8. Eelpalamaksud .... 129 „ 40 „ 4. Intressid väärtusel 292 ( 09 , 5. Teiste seltside tagasi maksid 1908. aasta eelarve järele 1,239 „ 14 w Summa kokku 7,085 t. 60 t 8. Järelejäänud 1908. aasta puhast raha. 1,137 , 60 , Kokku 8,223 r. 10 k. Väljaminek: 1. Kroonu postimaksu M 447 r. 44 L 2. Stempelmaksud .... 129 ,10, & Tulekahjude eest makstud: 1) Seltsi omade ette l-Grünbergi maja. 70 —„ 2) Invalidele. 8,82* V 63 „ 4. Seltsi, ja Uhlsusi voolide juures kulud kokku... 656 „ 26 „ 6. Abiraha Sõbrani linna seltsile 80 » „ 6. Tuletõrjujate seltsile. 850 „ B 7. Mõned muud väiksed tulud. .' 26 „ 16 „ Kokku 4,982 r. 79 „ &. 16. märtsil otsustas kohalik tulekahju selts oma hea menutele liikmetele, kellel nõrgad katused on, kõrgeid katuseid muretsemiseks ilma protsentideta 5 aastaa peale raha laenu. Ühtlasi tahab selts ka katuse pappi otse teel vabrikust tellida. Narwast. Vabrik seisma. Ülejõel kawawiabrikus on teatelehed valja pandud, et vabrik V-mast aprillist saadik seisma jääb. Vabrikule tahetakse uut turbina sisse panna, sellepärast saad setseuage nii kaua kestma, kui rutu selle tööga malmis saadakse. Eelarve on seisuaeg kolme aastale arvatud. Kõigile töölistele makstakse ka seisuajal palka edasi, kuid hästi alandatud määral. Nii saamad need töölised, kes 70 kopikat ja rohkem päevapalka teevad, nüüd seisuajal ainult 40 kop. Teised, kelle päevapalk allam oli, saamad meel vähem. „M. Elu." TartuS. õhtul gwaw reede andsid tähetorni aparatud nähtamiseks maamäristme tähed teada, mida kestis 1. 18 minutit algas sellest 1. 52 min. kõige suuremal jõudus oli. Pärast seda pandi hommikul kell 6. 52 min. uut mähelaine maavarisejat tähele. mis Halliste kiriku juurest inimese nimega Maise-Masse peab tulema. Nii saab Halliste kaks erakooli. Soovime edasiutlemist. Moisekülas on see halb liikumine, et majaperemehed inimeste väljaheited oma krundi sisse aukudesse matabad veekahete vahel naabrusesse, kust maaalused veesooned väljaheited kaevadesse uhuvad, nii et edasi ei piid meil tingimata mitmesugused haigused oodataks on, iseäranis, kui kolera siia peaks ulatama siia on tal hea söödamaa. Saadetakse oleks, et selle haldur vastu häda vastus üles astutaks! Mustjala. Nii kui kuulda, on 39 Mustjala kroonumõisa ligidal elutsevate meeste palvekirja saatnud, et Mustjala mõis, mille jaotamine 1907. a. käsigule jäi, neile aastaks rendile antaks, f. o. funkts 23. aprilli k. p. 1909. a. Palve on tähelepanemist leidnud. Kontrakt tehakse kohaliku Saaremaa metsaherra juures malmis. Seda aga peavad oma keskelt ühe võhmehe selleks usaldama, kelle nime peale kontrakt tehakse. Käesoleval aastal tüki-datakse nimetatud maad täielikult ära, nii et siis pärast aastast rendile lõppu, see maa vähesel ja vähasel maanatal on inimestele kätte 12 aastaks rendile antakse. Mõisamaa suurus on 79,299 ha. 79 perekonnal on lootust sealt maad saada. „Saarl." Põhjendus. Põide otsust-ühisuse kauplusest ostis keegi 7 naela 3. sorti „Sakauunik" tubakat, millel hinnaks 7 kop. pakile peale kirjutatud on, aga ostja käest on 10 kop. võetud. Viimane on asi astutud kohaliku kohtu korda, kes asja uurimist alganud. Akti seisab. Seaduse 335. art. keelab 3. sorti tubaka eest rohkem hinda võtta, kui tubaka pakile peal näidatud on. Ostu ühtsus töötab hästi. Otsust pealt on 8% saadud, peale selle protsentid ostjatele laual vealt. Põhja-Läänimaaalt. Mõrsja rõõmuwimine. Hiljuti leidsid Lihulased, nagu „Sõbrad. Sellesama lehtel mõeldu 16. märtsil sotsialdemokratlikule partile UUS komisjon oma koosolekule kinni saanud. Väljaandjate trükk põhjendus 16. märtsil viidi Smutneki edasiseks saatmiseks vangin hoonesse ühe vauguse, nende seas noor naiste rohwast. Valke sai 17. märtsil 14 vangit, nende seas kaks tütarlast. Mittatäheldatud toodi Riigi 12 arestants, nende seas kaks naisterahvast. Vangin ootamatul on, nagu "Apskats" teatab, Lenin vardo ees kirikuaia mahtub. Kahtlustatud on, nagu meie lugejad teavad, alampolkovnik Prantsuse kaasletkudest, et kahtlustuse alla oli. Nüüd on Kahtlustatud süüdus avalikuks tehtud. Süüdlane on leidmatud. Liibanist. Õnnetus meremajade tuleku ajal. Torpedopaatide "manööritel" admiral Skrödowitsi ees neli päeva pärast põrkas torpedopaat "Dolgorukov" eelsetsa torpedo paati "Moslavitjanimaga" kokku. Mõlemad saiid vigastusi. Kerjate väljasaatmine. Laupäeval võti politsei ühe kerjat kinni ja saatli vaadatale. Ülejäänu osa linnalõpetudest on tugevad, tõusnud inimesed, kes lähevad, et mitte tööd teha. Riigikogu. Kokkupõrkamine mingi steriiumi asemikuga. Riigikogus kõneldakse palju juhtumist, mida ühes kohtu-alamkomisjoni ette tuli. Seletuseandjana ilmus komisjoni poolt politseidepartemangu direktor Trussevich. Kui komisjoni määruse vastu võeti, mis departemangu direktorile mitte ei meeldinud, ütles viimane, et komisjoni oma tööd mitte õigesti kohast peale hakanud pole ja sellepärast valeotsuseid teha. Komisjoni endine esimees Dõmsha teatas Trussevichile üsna rahulikult, et viimane ainult seletuseandjana komisjoni olla kutsetud. Ta võl oli komisjoniile küll juhatust ja seletust anda, kuid märkusi, et tegemiseks ei ole talle mingisugust õigust. Selle peale tähendas Trussevich komisjoni esimele, et kui viimane tema ülespidamisega rahul ei ole, või ta -viimase ülemusele kaebada, kuna Dõmsha kui komisjoni esimees valitsuse asemikule kaebust ei või teha. Selle järel läks Trussevich komisjoni koosolekule ära, kuhu ta umbes veerand tunni pärast tagasi tuli ja teatas, et ei võikogu ega ka komisjoni esimehele ei olevat Nõukogude -valitsuse asemikule kaebust anda. Et aga komisjoni esimees seda sõita teinud, lahkub tema koosolekult täiesti ja ei tulla sinna enne tagasi kui komisjoni esimeheks mõni teine on. Selle asja pärast vahetavad riigi voli kogu ja ministrite nõuukogu esimehed Stolõpin ja Homjakov veel kirjast. Peaminister vakants Honchkovi teatab, mis veel ja Trussevitsi vahel koosolekut teostatakse. Joomise varas t. ig. märtsil pidas erapooletute kildkond joomise roosivõitlemise asjus täädolevaid. Stolõpil jõudis otsusele, et kuidades rohinas müümine hoopis ära tukk keelata ja rohinas hinda 20 rubla vardi tõsta. Eelarve roosturoõtmise asju lähestsemail päevadel hakkab volikogu eelarve arutama. Et vajalused mitte liiga pikale ei veniks, pani volikogu esimees Homjakov kildkondadele ette, et kogemiste arvutust kindlaks määrata. Laevastiku ehitamise asja tahetakse muust eelarvest eraldi arutuse alla roolt. Eelarve roosturoõtmisega loodetakse maiku lõpule jõuda. Isiku puutumatuse kohaselt »misjon. Alamkomisjoni teema uue revolutsiooni läbi kahju saanud isikute tasumaksu asju läbi. Sisemiste asjade ja rahaministeeriumi asemiku revolutsioonilised õnnetused roostu, et tasumine ka eraisikute kohta maks rooks tunnistataks. Viimase tõenduste pidanud, et see riikliku abiandmise aatele vastu käia. Et asja kohta kõigiti usaldatavale otsusele jõuda, pidi revolutsiooni liikmed ajaloolisteks näituseks eeskujudeks võima. Lõpuks selgus kasutaajate tsiklite korras järgmine korra roostus: kasutaamise õigus on kõige pea riigiteenijatele, seisustele ja kogukonna teenijatele, siis raudteede ja laevateeäärastele ja lõpuks ka eraisikutel. Arupärimise asjus. Proua minister Stolõpin olla vahelis juba nüüd Wilnas ja Soome maal arupärimise peale vastu andma, kuid sellepärast, et lähema püeede eelarve arutamiseks ära kuluma, siis lükatakse seletuse andmine hiljem aprillikuu lõpuni edasi. Välis maalt. 200-miljonilinn pettis se-äri PartsiS. Rochette pani maksujõuetuks ja jäi mõõdus puhul, millest lühidelt juba teatasime, kirjutab «St. Pet. Zeit.» Partsi kirjasaatja 11. märtsil: Therese Humbert on üle löödud. Na oskas ainult Ivo miljoni kokku petta, 25-aastane tänane Henri Raoul Nochet, endine jooksu poiss, pärastine kellner ja tänane kahekümne panga ning kauemajapartide kindraldirektor aga 200 miljoni. Praegu istub ta luku ja riide taga, kuna ta 400 ametnikku leidvad uulitsale on jäänud, kus väärtusaldajad „oh, ijät?” karjub... Paari päeva eest sai Teie kirjasaatja nii» sama nagu küll sadu teist Parisi-elanikku, kes korterimaksu maksavad, peenikese lirja, milles temale viisakalt meelde tuletati, et ta kaheksa päeva eest juba esimese nii su guse kirja saanud, «Suurandmisega, «Hella» märkude (iseäralised võrgud, mida gaasilambi pide juures tarvitatud, et need tugevamaks maigust annavad) aktsiaseltsi aktsiaid osta; sel ajal, s. o. kaheksa nädala eest, maksnud need aktsiad 100 franki, praegu olevat nende kurs 400 franki, kuna nad paari lähema nädala jooksul veel 200 frangi mõrde tõstavad. Kes on see sõbralik mees, kes nii head nõu annab? „Credit Minier Industritel” seisab kirja peol trükitud. Kahju on küll, et kaheksa nädala eest aktsia ostmata jäi, sest nüüd oleks 300 franki puhast kasu taskus, aga parem mõtleme veel ühe päeva järele, enne kui herra Rochettele, kes kirjale alla kirjutanud, sularaha kätte andis. Järgmisel hommikul leiame aga ajalehest, et herra Rochette vangi võetud ja „Credit Minier Industriel” kinni pandud on. Muidugi rõõmustame oma iseäralise taga kuse üte, et meie lõksu ei langenud ja keegi tema nende rumalate kohta, keda ikkagi meil küllalt on, osawõtlikult õlast... "Esimese rahvasromani kangelane sündis 21. aprillil 1878. aastal Melunil ja teenis oma esimesed kopikad jooksu poisina, vaksa-restorani. Siis tõusis ta kellneriks, sai paar tuhat franki pärandust ja tuli mõtte peale, rahakuningaks hakata. Et ta oma paar tuhat franki kellegi B. panga hoiu peale andis, siis sai ta sealt veel teiste kirjuaja koha. Oma osavuse tõttu tõusis ta aga macu forgettingu ja paar aasta pärast, kui B. maksujõuetuse pärast putke pani, oli ta selle panga esimene ametnik. Rochette oli ainuke, kes oma raha õigel ajal pangast välja oli võtnud, nii et temal omaal midagi kaduma ei läinud, vaid temal läks ka veel õnnelik paari mõlaväikendaja abil üht ära põgenenud pangaomandustest, nimelt Hispania jaevekariandjate "Rio Tejo" nibu "CifiafeUfi", maksujõuetuse eest peaõhu ja tema teguvust eest auu jäigata. Aga tüli "Rio Tejo" taga midagi head ei olnud, läks Rochetelle õnneks sellest abil "Mines de Zerva" aktiesseltsi, miljoni franki põhjuskapitaliga asutada. See oli hakatus. Kolme lähedama aasta jooksul asutas ta järgmised seltsid: Création Minière Industrie, kapital 550.000 franki; Charbonnages de Lavirant, kapital 2 miljoni; Charbonnages de Carvin 500.000 franki; Mines de Liège 2 miljoni; Mines du Bassin de Lorraine 2 miljoni; Syndicat Minier 2½ miljoni; Banque France-Espagnole 20 miljoni; Union France-Beige 2 miljoni; Mines de la Nerwa 20 miljoni; Pescherie d'Islande et de Marée 1 miljon; päevaleht "Le Financier" 2 miljoni; Société du Manchon d'Or 4½ miljoni; Société du Buisson d'Or 13 miljoni kapitaliga. Üleüldse vakseeti nende seltside jaoks 80 miljoni franki sisse. Aga mahahtusid nende seltside aktsiad nagu imeteo läbi, et see geomeetria hinda. "Hella-võrkude" seltsi aktsiad maksisid üle aastat 500 franki, "Buisson d'Or", mille algushind 10 franki, 38 franki, 100- 1902 (Järg 6. Lehek.) I 50 g n tSb füllaldejal oma jM«(« « 3 I paberossist 1 i 1 jr g S seltskondades v*A BJ 3 10 UUüü 1 luu. K gg mtS oma omaduste püüavad ühtlustada töistega, milles j ni | hind W tOkU 6 BÖP. S n täiesti vahendatud viisides, K 3 r.-.-. -d. A. s. Rochette k "S ekraas. Nt fcaoallluo „,6JadUa» mattisid aktsia 800 franki j. n. e., nii ti tõlkide Rochette suhtes tase all Skeraate aktsiaseltside rääkivat üleheitva ühtekokku 2 miljoni franki maja toal hui tootjate poolest kiskati "paobla" linna paima. Tee oli hirmsaks langemiseta. Nõuas Rochette oksafladele; „Hella-ivõründe" aktiisid langesid raad 30 frangi peale, „Sundikat Mõlema" 30 fr. peale, „Jõumaa Spagiti" 324 frangi pealt 50 peale, „Mine S Netva" 15 fr. pealt 5 frangi peale, „Kaotatud" 109 frangi pealt 20 frangi peale. Üks suur rahaturu ranglane, kellel üles andeks oli, kõiki Rochette aktsiaid, vist aga pakkumisele meeleldi, kõrge hinna eest ära osta, pidi niisamuti ka oma uksed kinni panema. Ta ostis 2 miljonit frangi eest Rochette aktsiaid ülesse, ogas seal raöiti Rochette ise viimane ja aktsiate ülevalt tõstes oma 2 miljonit kaotanud. Ka hulk teisi pankast ja rahamehi on määratud kahju saanud, oodatakse uusi maksu jõudvaks jäämist. Nagu ennegi niisuguste maksvõimede puhul, sõistatakse ka nüüd, et pulsti liikumist ringkondades Rochette pettusest teada nõudva, ogas teda toetanud. Kõneldakse mõju rikkast senaatori ja mitmest rahvasaadikust, ja selle pettuses kaassüüdlased, muu seas la saadikutekogu esimehe abiline, käemeeste peaprokuröör ja saadik Rabier, kes Rochette etteandjana (advokat) olnud. Kohtud olid juba paar kuud jooksul hulga kaebusi Rochette äriajamise üle saanud, aga ühestgi neist kaebusi pole nad kõikalt põhjust leidnud, et välja astuda. Üks kaebajatest oli iseäranis tervenäinu sõja astunud, see oli Belgia insener Gadot. Gadot oli ühe veinõudmise aparatuuri üle leidnud, millega hea äri võib teha, Rochette alt temale ette pannud, veinõudmiseks aparaat valmistamiseks aktsiaseltsi asutada, et selle suurel jalal äri võib ajada. Jusqu' à ilm umbe ettepaneku vastu, seda surema rõõmuga, et Rochette temale asutab varem seltsis hea koha kõrge palgaga lubas anda. Ajutalt aktsiaselts ja aktsiad pääda rahaturule käima, kuid kapitali ei tarvitatud mitte veinõudmise aparaadi töökoja suurenemiseks, nagu kindlaks oli tehtud, raamat Rochette pistis kõik oma taskus ja töökoda jõudis väikeks, et kaugemale köidetud tellimusi täita. Niiduks. Gads tegi Rochettele sellepärast etteheitei Soid, aga see viskus tema lihtsalt uulitsale. Insener all sel jõudis lõik oma patendid ja selõtgused jääda. Aga tohius et leidnud Godeti kaebusest "Sybit Mjngust asja, mida Rochette seaduseraastalijelt oleks teinud, "ei paljalt oli seaduse filmis õigelt sundinud. Seal hoolimata inimesest, kes liideti Rochette ette, seltete kohta teateid taguma; ta leidis, et st, tao üudused, millest kuulutati, et nad nii suur tasu toovad, hoopis väljakäes itk ja mahajäetud ja et titl Rochette aktsia "Veilottede tühja pettuse peale rajatud on. Kaebas üks rahamees kohtu-uurijale, et Rochette pettuse oral teda meelitanud Liati seltsi aktsiaid 150.000 frangi selle ostma. Rochette näidanud temale ühe Madridist tulnud telegrammi ette, millega ka keegi 150.000 frangi ette Listi aktsiaid nõudis. Juhtumisi saanud ta pärast kuulda, et selle telegrammi ärasaatja üks Rochette sõber, kes seda R. valve peale teinud. R. Näidanud temale ka Liati sõjaministeeriumi särevapalitse. Seal peal olnud palju töölisi ja palju hulk vangide näha, see päevapäev olnud saavõltsitud, sest et Liati kaebuse pärast tite kaupa enam tööd pole tehtud. Siia seltsis eel Rochette kaebtuju ülem tinijaeneri Lauthi vastu ja Lauthi vastukaebus Rochette peale. Lauth olla oor ajakirjus "Ghes de Minas" ette kuulutatud, et lõpuks Rochette aktsiaseltside pankrotiks jääb ja R. Itself suur petis on. Sellepärast kesedaSgt R. Lauthi takistuse pärast kohtusse, kuna Lauth oma vastukaebuse Rochettele pettuses süüdistab. Rochette soovinud, et Lauth teisi maie tunnistuse annaks, et kõik need kaebused, mis Lauth üle vaatates hirmus halvas korras olemas, lõpuks hullugavamaks seisukorras suureks. Niisugust tunnistuse eest pakkunud ta Lauthile hüuga raha, aga Lauth lükanud tema ettepaneku põlgtusega tagasi. Aga kõigist nendest kaebustest hoolimata ei sündinud midagi; kohtu-uurija juures käinud Aud nimelt teatud senator, kes kohtuuri üle valitsemisega õhkaranud, kui la midagi "Credit Minière" vastu ette võtta peatselt julgemalt. Aga seal astus senator Prevet vastu ja Rochette lauges ühe hüvega. Asjalugu oli jürgemine: Rochette oli plaan suurt poliitika ajalehte "Petit Journal" omandada. Selleks saatis ta "Petit Journali" algteostajatele nii veta hooramisekirjad, et ajalehte "Petit Journali" majanduslik häälde halb on ja sellepärast kõige parem on aktsiaid ära müüa. Aktsionärid sõbralist nõudmised kuulda ja hakkasid aktsiaid müütama. Selle tagajärjel liugesid aktsiad üle poole hinda alla ja Aachene ostis nad kõik üle, et lähemal aktsionäride koosolekul enamust saada ja praegu viis juhtijaid ametist ära kihutada. "GazettaU" juht oli aga senator Prevee kaebust, sest et Rochette küsimus teguris ülekohtune oli. Mis näite järgi taga sundis, pole teada, igatahes aga mõistis Rochette väike võtta. Seal hommikut varast võeti pangapistijalt Rochettele vangist ning asidi kohtu-uurija ette, kust ta vangimajasse saadeti. Ka vangimaja üksuseks pidemaks kinni. Vereised korruptsioonid. Rew-Jorgi. New-Yorgi tuleb 16. märtsil 150 rättsel politseinik ja kümnetuhandeid meest- ja naisterahvaste jalgade vahel, kellele nõudis tööliste meeleavalduste osa võtta, kokkupõrkamine ette. Mitmetel meeleavaldajatest olid punased mütsid peaasjalikud ja anarhistide lipud käes. Kui politseinikud neid laiali ajama hakkasid, puhus üks naisterahvas, Selig-Siiberstein, mille plahvatuse läbi kaks inimest surma ja mitmed haavatud. Ka pommi rägi ise murtud. Vereised uudised. Välisministeeriumi teatatakse, et armenia politseinikud esitasid sellepärast, et armeenlased seepärast oma vana venälane Darandi kollale kippusid ja teda hoolimata, et ta Türgi ametnikkudele armeenia revolutsiooninõukogu nimekirja andnud. See kollale kippumine ajanud inimesed ärevusesse, politsei ässitati neid tagant ja nad tungiti armeenia kodustesse. Kõrgema luule puhul 34 armeenlast suri ja 7 haavatud. Salva lõppes, kuna 28 armeenlast jälle tuli ära laskud. Kohalik sõjavägi, vene, prantsuse ja inglise konsulid käred vahel rääkisid läbi lõpetati edaspidine meeleavaldamised. Nende kolme riigi saadikud pöörasid suursürtsusena välisministeeriumi poole armeenia kaitseks ägeda protestiga. Türgi valitsus vastas uuesti võõrastele. Konsulite ettepaneku peale nõudis kohalik kohtunik omale Türgi valitsuse poolt 8 pataljoni abiväge, kuna on ainult 2 pataljoni saadetud. Suurtsüüritus. Nõukogudest 16. märtsil jõudis Keiserlik Kõrgus Suurvürst Boris Vladimirovich Madridi, kus kuningas tema anuks pidusöögi andis. Pidusöögi puhul pidas kuningas prantsuse keelse kõne. Milles Vene Keiser Moskvas ise ja oma riigi truus sõber nimetas. Kuningas Suurvürst, Vene Keiserlik suguoja, Vene riigi edenemise ja endise riigi muutuva sõpruse tervitusena. Tervitus vastades ütles Suurvürst, et Hispaania tuleb sundida saatkond rääkida, et Vene Maa oleks liberaalne ja õpetlik ja et Hispaania oleks truus sõprus. Kandis Ikubergueri parun Mõlleri saksa meeldetu olevat, vaga „Rtg. Tageblatt" Peterburgis kuuleb neil pälwile pealinna. Arvatavasti temas vibi ühendust seisis sellega, et Kaukasias ja Türgis kindralueberneerid omavahel suutusid kokkusaamisele. Überneeriherra käis elavatesse vanaaegsemausse vaatamas. Vaatas kinni klassi ja teisi ruume ning kaatsi lapset, kes buuri ritäki-mised ja lugejat. Nimetati. Praegu Tallinnas on Siseministeeriumi kohtunik, kapten Borislawsky on Vilniuse sõjaväeringkonna prokuröri abilisena nimetatu. Tallinna linna-politsei arukorra praktikantidele on, nagu „R. Icsw." teatab, Kursk kubermangu Äratvorsai politsei üleosatakse nimetatud. Saksi püha vikta kursused. „Re. Icw." teab, et Saksa seltsil on kõrgemas tütarlaste koolis arvatud, et juured ära keelatud, sest et uued ilma ülemuse vahendata ilma toime pandud. Nüüd teatab ühtekokku Saksa lehed, et kursusi mitte ilma lubata ei ole toime pandud, vaid selleks on olnud b rahvakoole direktorilt ausõna luba. Riia kui rahvakoole direktor Poolist tagasi jõudnud, sõetud keeld kohe jälle tagasi. Tuua valdu. Richard Mayeri keemiawabrikus tulekahju puhul 15. aprillil on minu kätte wabrik juhataja poolt wabatohtlise tule-tõrjujate kosja heaks 100-rublane õnnetusele antud. Selle auu püütmise eest armastan ma tule-tõrjujate lõige suuremat äratsejat, P. Martens'it, sa. a. peameest. „Bussi Võõrimees. Ilu hea võõrimees nr. SLI siilis ühe sõidu 10. märtsil avakasali ja pidi selle eest 50 kopikat saama. Sõitja andis temale aga kogemata ehk 10 rublalist kuldraha ja 10 koopikat. Sõitja märkas alles pärast, et tema eest andis temale kogemata ehk 10 rublalist kuldraha ja 10 koopikat. Sõitja märkas alles pärast, et tema eest andis temale kogemata ehk 10 rublalist kuldraha ja 10 koopikat. Sõitja märkas alles pärast oma eksitusust ja tundis suurt rõõmu, kui autu murise mees pärast tema juurde ilmus ja andis temale üleäratu saadud raha tagasi. Kuldnokkasi, lõõksid ja kuivitajad on juba mitmel pool nähtud. Ka lumekellu kest on juba aasta leitud. Nähtavasti lähenib keroade juba täielikult hoolimatu olema. Linnavolikogu koosolekul, raekoja Jätta, 19. märtsil, kell 6 pärast lõunat arutataks, on järgmine päevakord: 1. Kuberneri ettepanek mustuse väljavõtmine kohaliku asjus. Ja linnaameti orjatulemine. 2. Kuberneri ettepanek, „Klass" bungaloidi eest maksustamise määratud krund Eesti teatri seltsile antakse, ja linnaameti ettepanek. 3. S. „Estonia" palve, et Eesti teatri tarvishoonde määratud krund Eesti teatri seltsile antakse, ja linnaameti ettepanek. 4. Linnaameti ettepanek kapitali asjus, mis tõsise riiginõunikule lesk Jelena Wassiljewna Tsegirtk linnale pärandanud. 5. Kuratooriumi valimine e. linna-äkku kaupluse ja teistes asutustes teenijate puhkeaja pidamise juure: valvanuks A. Sackari asemele, kes ameti määramata ei olnud. Emilie Fink palve, et temale poeüüriks alandataks. Taga värava üle liitide perekondade eest hoolekandmisest viimase sõja ajal. Ametlik teatust näha, et viimasel sõja ajal teenistusesse kutsutud tagamata- leõistleja ja maakaitseväeliste perekondade eest hoolekandmine valitsusele suuri summas on maksma läinud. Euroopa-Vene maal ja Sibris on ühte kokku 1,198,700 tagamata väelist ja maakaitseväelist teenistusesse kutsutud, kes 877,023 abitarvitajat perekonda, millega 2,422,852 hinge kodu maha jätsivad. Abiandmine tuli kokku 66,800,859 rubla maksma, millest riik 45,620,787 rubla maksis, maakonnad 7,055,004 rbl., linnade kogukonnad 1,445,068 rubla, vallad 528,281 rubla ja seisusliidud asutused 75,573 rubla maksivad, kuna korjanduste abil 848,603 rubla kokku tull. Kõige vähema oli sõjateenistusesse Seitse kubermangust kutsutud, nimelt 517 meest. Iga perekonna peale anti keskmiselt 74 rubla 40 kopikat välja, kuna mõnel pool see summa 127 rubla peale tõusis. Nende kubermangu seas, kus tagavaraväeliste perekondade kõige suuremaid abirahulautusid salvestab, nimetatakse kolme Läänemeremaade kubermanguks. Teadaandmine ja hoiatus rändajatele Eesti töölistele. Varsti jõuab meie kevadel oma elu soojusega läheneda, toob uut elu kõigesse loobumiseks. Ka paljud inimesed ärgab kevadel soojust käes väike talise unenägu uuesti elama. Nad rändavad oma talvelorteritega kaugele tööd otsima, need on rändajad töölised. Viimasel oajal on meie kodumaal rändajad töölised igal kevadel suurel arvul Loomaa maale oma õnne tööd otsima. Kui palju nad oma eesmärgile jõuavad, seda võime all toodud näituste aral endale tele selgeks teha. Et asjaga mitte kaugele minna, sellepärast töötame möödaläinud aastate näitused. Kevadel, aprillikuu algul 1907, rändas, või õigemalt ütelda, sõidutati Eesti rändajaid töölistele viga palju Soomemaale. Tähendatud ajal olid mitmed suuremad streigid, künnionistidele streigid Turus ja Kotkas ja rätsepate streik Helsingis, selle pärast tarvitati teatud tööandjad Eesti tööliste tööjõudu ja usaldust kurjasti. Need tööandjad, kus Soome töölised eelmisel paikal ja parema töötavate nõudes streiki stav, saatfid väikeid Eestimaale, et seal rändajaid töölisi streigimurdjateks tuua. Muidugi kauplemise juures ei lausutud Eesti töölistele sõnagi, kuidas asjad olid töö poolest olevat, vald lubati Eesti töölisele kõrget tööpalka ja kuulutati küll neile siilitu ette. Jõudsemad töölised kohale, mida nägid, nad aga, et neid peteti. Näituseks Turus oli väike agendi lubadus töölistele ette, mis ta Eestimaal teinud, limaseni saanud, töölised sunniti palju teistsuguste tingimustega kontrakti alla kuutama, kui Eestimaal agendi poolt ette räägitud silm. Kui töölised selle vastu protesteerisid, siis said nad kõige parema südamerahuga kasarmust uulitsale, kus neid nälga peeti, siia peeti. Lugu oleks, kui öiduks elu, kõige kurvemaid lõppeenud, kui Soome töölised petetud Eesti töölisi vennalikult poleks süüdunud. Mitme päevani ümberlokimise ja nälginisme järele aitas Soome riigi valitsus vilja maa tarvitama petetud Eesti töölised kodumaale tagasi. Niisama oli lugu ka mujal. Kõik teised paljud Eesti töölised poole suve ratsk tööd, kus juures aga uuel teenitud palgast üksteist jäeti. Keegi töömees sai seal veel töö andja hooletuse tõbi õnnetumat surma. Ka Helsingis jõuavad paljud rätsepate töölised, kes streigi rikkujaks olevad, petetud, väga kahetsemise väärilises seisukorras. Seda kõike tähelepanemata, peab Helsingi „Eestikeelne töölise lugemise ringkond" endale kohuseks, mööda läinud kurbade juhtumite Eesti töölistele teada anda ja neid hoiatada, et nad eeltoval kevadel Soome tööle kauplejate agentide juttusi kergemeelselt ei usuks, ega nende pettuse ohvriks et langedaks. Lootes, et Eesti rändajad töölised, kes eeltoval kevadel jälle Soome pajale agentidega tukka puutuvad, meie näpunäiteid tähele panema saamad. Helsingi Eesti töölise lugemise ringkond. 