OWKu-kmmbri hmd 75 Kox. Raudteel SS kox. M :jSfj mM jKm £§£§?' mnfcž <SMs«M Shinsp*. Toimetuse kõnetunnid on igal tööpäewal õhtul. Tel. 243-29. Talitus on awatud igal tööpäewal hommiku - 10—4 t/rš-r 'lõunat. Tel. 663-89. Talituse ja toimetuse adress: D KOHTopy ras. „Edafi", ÜSTpa- Coipia.iHCTHqecKaa ya. 14. (ö. HEaHOBCKafI) SpriUmisi '.võetakse Vastu kõigis W. S. F. R. Vabariigi Posti ofntaS* tes. Põhja Kesktirjanduse büroo (lühend. „CeBH3HTjXHIOT3tt") osakonnas ysrpvpag, llpovo. 25 v«r. dk I ja - Kreisi nmg Walla Agentuurides. | " Tellimiste hind: 1 kuu —l6 r., 2 kuud—3Sr., . 3 kuud 54 r. Adresfi muutmise 1 rubla. S«sti Osakondade peterburi komitee häälekandja. Dn 191. Pii e waZe ht. - Laupäeval» so. augustil 1919. a. mõnda: lina, kanep, õlid, päevalilleseem ned, toores tubalus, nahad, piiritus, man gaan, jne. Ja teiseks on Weuemaal ja ka Ukrainal kibe puudus kaupadest, mida Saksamaa wüga häštt praegu wõi lähe mas tulewikus wälja wedada wõib ja mille walmistamine Uajatuhandetele töö listele tööd annaks. Need kaubad oleks: kõiksugu masinad, mootorid, lokomotiiwid, automobiilid, arstirohud, .wärwid, pudu kaubad jne.. Masstti saare Cesti Töörahwa Potittitwe Klubi. Laupäewal, 30. augustil 1919.a. enöises.von Derwisi saalis, LueiiÄbeLeMö oeiM, (ZpeMsö npocneKT, 48. Näitemängu-õhtu. . Hhesßutssft 3 waatusline draama Zelsilise tinkholmi juhatusel. Algus punkt kell 8 õhtul. - Kösfa oit laupäeval kella 6 õhtu awatuö. Pidutoimekond. Surnuä punkt. Stai jitetl kunagi midagi teha kavatse täise, ehk juba mtdagi ära on tehtud, kuid op ei edene, siis armastatakse ' meil alati-, 'tõendada, et meil see ja teine asi just Mlepärast 'ei edene, et puudub jõud. Auibi ligematt asja waadates peab tunnis tama, et sarnane etteheide enamasti põh jendamata on. Tõsi, on ju päewaselge, et töölisteklass ja eriti Eesti töölisteklass haritud jõudu dega hoobelda ei wõi. Meil wäljaspool Eestit elades on wähe haritlasi, kes togu ihu za hingega töölisteklassile on andunud. IdeÄisi haritlasi on meie parteis oige wäike protsent, kuna suurem osa haritlasi wäljaspool Eestit olles lihtsalt sellepärast töõlisteparteiga ühes astuwad, et kuidagi ära elada. Kurb nähtus, kuid tõsi. Iseette sest mõista, et sarnased haritlased tööliste klassile wõõraks jäävad. Nad ei saa kunagi waimliselt töölisteklassile ligineda. Töö liste waimuelu on ja jääb neile küsimise märgiks. Ning wõtku ette ehk tehku sartta sed haritlased, mis tahes, kuid tööline peab alati tunnistama, et tema nendest aru ei suuda saada. Tööliste ja haritlaste vaimu ilma wahel on künni selle ajani ikka üle pääsemata müür seisnud. Kus peitub aga see viga! Kas on või malik seda wiga parandada? Wiga peitub nimelt selles, et meie tahame töörahvale midagi teha, selle juures aga töörahvast päält waadata lastes, mis meie teeme. See wiga ei ole mitte aga sarnane, et seda parandada võimata on. Lohkuge wahescin vahelt ära. Arge tehke vahet diplomeeritud ja lihtsa töölise vahel. Ha ritlased ürgu hoobelgu sellega, et nad selle ehk teise üükooli on lõpetanud, vaid tar witagu oma teadmist ilma reklaame tegemata. Olgu haritlased, kellel võimalik oli tol ajal haridust saada, kui töölist sajauded kütked pimeduses hoidsid, nüüd neitbc töö listele teejuhtijateks valguse poole, neile lihtsalt seltsimeesteks olles, kuid mitte diplo meeritud õpetajateks. 'Liituge ühte tööliste- klassiga! Ärge tehke wahet töölise ja enese wahel. 'Kiskuge see Hima müür, mis selle -ajani haritlaste ja tööliste wahel oli, maha. Ärge tehke harHusetööd töölistele, waid li ginege neile, kutsuge neid ise haridusetööst osa wõtma ning ainult sarnasel kombel Wõime meie ütelda, et meie uue kultuurile tööliste kuüuurile kindla alusmüüri ra jame, mis kõikumata paigale jääb. Kuna Wene seltsimehed kõige ligemas., kontaktis töörahwaga uue kommunismi kol dele alusmüüri panewad, ei wõi meie seda oma kohta ütelda. Meil ehitatakse ka, kuid tööline peab seda ehitamist päältwgatama. Ja weel enam. D i x i. Sakslaste majandi "-fed wäljawaated Wenemaal. Majanduslise ühenduse uuestisõlmimine z Wenemaaga näikse sakslasi mäga huwita-! wat. Üksikud teated on seda ammugi aimata lasknud, awalikult hakatakse sellest Nüüd kõnelema, kus rahutegemine selja taga. Huwitaw on sellepoolest üks .Vossische Zeitungi" kirjutus, milles küsi must kõigekülgselt käaluinise alla wõetakse. Asi tohiks ka meid huwitada, sellepärast toome Saksa lehe kirjutuse täielikult. — kirjutab leht et Sak samaa warsti jälle Wenemaaga majan "Hzchlisse ühendusse astuma peaks, wõtab, ikka rohkem maad. Hiljuti teataks üks ajaleht, et Saksa suurtööstuse esitajad Saksa ja Mõskma-waktsuste omawaheli sel kokkuleppel Wenemaale sõitnud olla, et sääl tulemase kaubawahetuse wõima luste üle selgust saada. Kas need teated tõele wastawad. seda ei taha siin uurima hakata. Igatahes hakatakse siin nähta wasti natuke liialdatud Saksa põhjalikku sega tööle. Kus tormis ruttu otsustada, ci wõi meie mitte meel miimaseid, ida poolt paistwaid edusid silmast lasta. Kudas lugu sarnaste hüüetega ka ei ei oleks, kuid hää on, kui Saksamaa ole masolewaid wõimalusi kasutamata mööda minna ei lase. Praegu asumad Saksa 'maa! isikud, kes niihästi sõja ajal kui ka etme süda Wenemaa majanduslises elus Läytsat osa etendasid. Kui nad mitte töö põlgajad ei ole, kellele praegune elu We nemaal natuke ebameelitaw, maid inime sed, kes hoolimata muutunud oludest töö himu tüünemad, siis on nad Saksamaale hääks ühenduslüliks Wenemaaga. Oleks eksitus oletada, et nõukogude Wenemaal need ringkonnad oma mängu taielikult kaotanud on. Neile, kui neil tublidus ja kogemused ei puudu, ja enamlisele walit fuselc ei jaa löpude lõpuks muud üle kui läbikäimine üksteisega. Igatahes' kuuleme juba, et enamline Wenemaa neid ringkondi, kes senni jonnakalt eemal seisid, uue ma janduse organiseerimisest osa wõtma kut sub ja neile ülesandeks teeb Wenemaa maailmakaubandust We õigetesse roo bastesse juhtida. v Kas maksab senni majandusliste mahe kordade ' uuestisõlminnise pääle mõtelda, künni Wenemaal meel enamline walitsus mõimul on? Need, kes selle küsimuse üles seawao, on need, kes oma tegewusetusele põhjust otsimad. Enamlisele walitsusele on juba tihti peatset lõppu ette kuulutatud; ometi tuleb aga karta, et temal nagu teistelgi, keda häämeelega surema nähtaks, wisa elu on. Oleks seda rumalam majan duslise ühenduse sõlmimiseks enamluse lõppu ära oodata, sest et temale järgnew walitsus muidugi, mitte juba olewaid majandussist suhteid häwitama ei hakka. Rõõmustan? on näha, et see arusaa mine juba siin ja sääl pinda on leidnud. Nagu kuulda, asutatakse Berliinis ~Rahw uswahsline kaubawahetuse osaühisus (Jwa)", kapitaal oleks esialgul 10.000.000 marka, mis pääaszalikult Saksamaa ja Wenemaa wahel uusi kaubanduslisi suh teid luua kawatseb. Niihästi sisseiveo- kui ka wälsaweo maana oleks esimeses reas nöndanimeta- j tub Ukrainat tähele panna, ehk küll tema piirisid meel lõpüsihiks pidada ei maksa, sest praegu ei ole Ukraina muud midagi kui enamlise Suur-Wenemaa osa. Hästi informeeritud ringkonnad, kes weel Wsuti sääl on wiibinud. tõendawad, et sääl palsu sarnast kaupa olemas, millest Saksa maal praegu suur puudus. Nimetame Teated 27. augustil. Ptinaxe wäcrind. , Pöhja ötteriitto M urinaui sihil on wüitlused Unctski ja Sõrga poolsaarte n?ahel käi mas, mis Löshma jaamst idapool. Teis tel sihtidel muutuseta. Saksamaa maailmakaubanduse uuesti äratusele säawad ennast praegu hngfa suured seesmised ja ka välised takistused teele. Seesmised takistused olenewad esi meses reas selge majanduslise eeskava puudusest, mille kokkuseadmine meie täht samaks ülesandeks olgu ja mis loodeta wasti üle meie valitsuse jõu ei käi. Wä- Itfcb takistused on enamasti sõja taga järjed ja selle vahekorra resultaat mille esimene Saksamaa ja muu maailma wa> _ hele loonud. Kuid kui meie kõige vähema wastupaneku liinile tungime, siis jõuame paratamatu Wenemaani, sest Brest-Li towskit ei ole enam ja Saksamaa ning Wenemaa jon wahepääl ühistes kannatus tes kaaslasteks saanud. Ulewal toodud artikli täienduseks annab „Voss. Ztg." weel järgmisi teateid, mida ta suurtööstuslikest ringkondadest saanud: Kogu endise tsaaririigi territoorium kan natab sarnast kaubanälga, et isegi maa üleujutamine Ameerika, Inglise, Prantsuse sa Belgia walmistoodetega palju aidata ei suudaks. Nii on siis fakt, et niihästi Wene „ enamlikes ja mitteenamlistes "ring kandades kui ka Saksa töõstuslistes ring kondades kindel ollakse, et Saksa suurtöÄ tus suurel määral Wenemaad 'oma kauba» ga aitama saab. Esimeses reas saadetakse muidugi masinatööstuse, elektritehnika ja keemiatööstuste tooteid. Wenemaa tarwi» tab määrawl hulgal põllutõömasinaid, tehastemasinaid ja raudteewagunid, mida enne süda praegu häwitatud Belgia raud» teewagunite tööstus temale muretses. Elektrijaamade ehituse ja uute keskjaamade sisseseadmise puhul mõeldakse muidugi eest kätt Saksa kogenud za tubli elektrotehnika tööstuse pääle. Keemiatööstus hakkab muidugi aniliin- za apteegikaupafid wälja wedama. Tooresained, mida meile Wene» maa anda wõib, on järgmised: metallid, puumaterjaal, põllumajanduse saadused, puuwill jne. Kõige päält on aga tarwi lik, et niihästi Weneinaal kui ka Saksa maal arwamisele jõutaks, et wastastiku ne suur kaubawahewse tarwidus kõiae> paremaks -, abinõuks poliitiliste wastoluve kaotamiseks on. J konnas wõtsid meie wäed 26. augustil Pihkwa, kusjuures saadi 100 2 kuulipildujat ja palju patrvnisi. Weli taia jõelt läänepool züudfid meie wäed Tshernetsowa küla, \ Mogoti jaama ja Stanti küla liinile wälja, mis Pihkwast 15 wersta läänepool. Dw i n sk"i piirkonnas jätsid meie wäed ägeda wüitluse järele Nowo-Aleksandrowski linna. Võitlused'wältawadedasi. Luninetsi sihil jäeti meie wägede poolt waenlase surwel Turowi alew. Lääne wäerind. Luuga sihil wältab meie pääle tungimine jõudsalt edasi, kusjuures äge date müitluste järele meie mäed wõtsid rida külasid, Strugi Belaja - jaama ja Wladimiri laageri. Pih k w a pii r - Lüunü-Lääue wSerind. ..... Nowograd- W o l õ n s k i sihil ajawad meie wäed waelrlast>Sokolowt jaama juurest Rogalewi poole, mis 20 wersta lõunapool. Fastowi sihil muutuseta. Dnzepri zce pahemas kaldal ja Perejaslawli sihil paiskasid meie wäed waenlase 10 wersta tagasi. Lõuna waerind. ,Subsha sihil jätsid meie wäed waenlase surwel Rülski, Seime jõel. Kurski piirkonnas asusid meie wäed pääletungimisele ja peawad weitlust Kurskist 30—33 wersta lõunapool. Be l gorodi sihil jõudsid meie wäed wõideldes Koreni jõe liinile wälja, mis Belgorodist 20 wersta idapool. Kupjanski sihil wõtsid meie wäed Kupjanski ära. Pawlowi sihil peawad meie wäed wõitlust Pawlowi linna all. Ka lat s h i sihil, Talowaja jaamast lõunapool ja idapool raudteed wältab meie pääletungimine edasi. Boriso g leb s r i .1 a" Ust -Bu s u l uk i s i h tid e l on ägedad wõitlused käimas. Zda wäeriud. Troitski piirkonnas, SJrfft sihil, wältab meie pääletungimine lõuna poole edasi. Kust a n a i sihil wäl tawad kokkupõrked waenlase rühmadega edasi. Kurg a n i sihil jõudsid meie wäed, hoolimata waenlase ägedast wastu panekust, Presnewskaja jaama ja Wel shawski küla maanteele wälja, mis Toboli jõest 100 wersta idapool, kusjuures meie wäed raudtee piirkonnas waenlase batal joni il ohwitseri- ja 2 kuulipildujaga täielikult wangi wõtsid. Jaluto rowski ja Tobolski sihtide! wältab meie pääletungimine edasi. Punase wäe wõidud.' Kiiew, 26. aug. (Nosw.) kor juni piirkonna liin on de nikinlastest täielikult pu - hastatud. Panasewäelaste joupiugu tustel murti waenlane, kes suuri -jatawäe osasi, ratsawäge ja 4 soomusrongi wõit lusse toi, täiesti. Waenluse kaotused on surnutena 1200 inimest, 2 esheloni pöles rongis ära. Kuulide lõhkemisel purustati soomusrong ühes waenlase ratsawäe es kadroniga. Denikini banded pögenewad paanilikult Bobrinski ja Suameuka poole. Teated 28. augustil. Põhja müetinual Lääne wäerind- Nar w a sihil kohalise tähtsusega -võitlused. Luuga piirkonnas, Lüngast wersta 50 põhja läänepool wötsid meie wäed wõideldes mitmed külad, kus juures saadi wange, kuulipildujaid, moona woor ja tähtsaid dokumenta. Pih k w a piirkonnas laieneb meie pääletungimine jõudsalt. Dwinski piirkonnas, laieneb meie pääletungimine jõudsalt. Dwinski piirkonnas, Dwinskist läänepool asusid meie wäed waenlase sur wel uutele feisukohtile, mis Dwinskist 10 —£0 wersta läänepool. Lõuna-lääne wüeriud. Nowograd-Wolõnski sihil wältab waenlase tagaajamine edasi. Fas to w i si% i l lasksid meie wäed waen lase Bojarra juure lähineda, luid energi lise löögiga paisati ta tagasi ning wZeti uuesti Wasilkowõi ära. Petljura wäed on desorganiseeritud, ning teewad tegemist ainult riisumiste, röõwimiste ja mitme suguste wägitegudega, kuna nad mingit sõjalist tugewust ei ilmuta ega meie tuld wälja ei kannata. Meie pahema-kalda wäe osad wiskasid, täiendawate teadete järele, waenlase tagasi, saades wange ja 31 kuuli pildujat. Lõuna wöcrind. Kurski piirkonnas, wersta 20 Sudkist põhja-idapool, wõtsid meie wäco 27. augusti wõitlustes wange, I suur tüki, 4 kuulipildujat, soomusauto ja muud sõjasaaki. Meie pealetungimine selles jaos konnas ja Obojani poole wältab jõudsalt edasi. Oskola-Belgörodi. sihil peawao meie müed waenlase suurte jõudu dega wõitlust. Waluisti-Ostro goshi piirkonnas käiwad wbitlu sed Aleksewa jaama juures. Pawlowskija Kalatshi sihik wõtsid m e i.e wäed wõideldes Pawlowski ja. rida külasid Ogeredi jõe sihis. Nowoho - perski piirkonnas jätkawad meie wäed Nowohopeiski wõtmise järele edasi tungimist lonapoole. Ust-Bus u l u k i sihil wüttis meie ratsawägi, Filonowo jaama pääle tormi jookstcs, 100 mangi, 10 wagunit suurtüki kuulidega, 5 suur tükki, kuna raudtee sild ohka lasti, Ust- Medweditski sihil, Krasnüi Jä rist wersta 45 lõuna-läänepool, purus tati meie ratsawäe poolt waenlase diwis j o n, kusjuu res üle 2000 wan gi kogu staabi d e g a ja moonawooridega wõeti. Waenlase tagaajamine wältab edasi. muutuseta. Ida kaenud. Uralski piirkonnas wõtsid meie wäed Urali jõe paremal kaldal wõideldes Saharnaja jaama. Waenlane tegi wahet pidanrata tormijooksusi. kuid löödi tagasi. Saharnaja jaama ärawõtmise juures said meie wäed sõjasaagiks 45 tuhat patrunit, kuulipilduja lindid, suur arw püssa ja üks aeroplaan. Urali pahemal kalda! jõud sid meie wäed Lbishenski liinile wälja. Orenburi piirkonnas tungiwad meie wäed Jlctsri piirkonnas, üle Jleki jõe minnes lõuna sihis edasi. Meie pääle tungimine Acljubinjki ja Orski poole wäl tab edasi, kusjuures meie wäed wõtsid rida külasid wersta 120 Orenburist ida pool. Werhr.e» Uralski sihil wõtsid meie wäed rida külasid. Selles pii r konnas tn l i meie poole üle bashkiiride ratsawäe brigaad kahe ratsawäe p o lgu g a, br i g a a d i k o m a n d ö ö ri 'g a eesotsas. Meie pääletungimine wältab edasi. Ja lutorowski piirkonnas wõtsid meie wäed Omutnitskoje, Jalutorowskist wersta 85 idapool. Tobo l j t i sihil wältab pääletungimine edasi. LLaua ja uus ilm. Tuntud Inglise kodanlik wabcuucelne aja kiri „Nation" kirjutab kirjatöö Ungari sünd muste puhul. Kirjatöö alguses räägitakse, et liitlased püüawad kõige nende päralt olewate abinõudega Nõukogude liikumist mitmesugustes Europa maades inaha suruda ja ei auna sellel ei edeneda, ega loomulisel teel hääbuda. ..Station" kirjuab edasi: „Wana ilm Põikab kõrwale tõendustest, uute idudega kokku põrgates. Tema külwab sõda. Meie peame werist klassisõda mannermaal. Näks siis selle järel imestada, et klassisõda ka meil algamas. Wõimalik, isegi tõenäolik, et meie selle wõidame sel korral. Wõimalik, et Lenin kukutakse, nagu Bela Kuu kukutati. Tvötõrketega siin meie juures wõib halama saada, kuid kui Inglise ja Europa tööliste hulgad nende sündmustega- tutwunenud on, tulewad nemad nendele ajaloolistele järel dustele, missugustele neid sündmused juhi wad. See tähendab: Kui meie oma tõen duši ei usu, näewad nemad meie walet ja wastawad rewolutsioonide ja töötõrgetega. Targemad inimesed, nagu Smets, otsustasid teistele teedele asuda. Meil oli wõimalik paar kuud tagasi Wenemaaga rahu teha, meil ei oleks sugugi tarwis olnud Ungari rahwaga sõdida, kuid mis siis oleks sündi nuo. Meie oleks siis sotsiaalsete katsete loomulist arenemist näinud, meie oleks siis ilma blokaadita näinud, missugusel määral kommunism tööstust organiseerida oleks suut uud! Meie oleksime näinud, kas diktatuur wabadust luua oleks wõinud. Kui wõimalust oleks antud neid katseid läbi wiia, oleks tingimata teised demokraatlikud riigid neile järgnenud. Mispärast kardame meie nende ideede jõudu? Meie tahame demokraatiale arwustnse wõimalust anda, kuid kõik meie püüded ainult ellu tõusnud ideaali lamma tada kinnitab ainult usku temasse." Korea saab omavalitsuse. Reuteri agentuur teatab, et Jaapani keiser manifesti wälja vU anuud, milles Koreale omawalitsus antakse, püüle selle lubatakse uuendust, mis autonoomia sisse seadmisega ühenduses. Sõjawüe walitsuse asemele seatakse kodanlik ja shandarmi ase mele kodanlik politsei. Korealastel ou jaa paulastega ühesugused õigused. Ungari ja Rumenia Vkheksrd. Parisist saadud teadete järel ön Ungari ja Rumenia wahekord järsku terawnenud Rumenia ministeeriumi rahukonwerentsi ette paneku tagasilükkamise tõttu Banati Tesche wärist kõrwaldamise asjus. Ajalehe „Temps" sõnade järel konstatee rib rahwuswahcline saatkond Budapestis, et Rumenia sõjawägi Ungari rekwirccrimise süsteemi jätkab, kSiksugüscid toidu ja wabriku saadusi ara wõttes. Ulcut nõukogu otsustas Rumenia walitsusele uue märgukirja saata, nõudmisega rekwireerimistele lõppu teha. KohutaV arw. „Times" teatab: ~Amerika toitluskom missari Houveri -wKljaarwamiste järel on Europas 15 miljoni tööta perekonde, kes abi tarwitawad. Krnp):L kabrikute demobiiiseerimine. Berl i n i st, 26. augustil. Kruppi ettewõtted Essenis demobiliseeritakse täiesti. Tcrwe kuu ilma leiwata! Nalrverest. Ilma leuvata claflb rafrjcrclaicb juunikuu üle. Juulikuuks ci antud leiwatjhetka jahu puudusel. See sõnumile on „Päewa!ehest". See näitab küllalt jälle selgesti, ct liitriigid oma „suurte nnijct tagawaradega" sugugi helded ei ole oma alla surutud rahwa häda ja wiletsust körwaldama. Suurtest lubamistcst arwatakse küllalt olewat. Töörahwa wilets seisukorda Käsmust. Praegusel wiletsal ajal pälgib suuremalt osalt ka siinne kehwem rahwas, sest puudub raha leiwawilja ost miseks, mille puudast siinpool 120—150 marka nõutakse. Aasta jooksul on käsmu lastele rukkid walja antud toitluskomitee poolt 03 naela ja odre 18 naela, seega kokku 81 naela teri leiwa jaoks, teeb wälsa 7,1 loodi päewa jaoks. Sedagi wilja saadi selle läbi, et Aaspere mõisawalitseja hr. Wender käsmulasiele wastutulelik oli, aga lõppude lõppuks rekwiireeriri andisa wili ära, selle püüle waatamata, kas ka oma walla inimestel ehk maata meestel miskit hamba alla panna jääb, ehk mitte. Toitlusminister, kelle poole palwega pöörati, wastas, et ministeerium midagi ei anna, ja juhatas maakonna walitsusse. Rakwere maakonna walitsus aga waslas ka et leiba anda ei ole. Walla toitlus komitee, lust nurumas käiakse, wasiab ka alati lahkelt: Käsmu leiba anda ei ole. Nii siis peab kehwem inimene (jõukaid on mõned üksikud 500 elaniku hulgast) kartulid soola sisse kastma, ct hing sees seisaks. Kohalik rahwas peaks selleks samme astuma et nende aasta-leib sügisel, küi wilja rekwireeritakse. Aaspere mõisa alles jäetaks, wastasel korral ei suuda siinsed elanikkud enam aastat otsa nälgida. (~Waba Maa"). > Postiühenduse awamine Helsingist, 25. augustil. «Hel singin Sanomat" telegrammi järel arva takse nende päervade sees postiühendus Eesti- ja Inglismaa rvahcl. Uus wõit valgete üle. Slm. Sinowjewile teatatakse: E n»d iwiisittäe o s a d e P o o 11, kes Oudowa wastu o wad, on jällegi suur walgete üle saa w utetud. 9»^ w-äeb on Ds wiu o, „0 sni t thä Gor a", Saust je - p st je, > lotino, Sokoli, Sa de tiu o, Sogija Peri külad ära wM s nu d. Sawost i n o lü l a a wõtm i fe juuressaadi 6 kuu lipild u j a t. Waenlane põgeneb.^ Hakkame lööma. Kiiew, 27. augustil. (Rosta) Nowo grad-Wolvnsii sihil wältab meie päälettm gimine edasi. Poolakad põgenewad , liselt Rowno poole. Meie oleme wõidek des wõtnud rida külasid. Saadi wavge ja sõjasaaki. Kogu frondil on murrang lähelepandaw za muutus meeleolus» „ Kasakate metsikus. Kirsanolv, 22. augustil. (Nosta). (Kättesaamine wiibinud). Kohad, kus Ma montowi ratsawagi käbi läks, on werega walatud. Sellepääle waatamata, et ka sakad ainult lühikest aega kohal olid, on nad siiski elanikke paljaks jõudnud tusujö. Nende elajalikkude tegude arw on suur. Kõik need talupojad kes denikiinlaste met sikuste kaasnägijaks ja tunnistajaks olnud, on nüüd täielikult Nõukogude wõimu poole löönud. Qh need neetud juudid! „Waba Maa" kirjutab wabrikute juhatus juutide käes. Kui juutide sehwtüoöimalused Tallinnas ka edaspidi niisama lahedalt wöiwad are neda kui senni, siis muutub Eesti waba> riik kahtlemata israelimeeste Siioni maaks kus wahest weel mõnusam, kui Jordani kõrbenud kallastel. Päälinna suurem uulits Narma maantee olewat juba majade poolest juutitc peos, nüüd libiseb ka. suuremate tehaste juhatus sinnasa masse. Nii on Noble s n e r i direktor Shernionski juut, „Dwigateli" direktor Taulle niisama, Tse 11 010 f c direktor Makowski jällegi juut, Johan soni paberiwabriku direktor juut jne. ttlemtimukat peab tema käsualune austama... „Waba Maas" leidub järgmine sõnum: Haawatud ohwitseeride kinni mõtmiitc. Punase Risti päüwalitsus on Tartust järgmise telegrammi saanud: hääks pidu algul ilmus polkownik Rosenberg sõjariis tus salgaga „Wanemuise" ette ja laskis pidul sõdurid hulgawiisi kinni wõtta, kes temale au ei olewat annud. Kinniwõe tute hulgas on palju haawatuid ohwitse risid. Piduliste meeleolu äär.uiselt ärennl, osa publikumi lahkus protesteerides". Nagu sellest näha, talitawad ülcmtimU' lad raudse käega, pistes pogrisse kõiki kes küllalt austust ei tunne kuldpagunite wastu -- « d * r i. Wäljaandja: Wenemaa Kom. Partei Eesli Osak. Peterburi komitee. Wastutaw toimetaja: Toimetuse kolleegi»;a - Jt 14 g rocyftapcTß. nmorpatjjKß, Oarpcrpafc W. K. P. Eesti Osakondade Keskkomitee asub Peterburis, Fsntanka nr. 2, k. 17. Büroo kantselei on awatud 10—12 hom. ja 2-8 p. l. 111. Eesli Töökool (endine Jaani kirikukool) o(s)Kii,cpcKaa, 54. Uute õpilaste wastuwõtminc ja endiste üleskirjutamine algab 1. septembril s. a. igapäew kella 12—4 p. l. M. N. E. P. K. juhatus annab oma klubi liikmetele sellega teada, et teifipäc wal, 2. septembril lell 7 õhtul üle üldisi c koosolek on. (Meaeflyoap. 124.) Päewakord: 2. Aruanne tegcwusest. 2. Uue pühjuskirja kinnitamine. 3. Uue juhatuse walünine. 4. Edaspidised kawat sused. Palume küiki liikmeid ilmuda. K l u b i j u h a t us. f X* © su t © cL Slm. Lenini nimeline Eesti Töökoo tarwitab kohe asjaajat, soo witaw on kui masina pääl kirjutamine, arme pidamine tuttaw. Ulcsandmifi wütab wastu rahwuskvolide osakonna Eesti sekt siooni juhataja 1/3. - Eesti asundusesse Põhja-Düüna Nw. on tarwis mõned Eesti kooliõpetajad j a n n a d. Kohasoowijad pööraku kirjalikult: L OnapiiHCKoä o6po3oEaenfl Ces. .ÜBIIIICK. ryõ. ehk CT. CiapoßcpqecKaÄ, 08. ryõ., yqirreaiQ R. T. Kuüõep. 