fc <«V «MMM» pr»ifct*»a»i»«M* v »tel»«pM| Ukflkfliunner 5 kop. •JAAM" 1 opr. D.K BKD(0 ■ leHHärp.o&i. *om.BKD(ö) Ha »croHC*oii mbixe. UK(e)P k.-k. ja uK(e)PLe oinfradi oöl. kom. häälek. JteKNurp ~31. vi. S-ro Htena 48 A«ratu4 kella 9—5 p. Tele fonid: Toimetus—s 33-86. »» '4l (3418). » 16 aastakäik u Ilmud iga päew » 26. juunil 1932 a. 3ga tund on kallis! Awaldatud operatiiwne kok kuwõte külwi hoogtöö käigu kohta meie oblastis 20. juu niks annab tunnistust külvi tempode edaspidisest alane misest läinud wiispäewikus. Juurdekasw selle wiispäe wiku jooksul teeb wälja ai nult 3 protsenti, kuna küü tud pinna juurdekasw eelmise viispäewiku eest wõrdus 6,3 protsendile. Üleoblastiline plaan suwe wiljade alal on nõndawiisi 20. juuniks täidetud ainult 91,1 prots. (tõsi, tarwis ära märkida, et 17 raioonide and med on sgllesse kokkuvõt tesse wiidud ainult kuni 15. juunini). Endiselt on kõige rohkem maha jäänud sovhoosid, kes täitsid külviplaani 82,4 prots., kolhoosid sammuvad eesrin nas —täitsid 20. juuniks oma külviplaani 93,8 prots. wõrd. Kuid siiski peab ära märkima, et üldoblastilise juurdekas wuga, mis on 3 protsenti, võrreldes andsid kolhoosid ainult 2,8 prots. juurdekasvu. Ükslkmajapidajate sektor täitis 89,8 prots. omast kül viplaanist. Mis puutub plaani täitmi sesse üksikute kultuuride jä rele, siis on asi endiselt ärev silosekultuuridega (täidetud on ainult 43,2 prots-. plaanist), üheaastaste heinadega (77,6 prots.), kaeraga (82,8 prots.) ja aiaviljadega (84,8 prots.). Ei või unustada, et seni ajani pole täidetud ka lina külvi plaan, 3,1 prots. oli 20. juuniks veel linakülvi plaanist täitmata. Nagu meie juba mitu kor da märkisime, ei ole mingi- suguseid objektiiwseid põh juseid, mis õigustaks lõhet külvi väerinnal. Ainult luba matute demobilisatslooniliste meeleoludega, ainult oportu nistlike katsetega venitada külvi ja sellesamaga teda sisuliselt lõhkuda, võib sele tada külvitööde tempode alanemist viimasel ajal. Wõib mõtelda, et külvitööde tem pode nõrgenemist võib sele tada sellega, et sovhoosid, kolhoosid ja üksikmajapida jad läksid üle umbrohust puhastamise töödele, aren davad tööd külvide eest ho lilsemlse alal. Kuid tõepoo lest, nagu meie juba hiljuti ära märkisime, ei ole umbro- hust puhastamise tööd seni - ajani arendatud. Järjelikult, lõhe külwiwäerinnal süwe neb ka weel hädaohuga umb rohust puhastamise hoogtöö suhtes. Milles siis seisawad maha- Jäämise põhjused? . Peale äramärgitud demobi fisatsiooniliste meeleolude a oportunistlise . lootmise ewoolu peale oo olemas veel rida põhjuseid, mis hal vasti mõjuvad külvitööde käigu peale. Need põhjused on nõrk, täiesti mitteküllal dane pealepressimine kula kule, mitteküllaldane hulga line selgitustöö partei kesk komitee ja rahvakomissaride nõukögu viimaste otsuste ümber, mis antud vilja ja liha kokkuostu ning kolhoosi lise kauplemise arendamise kohta, töö halvasti organi seerimine paljudes kolhoosi des ja eriti sovhoosides. Waat mis on selle põhjusteks, et,/meie 20. juuniks olime veel kaugel külvi lõpeta misest. Külvitööde käigus mahajää mine on eriti ärev sellepä rast, et see ei anna kohalis tele organisatsioonidele, sov hooside ning masina-ja trak torijaamade töölistele, koi hoosnikkudele ning kehvi kutest ja keskmikkudest ük simajapidajatele võimalust kõike tähelpanu koondada teistele tähtsamatele põllutöö dele viljade umbrohust puhastamisele. Kuid on aga täiesti selge, et vähemgi viivitamine umbrohust puhas tamise töödega ähvardab viljasaagi hulka ja omadust, ähvardab alandada kõige selle hiigla töö tagajärgi, mi da meie tegime viimaste kuude jooksul põldudel. Külvi lõpetamine lähema tel päevadel annab meile võimaluse kohe kõik töö ja veojõu üle visata umbrohust puhastamisele, heinakorista mise arendamisele ja korista mise hoogtööks löögikorras ettevalmistamisele. Kokkuvõtted on selged. Mitte ühtegi tundi wiiwitades, tarwis asuda kogu enamilise energiaga külvitööde lõpeta misele. Oblasti parteiorga nisatsioonid on kohustatud kõik jõud saatma mahajäänud aladele; külvitöödes eesrin nas sammujad peavad kii resti organiseerima sotsialist list vastastikku abiandmist mahajääjatele. Kõvendada pressi kulaku suhtes, panna ta vastuvaidlemata täitma oma külvi ülesandeid. Korralda da kõigi külvide äramõõt mine. -Laiemalt arendada hulgalist selgitustööd kesk komitee ja rahvakomis saride nõukogu viimas te otsuste ümber, mobilisee rida selle alusel sovhooside ja masina- ja traktorijaamade tööliste, kolhoosnikkude, ning kehvikutest ja keskmikkudest üksikmajapidajate loov init siatiiv ning saavutada enam- Ust võitu põldudel. Külv on lõpul. Iga tund on kallis. Enamlise peale tungimisega külime lähematel päevadel täis veel Järele jäänud külimatad hektarid. Külanõukogude aruandmise hoogtöö Leningradi oblasti täide saatekomitee otsuse järele wilakse pärast kewadise kül vi lõpetamist kuni f 5. juuli ni läbi raiooni miteede ja külanõukogude aru andmise hoogtöö. Kõigis külades kutsutakse kokku valijate aruandmise koosolekud. Aruandmise koosoleku päevakorras on kü lanõukogude aruanded tehtud töö ja järjekordsete ülesan nete kolda põllumajanduse sotsialistlises ümberkorralda mises. Nõukogude kaubanduse laiendamise eest Esimene kolhoosi* Reid partei ja «valitsuse direktiivide line laat Leningra- täitmise järeharaatamiseks kolhoosilise dis | kaupluse alal Eila juba wara hommikul liikusid kelhoosnikkude koor mad Leningradi laadale. Kella 10 —11-ks olid kõik laada turgude platsid rahwast tihe dalt täis. Osa kolhoosnikke, müünud enda saadused, sei sid hulkadena rohkearvulis te kooperatiivide ja tehaste poodide ees. Erilise grandioossuse oli omanud Moskwa rajooni Predtetshenski laat. Hiigla suur turuplats suutis waewalt enesesse mahutada kokku kogunud kolhoosnikkude ja tööliste hulka. Seintel ja väravatel on punased pla- ; kaadid, rohkearvulised tervi tused kolhoosnikkudele jne. „Ülesostjatele ja speku lantidele laadale sisseminek keelatud" räägivad pla kaadid väravatel. Hinnad:, või 20—22 r. kg, 1 piim 1 r. 30 k. 1 r. liiter, 1 vasika ja looma liha 1 6—7, 9 —13 r. kg, kana mu- 1 nad—6 r. 50.k. 10 tükki r kartu- 1 lid 60 —80 k. kg. jne. Peale' selle rohelised aiasaadused: < sibulapealised, petersellid, 1 porgandid, salat jt. 1 i Keskkontrollkomisjon - töö liste ja talupoegade inspekt sioon viib ühes ajalehtedega .Krestjanskaja gaseta*ja rSot sialistitsheskoje semledelije", keskontrollkomisjoni töö liste ja talupoegade inspekt siooni aktiivi ja ajakirjandu se lööktööliste ühised reidid partei ja valitsuse direktii vide täitmise järel vaatami seks kolhoosilise kaupluse arendamise ja koristamise hoogtööle ettevalmistuse alal. Reidi ajal peab suuremat tä helpanu pööratama puuduste põhjuste ülesleidmisele, konk reetsele abiandmisele nen-j de kõrvaldamiseks, jaatava- •te kogemuste näitamisele ■ kolhoosilise kaupluse arene i mises, koristamise hoogtöö ■ ettewaimistuses ja läbiwiimi . ses. Reidid wilakse labi sow ! hooside ja kolhooside aja | lehtede toimetuskolleegiumi poolt ühes tööliste ja talupoe gade inspektsiooni kohalise aktiiwiga, raiooni organisat sioonide ja raiooni ajalehte de otsekohese juhatuse ja j kaasaaitamise juures. I Reididega peab saama haaratama mitte ainult sow -1 hoosisid, masina- ja traktori- Jjaamasid, waid ka üksikma- sektorit. Munade kontrakteerimise ärakeela mise kohta Leningradi oblasti täide saatekomitee tunnistas mitte tarvilikuks edaspidi osta mu ne tsentraliseeritud munade kokkuostu plaani ja kontrak-1 teerimise plaani korras. Wastavalt sellele otsustas oblasti täidesaatekomitee va-, bastada kõik kolhoosi kauba-1 farmid, kolhoosnikud ja töö- tawad üksikmajapidajad nen de poolt oma peale wõetud kontrakteerimise kohustustest munade andmise alal 1932. a. ; Kõigile kokkuostu ja va rustuse organisatsioonidele tehti ettepanek arendada i laialdaselt munade ostmist i nõukogulise kauplemise alu sel. —- Nõuk. Liida* Löökliste töönormide eest heinakori stusel Õigeaegses heinakorista mises mängivad suurt osa õiged töönormid. Leningradi oblasti kolhoo side liidu juhatuskirja järele on määratud kahehobuselise heinaniidumasina jaoks päevane norm 4 ha, aga kui heinaniidumasin saab tööta ma täielise koormavusega, mitte vähem kui 20 tundi ööpäeva jooksul, siis võib ühe vahetuse aeg ära niita 120 sm. laiuse kaare juures 4,5 ha, L3O sm. laiuse kaare juures 5 ha. Hobusereha jaoks on mää ratud norm 7 ha, hobusekaa rutamise masina jaoks 5,5 ha. Käsitsi töötamise jaoks heinaniidu' alal on määra tud normid mättalistel hei namaadel mitte vähem kui 0,25 ha, tasastel heinamaa del 0,5 ha. Läinud aastal niitsid üksi kud lööklased sovhoosis „Gorodistshe a Ostrowi rai oonis kuni 1 ha päevas iga üks. Oblasti kolhooside liidu poolt määratud normisid ei ole vaja mitte ainult täita, vaid on täielik võimalus neid ka ületada. Niisugusel kibedal tööajal, kui heina aeg, on tarvis määrata mitte vähem kui 20 tundi tööd iga heinakorlstamise masina jaoks, töötades kahes vahe i tuses. Kolhoosnikkudel tar , vis tööle minna mitte kell , 8 või 9, nagu mõnes kohas : tehakse, vaid kell 5 või 6. Heinakoristamlse tempode ; tõstmise ning töönormide ületamise peale võib suurt mõju avaldada tööde lihtne mehaniseerimine, näiteks: heina kokkuvedamine vaa ludest saatudesse puuga, saatude kuhja juurde veda mine nööride abil, heina kuh ja tõstmine tõstelingi abil. Tarvis on sisse seada töös ka konveieri süsteem, eriti heinavedamise juures. Heina koormasse ja küüni või kuh ja panemist tarvis eraldada wedamisest. Sel juhtumisel sõidab vedaja üksi hobusel, koormasse paneja paneb te da ainult koormasse, küüni paneja küünisse. ' Kui vedamise juures Ikm kauguselt tõotavad 8 hobust, on tarvis sel juhtumisel, kui vedamine on eraldatud pea lepanemisest ja küüni pane misest, 8 pealepaneja ja küü ni paneja asemel ainult 6, s.o. töönormid tõusevad 25 prots. võrd. Wastu võttes töönormisid, peab iga kolhoÄ joonduma kolhoosi parematele brigaadi dele. Kõrged normid tähen davad heina õigeaegset koristamist. nejew märkis sm. Wlassowi kaasabil kaardile saare tähtsa mad jõed. On kogutud botaa nilisi, ornitoloogilist etnoloo gilisi ja geoloogilisi kollektsi oone ja koguni saare fauni elavate esitajate kollektsioon. , Saare pärismaalased elavad palju paremini, kui oksani põhja kaldal. Neil on kullalt liha, tööstuskaupe ja suhkurt. i Neil päevil sõidab Nõu-1 kogude Liitu uus partii armee-'■ |nia pagulasi, üldse 1.600 ini- * mest, kes elasid Greekas. Wrangeli saarel mmum koloonia on «varusta tud kõige tarariliku materjaliga Habarowsklst teatatakse: Wrangeli saare ülem, sm. Mi nejev saatis raadiogrammi ko loonia seisukorra kohta. Kõik koloonias asuwad inimesed on 1 terved. Toiduaineid on täiesti küllaldaselt, on olemas koguni delikatessid. Normee-. ritud on ainult sool, mille | tagavarad on piiratud. Märtsi • algusel oli koloonial värske liha. | On tehtud suur töÕ saare tundmaõppimise alal. Sm. Mi-' 1932.-1933. aastate wilja kokkuostu hoogtöö ettevalmistamise kohta Töö- ja kaitsenõukogu wõt tis wastu erilise otsuse 1932.—33. aastate wilja kok kuostu hoogtöö ettevalmista mise kohta. Wabariikide rahvakomissaride nõukogu dele, samuti ka piirkondade ja oblastite täidesaatekomi teedele on ette pandud moo dustada viibimata rahvako missaride nõukogude ja tai desaatekomiteede* esimeeste (või nende asetäitjate) juha tuse all komisjonid wilja hoidmiseks kõlbulikkude la du ii urnide otsimise, arvesta mise ning „Sagotsernole a ja üleandmise jaoks rentimise alusel. Töö jä kaitsenõukogu tunnistas tarvilikuks ehitada, peale 1932. aasta kontroll arvudes ettenähtud teravilja ladude, täiendavalt veel 300 terawil ja ladu ning 25 statsionaar set ja 100 liikuvat kuivata mise sisseseadet. Elewaato rite< ladude ja terade kuiva tule ruumide ehitus loetakse löökliste ehituste hulka. Kohalised organid peavad enne wilja kokkuostu hoog tö i algust läbi viima wilja kokkuostu punktide juurde u Mwate teede remonteerimise i :ig lõpetama uute ehituse. Vviljamüüwad organisatsioo nid on kohustatud maksi maalselt arendama terade ja oliseemnete ilma kottideta kokkuvedamist wilja kokku ostu punktide juurde. Ilma kottideta wiljawedamise nor mi täitmise ja ületamise eesl määrata preemiad. „Sojusmuka" ja „Sojuskru pa a ning pea- wad viibimata organiseerima kottide parandamist ning nõudma kätte võlad kottide alal. , Peale määratud kümnekord se trahvi kottide mitte tagasitoomise eest, määras töö-ja kaitsenõukogu isiku tele, kes süüdlased kottide äraraiskamises, kohtulise was tutuse. Mitte hiljem, kui 1. juuliks on B Sagotserno", Traktoro tsentr ja kõik sovhooside lühendused kohustatud tege- ma lepingud wiljamüümise peale määratud hulgas ning määratud tähtaegadeks. Juuni kuu jooksul on tarvis järele vaadata kontrakteerimise lepingud kolhoosidega, masi na- ja traktorijaamadega ning kehvikute ja keskmik kude üksikmajapidajatega. Kontrakteerimise raamatute jagamine peab saama lõpe tatud mitte hiljem kui 15 päeva jooksud, pärast oblasti (wõi piirkonna) kokkuostu plaani ärajaotamist raioonide järele. NSW Liidu varustuse rah wakomissariaat ning „Tsent rosojus" peavad laiendama poodide võrku elewaatorite ja ladude juures, niisama aga ka sissesõiduhoowisid 1 teemajadega wiljawedajate tee ääres. 25. juuniks peavad olema kõigis kolhoosides wälja eral datud juhatuse liikmed, kes vastutaksid wiljamüügi eest kolhoosides. j Kõik wilja wastuwõtmise punktid on tarwis kindlusta da kaaludega ja tarvilise hulga vastuvõtjatega selleks, et mitte lubada sabade tekki mist ning viivitust wilja wastuwõtmises üle 6 tunni. Ühel ajal on .Sagotsernole" ette pandud organiseerida wil jalaadimise praktikat kol hooside ja sovhooside poolt otsekohe vagunitesse. Genfi „rahuloojad" ei soowi sõja riistu wähendada Sm. Litminowi kõne Genfi konwerenteil Genfist teatatakse: .Sõja jõudude wähendamise* kon werentsi peakomisjoni koos oleku awas Henderson (Ing lismaa esitaja). Peale sel e awaldas Gibson (Ameerika Ühisriikide esitaja) dekla ratsiooni, milles Hoover ette paneb wähendada sõjariistu õhe kolmandiku wõrd. Nõukogude delegatsiooni esimees sm. Litwinow esines kõnega, milles teatas: „Ma luban enesel ära ka sutada seda juhtumist, et teha mõned üldised märkused käesoleva konverents! seisu korra üle. El ole mingisugust kahtlust selles, et asjade sei sukord tunnistatakse kõikide delegatsioonide poolt äärmi selt mitterahuloldawaks. Ei ole mitte Üksi konwe rentsi põhimõttelisi otsusi nende küsimuste kohta, mis komisjonid läbi töötasid, 1 vald ei ole ka otsusi peakü simuse, põhiküsimuse kohta: kas on konverentsil esitatud kõik riigid nõus kas või kõi ge vähemalgi määral wähen dama sõjariistu või piirama sõjariistade valmistust üldse. Nõukogude delegatsioon on üks osa konverentsist, ta võtab osa kõigist tema ko misjonidest ja see võib tuua ebaõigetele järeldustele mõne osa üle vastutusest, mis ka nõukogude delegatsiooni pea le võib langeda tagajärjetu töö pärast. Tõepoolest ei wõi nõukogude delegatsioon se da vastutust kanda, sest et konverents ei ole ühtegi tema -põhlettepanekut vastu võtnud, arutatakse Ja tööta takse läbi mitte neid küsi- musi, mis tema ette on pan nud, ja tarvitatakse mitte neid meetodeid, mida tema on soovitanud. Nõukogude delegatsioon on teatanud ja teatab, et ta on nõus täieliku sõjariistade mahapanemisega, osalise sõja riistade vähendamisega, ar wulise ja omaduslise vähen damisega, et ta on valmis selles sihis minema niikau gele, nagu lubab seda teiste maade nõusolek. Ainult siis, kui kõik teised riigid avalikult teevad siin konverentsil sa masugused või sellele vas tavad teadaanded, võib kõ nelda konverentsi töö tõsi sest algamisest. Ma tervitan põhloluliselt ettepanekuid, mis Ameerika delegatsioon alles tegi, seda enam, et nad lähevad osalt, kuigi mitte nii kaugele, nõu kogude ettepanekute liinis, mis omal ajal siin ette said pandud ja mida ei toetatud. Ameerika ettepanekutes on aga silmapilke, mis eral davad neid nõukogude ette panekutest, mis peavad muidugi avaliku läbiaruta mise küsimusteks saama. Omalt poolt paneksin ma ette seda arutamist mitte edasi lükata selleks, et dele gatsioonid võiksid peagi väl ja ütelda oma põhimõttelised suhted kõigile neile ettepa nekutele ja et kas või sel teelgi tööle alust panna". | Sm. Litwinowl kõnet kuula ti kogu peakomisjoni poolt suure tähelpanuga. Lõpu sõnad wõeti suure osa delegaatide Ja pealtkuulajate poolt käteplaginaga wastu. Kolhoosid raporteeriwad Kevade lõpul, kui haljen dama lõdvad kolhooside põl lud suvivilja orastest, kui lõpetatud on viimased vaod uutel nurmedel ja kui alga vad ettevalmistused suvis teks hoogtöiks koguneb külanõukogudesse ja klubi desse põldude töõvägi ja raporteerib terve maa töörah vale, valitsusele ja parteile ona kevadistest hoogtööde saavutustest. Meie maa va jab vilja, meie maa vajab toitu. Oleme lõpetanud ja üle täitnud külviplaanid, oleme ehitanud karjale uued lärmid oieme tõstnud põllumajan duse produktiivsust, sest kii resti oa vajiT järele jõuda ja mõõda minna kõigist kapita listlikkudest riikidest ja jää davalt kindlustada sotsialismi ülesehituse alus põllumajan duses. Kuid kolhooside tööwägi ei warja ka oma raaportites enda tööplaanide puudujääke. Paljastatakse halastamatult kõik logelejad, oportunistid, kõrvalekalüujad walitsuse ja partei juhtnööridest ning ki hutatakse minema ühisesse töõperesse sissetunginud klas sivaenlased. Kolhoosid 011 küllalt tugewad, et wõitu saa da oma wigadest ja nendest õppida ning saada rikkamaks u iie kogemustega sotsialismi fiies£hiiusel. Kolhooside raaportites kuu leme ja õpime tundma sot sialistliku küta töö häält, mis omale vanema venna—sot sialistliku linna kõrval ikka enam ja enam tähelpanu nõuab. Heameelega kasutasin ju hust, et samasel teel tundma õppida ühte meie vähemus» rahva kolhoosi Leningradi külje all. Sõidame sinna töönädala lõpul ühel rongidest, mis puhkepäevaks linnnast välja veab tuhandeid lehaste pro letaarlast Kes sõidab nendest viienda-, ki uei capäeva puhkemaija, kes suvilasse või mõnda hoolealusesse kol hoosi vastu võtma raa porte. Kaasreisijad on nii roh kesti, et nad täidavad ka vagunite platformid, trepid ja puhvrid. Oks kaasasõitev „puhkepäeva kolhoosnik - on istekoha leidnud naaberwagu nf puhvril ja mängib seal rei sukaaslaste meeleheaks sü dilt „karmoschkat tt . Meeleolu kõigil ülev. Mööda libisevad rongist linna ümbruse rohelised nii dud, vaheldudes tumedamate ülesharitud maaaladega. Ühel põllusiilul lõpetatakse veel kevadist külviplaani. Külva ja nähtavasti mujal töölkäiv üksikettewötja või puhke päeva kolhoosnik, lisab kind lasti hilinenud külimatiga oma tööplaanile protsente üle saja. Mööda libisevad rohelisesse uppuwad aedlinnad ja suwi tuskülad. Siia sõidetakse igal õhtul pärast töölõppu. Oitsewates puudes hingab siin täiel sõõmul kewad ja kewadiseks muutub siin ka iga tõölisperekod. Peenarde kohal kumardudes,, aedades, awatud õuedel näeme kõik jal ta wilkat elu. Kuld oleme juba jõudnud endi lõpujaama ja siin selgu neb, et meie kolhoosi pää semiseks tuleb ette võtta paa rikümne kilomeetrine jalutus käik. Liikumisvabadusest kaua ilma olnud jalgadele pole midagi lõbusamat, kui kilomeetrite õgimine küla vaheteedel ja pealegi võib see sündida pärast vihmases imepuhtas õhus. Mõlemal pool teed on meile aga tund matute nimedega külad kolhoosid oma põldude ja niitudega. Wõlme silmitseda siit kõige paremini nende igapäevaste toimingute taga- järgi. * Waatame mõlemalt poolt teeäärde tungivaid viljapõl de. Hästi on võrsunud rukis, eriti kõrgematel küngastel. Külm ja tali on neid rikku nud ainult madalamatel koh tadel. Haljendavad rukkiga va heldudes reaskülvi noored orased Ja põllukarjamaad. Wii m astest on paljud veel kesa-! taoliselt mahajäetud seisukor- j ras. Nad kasvatavad lõkka-j vaid harakalatvu ja karikak raid kallihinnalise looma jõu ioldu asemel.. Ka kesapõlde pole kolhoosid veel kasuta ma jõudnud hakata. Piima karja arenemine, milleks siin soodsad võimalused linna lä heduse tõttu, nõuab edaspi diselt põllupinna produktiiv suse hoogsat tõstmist. Põllu pinna liig madalat hindamist näitab tihti seegi, iseendast väikese tähtsusega kõrvalasi, et korralikkude külavaheliste kiviteede kõrval raisatakse põlde paralleelsete „pehmete" teede jaoks. Wahel jooksevad sarnaselt läbi härjapea põlde veel kahekordsed rajad. Läbistades külasid, möö dudes üksiktaludest, peab märkima, et kollektiivne põl luharimine on küla ellu suut nud tuua juba suuri muuda tusi. Lõplik h jop on antud üksiktalundi tüübile ku laku idüllilisele kodule. Kesk miku asjalik majapidamine ja kehviku metsistund hurt sik sooservalt koonduvad hoogsalt uue ühiskolde üm ber. Endine küla elab üle oma viimast jüripäeva. Tun tub, et ta eest ei hoolitseta gl enam täiel määral. Uus organiseeritud e!u pühib va nad vormid ja toob tööd kandva inlmeiuaserned met sa ja soo piiridelt avaramai le künkaile, parkidesse, jär vede ja jõgede k-iilastele, sin na kus varem uhkeldasid aadlikkude pesad, kus varem j asus eesõigustatud külakur naja. Samm-haaval, kuld järje kindlalt on see koondumise protsess juba läbi läinud. Algab ta majanduslikkude j ühisette võtetega. Tee ääres näeme ruumikaid ja suuri ühiskarja laute, mis paljud ' päritud weel tsaari Ja mõis nikkude ajast. Kuid uutena valgendavad nende juures ümarad silosetornid. Kolhoosi silosetom, mida waatasime, mahutas endasse 600 tonni . väärtuslikku looma jõutoitu. Siin-seal tee lähedal näeme kol hooside ühiseid põllutööriis tade ja masinate ladusid. Pä rast rasket külvi hoogtöö lõpetamist seisavad ridastiku sahad, äkked, reaskülwa- Jad Jne, eesotsas traktoriga nagu puhkavad sõdurid pä rast plnguldatud lahingut. Kõiki neid hooldab kolhoosi sepp. Näeme ta remont-töö kojast läbikäinud masinaid, - milledel siin-seal sinetab hil juti karastatud raud. Endine ruumikas haridus seltsimaja või kulakute ühis kondlikkuse harrastamise paik on nüüd kolhoosi rahvaklu bi, punane nurk ja külanõu kogu asupaik. Siin ümber keeb elu äripäewalgi. Para jasti kogunetakse siia vaata ma uut kohalejõudnud kul tuurfilmi. Kino rändinstruk tor, punase rätiga naisseltsi line asub kokkutulnud maa tööwäele andma seletusi fil mi sisu kohta. Klubi ees on avar, rohelise muruga üle kasvanud spordiplats. Wäsi mata ja elurõõmus kolhoosi noorsugu treneerib siin puh kepäevadel oma jooksuosa wust jalgpallis ninglaskeiäp sust spordipüssidest. (Järgneb.) idasi* 141. 2 Ihk. Rutake „Edasi" tel limise meadifflisega Leningradi riigi ülikooli tööliste-fakulteedi eesti osakond woitluses proletaarsete kaadrite eest 11. lennu puhul Peaie Oktoobrirevolutsi ooni, kui kodaniine kord oli Icukatattid ja maksma pandud proletariaadi diktatuur, tuli •weel mõni aasta v/isalt wõi •delda mitmeil sõjaliinidel iga suguste interwentidega ja ka sisemiste valgekaardlastega ning kontrrewolutsiooniliste jõududega. Arusaadav, et siis peatähelpanu ja jõud olid Ica selle võitluse ümber koondatud, sest see oli ju noore esimese proletaarse vabariigi elu ja surma küsi mus. Hiljem kui interwendid Nõukogude Liidu piiridest wälja pekstud ning sisemised avalikud kontrrevolutsiooni lised Jõud hävitatud, tuli juba suuremat tähelpanu pöörata ehitustöö ja wal mistuse peale. Tööd oli palja. Paljud vanad ametnikud ja eriteadlased, kellele usaldati mõned ütlemata tähtsad töö alad ja ettevõtted, said ära andjateks ning läksid vasta se laagri kahjuritena, ehk paremal korral lihtsalt sabo teerisid. Ainult mõned üksi kud tulid. puhtsüdamlikult proletariaadi poole üle. kuid neid oli vähe. Tekkis uus ras kus —kaadrite puudus. Waja oli võimalikult kiiresti saada oma kaadreid, kelle peale wõiks Joota, keda võiks usaldada. Selleks oli waja teed leida. Wõit sõjariistus waenlase üle ei toonud veel täielikku wõitu igal alal. Wa ja oli võita kõrgem kool, mis ikkagi veel kodanluse või mu ja mõju all oli, ning töölisel —riigi peremehel sinna sissepääsemise ' ütlemata raskeks ehk peaaegu võima tuks tegi. Tee leiti. 1919 aas tal asutati töölisfakulteedid. Ka eesti proletariaat vajas omale uusi kultuurseid jõu dusid. Leningradis asutati Eesti Töörahwa ülikool, mis 1921. a. sügisel Eesti töölisfakultee <jiks umber muudeti. Juba 1922. aasta kewadel oli ETF esimene lõpetajate wäljalend. Peale selle on Iga aasta hulk eesti noorproletaarlasi ja töö tawaid talupoegi kõrgemaisse koolidesse edasi õppima saa detud, et seal omandada kindlat marksistlikku ilma vaadet dialektikat tead miste omandamises ja nende edaspidises tarvitamises sotsialistlises ehitusetöös. Esimestel aastatel olid õppi mise võimalused majandus liste tingimuste tõttu rasked, kuid olukord paranes iga aastaga. Paranesid õppimise võimalused ja ühes sellega kasvasid ka nõudmised ette valmistuse suhtes. Iseäranis häid tagajärgi saavutasid lõpetajad käesole val aastal (XI lend) lööktöö Ja sotsiallstlise võistluse alu sel, ning tarvitades uusi õppe viisisid: brigaadi töö, politehniseerimine jne. Jääb veel palju teha vaja lõpe tada kõrgeni kool ning oma da peale teoreetiliste tead-, miste veel praktilisi koge-j musi, ilma milleta ei saa olla viljakat tööd. Astudes kõrgemasse kooli * ei tohi töölisfakulteedi lõpe" tajad unustada, et neil peab alati weel üks siht silmas ole ma, nimelt: mitte ära unusta da tööd eestlaste keskel ja sidet pidada nendega, olgugi et paljudel tuleb peale koon lõpetamist töötada teiste rah vuste hulgas. Soovin jõudu ja edu edasi õppimiseks Nõukogude koolis, võtta sinna kaasa kõik head küljed, mida andis töölisfakul teet. Töölisklass vajab igal - pool oma tehnilisi ja teadus likke kaadreid suurel määral. Elagu lööktöö ja sotsialistline wõistlus igal tööalal ja ka õppimises. Elagu XI lennu 26 lõpetajat ja lööklased. Wõitke niisamasuguse energia ja entusiasmiga kõrgem kool, sest teid ootab ääreta tööpõld sotsialismi ehitamise alal, teie abi ootab töölisklass Nõu kogude Liidus ja Eestis. "Ela gu tulevased proletaarsed eriteadlased ja uue korra ehitajad. PPWiiding. LRLJTF eesti osakonna õpetajaskond ja lõpetajad 1932. a. Enamtise töö wõit Leningradi riigi ülikooli tööliste fakulteedi eesti osa konna lõpetajate rühm oma sotsiaalse koosseisu poolest jagunes Järgmiselt: töölisi 7, talusulaseid 10, teenijaid 1 ja talupoegi (kolhoosnlkke) 8. Partel- ning noorteorgani satsiooni õige juhtimise taga järjel saavutas rühm suuri tagajärgi ja suuri töö tempo sid nii õppetöö kui ka ühls kondlisel väerinnal. Aktiivselt, täis entusiasmi, tegutses rühma 20-liikmeline noorte rakuke. Selle töö tagajärjeks oli kõigepealt: 100-protsendiline õppeplaanide täitmine nii hulgaliselt kui ka omadus liselt, 100-protsendilise edasi jõudmisega lõpetamine. See on saavutatud ägeda võitlusega parempoolse kal laku, kui peahädaohu vastu J mis väljendus aeglastes tem-' põdes, samuti on peetud võitlust ultrarevolutsiooni Uste väidete kui ka sõna kõlksude vastu. Rühm võit-' les aktiivse õppemeetodi eest, marksistlise-lenlnlise meto doloogia alusel parteilikkuse eest teaduses ja tema oman damise eest. Ei jäänud taha plaanile ka võitlus trotskistil se kontrabanda vastu ideoloo gilisel väerinnal. Ühenduses sm. Stalini kir jaga korraldatud erilisel koos olekul selgitati tarvidusel ole wate õpperaamatute vead ja puudused välja ja mitte ai nult raamatutel, waid samuti õpetajatel. Peeti ka rahvus demokraatlise vooluga ha lastamatut võitlust. Igal väerinnal, oil see õp petöö, ühiskonnatöö, või võitlus rahvusdemokratismi ga. trotskistlise kontrabandaga ehk mitmesugused hoogtööd, näitas nimetatud rühm end tõsise lööklasena üles. Kuid meie ees seisavad mitte vähema tähtsusega ülesanded, kui seni on seis- ■ nud. Need oleks kättesaa-] dud võitude väsimata kind lustamine, endaarendamine, Tööliste-fakulteet poliitkaswätuslisel tööl Poliitiline kasvatustöö ja hulgaline t;:j|tnurtõö o t la hutamatu os i sellest mäaraiu suurest sotsiallstiisest eh.tds tööst, mida Nõukogude Lii du töörahwas kommunistiise partei juhatusel edukalt wiib. Iseäranis suure tähtsuse omab poliitiline kasvatustöö meie proletaarsetes õppeasutustes, sest siit tulevad meie tule vased kaadrid, sotsialistlike ehitustöö komandööiid mit mesugustel aladel. Leningradi riigi o'ikooh tööüsfakulteedi eesti osakond on pidanud halastamatut võitlust teaduse parteilikkuse eest, kallakute vastu ja õp puri te poliit iiaridusl ise tasa pinna tõstmise eest. Enda pobitharlduslise tasapinna tõstmine on olnud kogu õp peaja välte! meie pea-ja põ hiü esandeks. On vähe üki hariduslistest, ehk eriala tead mistest, sest meil ei ole tar vis kitsarinnalisi spetsialiste, kes peale oma eriala midagi ei tea. Selle suure ja vastu tusrikka ülesande teostami seks töötasid meil järgmised enesearendmise ringid selle kolme aasta jooksul: jooks va poliitika ring, kolhoosi ringid,partel ajaloo tundmaõp pimise ring, komnoorsoo lii kumise ring, ajaloolise mate rialismi ja leninismi ringid, sm. Lenini kuusköite läbitöö tamise ring. Peale nende kirjanduse-, näite- ja laulurin gid. Poliltringidesse oli tõmma tud 100%õppurkonnast. Need andmed näitavad, et väljalastud seltsimehed pea le üldhariduslise õppuse ka vastava poliitilise pagaasi said. Muidugi neid teadmisi tuleb edaspidises õppiises ja praktilises töös täiendada. Kui need seltsimehed, ke da meie tänawu wälja lasksi me, niisama aktiivselt, sama suguse energiaga edasi töö tawad kui siin, siis võivad nad tulevikus tõelisteks töö lisklassi spetsialistideks saada sotsialismi ehituses. Ka ühiskondlisest tööst wõtsid õppurid wäga mitme sugustel aladel, nii wene kui ka wähemusrahwuste (eesti) liinis, osa. Igast uuest küsimusest, oli see valis- wõi sise poliitikas, oli õppurkond huvitatud. Seda näitab kas wõi see, et wäljalastaw 26 inimesest koosnev grupp tellis 107 ek semplari mitmesuguseid aja lehti ja ajakirju. Wõitluses partei pealiini eest oli wäljalastew grupp alati enamliselt valvel, või deldes marksistlise-leninist lise metodoloogia eest, par teilikkuse eest õppetöös ja praktilise töö väerinnal. Iga sugu oportunismi, parem poolse kallaku kui peahäda ohu ja «pahempoolse" kalla ku vastu, ühtlasi ka kontr rewolütsioonilise rahvusde mokratismi vastu wõitluses oli töölislakulteedi lendgrupp alati eesrinnas. ,Wiieaastaplaani neljanda lõpuaasta" laenu tellisid lõ petajad kõik 120—177% kuu stipendiumist. Oma edaspidises töös pea vad need seltsimehed samu ti, sama energiaga ja sama aktiivselt töötama, kui nad seda töölisfakulteedis tegid. Sapelstn. Wastawõtaise' tingmased Leningradi Oli kaali TiiUste faktlteeli eesti tsak.l932. a. 1. Wõetakse wastu: a) Isikuid mitte alla 18 a. ja mitte vanemaid kui 30 a., kes oma päritolu poolest töö lised ja töötanud enne Töö lisfakulteeti astumist füüsili selt tööstuses, transpordil ja põllumajanduses järgmiselt: 18—20 vanused mitte alla 3 a. 20-25 „ . .4, , 25 50 » n „6, j b) Talupojad, kes töötanud enne tõõlisfakulteeti astumist p.-majanduses ja mitte eks ploateerinud võõrast tööjõu du, wõetakse wastu samal alusel nagu isikud, kes ni metatud p. ,a". marksistiise leninlise meto doloogia edaspidine omanda-, mine, omandatud võitluse viiside edasiandmine hulka dele. Tööst saadud kolmeaas tased võitlusviisid ja koge mused tulevad enesega kaasa viia ülikoolidesse ja edasi anda teistele Võitlejatele selt simeestele. Sapelson, Wisnapiiu. 2. Tööliste suhtes, kes as tuvad töõlisfakulteedi õhtu sesse osakonda, vähendatak se tõöstaashi nõudmisi ühe aasta võrra. 3. Töölistel, kel puuduvad ülemal tähendatud p. „a" tööstaash ja kes töötavad põllumajanduses, arvatakse tööstaash põllutöö arvele ja j sisse astujad kuuluvad töö liste kategooriasse sel juhtu misel. kui sisseastuja enne T. F. astumist on töötanud mitte vähem kui -h aega, mis on nimetatud p. „a". 4. Töölistel Ja talupoega del, kes ajutiselt katkestanud sidemed tööstusega punases se sõjaväkke võtmise puhul, loetakse sõjaväes oldud aeg füüsilise tõöstaashi hulka. 5. Tööstaashi kindlaks mää ramisel töötaolek arvesse ei võeta. Töötatööllsed võe (Waata lõpp 4. lehekäljvl) nr 141 . s Wastawõfmise tingimised Leningradi Vii kooli Tõöliste-fakulteedi eesti osak. 1932.a. takse T. F. ainult sel juhtu misel, kui sisseastuja vastab kõigile vastuvõtmise nõuete le ning töötaolek pole üle 6 kuu kestnud. 6. Lastemaja kasvandikud, kes astuvad T. F. komandee rimistunnistustega (CnOH), võetakse vastu tõõstaashita. Wastu võetakse neid mitte nooremalt kui 17 a. 7. Isikutel, kes on valitud ametikohtade peale enne T. F. astumist, tõöstaash vä hendatakse 1 a. võrra. 8. Töölistest ja talupoega dest ÜK(e)P liikmed, kellel ei ole täielikku tööstaashi p. ,a* järele, võetakse T. F. wastu mitte vähem kui 2- aastase parteistaashiga järg miselt: 18—20 a. parteistaash 2a. 20—25 . . 3 „ 25—30 „ . 4 „ 9. Töölistest ja talupoega des* ÜLKNÜ liikmed, kel puudub tõöstaash, mis nime tatud pp. „a", „b", võetakse wastu mitte vähem kui 2 a. moorteühingu staashiga järg miselt: - 18 —20 a. vanuselt NÜ staash 3 aastat. " 20-23 a. . « . 4 aastat. Töölisfakulteedi I kursusele astujatel peavad olema teadmised järgmise prog rammi ulatuses: Matemaatika: Arvlemine peast kuni sajani. Neli arit meetilist tehet tervete arvu dega ja murdudega (kümned ja lihtmurd). Mitmetehega näidete rehkendamine. Mõiste protsendist ja kolm ülesannet protsentide peale. Meetrimõõtude süsteemi tundmine. Eesti keel : Waba luge mise oskus. Kirjalik oskus loetud tükki ümber jutustada. Oskus oma mõtet kirjalikult õieti edasi anda. Elementaar ne grammatika tundmine. Wene keel : Mõista selgelt ja arusaadavalt lugeda antud teksti. Oskus seletada loe tud tükki. Osata mõtet kir jalikult arusaadavalt ja gram matiliselt õieti ayaldada. Grammatika elementaarne tundmine (häälikud, rõhk, silp, sõna, lause, lauseliik used jne). Õpperaamatud: LUanMpo M EpeMHH: üpaKTHMecKoe pyKO BOJICTBO no pyccKOMy s>3llicy xna nocrynaiomero Ha P. <t>. Ühiskonnateadus; 1. Nõukogude riik ja ko danlineriik (missugune vahe •n^neil). 2. Walitsuse organid külas ja linnas. Walimise viis. 3. Kõrgemad valitsuse or ganid Nõukogude Liidus. 4. Walimise õigused. 5. Walitsuse aparaadi pu hastused. 6. Kuldas on ehitatud ©K(e)P. 6. Missugust osa etendab partel Nõukogude riigis. 8. Mida otsustas XVI par teikongress. i 9. Milles väljendub pahem ja parempoolne kallak ÜK(e)P. 10. Missugust osa etendas Lenin ÜK(e)P. j 11. ÜLKNÜ ja tema tähtsus. (Waata algus 3. leheküljel) 12. Ametiühisuste ülesan ded Nõukogude riigis. 13. Wähemusrahwuste õi gused N. L. 14. Mis on antisemitism. 15. Mida otsustas ÜK(e)P keskkomitee detsembrikuu pleenum. Ilmasõda ja rewolutsioon 1. Millal ja kelle wahel oli ilmasõda. 2. Ilmasõja tekkimise põh jused. 3. Üldised teadmised veeb ruarirewolutsiooni kohta. 4. Oktoobrirewolutsiooni. Nõukogude walitsuse tekki mine. Nõukogude riigi võit lus kontrrevolutsiooni ja im perialistliste riikide vastu. 5. Mispärast kapitalisti!- sed riigid valmistavad N. L. vastu sõda. 6. Missugust ajajärku ela vad üle kapitalistlised riigid. 7. Mis on Komintern ja missugused on tema ülesan ded. Nõukogude Liidu majandus poliitika 1. N. L. ülesanded tööstu ses. N. L. ülesanded põllu majanduses. 2. Mis on viieaastaplaan. 3. Kust võtab N. L. summad industrialiseerimiseks. 4. Sotsialistlise võistluse tähtsus. 5. Meie ülesanded võit luses kulaklusega. 6. Missugused on edaspidi sed ülesanded kollektivisee rimise alal meil. 7. Meie majanduslised ras kused, nende põhjused ja kuidas neid kõrvaldada. Kirjandus I KepÄemjeß h JleoHTbeß: A3oyica JIeHHHM3Ma. Töölistefakulteetl wõetakse wastu komandeerimistunnis tustega, mis saadetakse kohtadele Eesti osakonna poolt ja mida võivad saada kohtadelt need, kes wastawad wastuwõtmise tingimistele. T. F. astujatel tuleb muu hulgas weel esitada järgmised dokumendid: 1) Tööstaashi tunnistus; 2) tunnistus sotsiaalse pä ritolu kohta; 3) hariduse ja wanaduse tunnistus; 4) sõjaväe teenistuse tun nistus; 5) kaks päevapilti; 6) tunnistus tervise seisu korra kohta. Ühlseluruumidega ja stipen- diumiga varustatakse ainult siis, kui vastuvõetav on mandaatkomisjonist läbi läi nud, katsed rahuloldavalt ära annud ja vastu võetud. Isi kuid, keda vastu ei võeta, kannavad tagasisõidu kulud ise ehk neid kannavad orga nisatsioonid, kes neid õppima on komandeerinud. T. F. mingisuguseid kohustusi oma peale nende suhtes ei võta. Dokumendid sisseastumise kohta saata 15. aug. s.a. Töölistefakulteeti. Katsetele tuleb ilmuda 21. septembril s.a. Õppetöö algab 1. oktoobril. Igasugused teated, Järelkö simised saate JleHHHrpaa, B. O. 10 a jihhhh, n. 33/35. PaSHmc JI r V SCTOHCKOe OTÄ«JieHHH. (npHeM- Haa komhcchh). M ä r k u s: 1. oktoobril al gab õppus I kursusel, II ja 111 kursustel, nagu harilikult —l. septembril. Wäljaspool kol hoosi töötamisest Wiimasel ajal on ette tul nud rida juhtumisi, kui kol hoosi juhatused wäljaspoole kolhoosi töõleläinud kolhoos nikke tööstusest, metsaparwe tamise toidelt ja sowhoosi dest ära kutsuwad enne täht aega, mis kindlaks määratud lepingutes. On juhtumisi, kus kolhoosnikud kolhoosidest selle eest wälja lüüakse, et ta pole ilmunud juhatuse kut se peale. NSWL Kolhostsentr keelas ära kõigile kolhoosi juhatuste le wõtta töölt ehk ära kutsu da kolhoosnikke, kes tööta wad wäljaspool tööstuses, transpordil, uutel ehitustel, turbatööstuses ja sowhoosides, tühistas mõnede kolhooside otsused niisuguste ärakutsu miste kohta ja andis noomi tuse mõnedele raioonlde kol hooside liitudele selle eest, et nad abinõusid tarwitusele ei wõtnud sarnaste faktide mittelubamiseks Ja wäljas pool kolhoosi töötajate wälja löömise eest kolhoosist Oblasti ja raioonl kolhoosi liitudele tehti ettepanek—teha hulgalist selgitustööd koi hoosnikkude keskel väljas pool töötavatele kolhoosnik kudele antavate kergenduste kohta ja lepingute tegemise kohta väljaspoole tööle mi neku peale kolhoosnikkude ja majandusorganite vahel. Uiitnased telegrammid Werised kokkupõrked feschistide ja tõeliste wahel Berliinis Berliinist, 2s. juunil (TASS). Kõigis Berliini ringkonda des kestsid terwe eilase päe wajooksul kokkupõrked töö liste ja faschistide wahel. Kok kupõrkest, mis tekkis faschis tidega Moabiitis, wõtsid osa ka 60 riigilipu ühingu liiget. Politsei kaitses ainult faschis te. Moabiidl töölised nõua wad koosolekutel ja miitin gutel nende kasarmute silma pilkset sulgumist, kus asu wad faschistlikud löökrüh mad. Berliini eeslinnas Lichtenbergis haawasid fa schistid raskelt töölist Fillerit. Teisal üks faschist laskis ma ha 14 aastase töölisnoore.' Tööliste poolt kinniwõetud faschist Witlerilt wõeti ära rewolwer ühes 70 padruniga. Ühe teise faschisti taskust wõeti tööliste poolt 3 revolw rit 17 padruniga. Faschlstide grupi poolt, kes põgenes tööliste eest, loobiti uulitsa le 4 sõjawäes tarvitatavat revolvrit 100 padruniga. Waatamata politsei kõvale keelule kestsid faschismi vastased demonstratsioonid siiski edasi. Tuhanded töölised, kellede hulgas oli ka palju sotsiaal demokraatlikke noori, sam musid läbi Moabiidi Weddin igu suunas. Poolamaa ff desarmeerQb M Berliinist, 25. juurfll, (TASS.) „Börsenzeltung a , põh jenedes autoriteetlikkudele poola allikatele, teatab, et 1923 —1928. aastani on Poo- las ehitatud 20 uut relvade walmistuse tehast. Poola sõ" jatööstuses on praegusel aja l 65.000 töölist tööl. Fachistide ja interwentide kokkutulek Warssawist, 25. Juunil (TASS). ,Express Porannõi" teatel võtavad Tshehoslo vakkia faschlstllk-sõjalise organisatsiooni „Sokoll a kok kulennust osa Poola, Rumee nia ja Lõuna-Slaavia kindral- staapide esindajad. Prantsuse armee poolt sõidavad kokku lennute kõrgema rahvusliku kaitsenõukogu esimehe ase täitja kindral Weygand ja sama nõukogu :liige kindral Mittelhauser. Leningradi teated Inglismaalt saadetakse sõjavarustust Jaapanisse Londonist, 25. Juunil (TASS). Londoni eeslinna Poplair Omavalitsuse nõukogu võttis otsuse vastu protestida ing lise valitsuse ees 640 tonni, sõjavarustuse laadimise pärast aurulaev „Beholderile B , mis määratud Jaapanisse saat miseks. Inglise omavalitsuse võimude protest sõjavarus tuse saatmise vastu on esi meseks sellesarnaseks pro testijuhtumuks inglise oma valitsuses. aiavilja Walgevenfcmaalt, Keskmustamulla oblastist, Lääne oblastist ja Ukrainast Teel tulemas on juba esime sed vaguni täied kapsaid ja reidseid. Maasikad ja murelid Leningradi tuli 3 esimest vaguni täit maasikaid ja murelit Kiievist Maasikate hind on otsustatud 6 rub. kilogramm, murelid 4 rub. kgr. Sissevedamise suurenda mise järele alanevad maa sikate ja murelite peale ka hinnad. Trammiliinide muutmine Juuli esimestest päewadest, ühenduses uute trammi liinide ehitamisega, kavatse takse muuta järgmisi trammi liine: Trammi nr. 4 liini pikendatakse ning tema lõpu punkt wiiakse üle tehase „Snamja truda* nr. 4 Juurde. Trammi nr. 26 liin; mis ula tas kuni 2-se Murinskajani, pikendatakse kuni Oserkini. Trammi nr. 29 lõpupeatus wiiakse Barotshnaja uulitsast kuni Jelagini Saareni. Paberossidega warusta mine Ühenduses sellega, et Urits ki nim. tubakuwabrik 1. juu nist saadik puhkusel, on Le ningradis paberossidega va rustamises lõhe. 1. Juulist hakkab Uritski nim. vabrik töötama Ja pa berossidega varustamine pa ranema. .Sojustabak" hakkab igapäev turule laskma kuni 24 miljonit suitsuüksust. Wärsked aiawiljad Juuli esimestel päevadel hakkab Leningradi tulema Leningradi jõuab warsli 51 wagunii kalu Murmanskist teatatakse: Le ningradi saadeti 2 kiirendatud kaubarongi nr. 629 Ja 631, millede koosseisus 51 vagu nit kala. 29 jäävagunit on värskete kaladega. Hakati kinnitama uusi toiduainete kaarte Juulikuu peale. Piima säamise peale kinnitatakse lapsed ainult ku ni 3 aastani. Hooajatöölised kinnitatakse ainult leiwa pea le, kuna teisi produkte wõi wad saada missugusest tahes kooperatiiwi magasinis!, pea le kinnise tööliste koopera tiiwi, Alati kooperatsiooni maja kapitaalset remonteeri mlst. Oktoobrirevolutsiooni 15 aastapäewaks avatakse maja teine korpuse 10 tuhat kantmeetrit mahutawusega. Kooperatsiooni maja korda seadmiseks antakse 1 miljon rubla. W astutawa toimetaja k. t «. Bitisse*. Tehniline toimetaja i. Vxtft VAM»dJm pKUvaJi" Urjastaa (Etnniui» Jüwiiit' Tm>r«a*a» l#l-w .MDÄW. jaraa Isepantsofo, 4» taiopay Jt 48203 Buu M 3144 - J" „Külwaja" kirjastusel ilmus trükist: IV. Molotow Ja IV. Kuibõschew Teisest mfilee s stepi seni st Aruanded ÜK(e)P XVII konwe rentsil ja resolutsioon aruannete kohta 104 Ihk. kaaned. Hind 50 kop M. P. Libisow ja S. M. Ma finowski Abiks brfgadiirile Noore piimakarja kaswa tamise brigaad! käsiraamat 60 Ihk. + kaaned. Hind 70 kop. Kuidas kolhoosi noorkar ja kaswatuse brigaadis tehnilist õppust sisse seada Õppeprogramm ja brigadilri kä siraamat 28 Ihk. Hind 25 kop. Kuidas kolhoosi tallitõö liste brigaadis tehnilist õppust korraldada Õppeprogramm ja brigadilri käsiraamat 28 Ihk. Hind 30 kop. N. Dubrowski ja K. Pawljutshenko Klubid ja punased nur gad riigikaitsel 28 Ihk. + kaaned. Hind 30 kop. Tellige »Külwa)ast tf : JleHHHrpa#, 31, yn. 3-ro HIOJW, 48. 