. jfrCuH. Ha. JCTOI.C . aa. Ui»ik<iMHiin«r « ««» <voigi maaut proletaarlased, ühinegel DM . "V -)S Jj«3r opr. m BKO(6) h JleuHßrp. 061. Roa. Bkrj(ö) H& BCTOHCKUM fl3b!K6. OK(e)P k.-k. Ja ÜK(e>P Le ningradi obl. Ifjm. häälek. jIeHHHrp.,3I, jX. 3 mojia,4B Avatud kell* 9—5 p. Toimetuse teiefon 533-86. Nr. 55 (3619).^ ».--18. aastakäik ■ Ilmub Iga päev ■ 10. märtsil 1933.a. Paremate kolhoosnikkude-iõöklaste kongress Täna avatakse Leningradis Uritski lossis, kolhoosnikku de-lööklaste üleoblastiline kongress. Kongressile tule vad 800 paremat kolhoosiiise valmistuse lööklast. j Leningradi oblast astus kõige ptsustavamasse külvi ettevalmistuse ajajärku. Selle pärast on eriti tähtis pare mate kolhooside ja paremate kolhoosnikkude - lööklaste töö ja võitluse kogemuste edasiandmine. Sotsia.istliku suurpõlluma janduse üheks tähtsamaks paremuseks on, muu hulgas, veel see, et siin ei ole, ega ei saa olla oma .saladusi" viljasaagi ja kogu majapida mise produktiivsuse tõstmises. Meie jõud on selles, et endi paremad töökogemused, mis aitavad kiiremalt tõsta meie majandust, anname edasi teistele, samal ajal ise teistelt õppides. Stalini loo sungi .teeme kõik kolhoos nikud jõukateks" teosta mine on võimalik ainult nii suguse sotsialistliku koostöö alusel. .Iga uus kolhoosnik, iga lööklane peab vastutama mitte ainult iseenda eest, vaid igatahes kümmekonna oma lähema naabri, tööseltsilise eest" niisuguse kohustu se tegi igale ausale kolhoos nikule esimene üleliiduli- ne kolhoosnikkude-lööklaste kongress. * Iga kongressi saadik pa rem kolhoosi lööklane, see on sõjaväelane küla sotsia listliku ümberehituse väe rinnal kulakluse klassi jäänus te vastu. Kümnekordse energiaga, palju suurema kogemuste pagaashiga tuleb iga kong ressi saadik, peale kongressi lõppu oma kolhoosi tagasi ja jääb kõikumatuks võitle jaks kevadise külvi ülesanne te täieliku täitmise eest. Palav enamlik tervitus sotsialistliku põllumajan duse eesväerindlastele koi hoosnikkudele - lõöklastele. Külviks valmisoleku kindlustamise tähe all! Kolhoosnikkude - lööklaste esimese kongressi üleskutse on tugevamaks sõjariistaks külvi organiseerimise väerin nal. See üleskutse avaldab juba suurt mõju kolhoosnik '•.ae hulkades. Kongressi ■hüüdsõna .iga aus kol hoosnik, iga lööklane peab vastutama mitte üksi iseenda eest, vaid igatahes kümme konna oma lähema naabri, tööseltsilise eest," muutub kolhoosiiise küla-üheks po pulaarsemaks loosungiks. Parteiorganisatsioonide ülesanne on siduda see lööklaste väljakutse kõige tihemalt seemnete kogumise ga, veojõu ettevalmistusega külvile, kasvatada lööklaste ridu, nende ridu, kes ausalt töötada ja kolhoosi vara hoi da tahavad. Peale seemnete kogumise on külvi kindlus tamiseks eriline tähtsus ka ho buse ja traktori ettevalmistu sel. See on üldiselt tuntud tõ de, et veojõu seisukord ot sustab põllumajandusliste töö de edu, võitluse edu kõrge viljasaagi eest. Kuid kuidas on kohtadel sellest aabitsa tõest aru saadud, kuidas teos tatakse partei ja valitsuse nä punäiteid hobuse ja traktori ettevalmistuse kohta külviks? Meil on rida näiteid, kuidas veojõudu külviks ette valmis tama peab. Võiks nimetada kolhoosi „Punane Leonovo" Pun.-Struugi rajoonis, kus hobuste toitmine korralikult sisse on seatud, kolhoosi „säde".. Oudova raioonis, kes hobuste eest hoolitsemisega teistele võib eeskujuks olla, siis Lääda raiooni kolhoosi „Ehitaja" 3. brigaadi, kus bri gadiir O. Russak toidunor mid hobustele kindlalt ära aotas, nendest kinni pidas-, söötmise ja puhastamise aja täpselt kindlaks määras jne. Selle tagajärjel on 3. brigaadi hobused paremas seisukorras kui teistes brigaadides ja sa nut .n kindlustatud ka toi dutagavaraga kevadisek kül viajaks. Kuid on ka niisuguseid kolhoose, niisuguseid juha tajaid, kes sõnu teevad ja igasuguseid otsus! kokku klopsivad, kuna hobused tallides on viletsas sei sukorras ja vahest klassivaen lase kurltahtlistes kätes. Nii sugustes kolhoosides ei näh ta ja ei mõisteta seda, et hal va veojõu juures on hea töö võimata. Osaliselt on paranenud ka masina-ja traktorijaamade töö, kuid siiski veel puudulikult. Suuremaid tagajärgi näeme seal, kus poliitosakonnad töö le on hakanud. Kuid mater jalid, mis toodud Kingissepa raiooni MTJ kohta, näitavad ja on hoiatuseks kõikidele teistele MTJ-dele, et niisugu se oportunistlise tööga ke vadkülvi edukalt läbi ei vii. Seemnete ja veojõu ette valmistuse käik ning põllutöö riistade remonteerimine pal judes raiwonides ja kolhoo sides räägib sellest, et pole veel kindlat juhtimist kevadi se külvi ettevalmistuseks ja läbiviimiseks. Lööktöö ja sot sialistline võistlus on sel väe rinnal veel lapsekingades. Ko halik ajakirjandus, rajoonide eestikeelsed leheküljed ja seinalehed pole veel küllalt hoogsalt asunud veojõu kor daseadmise, seemnete kogu* mise ja remondi taganttõu kamisele, nõrgalt kasutatakse ära niisugust tugevat sõjariis ta, nagu seda on üleliiduli se kolhoosnikkude - lööklaste kongressi üleskutse. Raiooni- de leheküljed ilmuvad prae gusel vastutava! ajal luba matult harva. « Partei krskhääkkandja „Pravda" kutsub kogu koha likku ajakirjandust ja kirja saatjaid üles. läbi vii na kül viks valmisoleku järeivaa tuse viispäevikut mehaani lise ja elava veojõu alal. Kogu kirjasaatjate armee asub 10. kuni 15. märtsini tihedate ridadena selle kül vi ettevalmistuse tähtsama jaoskonna järelvaatusele. Kelle käes on kolhoosi hobune, selle käes on ka teie põldude viljakus ja teie tu lud. Nii ütles kolhoosnikkude lööklaste kongress. Seda on vaja süvendada iga kolhoos niku teadvusesse. Kulak, lo geleja, suli on vaja kolhoosi tallist välja peksta. Viispäevik peab asetama tallimeesteks paremad kol hoosnikud, eriti punaväes ol nud kolhoosnikud, peab hä vitama umbisikluse hobuste suhtes, looma kindlad valmis tusbrigaadid alalise ja kindla hobuste koosseisuga. Iga kolhoosnik peab brigaadis teadma, mille eest ta vastu tab. Viispäevik ei tohi möö da minna ka töö organisee rimise ja distsipliini küsimus test brigaadides. Kohalise ajakirjanduse au väärsemaks kohuseks on jä rel vaadata kuidas täidetakse partei ja valitsuse otsust loomade ettevalmistuse koh ta kevadiseks külviks", kas on jaotatud hobused nende tugevuse järele gruppidesse, kuidas on kindlustatud hoo litsemine, toidufondide loo mine külviajaks, kas on halva töö ja korralduse eest süüd lased vastutusele võetud jne. Külvi edu otsustab ka trak tor ja sellepärast Heab trak- Me partei juhile, paremale sõb rale ja õpetajale sm. Stalinile Kallis sm. Stalin! | Meie MTJ-de ja sovhoo side poüito akondade tööli-; sed, kes kogunud enne töö kohtadele .«-õitmist instruk-; tiivsele nõupidamisele, tervi- j tarne palavalt oma leninlist keskkomiteed ja sind, meie partei kindlat tüürimeest, esi mest sotsialismi lööklast, MTj ja sovhooside poliitosa kondade loomise algatajat, meie riigi tööliste ja kolhoos nikkude ning kogu ilma töö tavate hulkade armastatud juhti. Meie tunneme nende üles annete vastutusrikkust. mida , partei meie peale pannud. Päevast-päeva, ilma väsimata hakkame kindlustama partei ja komnoorteühingu organi satsioone külas, hakkame töötama selle kallal, et koon-1 dada partei ümber kõiki koi-', hoosilise korra eelsammuvaid ! aktiviste ja kolhoosnikkude - hulkasid selleks, et kindlus tada kolhoose, teha neid ! enamlisteks, purustada kulak lise vastupanu jäänused. Lubame sulle, sm. Stalin, et ÜK(e)P keskkomitee ja kesk kontrollkomisjoni Jaa nuarikuu pleenumi otsuae#- ja sinu näpunäited, mis aa tud kõnedes keskkomitee ja keskkontrollkomisjoni plee numil ja kolhoosnikkude lööklaste kongressil, on mei le otsekohesteks tegevuse juhtnöörideks iga päev ja iga tund. Meie hakkame enaralisöit täitma sinu näpunäiteid re volutsioonilise valveloleku kohta, ja oma töö praktikaga näitame tegelikult, et partei on enda ridadest valinud vää- . rilised enamlased, kes ei kok ku mingisuguste raskuste ees, kes on kindlad võit lejad Marxi-Lenini-Stalini õpetuse teostamise eest. Elagü leninline ÜK(e)P keskkomitee, kes kindlal käel juhib parteid ja riiki uutele ja uutele võitudele! Elagu miljonite tööliste ja talurahva juht sm. Stallii! 2700 enamlast poliitosakondade juhatajateks 3. märtsil peeti Moskvas ÜK(e)P keskkomitee põllu-, majanduse osakonna poolt kokkukutsutud maalesõitvate MTJ-de ja sovhooside poliit osakondade juhatajate koos olek. Mis on praegu peaasi, millele peab praegu pööra tud olema MTJ-tle ja sovhoo side poliitosakondade kogu tähelepanu? Sellele andis oma kõnes vastuse NSVL põllutöö rahvakomissar sm. Jakovlev, kes seda väga sel gelt järgmiselt formuleeris: „Tarvis vili maha teha. Tarvis hästi külvata. Tarvis 011 ajaviitmata, siinsamas, peale külvi lõppu alustada ettevalmistust kõigekeeruli semale, kõige vastutavamale tööle koristusele." Koosoleku lõpul esines suure kõnega sm. Kagano vitsh* MTJ ja sovhooside poliitosakondade ülesannete ja nende lähema töö kohta. Poliitosakonnad need tähtsamad hoovad kõikide kolhooside muutmises enam- : torite remondile ja etteval mistusele pöörama samuti pi nevat täheipanu. Traktorite tagavaraosasid on vaja nõuda mitte ainult tehastelt, vaid ka neilt MTJ delt ia sovhoosi delt, kes oma tagavaraosad varjule peitsid ning uusi nõuavad. Tihtigi kirjutatakse halvast remondist, kuid vaigitakse maha konkreetsed süüdlased ning ei räägita sellest, mida on vaja teha remondi paran damiseks. Niisugused puudu sed peavad ajakirjandusest kaduma. Suurt tähel pani on vaja juhtic!?. ka hoolekande orga nisatsioonide ."iie )■ nõu da neiit enandist, teg likku, listeks on endid täielikult õigustanud. Nad tungivad majandusliku ja poliitilise töö sisusse, .organiseerivad edukalt koihooside aktifvl, koondades teda partei umber kolhooside puhastamisele kulaklikust ollusest ja selle agentuurist, niisugused on poliitosakondade töö esime sed kogemused. Meie põ r kame - kokku raskustega, mis ag*i palju vähem tõsisemad on, kui need, milledest juba üle saime. Aasta-kahe pärast hakkab meie põllumajandus lopsa kalt õitsema. Meie ülesanne on saavu tada aktiivset enamust kol hoosides, luua partei ümber laialine parteitute kolhoos nikkude aktiiv, edukalt koge da seemned, valmistada tööks veojõud, saavutada otsusta vat viljasaagi tõstmist ja teha kõik kolhoosnikud jõukateks. Suure vaimustusega võt sid koosolijad vastu poliit osakondade tööliste grupi ette paneku saata tervitus sm. Stallnile. aga mitte suusõnalist hoole kandmist. Arusaadav, et viispäevikul peavad kohalikud organisat sioonid ühes ajakirjandusega koondama oma tähelpanu kõigepealt sellele jaoskonna le, mis teistest maha jääb. Seal, kus seemnete kogumi ne ja puhastamine ning sor teerimine senini halb on, peab see küsimus tähtsamal kohal asuma. Igalt kirjasaatjalt, igalt sei nalehelt ja raiooni lehekül jelt nõutakse praegu: rohkem initsiatiivi, rohkem süvenda tud tööd niisuguse suure üles ande täitmisel, kui seda on kevadine külv. Enamline tervitus kolhoosnikkude-lööklaste flieobiastniseie kongressile! Alaks faschisllik reaktsioon! Proletariaadi ühise võitlusrinde eest! Kominterni täidesaatekomitee üleskutse Pariisist. 5-dal märtsil tõi „L'Humanite" ära Kominter ni täidesaatekomitee üles kutee .kõigi riikide töölis tele - ühtlusrinde loomiseks. Üleskutse sisaldab järg mist: «Endiselt areneb ja süve neb kriis. Peatamatult kasvab tööpuudus. Nälg ja viletsus haaravad ikka uusi ja uusi tööliste kihte. Kapitali peale tung muutub ikka teravamaks. Kodanlus on sõjakäigul töölisklassi poliitiliste ja ma- JNdusliste võitude vastu.. Faschistlik reaktsioon haa rab ühe riigi teise järgi. Ava liku faschistliku diktatuuri Maksmapanemine Saksamaal sõadis kõigi riikide miljonite tööliste ette ülesse küsimuse ühisfrondi organiseerimise hädavajalikkusest võitluseks kodanluse faschistliku peale tungi ja kõigepealt Saksamaa kodanluse pealetungi vastu, kes võtab sammhaaval töö lisklassilt kõik majanduslikud ja poliitilised saavutused ning püüab kägistada töölisliiku mist armutu terrori meetodi tega. Peatakistuseks võitlusühis frondi loomiseks kommunist likkude ja sotsiaaldemokraat likkude tööliste vahel oli Ja •n sotsiaaldemokraatlikkude parteide koostöötamise polii tika kodanlusega, millega asetatakse rahvusvahelik pro? letariaat klassivaenlase löögi alla. See kodanlusega koos töötamise poliitika, mida tun lakse .vähema halbtuse" po liitika nime all, on tegelikult Saksamaal maksvusele aida nud faschistliku reaktsiooni. Kommunistlik Internatsio naal ja kõigiriikide komparteid •n korduvalt-avaldanud oma nõusolekut võidelda koos sotsiaaldemokraadiste töölis tega kapitali pealetungi, po liitilise reaktsiooni ja sõja hadaohu vastu. Kommunist likud parteid organiseerisid kommunistlikkude, sotsiaal demokraadiste ja parteitute tööliste ühist võitlust, hooli mata sotsiaaldemokraadiste parteide juhtidest, kes süste maatiliselt takistasid tööliste õhisfrondi loomist. Veel möö dunud aasta 20-dal juulil pöö ras saksa kompartei pärast preisi sotsiaaldemokraatliku valitsuse laialiajamist von Papeni poole, saksa sotsiaal demokraatliku partei ja üld saksalise ametiühingute liidu poole ettepanekuga organi seerida ühissireiki faschismi vastu. Kuid Saksamaa sot siaaldemokraatlised parteid ja üld-Saksamaaline ameti ikingute liit nimetasid II In ternatsionaali heakskiitmisel fldstreigi organiseerimist pro vokatsiooniks. Seda ettepane kut kordas saksa kompartei ka Hitleri võimuletuleku pü tini. Kuid ka sellele ettepa nekule ei saadud vastust. Veel enam, kui Berliini transporttõölised korraldasid möödunud aasta novembri kuul ühemeelse streigi töö paikade kärpimise vastu, siis katkestas sotsiaaldemokraat- Rk partei ühise võitlusfrondi. Rahvusvahelises töölisiiiku- mises on väga palju sarna seid näiteid. Muuseas avaldati aga Sotsia listliku Internatsionaali büroo üleskutses k. a. 19. veebrua ris, et sellesse Internatsio naali kuuluvad sotsiaaldemo kraatlised parteid on valmis astuma kommunistidega ühi sesse võitlusfronti Saksamaa reaktsiooni vastu. See teadaanne seisab tera vas vastolus Sotsialistliku In ternatsionaali ja sotsiaalde mokraadise parteide kõigi siiamaalsete tegevustega. Sot sialistliku Internatsionaali kõik senine poliitika ja tegevus annab Komintemile ja kom munistlikkudele parteidele põhjuse Sotsialistliku Inter natsionaali teadaande tõelik kust mitte uskuda, kuna juba paljudes riikides ja kõige enne Saksamaal võtab töö liste hulk ühisfrondi organi seerimise enda peale. Kuid kõige peale vaata mata kutsub Kommunistliku Internatsionaali täidesaateko mitee faschismi pealetungi puhul töölisklassile Saksa maal, mis vallandab terve maailma reaktsioonilised jõud, kõike kommunistlikke partei sid teha veel katse ühisfrondi maksmapanemiseks sotsiaal demokraadiste tööliste hul kadega, sotsiaaldemokraat- Uste parteide kaasabil. Ko minterni täidesaatekomitee teeb selle katse kindlas veen des, et töölisklassi ühisfront kodanluse vastu lööks tagasi kapitali ja faschismi peale tungi ning kiirendaks tunta valt igasuguse kapitalistliku kurnamise paratamatut lõppu. Kokkulepped komparteide ja sotsiaaldemokraadiste par teide vahel üksikute riikide ja mitmesuguste konkreetsete võitlusülesannete erinevate tingimuste tõttu, mis kerki vad tööliste ette, võivad läbi viidud saada kõige eduka malt üksikute riikide piirides. Sellepärast soovitab Komin terni täidesaatekomitee esi neda komparteisid vastavate sotsiaaldemokraadiste partei de keskkomiteedele, kes kuu luvad Sotsialistlikku Internat sionaali, ettepanekutega vas tavate sammude algamiseks faschismi ja kapitali peale tungi vastu. Sarnaste läbirää kimiste aluseks peavad olema elementaarsed tingimused ühtlaseks võitluseks kapitali ja faschismi pealetungi vastu. Kommunistliku Internatsio naali täidesaatekomitee soo vitab sellepärast sarnaste kokkulepete aluseks võtta järgmised ühise tegevuse tingi mused: A) Kommunistid ja sotsiaal demokraadid algavad viivita mata vastulöögi läbiviimise organiseerimist faschfsmi ja reaktsiooni kallaletungide tu tööliste poliitilistele, ametiühingulistele, koopera-, tiivsetele ja teistele organi-! satsioonidele, tööliste ajakir jandusele, koosolekute, de monstratsioonide ja streikide vabadusele; nad organiseeri vad ühtlase vastulöögi fa schistlikkude relvastatud jõu kude kallaletungidele massi- liste protestide läbiviimi se, uulitsademonstratsioonlde, massiliste poliitiliste streikide teel, nemad algavad tegevus komiteede organiseerimist tööbörsidel, tööliste linnaosa des, aga samuti ka endakaitse rühmade organiseerimist. B) Kommunistid ja sotsiaal demokraadid algavad viivita matult tööliste protesti orga niseerimist tööliste miitingu te, demonstratsioonide ja streikide näol igasuguse pal ga kärpimise, töötingimuste halvendamiste, sotsiaalse kind lustuse rikkumise, töötute abi rahade mahasurumise, töölt vallanduste vastu. C) Nende kahe tingimuse vastuvõtmisel >ja praktilisel elluviimisel peab Kominterni täidesaatekomitee kommu nistlikkudele parteidele või malikuks soovitada loobuda kallaletungidest sotsiaalde mokraatlistele organisatsioo nidele ajal, mil käimas on ühtlane võitlus kapitali ja fa schismi pealetungi vastu. Kõi kide nende vastu, kes riku vad ühisfrondi läbiviimise kokkuleppe tingimusi, peab tarvitusele võetama halasta mata võitlus, nagu seda te hakse streigimurdjate vastu, kes lõhuvad töölisklassi üht lusrinnet. Need tingimused, mis on määratud sotsialistlikku töö iis Internatsionaali kuuluva tele parteidele, on samuti määratud ka sarnastele par teidele, nagu on seda Inglise iseseisev töölispartei, kes pööras Kommunistliku Inter natsionaali poole võitlusühis frondi organiseerimise ettepa nekuga. Kommunistliku Internatsio naali täidesaatekomitee teeb need ettepanekud rahvusvahe lise töölisklassi ees ja kutsub kõiki kommunistlikke partei sid ja esimeses järjekorras Saksamaa kommunislikku par teid, äraootamata läbirääki miste ja kokkulepete resul taate ühiseks võitluseks sot siaaldemokraatiaga, alata vii vitamatult ühiste võitlus komiteede organiseerimist niihästi sotsiaaldemokraat liste kui ka teiste suunalis te töölistega. Kommunistid on oma kest vas võitlusis tõendanud, et nad olid ja on alati esimes tes võitlusridades ühisfrondi kättesaamiseks, võideldes mit te sõnade vaid tegudega klassivõitluse liinil kodan luse vastu. Kommunistliku internatsio naali täidesaatekomitee on kindlasti veendunud, et Zot siaaldemokraatlised ja partei tud töölised, ükskõik, kuidas ka ei suhtu sotsiaaldemo kraatlikud juhid ühisfrondi loo misele, võidavad ära kõik ta kistused ja loovad ühes kom munistidega ühisfrondi mitte sõnades vaid tegudes. Nimelt nüüd, kui saksa fa schism organiseeris töölislii kumise purustamiseks Saksa maal ennekuulmatu provokat siooni (riigipäeva hoone põ lemasüütamine, võltsdoku ment ülestõusu kohta j. m.), peab iga tööline aru saama Fasehistide uued veretööd (Soaring jn Goebbalo organ lonerhra«l veresio llll Londonist. Siinsed ajale hed toovad uusi teateid rah vussotsialistide provokatsioo nidest. Kölnis süüdati rah vussotsialistide poolt põlema prantsuse firmale kuuluv klaasitehas. .Süüdlastena" ar reteeriti jällegi 11 kommu nisti Jä töölist. Kui naeruväärseks muutub saksa võimude seisukoht kommunistide süüdistamises, J näitab sarnane teade, milles räägitakse, Ziverich! külas püüdsid kckimunistid rahu tuste tekitamiseks põlema süüdata f koh Mku küla papi maja. Tõsisemalt süüdistatak se kahte arreteeritud töötut Münchenis, kes rahvaga täi detud tööbörsi ruumides or ganiseerinud .Hitlerl elukal laletungimis€ks vandeseltsi". Berliinist Rahvussotsialist lik ajaleht .AngrifP süüdis tab kommuniste kahe aasta eest surmasaanud politseioh vitseri taptnises. Karl Lieb knechti majast leitud hoolsal läbiotsimisel tapetud politsei niku pilt. Selle Järeldusena nõuab ajaleht «marksistlik kude mõrtsukatööde orga niseerijate tõelikku hävi tamist". Berliinist. Preisi siseminis ter Goering andis terve rea uusi päevakäske - ning era kordseid dekreete «kaitseks kommunismi vastu". Nendes dekreetides antakse kõige pealt piiramata tegevusvaba dus politseile. Päevakäsud pannakse täiel määral maks ma ka sotsiaaldemokraadiste töölisorganisatsioonide kohta Hitlerlased tapavad vangistatud kommuniste Viinist. Viini ajakirjandus toob teateid verise faschist liku terrori kohta Saksamaal. .Viener Tag - teatab, et Hlt leri valitsus isoleerib poliit vange kontsentratsiooni laag ritesse. Thüringenls on juba 200 kompartei aktivisti kont sentratsiooni laagritesse kikni toodud. Sama leht kirjutab kahe kommunisti-aktivisti, Longe tilli ja Klasseni, tapmise pu hul Oberhauseni abipolltsei * poolt, et reaktsioon tarvitab jälle oma vana tuntud takti kat poliitvangide maha laskmist põgenemise ettekään de õigustusel. Kaitsepolitsei Karl Liebknechti majas Berliinist. 28. veebruari erakordse seaduse põhjal anti Karl Liebknechti maja Berlii ni kaitsepolitsei kasutada.. Üle terve Saksamaa kesta vad revolutsiooniliste tööliste ja kompartei aktivistide arre teerimised. 8. märtsil arretee riti Berliinis 70 inimest, Ham burgis 90, Erfurdis leiti põran daalune kommunistide trüki koda. Faschistide provokatsioon on lõpulikult paljastatud Londonist, 7. (TASS). .Daily Heraldi* ja .Daily Telegraphi" Saksamaa kirja saatjad toovad veel Järgmised paljastused Van-der-Lübbe isiku kohta. Sotsiaaldemo kraatlikud rahvasaadikud in formeerisid eila Saksi valitsu se ministrit, Richterit, selle kohta, et 1932. a. esimesel mail registreeriti Van der Lüh- be Sarnevitschis, Meisseni lähedal külalisena tähtsate rahvussotsialistide juures. Se da tõendab politsei registrat sioon. Politsei on kõigis Saksamaa lehtedes selle tea te avaldamise ära keelanud. Esialgsed süüdistused kom munistide vastu tulesüütami ses langevad viimasteni kok ku. Van der LQbbe kaaslaseks oli velge teaardlane Berliinist. .Vossische Zei tungi" teatel arreteeriti saksa' piirivalvurite poolt Lammers-' dorfi lähedal, Belgia piiri, ääres, vene valgekaardlane, keda kahtlustatakse riigipäeva i hoone süütamise kaasaitami-' , ses. Arreteeritu seletas, et ta on venelane ja elanud kaue mat aega Berliinis. Tema - kätel ja jalgadel on tuntavaid põletishaavu. Venelane sai igas oma nime. Ta anti üle 'prokuröri võimudele. II Internatsionaali pahempoolne viibe Pariisist. „Populair" toob ära II Internatsionaali üles kutse Saksamaa töölisklassile maksimaalne - toetuse korral damiseks. Üleskutses mainitakse: «Traagiliste hädaohtude eel kutsume Saksamaa ja kõigi teiste riikide töölisi lõpe tama omavahelisi kallalewn ge ja ühineda võitluseks fa- oma klassi kohustustest või delda kapitali ia faschistiiku reaktsiooni pealetungi vastu. Maha faschistlik reaktsi oon ja terror töölisklassi vastu. Ühise proletariaadi võit lusfrondi eest! Kõigi maade proletaarla sed, ühinege, võitluseks ka pitali ja faschismi pealetungi vasta! schismi vastu. Sotsialistlik Internatsionaal on valmis lä birääkimisteks Kominterniga ühiste väljaastete organiseeri mise eesmärgil, niipea kui see organisatsioon on samuti selleks valmis." Londonist. Iseseisvate hää lekandja „New-Leader" toob ära norra tööliste partei, inglise Iseseisva töölispartei ja viie teiste «rippumatute" sotsialistide avalduse Komin terni ja II Internatsionaal poole, milles üles kutsutakse viivitamatult kokku kutsuda Kominterni ja II Internatsio naali ja kõikide «revolutsioo niliste parteide" konverentsi ühise tegevusplaani kindlaks määramiseks, nende tööliste avitamise eesmärgil, kellele kallale tungib fasehism. N. Liidu protest Hitleri nõuko . gudevastaste väljaastete vastu Berliinist. NSV Liidu täisvoliline esindaja Saksa maal, sm. hintshuk, esitas 7-dal märtsil saksa välis ministrile von Neurathile otsustava protesti saksa kantsleri Hitleri kõnes ettetulevate NSV Liidu vae nuliste väljaastete vastu. NSVLiidu vaenulise kõne pidas Hitler 2. märtsil Berliinis, spordipalees. Hitlerlaste kallaletung nõukogude kolooniakoolile Berliinist. 7-da märtsi ööl tungis rühm rahvussotsialist likke rünnakumehi nõukogu de kolooniakooli ruumidesse, * mis asub Berliinis Tempel hofis ja algas uste sissemurd mist. Kooliteenijad püüdsid sissetungijaid takistada ja kutsusid politsei kohale. Kuid politsei ilmus alles pärast nõu kogude esinduse kutset, po litsei kohalejõudmisel olid faschistid veel kooliruumides. Kedagi neist aga politsei poolt kinni ei peetud. Politsei amet likus teadaandes öeldakse, et ; kooliruumides pole ühtegi kahtlast isikut nähtud. Paanika Ühendriikides kasvab New-Yorgist. Ühendriikes kasvab paanika iga tunniga. Farmerid ei too enam linna desse toiduaineid. Suurte linnade, nagu New-Yorgi, Chikago, toidutagavarad jät kuvad aga ainult paariks päe * vaks. Toiduainete juureveo korratused ähvardavad sellega kaasa tuua spekulatsiooni,hin dade tõusu ja määratu vilet suse. Suured toiduainete tagava rad hävinevad raudteede la dudes. Pankade sulgemise ta gajärjel ei suudeta neid väl ja osta. New-Yorgist. Väikekaup lus New-Yorgis on pankade sulgemise pärast ligi poole peale kokku tõmbunud. Kinod ja teatrid seisavad tühjad. Suuremad metallitehased töö tavad ainult 15. protsendilise koormatusega. Ühendriikidest lahkuvatelt reisijatelt nõutak se kulla mahajätmist. New- Yorgi börsi avamine, mis pi di sündima 8. märtsil, lükati määramatuks ajaks edasi. Ühendriikide rahasüsteem on praegu täielikus korratu ses. Rooseveldi rahaline nõu andja Boruh teatas, et Ühend riike ähvardab samasugune inflatsioon, nagu see juudis pärastsõjaaegsel Saksamaal. Varssavi ja Tokio teadete järgi lõpetati mõlemate lin nade börsidel tehingud dol laritega. Roosevelt poliitiliste ra.ku.te ees New-Yorgist. Pankade sul gemise päevist käib Ühend riikides meeleheitlik võitlus väike- ja suurpankade vahel. 16.000 väikepanka on hävi nemise hädaohu ees. Ühes sellega ähvardavad kaotsi minna miljardilised väikevõla usaldajate summad. Ühend riikide pangasüsteem on üle koormatud väärtusetute akt siate ja obligatsioonidega. Kõige optimistlikumad rahan dusmehed arvavad, et väike võlausaldajad kaotavad vähe malt 7 miljardit dollarit. Rooseveldi ette kerkivad kõige keerulisemad rahandus lised ja poliitilised probleemid. Rahandusline varing puudu tab niihästi paljuid sise- kui ka välispoliitilisi küsimusi. Need ei või mõju avaldamata jätta Prantsuse ja Inglismaa ga peetavate läbirääkimistele sõjavõlgade asjus. Roosevelt on sunnitud väikekodanluse huvid ohvriks tooma suurpan kadele, kelledest oleneb va litsuse rahanduslik seisukord. Valimistel pääsis Roosevelt viidule aga väikekodanluse häältega. Sõda Kauge-Idas Shehe provints täielikult okupeeritud Tokiost. Simbun Rengo agentuuri teatel avaldas sõ jaminister Araki, et jaapani sõjavägede operatsioonid Shehes on põhiülesannetes lõpetatud. Pärast Hiina müü ri vallutamist Hubeikou vä ravate juures, loobusid jaa pani väed hiina vägede taga ajamisest. Tschan-Sjue-Lini viis diviisi on täelikult purusta tud. Üksikutes kohtades kes tavad veel väiksemad kokku põrked. Schanghaist. Tshan-Sjue-Lin lahkus kõigist ta käes oleva test ametikohtadest. Teada andes öeldakse, et ta tunnus tab end süüdi Shehe kaotu ses. Jaapan lahkab Rahvasteliidust Londonist. Tokio teadete järgi võeti jaapani ministrite nõukogus vastu otsus, mille põhjal peab Jaapan Rahvas teliidust välja astuma. See. otsus teatatakse Genfis pärast salanõukogu ja keisri amet- ,likku kinnitust. Üheaegselt teatas jaapani delegatsioon Genfis desarmee rimise konverentsi büroole, et tekkinud olukorra taga järjel peab Jaapan oma rel vastust kõvendama. Ühendriikide sõjalaevastik terves fcoosseisus Vaikses okeanis Washingtonist. Meriminis ter Svanson teatas, et ta teeb kõik mis võib, et sõja , laevastiku arvu viia Londoni kokkuleppe arvulisele tasa- pinnale. Samuti teatas ta, et terve Ühendriikide sõja laevastik jääb niikauaks Vaik i sesse okeani .kuni ei muutu seisukord Kauge-Ictas". Nõukogude valitsuse vastus Rahvasteliidu ettepanekuteie Ahenduses Jaapani-Hiina konfliktiga Rahvasteliidu peasekretir air Eric Drum mondi kiri välisasjade rahvakomissarile sm. M. M. Litvinovile. (Tõlge.) Genfis, 24. veebruaril 1933. a. Sir, aruande viimases pa ragrafis, mis Rahvasteliidu täiskogu täna vastu võttis, tehti minule kohustuseks „üle anda selle aruande ära kiri nendele riikidele, kes ei ole Rahvasteliidu liikmed, kes liitusid või kirjutasid alla pariisi lepingule ehk 9 riigi kokkuleppele, informeerides neid täiskogu poolt väljen datud lootuses, et nad liitu vad aruandes väljendatud seisukohtadega, ja et nad vajaduse korral kooskõlas taksid oma tegevused ja ülalpeo Rahvasteliidu liik mete omaga." Vastavalt sellele, on mul au Teile üle anda ärakirja aruandes, mis vastu võeti täis kogu poolt. O eksin väga tänulik, kui Teie teataksite mulle niipea, kui Teie seda võimalikuks leiate, NSVLiidu valitsuse vastuse täiskogu poolt väljendatud soovidele, mida siinpuhul väljendasin, i Julgen samal ajal pöörata Teie tähelpanu kolmanda re-i komendatsiooni sisule, mis asub II aruande neljandas osas. See rekomendatsioon määrab kindlaks, et siis, kui mõlemad pooled täiskogu re komendatsioon! vastu võta vad, jääb minu ülesandeks informeerida Teie valitsust ja paluda teda määrata, kui ta seda soovib, liiget läbirääki miste komiteesse, mis loo dud peab saama. Seda küsi must praegu ülesse ei tõsteta, sest täna võttis aruande vas tu ainult üks pool. Juhul, kui täiskogu soovi tused edaspidiselt vastu võe takse mõlemate poolte poolt, pööran viivitamatult ülalni metatud kutsega Teie valit suse poole. Võtke vastu j. m. Eric Drummond Rahvasteliidu paa» •ekrellr sir Eric Drummondi kiri vä lisasjade rahvako missarile sm. IH. M. Litvinovile Tõlge. , Genfis, 25. veebruaril 193 a. a. Sir, mul on au Teile tea tada, et Rahvasteliidu-täiskv gu võttis 24. veebruaril vaks tu resolutsiooni, mille teksti siin puhul juurde lisan. Nõu ande komitee, mis loodi vas tavalt sellele resolutsiooni le, pidas täna Rahvasteliidu täiskogu juhtnööride järgi oma istangut. Nõuandeko mitee tegi mulle kohustuseks file anda Teie valitsusele ko miteega ta töös koostöö tamise kutse. Ülearune on tõendada se da, et komitee annab suure tähtsuse Teie valitsuse koos tööle ja loodab tõsiselt, et ta võimalikuks leiab seda kutset vastu võtta. Võtke vastu j. m. Eric Drummond. VSlisasjade rahvakomissari Ml. Ml. Litvinovi telegramm 3. märtsist 1933. a. Rahvasteliidu peasekretär sir Eric Drummondi nimele Härra kindralsekretär Nõukogude valitsus kaalus põhjalikult läbi ettepanekud; mis sisaldusid Teie 24. ja 25. veebruaril mulle saa detud kirjades, õppis tähel panelikult tundma sinna juur delisatud dokumendid ja tuli järgmisele otsusele. Rahvasteliidu määrused, niisama ka 19-komisjoni aru anne tuginevad Rahvasteliidu lepingul, 9 riigi Washingtoni kokkuleppel ja pariisi lepin gul (Briand Kellogi paktil). NSVLiit ei kuulu esimesest kahest lepingust osavõtjate hulka, kuld liitus viimasena nimetatud paktiga. Juba oma tekkimise alg päevil kuulutas nõukogude valitsus oma poliitika põhi printsiibiks kõikide rahvas te endamääramise õiguse, tahteväljenduse vabaduse igasuguse välissurve puudu mise tingimuste juures ja astus samuti otsustavalt välja maadevallutuste ja sõjamaksude vastu, mis olid sõjaliste võitude ja vägivald sete haarangute tagajärgedeks. Nende põhimõtete loogiliseks tulemuseks on kõikide riikide maaalalise puutumatuse ja poliitilise, sotsiaalmajandusli ku ja administratiivse iseseis vuse täielik austamine, rah vusvaheliste konfliktide la hendamine ainult rahulikkude abinõudega ja muidugi neid põhimõtteid väljendavate rah vusvaheliste lepingute karmi täitmise kohustus. Nõuko gude valitsuse ettepanek ül diseks ja täieliseks desarmee rimiseks, oli tehtud eesmärgi ga —et võimatuks muuta nende põhimõtete rikkumine ka sarnaste riikide poolt, kes ■eid ei tunnusta. Nõkogu de delegatsioon esitas desar meerimise konverentsil üsna viimasel ajal ettepaneku kõi kide nende asjaolude ja sam mude rahvusvahelikuks huk kamõistmiseks, milledega ha rilikult õigustatakse rahvus- vaheliste rahulepingute rikku misi ja vägivaldseid maade haaramise tegevusi. Pariisi leping, nagu ka teised analoo gilised rahvusvahelised kok kulepped, koondab endasse ainult osa ülalnimetatud nõu kogude valitsuse põhimõtteid ja ettepanekuid. Niipalju kui Rahvasteliidu määruste lähte punktid Jaapani-Hiina konflik ti küsimuses lähenevad tea tud määral Rahvasteliidu rahu poliitikale, niipalju võib kons tateerida ülalnimetatud läh tepunktide ühtelangemist Nõukogude Liidu vaadetega. 19-ne komisjoni aruanne, mis heaks kiideti Rahvasteliidu täiskogu poolt, sisaldab siiski rekomendatsiooni Jaapani- Hiina konflikti lahendamiseks minu poolt märgitud Rahvas teliidu määruste lähtepunkti dena, mis ei lange täielikult ühte äranäidatud lähtepunk tidega ja mis lubavad palju des kõige tõsisemates küsi mustes kõrvalekaldumisi. Täiskogu määrustega samas vaimus loodud nõuandekomi tee on Rahvasteliidu organ, kelle üheks eesmärgiks on kaasa aidata täiskogu kohus tuste täitmisele ja kes on kohustatud tegema oma ette panekuid täiskogule, mille otsustamiseks ei saa NSVLiit, kes pole Rahvasteliidu liige, mingit mõju avaldada. Teiseks nõuande komitee eesmärgiks on Rahvasteliidu liikmete ja mitteliikmete te gevuste koordineerimise kaa saaitamine. Siiski suuremal osal neist riikidest, keskuu luvad praegu ja edaspidiselt nõuande komiteesse ni melt 13-el 22 hulgast, pole N. Liiduga mingisuguseid va hekordi ja on järjelikult tema vastu vaenulikus meeleolus. Nähtavasti ei suuda sarna ne komitee täita koordinee rimistegevuste ülesannet Nõ ukogude Liiduga, kellel puu dub võimalus nende enamu sega ükskõik missugusesse läbirääkimisesse astuda ja eraldi nendega, kellede hu vid võivad kõige rohkem üh te langeda ta enda omadega. Samuti on lubatud selles ka helda, et sarnased riigid võik sid tõelikult arvestada NSV Liidu huvisid, missuguseid rekomendatsioonides meelde tuletatakse. Ülaltoodud asjaolude tõttu ei leia nõukogude valitsus võimalikuks liituda Rahvas teliidu määrustega ja käes oleval silmapilgul osa võtta nõuandekomiteest. Nõukogude valitsus asus juba kõige esimestel Jaapani- Hiina konflikti päevadel, püü des jõudude kollaselt takis tada sõjalise konflikti edas pidist laienemist ja tema võimalikku muutumist üle ilmse tulikahju koldeks, kar mi erapooletuse teele. Vas tavalt sedele on nõukogude valitsus, olles truu oma rahu poliitikale, alati solidaarne rahvusvaheliste organisatsioo nide ja üksikute riikide tege vuste ja ettepanekutega,\ mis on sihitud kõige kiiremaks ja õiglasemaks konflikti lahen damiseks ja rahu kindlusta miseks Kauge-Idas. Võtke vastu tõendus minu täielikust austuset. Litvinov. Väljamaa kroonika 6. märtsil algas Lodsi ringkonna tekstiiltööstuse et tevõtete tööliste üldstreik. Streigist võtab osa 40 tuh. töölist. 5. märtsi ööl tungisid 80 saksa relvastatud faschisti Veiperti küla lähedal üle Tsheho-Slovakkia piiri ning avasid tule Tsheho-Slovak kia töölistele. 2 töölist sai haavata, 3 arreteeriti ja viidi vangidena Saksamaale kaasa. „ Edasi" nr. 55 3 Metsamaterjalide valmistust - plaani lõhkujad vastutusele võtta Oudova osakond päevavaraste asupaik Milles on selle põhjus, et Oudova raiooni metsamater jalide valmistuse ja väljaveo I kvartali plaan 20. veebrua riks veel poole võrdki täide tud ei olnud. (Metsamaterja lide valmistus 45,5 prots. võrd ja väljavedu 55,5% võrd.) Vastust sellele saab kohe, kui vaadata metsama terjalide valmistuse Oudova •sakonna tööd. Osakonnas puudub pea täielikult töö distsipliini nõudmine. Joodi kud ja päevavargad leiavad endile osakonna juhtivuse poolt kaitset. Saboronje alamosakonna töölised, alates kümnikust, on mitmed päevad järjest joo mingutel. Tagajärg on see, et metsatööd lubamata nõrgalt lähevad. Nõrgalt töötavad külanõu kogud puudub enamline töö metsamaterjalide plaani täitmiseks. Oudova metsamaterjalide osakonna juhataja peab pu hastama enda aparaadi päeva varastest ja kulaklistest ollus test, kes metsatööde plaani lõhuvad. J. Rebane. Simiititsa kulakud saboteerivad Simiititsa külanõukogu pii rides (Volossovo raioönis) on sajad kantmeetrid metsama terjale praeguse ajani välja vedamata. Väljaveo kvartali-! plaan oli 20. veebruariks kü-j lanõukogul kõigest 20 prots. võrd täidetud. Väljaveo väike j protsent on seletatav sellega, j et kulaklised majapidamised j kuritahtliselt metsamaterjalide j väijaveoplaani täitmist sabo-; teerivad. 1. kuni 20. veeb-' ruarini on kulaklised majapida- ( mised kõigest 10—11 päeva väljaveol olnud, kuna ülejää nud aja Volossovo ja Lenin- gradi vahet sõitmiseks tarvi tatakse. Nende vastu tuleb külanõukogul karmid abinõud tarvitusele võtta, j Kulakute sabotaashi mõju jon ka mõnedesse kolhoosi brigaadidesse tunginud. Koi jhoosi juhatus eraldas metsa j tööle 48 veohobust, aga tege i Ukult on väljas kõigest 12—20 j hobust. Sellega lõhutakse ka : kolhoosi tööplaani täitmist. 'Juhatusel tarvis välja selgi tada isikud, kes takistavad hobuste väljasaatmist ja need sundida juhatuse otsusele alluma. Oskar Arju.} Esimees Nilov näitab lohakuse eeskuju Võitlus korralikult üleval peetud hobuse eest on vas tatav ülesanne. Puudutades hobuste seisukorda Nurme kunde kolhoosides (Moskva eblast) tuleb avalikult ütelda, et see küsimus pole kolhoo sides tõsiselt arutusele võetud, mille tagajärjel puudub tar vilik hoolekandmine hobuse eest. Näiteks «Punase Tähe" kol hoosi esimees Nilov näitab ise hobusega lubamata lohaka ümberkäimise eeskuju. Lu bamatus seisukorras on ho bused ka kolhoosis «Jõud" ja „Säde", kus hobused koi hoosnikkude juures laiali on, ühistalli ei ole, mille tagajär jel igaüks sõidab hobusega kus tahab. P. Krass. Millal tuled kolhoosi lõhkujale kambi märatsemisele lõpp? Hiljuti avaldati «Edasis" materjalid »Uue Sahonje" kolhoosi etteotsa pugenud kulakute ja kontrrevolutsioo niliste kolhoosilõhkujate ol luste, Sillebergi jt. kohta. «Edasi* materjal lõi selle kahjurite kamba kihama. Ta lises vihas hakati otsima kir jasaatjat, kes julges kulakuid paljastada. Kahtlus langes minu, kui endise kehviku peale. Hakati igatpidi taga kiusama, mis ulatasid kuni ähvardusteni mind maha lüüa. 4. märtsil said Silleberg, Mullikas ja Krasnovski järje kordse tormijooksuga kehvi kute peale hakkama. Nad võtsid omavoliliselt kolhoosi kehvikute Veeberi, Krassi ja minu viimased lehmad ja ase tasid ühislauta, öeldes, et need lehmad ei ole kehvikutel õi gel teel saadud. Teatan, et möödunud aas tal partei keskkomitee 26. märtsi otsuse .põhjal olid kehvikud need lehmad kol hoosi kaudu «Lensagotskot'- isj" saanud. Mina aga sain 1931. a. Kingissepa «Sojus mjaso" raiooni kontorist praa gitud lehma, mille 1932. a. „Lensagotskot'is a piimaleh ma vastu vahetasin, 33 rubla 65 kop. enda raha juurde makstes (ka endine lehm oli mul oma raha eest ostetud). Nii, et kolhoosi piimalar mist ei ole meil ühtegi leh ma võetud. „Uus Sahonje", Volossovo raioon. Kirs. Toimetuselt: „Edasi" toi metus on oma kaastööliste kaudu „Uue Sahonje" juha tusesse pääsenud kulakute kolhoosi lõhkumistöö lõpuli kult välja selgitanud. Toime- (Kolhoosniku kiri). tus loeb täiesti lubamatuks ja hindab, kui kulakutele otse kohest kaasaaitamist Volos sovo raiooni organisatsioo nide suhtumist sellesse asjasse. Volossovo organisatsioonid ei ole senini, vaatamata mit mekordsetele signaalidele, „Uue Sahonje" tervendami seks midagi ette võt- nud. Veel enam, kulakud leiavad raiooni maaosakonna juhataja Maslovi näol eneste otsekohest kaitsjat, kes näda late viisi kehvikute kaeblusi ja teadaandeid järelvaatamata hoiab. Oblasti prokuratuur peab ennast kiiresti asjasse se gama. ' Teated NSVLiidust NSVLiidu ordenite andmine rahvusva helise kommunistliku naistepäeva 20. aastapäeva puhul Rahvusvahelise kommunist liku naistepäeva 20. aastapäe va puhul otsustas NSVLiidu kesktäidesaatekomitee presii dium annetada lööktöö eest naisproletaarlaste hulkade kommunistliku kasvutuse alal, ajakirjale «Rabotnitsa" «NSV Liidu Töö punaselipu ordeni". Ennastsalgava ja silmapaist va töö eest naistööliste ja talunaiste kommunistliku kas vatuse alal annetati Lenini ordenid sl. Artjuhinale, Va rentsovale,Hopnerile,Krups- kajale, Klara Zetkinile, Koi lontaile, Nikolaevale, Staso vale, Uljanovale j. t., üldse 12 silmapaistvamale naistege lasele. Peale selle annetati «NSVL Töö punaselipu ordenid" 17. naistöölisele ja naiskolhoos nikule-lööklastele, siinhulgas sl. Kastõgovale „Punase Treugolniku" naistöölisele Leningradis, Korpusnovale «Punase Putilovlase" nais töölisele Leningradis, Onu schenok - Segllnile Le ningradi XI ja XII miilitsa jaoskondade ülemale, endi j sele Kingissepa raiooni miilit saosakonna ülemale, Gumbi nale — Gorki piirkonna, Kotel- . nitsheski raiooni kolhoos . „Savet Iljitsha" kolhöosnikule i lööklasele, Petrovale kol ■ hoosnikule-lööklasele Shubri t kovi nim. kolhoosis Kesk ! Volgal j. t. Su. Litvinov jõudis Moskvasse tagasi Välisasjade rahvakomissar 1 sm. Litvinov jõudis Moskvas- ■ se tagasi ning asus oma ko -1 huste täitmisele. Avati Suure Dnepri konverents ■SVII VUV t Kiievist teatatakse: 4. märt ' sil avati Kiievis üleliiduline konverents Suure Dnepri prob leemi alal. Konverentsist võta vad osa Moskva, Leningradi, Valgevenemaa ja Ukraina 356 silmapaistvamat Nii sama võtavad konverentsist osa üleliidulise, üleukrainalise ja ülevalgevenemaalise teaduste akadeemiate esitajad ning NSVLiidu teaduslis-uurimiste asutuste esitajad. Vastuf. toimetaja k.t. 0. Madisson Tehniline loimeiaja: K. Valga Väljaandja: „K3tvaja" kirjastas (HsiaTeJibCTßO „K»ibßa* - ) Tin. H3i-Ba „Kxxtt>ij<ur, yi. ,Ä3epjKiiHcicoro, 49. JeHropiHT M 5360 3&K&3 Jfc ?883 iMIiWWWWM 10. märtsil on V. Kingissepa nim. E. T- Haridusmajas eesli nõukogude kirjanikkude aktiivi pleenum. Päevakorras: 1 ) I J . Meiseli aruanne -Sotsialistlik realism". 2) ..Leekide" toimetuse aruanne. Algus täpselt kell 8 õhtul. EXK org büroo. Eesti punakaardi liidu büroo järjekorralised istangud on märtsis 5., 14. ja 25. kuupäevadel. litfiiiiifliÄiillllllli® „Külvaja" kirjastuse, trü kikoja, kleepimise töö koja ja Haridusmaja tööliste ja teenijate ÜK(e)P ja ÜLKNÜ kollektiivide ühendatud pleenum on 10. märtsil kFI! 5 õhtul trükikoja punases nurgas. Soovitav parteitute osavõtt. Kollektiivi büroo. Ilmus trukist Ajakiri «Tehnika ja teadus" nr. 1. „ Leegid" nr. 1 48 Ihk.-J-värvitrükis kaaned, riind 1 rbl. Tellige «Külvajast" ——foßGsiwil Leningradi obl. kontor teatab, et algades 20. veebruarist muudetakse Leningradis kallide metallide äraandjatega ja rahasaadetiste saajatega arvete õiendamise korda järg mistel alustel: 1. Varem väljaantavate Torgsini kaubaorderite asemele kallide metallide äraandmise ja välja maalt saadud rahasaadeiiste eest antakse Torgsini ostjatele välja, äraolenevalt ostjate soovist, kas Torgsini kaubasaamise raamatud või kviitungid väärtuste saamiseks. 2. Torgsini kaubasaamise raamatute kestvuse aeg määratakse kindlaks 3 kuu peale väljaandmise silmapilgust, pärast seda kuulub raamat ümbervahetamisele uuele raamatule. Väärtuste saamise kviitungi maksvuse aeg on väljaandmise päev. 3. Torgsini ostjatel käesolevad kaubaorderid, mis neile varem välja antud, võetakse vastu maks miseks kaupade eest kõikidos Torgsini magasinides vanadel alustel kuni tühistamiseni, millest täiendavalt kuulutatakse. 4. Kulla ja hõbeda äraandjate paremaks teenimiseks on peale olemasolevate Torgsini ülesostu punktide kõikides Torgsini magasinides täiendavad ülesostupunktid avatud. 5. Arved ostjatega välisvaluuta ja kuldraha ning samuti ka revolutsioonieelse panga hõberaha eest õiendatakse vanadel alustel vaiuutakassades, mis asuvad magasinide juures. „Torgsini" Leningradi obl. kontor. Ilmusid trükist: Kevadiseks külviks Kartuli kõrge saagi eest! Agrotehnilised seadused kartuli kasvatamiseks. 48 Ihk. -f- kaaned. Hind 65 kop. P. P. Ivanov] Köögivilja ja piimanduse kolhooside külvikord .Savodõ" kolhoosi eeskujul. 56 Ihk. -j- kaaned. Hind 75 kop. Hariduse rahvakomissariaadi Keskkoolideprogrammid (linna- ja külakoolidele) s—B5 —8 õppeaasta Matemaatika Hind 50 kop. Tellige «Külvajast": JeHHHrpaa, 31, yj. 3 JIIOJW, 48, »ini i B Trukist ilmusid: Algkoolide programmidi (Linna- ja külakoolidele) 1. Looduselugu 2. Tervishoid / 20 Ihk. Hind 60 kop. 3. Matemaatika 16 Ihk. Hind 40 kop. Saada „Kfilvaja" kirjastusest JleHHHrpaA. 31, ya. 3-ro moaa, 48. ö Punaväe aastapäevaks ilmus trükist: M. Morijev Punavägi valvel 80 Ihk. -j- kaaned. Hind 1 rbl. Tellige „ Kül vaja st": .LEHHHRPAA, 31, yji. 3-ro HHJJIH, 48 Ilmusid trükist: _ Kolhooside kindlustamisest 1. NSVLiidu põllutöö rahvako missari sm. J. A. Jakovlevi aruanne NSVLiidu kesktäidesaate komitee 3. istangjärgul. ? Kolüuo>id(.- kindlustamisest NSV Liidu Keskuiidesaatekomitee ot sus NSVLiidu põllutöö rahvakomis sari sm. J. A. Jakovlevi aruande koina. 3. NSVLiidu rahvamajanduse plaa nist 1933. a teise viisaastaku esimese aasta jaoks NSVLiidu kesktäidesaatekomitee otsus. 80 Ihk. -{- kaaned. 70 kop. | „Naistööline ja naiskolhoosnik" nr. 44. 16 Ihk. värvitrükis kaaned. Hind 60 kop. Saada „Külvajast M : .JeHHHrpaj, 31, yj. 3 HDIH, 48. 