Uksfknnminer 3 kop. | «ff. UI BKO<6) » SMiwpajcs. JÄÄST ÜX(l)P™k»»kJtõmiu« J» CS(«)P Loai*fn4i obl. koa. hiilaku^)» 18. aastakäik «Uuarpaj, 31, fj. 3-r* Emi 43 ▲walad kailt 3—4 3. Tai «lotid: Toiaewo--333-M. UliUo—397-34 Tdbün tund: I taaka 33 k»?., iwUki 3 rW. e 0 kop. Nr. 84 (3189) ea Ilmub filepSewiti ea Teisipäewal, 30. juunil 1931. a. Parteikonwerentside ülesanded 1. juulist algavad Leningra di oblastis raioonide parteikon verentsid. Missugused on raioonide par teiorganisatsioonide tõõ kokku võtted ja missugused ülesan ded seisavad nende ees? 1931. aasta sügisel ära pee tud parteikonverentside ajast peale juhtis ja juhib oblasti parteiorganisatsioon laiendatud sotsialistlist pealetung'mist ko gu väerinnal. Partei pealiini kindla läbiviimise alusel ja halastamata võitluses parem ja .pahempoolse" oportunismi vastu teoorias ja praktikas, leplikkuse ja väikekodanliste kõikumiste vastu, kindlustas organisatsioon oma ridade üht sust ja võitlusevõimet. Leningradi oblasti külaraioo nide parteiorganisatsioonid sam musid ÜK(e)P oblastikomitee juhatusel kindlasti leninlistteed mööda, mitte lubades kõverdust, mis 1930. aasta kevadel aset leidsid. Mõnede organisatsioo nide poolt nägemata jäänud kulak sai parempoolsetele opor tunistidele antud otsustavate hoopide tõttu mitte ainult väi ja selgitatud, vaid visa sotsia listlise pealetungimise läbi ka löödud, kuigi veel mitte lõpu likult. Enam kui üks kolman dik kõigist oblasti kehvikute ja keskmikkude majapidamis test ühinesid kollektiiwmajapi damistesse ja näitasid võidu rikka kevadise külviga veel kord kollektiivmajapidamise paremusi üksikmajapidamisega võrreldes. Wõitluse protsessis kõvene sid parteiorganisatsioonid, ehi tasid endid ümber ja kiirenda sid tuntavalt oma kasvu küla tööliste ja kollektiiwlaste arvel., Wäikekodanlisi kõhklemisi pal jastatakse järjest! kiiremini ja nad leiavad järjest! otsustava maid vastulööke. See kõik räägib sellest, et raiooniorga nisatsioonid on kasvanud idee liselt, on kõvendanud oma marksistlist-leninlist sõjariistus olekut, on saanud veel rohkem võitluswõimelisteks. Täites partei 16. kongressi otsusi selle kohta, et meie ob last tuleb muuta tarvitavast valmistavaks, on meil sotsia- listlise llnakasvatuse, karja kasvatuse ja aianduse arenda mise alal olemas hiiglasuured edusammud, kuigi meie sel alal veel kollektiviseerimise tempodest maha jääme. Kogu parteilise sisemise juh tiva ja organisatsioonilise-hul galise töö sotsialistlise ehitus töö alal peavad parteiorgani satsioonid juhtima saagi enam lisele koristamisele. Sin on tarvis k&ige suuremat paendu wust parteiorganisatsioonide jõudude jaotamise alal, raku keste juhtimise täpsustamist ja konkretiseerimist, Lenini õpetuse omandamine, halasta mata võitluses partei pealiini eest, võitluses kallakute vastu kahel väerinnal. Wõitlus kol lektiivse tõõ kõrge viljakuse eest, sotsialistlise põllumajan duse tehnilise varustamise jät kamise eest, võitlus kõrgete tempode eest kollektiviseeri mises ja edaspidine pealetun gimine kulakutele, kuni nende, kui klassi, täieliku likvideeri miseni, koristamise ja viljaostu ülesanded, rahasummade mobi liseerimise ülesanded, kõik need küsimused saavad raiooni de parteikonverentside tähel panu keskkohas olema. Raioonide parteikonverentsid varustavad parteiorganisatsioo ne enamlise plaaniga ja mee todilise juhatusega, kuidas täi ta praegusel ajal keskülesan deks osutuvat ülesannet kula kute, kui klassi, likvideerimise alusel. Parempoolsed-oportunistlised ja .pahempoolsed" wäikeko danlised kõverdused, mis par tei pealiini praktilises läbivii mises aset leidsid ja mõnedes raiooniorganisatsioon ! des- veel aset leiavad, saavad purusta va vastulöögi. Püsivus ja leppimatus võit luses partei pealiini eest kahel väerinnal ja oskus organisee rida hulkasid, kulakutele peale tungimise alusel, praktiliste ülesannete täitmisele, on pare maks ja ainsaks õigeks mee todiks nende seltsimeeste kõl bulikkuse kindlaksmääramisel, kelle kätte konverents raiooni parteiorganisatsiooni juhtimise usaldab. Nõukogudewastased ollused Soomes tõstawad uuesti pead Seimi esimehe ppowofcatsiooniline kõne Helsingist teatatakse: Pä rast ajutist waikust on märgata uuesti nõukogudevastase hoog töö kõwenemist ingeri küsimuse ümber. Sel mõttel viidi hiljuti läbi soome-ugri suguharu nel jas kongress. Kongressi tähel panu keskpunktiks olid nõu kogudevastased väljaastumised, millest ka Soome valitsuse liik med osa võtsid. Nõukogude vastases vaimus esinesid ka ametlikud isikud, nende sülgas isegi seimi esimees Kallio, kes oma kõnes kahjatsusi avaldas sel puhul, et Ingeri ja kauge Karjala elanikud kongressil ei esine. Juulikuu kestel on niinimeta tud .hõimu rahvaste keskkomi tee' otsuseks teinud kogu rii gis läbi viia karjalaste ja in gerlaste pühasid, mille sihiks on, pühade korraldajate sõnade järele, ilmutada oma vahekorda ingerlaste .tagakiusamise' as jus NSWLiidus. Ka ajalehed õhutavad nõukoguvastast hoog tööd, avaldades jälle igasugu seid väljamõeldus! ingerlaste tagakiusamisest NSW Liidus. Kommunistline partei mobiliseerib hulkasid wõitluseks kodanlise wabariigi wastu pinew seisukord Hispaanias Ülestõus Sevillas Pariisist teatatakse: Madrii dist saadud teadete järele on lennuwäeosad Sevilla lähedal vastu hakanud. Ülestõusjaid juhatab tuntud lendur Franco. Ülestõusjad ja nendega ühine nud lendurid, kes riigi teistest kohtadest sinna sõitsid, on en did aerodroomil kindlustanud. Üks osa Sevilla garnisonist as tus aerodroomi vastu välja. Sevillas teevad gaasi- ja elektri vabrikute töölised ettevalmis tusi streigiks. Kuus tuhat töö list võtsid miitingul, millest osa võttis Prantsuse kommu nistlik saadik Duoklot, vastu otsuse, milles tervitavad .bar rikaade Rubes" ja avaldavad solidaarsust Prantsuse proletari aadile. Pariisist teatatakse täien davalt: Wiimaste teadete järele on sõjaväelenduritele, kes aju tise valitsuse vastu üles tõu sid ja Sevilla lähedal laagris endid on kindlustanud, igalt poolt Hispaaniast ülestõusnud sõjaväelendurid lennukitel appi tulnud. Walitsus laskis üles tõusu organiseerija Franco His paania sõja-lennujõudude juha taja ametist lahti. Walitsusele truuks jäänud Sevilla garnisoni väeosadele, kes ei suutnud üles tõusu maha suruda, saadeti teis test linnadest abiväge juurde. tega o n terwes Hispaanias suur ärevus maad wõtnud. Madriid on lendlehtede ja üleskutsetega üle külvatud. Iga partei grupp esineb oma prog rammiga. Kuid kõik need programmid on üles puhutud ja täis tühje lubadusi. Suur hulk töölisi tahtis Mad riidi linnavalitsusesse tungida, et linnapea asetäitja sotsialisti Egoneaga ametist lahkumist nõuda. Politsei kihutas töölised minema. Selle järele hakkas tööliste rongikäik kesklinna poole liikuma, kandes valitsuse vas taseid plakateid ja hüüdes: .Elagu kommunism*. Kodan lased hakkaid kabuhirmus põ genema ja kaupmehed panid kauplused kinni. Lõpuks tun gisid sandarmid meeleavalda jatele kallale ja kihutasid nad laiali. sel korral ähvardavad steikfma hakata. St.-Lukares hakkasid kalamehed streikima. Saragos sas jätkub lukuseppade ja tel liskiwiwabrikute tööliste streik. Almerias streigivad pagarid. Paljudel streikidel on poliitiline iseloom. Herones algas üld streik selle tagajärjel, et või mud tööliste nõudmist kahe poliitilise vangi vabastamise asjus ei täitnud. Töölised kor raldasid suurearvulise meele avalduse. Galisia prowintsis (põhja lääne Hispaanias) otsustas va litsus raudtee ehitamist seisma panna, mille tagajärjel 18 tu hat töölist tööta jääwad. Pro testi märgiks lahkus raiooni omavalitsus terves koosseisus ametist. Elanikud otsustasid asutava kogu valimisi boiko teerida, kuna kaupmehed otsus tasid maksud maksmata jätta. Karbalinas korraldas suur rah vahulk valitusevastase meele avalduse hüüetega: .Elagu Galisia vabariik". Igalt poolt provintsist tulevad teated üld streigi ettevalmistamisest. „Elagu kommunism" Pariisist teatatakse: Ühen duses asutava kogu valimis- Erapooletuse lepin gu allakirjutamine NSW Liidu ja Afga nistani wahel 25. juunil kirjutati Kabulis NSWL ja Afganistani wahel alla erapooletuse, mittekallaletun gimise ja waenulikkudest gruppi dest mitteosawõtmise lepingule. See leping asetab pakti, mis Pagmanis 31. augustil 1926. a. alla kirjutati ja mille tähtaeg 20. apr. s. a. lõppeS. UueS lepin gus on tehtud mõned wähemad parandused, kuid põhioluliselt sisaldab ta 1926. a. paktis ära märgitud küsimusi. Alabami timukad piinawad oma ohw reid New-Yorgist teatatakse: „ Dai ly Workeri" teatel piinatawat 3 noort neegertöölist, keda elektri toolil on otsustatud ära hukata. Kilbis türmis istudes ja hukka mist oodates tarwitatakse nende suhtes ennekuulmata mõtteid, nende kambri waStaS on üles seatud elektritool, mis nendele kogu aeg näha on. Hiljuti hukati sellel elek tritoolil ära üks neegertöõline. Streigiliikumine tõu seb järjest kõrge male Pariisist teatatakse: Valen cia hakkasid pagarid streikima, kuid kodanlik kuberner kuulu tas streigi seadusewastaseks ja laskis streigikomitee vangis tada. Streikivate pagarite ase mele pandi sõjaväe pagarid. Me talli- ja puutöõliste streik Va lencis jätkub. Tramvaitöölised panid ette rea nõudmisi ja ot sustasid nende tagasilükkamise korral streiki välja kuulutada. Lugos nõuavad trükitõõlised tööpaiga kõrgendamist, vasta- Saksa politsei kö wendab terrorit Berliinist teatatakse: Glad bachis-Reidtis (Ruhri maak.) an dis politseiülem käsu otsekohe tuld anda, kui mingisuguse meeleawal duse ajal waStupanekut awalda takse. HeSseni siseminister keelas 6. juulist kuni 9. augustini ära iga suguste koosolekute pidamise nii kinnistes ruumides kui ka lahtise taewa all. Kindlustamise nor mid kariloomade ja wiljapõldiide hukku mise eest WSFNW majandusnõukogu määra? Leningradi oblasti jaoks kindlaks keskmised kindlustamise normid kariloomade hukkumise eest. Suurte sarwloomade hukkumise korral määrati kindlaks kindlus tamise keskmine norm: kollektiiw majapidamiStele 90 rubla, üksikmajapidamiStele 80 rubla. Hobuse hukkumise korral on kesk mine kindlustamise norm: kollek tiiwmajapidamistele—loo rubla, üksikmajapidamiStele 90 rubla. Lammaste ja kitsede kindlusta mise norm määrati kõigi WSF NW kollektiiwmajapidamiste jaoks Walimised asuta vasse kogusse Pariisist teatatakse: Madriidist saadud teadete järele olid 28. juu lil terwes Hispaanias asutawa kogu walimised. Walimiste ajal olid paljudes liunadeS tööliste ja politsei wabel werised kokku põrked. Algas häälte lugemine. lindlaks 15 rubla suuruses sum mas ja sigade kindlustamise norm 30 rubla suuruseS summas. Samal ajal määras majandus nõupidamine Leningradi oblaSti kohta kindlaks igasuguste põllu majandusliste kultuuride ja aedade kinnitamise normid rahe prusta mise wastu. 1 hektar terawilja kul tuure, aiataimi ja päewalille kindlustatakse 55 rublaga kol lektiiwmajapidamiStes ja 45 rub laga üksikmajapidamisteS. Ae dade kindlustamise norm kol lektiiwmajapidamiStes on 360 rub la ja üksikmajapidamisteS 300 rubla. Kõigi teiste tehniliste ja eriliste kultuuride, külwiheinte, silosetaimede, loomatoidu kul tuuride ja juurwiljade kindlus tamise norm on kollektiiwmaja pidamiStes 130 rubla ja üksik majapidamistes 100 rubla. 10.300 tonni mine* raal «väetise id sügi seseks kül «viks Sügiseseks kQlwiks weetakse oblasti maaosakonna plaani Järele oblastisse 10 tuh. 300 tonni mineraalwäetiseid, selles arwus 5.278 tonni nõukogu majapidamistele, aga ülejäänud osa kollektliwuajapidamistele. .Selhossnabshenie* peab mi neraal-väetised mitte hiljem kui 10. augustiks kohtadele saatma. Austria kommunistlise partei XI kongress Wiinist teatatakse: 27. juunil avati Austria kommunistlise partei XI kongress. Avamisest, mis muutus hulgaliseks töörahva miitinguks, võtsid osa Saksamaa ja Inglismaa kommunistlise partel esitajad. Presiidiumi auliikmeteks valiti: sm. Sta lin, Molotov, Woroschilov, Manuilski, Losovski, Thftlmann, Remmele, Lenski, Tores, Mariy ja Pollit. Hiliste suwewiljade külwi lõpule wiies köwendada ettewalmistust koristamiseks Asuda sügisese külwi ettewal mistamisele Kevadine käiw Leningradi oblastis jõuab lõpule. Käsikäes viljakoristamise ettevalmista misega algab tarviliste abi nõude läbiviimine sügisese külvihoogtöö aial. Mõni päev tagasi kinnitas oblasti tädesaatekomitee pre siidium sügisese külvihoogtöö plaani. Kollektiviseerimise alal ole masolevate saavutuste ktnd lustamise, töö õieti organisee rimise, tükitõõ ja saagijaotuse alal tunnistati tarviliseks edas pidine töö kehvikutest ja kesk mikkudest üksikmajapidamiste kollektiividesse tõmbamise si his niiviisi, et haarata 1931. a. lõpuks kuni 45 prots. oblasti kehvikute ja keskmikkude ma japidamiste üldarvust. Talivilja kultuuride külvi pind, arvates siia ka sordi külvi, määrati kindlaks 610 tuh. ha suuruses 1930. a. sü gisel olnud 555 tuh. ha asemel. Kollektiivmajapidamised kül vavad täis 243 tuh. ha, nõu kogumajapidamised 2.200 ha ja üksikmajapidamlsed 364 tuh. ha. Oblast* maaosakond peab 3 päeva kestel ära jao tama sügisese külvipinnaraioo nlde järele. Selle juures peab saama võetud seade talivilja kultuuride väljatõrjumisele Unna-äärse raioonl kollektiiv majapidamistes, taliwiljade osa alandamisele linakasvanduste raiooniaes jne, arvesse võttes, et siin tuleb arendada teisi kultuurisid. Mitte hiljem kui 1. septemb riks peawad kõik nõukoguma- japidamiste trustid saama kind lustatud uute maamassiividega, mida on vaja nõukogumajapi damiste laiendamiseks. Söödi üleskündmist nendest massii videst peab toimetatama käes oleval aastal. Oblasti täidesaatekomitee pa neb ette 15. augustiks lõpe tada ühiskondlustatud taliwilja seemnefondide organiseerimine. Arvesse võttes, et reaskülv on üheks paremaks abinõuks, mille abil võib tõsta põldude viljakust, määras oblasti täi desaatekomitee kindlaks tali wiljade reaskülvi plaani 126 ha suuruses summas, s. o. 370 prots. võrd rohkem kui läinud aastal. Üheks tähtsamaks ülesandeks sügisesel küivihooajal peab oiemasõõdi üleskünd 1932. aas taks ja sügisene künd. Kõik pindalad, mis kuuluvad 1932. a. täiskülwamisele lina, keedu viija ja igasuguste juurevilja kultuuride alla, peavad käes oleva aasta sügisel üles künta ma. Söödi- ja sügisese künni p'aan on kindlaks määratud 660 tuh. ha suuruses. Olhowitsa kolhoos täitis kfilwiptaani 100 prots. wõrd Eesti üksikmajapida mised 65 prots. wõrd Jcollektiwiseeritud Tähelpanu koolile Olhovttsa (Plüssa raioon) noorte initsiatiivil organiseeriti 27. apr. k. a. Olhowitsas kol hoos. Kolhoosil on töö ja kari loomad kõik ühiskondlustatud. Praegu on kolhoosis 18 maja pidamist. Külviplaani täitis kol hoos 100 protsenti. Üldse on Plüssa raioonis eest lased, kes moodustavad 6 prots. kogu raiooni elanikkonnast 65 prots. kollektiwiseeritud. Oihovitsa kolhoosil tuli eraldi veel kooli maad harida kool asub kolhoosist kaugel ]a see raskendas teatud määral kol hoosi tööd. Siinjuures peab tähelpanu sellele juhtima, et raiooni orga nisatsioonid pööravad vähe tähelpanu eesti kooli peale. Lapsed peavad 10 klm. kau guselt koolis käima. Ühiselu maja puudub kuigi rajoonist seda kogu talv lubati asutada. Tundub sarnane õhkkond ole vat, et vaja eesti lapsi juba algüsest vene kooli panna ja eesti kooli pole üldse vaja. Raioonis selle meeleolu vastu sammusid ei astuta, ühiselu maja soetamiseks midagi ei tehta. Siin tuleks oblasti hari duseosakonnal tõsist tähelpanu juhtida sarnaste nähtuste kõr valdamisele muidu võib sügi sel üldõppuse läbiviimisel lõhe tekkida. Kolhoosnik. 25. juuniks oli täidetud 85 pr. plaanist Kollektiiwmajapidamised ületasid külwiplaani. Üksik majapidamised jääwad maha 25. juuniks saadud andmete järele oli Leningradi oblastis kuni selle päewani täis külwatud 1.443,5 tuh. ha suwewiljade alla, mis teeb wälja 84,9 prots. kül wiplaanist. Läinud aasta suwe wiljade külwipind on juba üle tatud 126 tuh. ha wõrd. Lina külwati oblaStis 255.927 ha, seega ülesannet 102,4 prots. wõrd täiteS. Lina külwipind suurenes läinud aastaga wõrreldeS 75,9 ha ehk 43 prots. wõrd. Oblasti kollektiiwmajapidamiSte sektor ületaS ülesande kõigi näita jäte alal. Kallektiiwmajapidamised külwasid üldsummas 546,5 tuh. ha suwewilja, miS teeb wälja 100,6 prots. plaanist. Weel suu rema wõidu said kollcktiiwlased linakülwi mäerinnak: kollektiiw majapidamised kölwosid 86.757 ha lina ehk 110.9 prots. plaanist. Külmi kitsaks kohaks, eriti su wewiljade külmi alal, on seni üksikmajapidamiSte sektor. Üksik majapidamiste poolt on sume wiljade külwiplaan täidetud kõi gest 73,3 prots. ehk 340.000 ha Mõrd. Linakülwi plaan on üksik majapidajate sektoris täidetud 99 prots. mõrd (külwati 164,5 tuhat ha). Oige töökorraldus tõi võidu Kolhoos .Uus Ilm" (Esto- Haginsk Põhja-Kaukasus). täitis heinakoristamise kontroll - arwu 1100 ha 93-protsendilise ületusega. Heinaniitmine lõpetati 5. Juu niks ja asuti heina kokkuve damisele. Heinasaak on nii rikkalik, et sellest jätkub kol hoosile 3 aastaks. See saavutus heinakorista mise alal oli võimalik selle tõttu, et kolhoos jagas õieti oma tööjõu ja tõstis niitmise norme õhe niidumasina kohta kuni 8—8,5 ha päevas. Heina kokkuvedamisel pea vad .Uue Ilma' kolhoosnikud jällegi eeskujulikku tõõd näi tama, peavad kõik jõu kokku wõtma, sest tööjõu rohkusega .Uus Ilm* kiidelda ei saa. Pealegi tuli kibedal heinaweo ajal tööjõudu kõrwale saata võitlusesse tirtsudega, kes kohati põldudele ilmusid. Wili on tänavu aasta harul daselt hea. Kolhoosnikute meeleolu on ka Qlew ja nad sammuvad ühelt võidult teisele. Hea viljasaagi koristamiseks peavad .Uue Ilma" kolhoos nikud juba varakult etteval mistustööd alustama ja enam liste tempodega, täie etteval mistusega sügisese saagi koris tusel veel suuremaid võitusid saavutama kui kevadise kül vi ja heinakoristamise alal. Waht. Eesti kehwikute ja keskmikkude wõitlu sest täieliku kollektiviseerimise eest Wolgamaal Baltika kolhoos „Uus Küla" 1 Esimene kollektiwiseerimise lai ne ulatab Baltikasse (Wolga äär ne autonoomne sakja wabariik) 1929 a. sügisel. Siis oli kolhoosis eestlasi 17 majapidamist. Sel ajal oli Baltikas wene kol hoosi osakond, nii et eestlastel oli oma brigadiir, kuna juhatus wenelastega ühine oli. 1930. aasta weebruariks oli Baltika küla 90 prots. kollektiwi seeritud. Sel ajal oli kolhoosis wõim kulakute käes. Brigadiir oli kulak, kes hiljem sai likwideeritud. See asjaolu tõukas osa kehwikuid kolhoosist eemale. Algas wõitlus kulakute mõju wasm kolhoosis. Eriti terawa kuju wõttis see wõitluS siis, kui oli organiseeritud puht eesti kol hoos „ Uus.Küla"- „Uues Külas" näitasid kulakud ja nende sabarakud oma tõsist nägu siis, kui oli koha peale sõit nud Leningradi töölise Jeremenko walimine kolhoosi esimeheks. Je remenko kukutati koosolekul läbi, ja ainult sulaSte ja kehwikute aktiiwsel nõudmise! koopteeriti Jeremenko kolhoosi juhatusesse. Nüüd juhtisid kulakud kogu oma tule Leningradi töölise wastu fee aga organiseeris enda üm ber sulaste ja kehwikute gruppi. 1931 a. märtsikuul wiidi kol hoosis läbi põhjalik puhastus. Puhastuse tagajärg oli see, et nüüd aStusid kolhoosi ka wiimased kehwikud ja keskmikud, kes seni weel wäljaspool kolhoosi seisid. Teise enamlise külwi alguseks oli Baltika IVO prots. kollektiwi seeritud. Külwi wasw ettewal mistamine läks nõrgalt läbi. Ei j tutwustatnd igat lööklast, igat j kolhoosnikut kewadise külwi kont-! rollarwudega, nii et algul wa litses kolhoosis sarnane arwamine, et külwame niipalju kui jõuame, ega kiiret ei ole. Kui plaani ähwardas juba tõ sine läbikukkumine, wast siis algaS kohalik parteirakuke hulgalist tööd kolhoosnikute ja eriti löök laste hulgas. See andis tagajär gi 7. juunil lõpetati kewadine külw IVV prots. Lõhe jäi siiski terawilja külwi alal —teratriljasi täideti 86 prots. aga tehnilisi ! kultuure külwati 200 prots. I Puudusteks teise enamlise kül wi läbiwiimisel olid: 1) Külwihoogtöö algul ei tehtud hulgalist selgitustööd, mis tuntawalt külwi käigu peale mõjus. 2) Kolhoosi juhatus ei pannud rõhku brigadiiri eraldamisele. Bri gadiiriks määrati endine huli gaan G. Schultz, kes ka kulakute sõber oli. Tagajärg oli see, et Schultz kõrwaldas seemnewilja. 16 puuda wilja saadi kätte, kuid Wõib olla, et tal weelgi wilja peidetud on. Preemiate jagamisel said mui dugi Schultzi sõbrad preemiat, kuid tõelised lööklased jäid ilma. 2) Kuigi knlwi algul mindi üle tükitööle ja kahe töötowa brigaadi wahel oli sotsialistlise wõistluse leping sõlmitud, jäi see kõik ikkagi ainult wormaalseks. Brigaadide sees puudus wõistlus, puudus selgitustöö wõistluse täht susest. Kõikidele brigaadi liigetele anti ühepalju tööpäewi >— ei teh tud wahet töö omaduse wahel. 4) üldises töö korralduses põllutöö juhataja poolt puudus plaanilikkus. Brigaadid rändasid ühelt maatükilt teisele ja sellega raiskasid palju aega. Majandusliselt on „Uus Küla" tugew kolhoos. Põllutöö inwen tari on küllaldaselt. Wõlgasid kol hoosil ei ole. Kari on ühiskond luktatud, peale ühe lehma iga majapidamise kohta. üle 20 lapse ruumi on aga lahedalt 20 lapsele. Puhtus ja kord on sõimes hea; ainukeseks tõsiseks puuduseks on see, et sõi me juhataja Luise Niiberg on kulakute mõju all. Ajab eht kulak lisi juttusid. Siin peab juhatus waatama, kas ta parandab ennast, wõi tuleb otsida unt sõime juha tajat. Lasteaed on suuremate laste jaoks 4—3-aastani. Seal käib 19 last. Lasteaia juhataja was tab täiesti oma ülesannetele. Kolhoosnikud tõstsid isegi p.-ma janduslise kommuuna põhikirja peale üleminemise küsimuse üleS ja tahawad seda sügiseks teostada. Kolhoosil on oma ühissöögi maja. On organiseeritud laste sõim ja lasteplats. Sõimes on Sõime ja lasteplatsile tuuakse lapsed juba hommikul kella 6—7 aja! ning wiiakse koju alles õhtul kell 3. See wõimaldab emadel kolhoosi tööst osa wõtta. SunrekS puuduseks kolhoosi töös on see, et puudub korralik arwe pidaja. Praegusele arwepidajale Kassesonile anti endine kulaku poeg Endel LaaS abiks, kuid teadagi, et see asja ei paranda nud. Arwed on segi ja kolhoosi juhatus Peab kiiremas korraS inimese muretsema, kes arwepida mise korda seab. Praegu on kolhoosis käimas ettewalmistus sügiseseks saagi koristuseks. Juwentar oli juba 15. juuniks peaaegu remoteeritud. Heinatöö oli ka lõpule jõudmaS. Kolhoosi ülesanded edukaks tööks oleksid järgmised: 1) Meeles pidada, et klaSsi wõitlus pole kolhoosi astumisega weel lõppenud. Mitte kunagi seda unustada, et kulak katsub kolhoosi nii seest-kui väljastpoolt lõhkuda. Raugemata võitluseks kulaku ja tema mõju vastu organiseerida endiseid sulaseid ja kehvikud ning teha selgitustööd keskmikkude hul gas. Organiseerida paremate löök laste parteisse tõmbamist. 2) Wiia läbi kolhoosis järje kindel enamline enesearvustus. Muuta seinaleht tõsiseks enese arvustuse eest võitlejaks. Kasu tada seinalehe töös kooliõpetajat ja lugemistoa juhatajat ning va lida redkolleegium sulastest ja kehvikutest. 2) Minna täielikult üle tüki tööle. Eraldada brigadiirideks aktiivsemaid lööklast, organiseerida tõsist sotsialistlist võistlust kõrge mate töönormide eest. Luua pre meerimise fond ja premeerida paremaid lööklasi. 4) Ehitada kolhoosile ühine karjalaut, mis sügiseks valmis Peab saama. Need oleksid lähemad ülesan ded, mida kolhoosi juhatus ja kõik kolhoosnikud meeles peaksid Pidama. Wõitluses klassilise puhtuse eest kolhoosi ridades ja majandusliste edusaawutuste eest kaswab „UuS Küla" sarnaseks tugewaks kolhoosiks, mida Baltika uneski pole näinud. Kaswuls head edu! E. Weske, 2 Ilmus trükist NSWL nõukogude 6. kong ressi materjalid ja otsused Kollektiiwmaj apida miste ehitustööst NSW Liidu põllutöö rahvakomissari sm. Jakowlawi aruanne ja kongressi otsus. 46 Ihk. -f- kaaned. Hind 25 kop. Tellige „Külwajast" JleHHHrpaj, 31, yi. 3-ro HJOJIA 48. Wõitlus usu wastu on wõitlus sotsialismi eest Paljastame usu warjukatte alla pugenud kulakuid ja nende agente »li»iM Dii Kes tahab näha klassiwaenlase nägu see waadaku usulise or ganisatsioont juhte. Seda lauset wõime praegusel aja! kas wöi wanasõnana tarwitada. Waatame näituseks Teschkowo dwatsatka koosseisu muutumist 1929—30. aastal. Meil on juba juttu olnud selle üle, kes seal laste" reaS istusid 1929. aastal. Seal olid kulakud kulakute küljes kinni. 1930. aaSta aprillist muutus aga asi järsult weel suurema apoliitilise liini puhtuse" poole. Kulakuid tuli juurde. Nii leia me seal endise knlak-esimehe GuS taw Wetto asemel tema 23-aas tase poja Eduardi Bugrist, leiame Rongowitsa suurkulaku ning papi Meigase kõrwa! tema kaks tütart, leiame uute ärawalitute" seast Rongowitsa kulakuproua Anna Hirti, ent kulak Rabina asemelegi on Golnbowitsast aStu nud tema tütar Senni. Et aga kulakute perekondades tarwilisel määral ka dwatsatka jaoks enam ei jätku, sellepärast eraldawad ka usuisad kulakud oma aparaati uusi kaad reid aktiiwsemate suuwoodrite perekondadest. Niisugune kõikjal tunnistatud truu suuwooder on wana Hõim RongowitsaS, keS kulak VZakse dega üliheas wahekorras oli. Sama Hõim, kelle mitmed sohi teod Nõukogude walitsuse waStu praegu uurimisel on. Nüüd näe me, et sama Hõimu tütar Hilda, ke» waewalt titekingadest wälja on pääsenud (1920 a., dwatsat kasse astumisel, oli ta 13 aaStat Wana), juba suurte kulakute kõr wal Teschkowo dwatsatkaS istub. Leiame peale niisuguste otseko heSte klassiwa enlaste wõi nende torupillide terme rea teisi, keS samuti lühema wõi pikema side mega kulakutega on seotud. Nendel on agente wäljaspoolgi dwatsatkat. Näituseks tilgub Ron gowitsas ringi üks isesorti sektan tide apostel Jaan Seenorm, kes koosolekul lolli mängib sele tadeS, et tema kuidagi sellest kee rulisest küsimusest aru ei saa, kes on klassiwaenlane, tema-arwateS olewat kõik inimesed wennad. Rongowitsa kehwikud ja kollektiw lased teawad wäga hästi mis wennad olid nendele Juhkam, Meigas, Tamberg, Wask ja teised sarnased jumala nime taha pu genud kulakud. Samuti teawad Rongowitsa kollektiiwlased ka seda, et sama Jaan Seenorm juba pool eluaega PeterhofiS oma majaS valwetunde pidades igasugustele kurnajatele abiks on olnud töö rahwa pimestamisel. Oma kulaklise agitatsiooniga ning klassiwõitluse kinnimääri misega wendluse sildi taha, seab ka Jaan Seenorm end ühele pingile nende klaSsiwaenlaStega ja nende suuwoodritega, keS is tuwad Teschkowo dwatsatkas. Wolossowo raiooni eesti kollek tiiwlased peawad selle uSsipesa halastamatult paljastama ja kah jutakS tegema. WõitluS usu wastu on klassiwõitlus, on usu warju alla pugenud kulakute paljasta mine, on kulakute agentide pak jaStamine, on wõitlus sotsialismi eest. A. Sagittarius. Waja lõpetada Kingissepas on saksa kool kirikuga ühe katuse all, mille juures jaotus on tehtud nii, et kiriku käes lõwiesa ruumist, kuna kool peab pesitsema hii rekesena urkas. Loomulik, et niisugune luba mata jaotus teisel proletaarse revolutsiooni aastakümnel ka sakslastele endile enam ei meeldinud. Nad hakkasid all kirju koguma, et ka kiriku ruumid, mida ainult paar va nadusest põrunud tudikest tar tarwitasid, koolile saada. Siin aga ei uinunud usu möirgav lõukoer, vaid ta tuli Leningradist eesti papi Schultsi näol kohale, et neelda veel, mida neelda saab. Schults organiseeris eestlastest dva dsatka, kokku kogudes usk likke Kingissepa sakslasi. Nii leiame dvatsatkas kaks 73 aas tast tudi, kellest üks end töõta tõõliseks, teine majateenijaks nimetab. (Tõepoolest, meie suu re töõlistepuuduse ajajärgul võime ainult 73 aastaseid tõõ tatõölisi leida ja neidki ainult kiriku dvatsatkas). Järgmine vanadusejärk on 60—70 aas tani, niisuguseid leiame 6. Ka 50—60 aastani on 6 kellest üks 53 aastane, teised 58 aastased. Need kõik, kuni 70 aastani, nimetavad end töö listeks, majaperenaisteks (naisi on selles jumalalaste kogus tervelt 15). invaliidideks ning üks nendest on annud üles ameti .storosiha" ta on sama saksa kooli .majahoidja" ühtlasi aga ka kiriku kella lööja. Teine, 68-aastane .töö line" on ametipoolest veo voorimees, kes siis kui kirikus jutlust pole, hoolega kaarte mängib. Lisaks tuleb siia paar j kolm naist sellest .Jeesuse ris ! tirüütlite" salgast, kes ainult 140 - 43—45 aastat vanad on. Lõpuks kaks 27 a. ja 34 aastane mõlemad .kodupere naised*. Wiimastest on Klaara Uik kolhoosist wälja löödud. Küsin: miks? Saan vastuse .antisovetski element*. Puu dub võimalus selgeks teha, kes on need teised. Kuulen vaid, et üks ise ametipoolest puu tööline, väga .auametist* lugu pidavat. Pole ta ju nüüd liht ne mees, vaid kiriku ,vöõr münder! Olgu kuidas on, kuid ikkagi lõpuks on see ju ülearune tore dus, et suured ruumid .auame tite* jaotamiseks kinni on, sa mal ajal, kui lastel pole paika, kus endile eluteele tarvilisi teadusi koguda. Ka eestlased on endi keskel samuti nagu sakslasedki all kirjade korjamise läbi viinud. Ent tudidel on .usuvabadus", mis sa nendele ikka teed! Lisaks on Schultsil ka siingi jälle pügamise vabadus, kuigi lammas kõhn ja villu vähe on. Peale selle veel meele pahandus, sest mõnikord tuleb ka seda ette, et pügatud voori mehed ja .koduperenaised" pis tavad kiruma, et papp kirju tamise raha, mis kah palga arvel peaks minema, lihtsalt ilma mingi .ametliku" dvat satka arvestuseta tasku pistab. Palka tuleb maksta peale seife *reel eraldi. Igatahes paistab see wil mane papi pesa rohkem jonni ajavat kui usulise tegevusega tegemist tegevat. Ning, kui ainult Kingissepa aktiiv vähe veel pingutab, siis tuleb Lohult sil ka siin omad .Siioni kand led" ja muud pillid kotti pista. Igatahes on aeg juba ammu käes seda janti lõpetada ning kirik koolile anda. Sagittarius. „Pihlak läheb taewa, kus ep ole waewa .. .Taewaminemise päewa' eel õhtul suitsesid Lehtmetsa kol lektiiwis, Kingissepa raioonis, saunad, kuid toas tegid pere naised .kalliks pühaks" suu päralist. Mitmed mehedki olid muret senud suu päralist, mida piibli jutu järele teinud wa Õnnis tegija isegi tol ajal, kui ta weel paljajalu maa peal kõmpinud ja kui samogonnitegijaid .ju malavilja' raiskamise eest weel ei karistatud. .Kalli püha" enda hommikul tegi mõni mees isegi veidi tööd, kuid lõpuks põgenesid kõik nagu prohvet Elias tulise vankriga taeva. Leht metsa mehed ei läinud just taeva, (ei tea ju keegi teed sinna), vaid koju, kus ootasid viinaviskajad naised pulma kuubedes. Siis läks lahti lõbus laul, millele takti lõi kollek tiivi esimees Mikusi ise .oma õndsa käega", andes jumala kartlikku eeskuju ka teistele kollektiivlastele, keda ta muu seas ka sotsialistlise põlluma janduse ehitamisel juhib. Kuule, ae, Lehtmetsa kol hoosi predsedaatel! Kas sa tõesti usud, et .taevaminemise" uskumine, wiin ja sotsialismi ehitamine mahuvad kõrvuti sinu kollektiivis. Elu näitab, et ei. Seda näi tab ta just Lehtmetsa omas kollektiivis eneses. Samal ajal, kui lehtmetsalased valmistasid taevamineku vastu, karjus kaer rullimist ning kartulimaa ägas äestamise järele. Kartul tahe takse lihtsalt mättasse panna, nagu eesti tõusikud töölisi. Jäägu .taevaminemine" ja iga sugused muud usulised kom bed ning nende liitlane viin ühele poole sotsialismi ehi tamine teisele poole barrikaadi. Ühelpool barrikaadi pole nen del kohta. Ööpik. Sõjakate Ateistide Liidu kesknõukogu 111 täiskogu wähemusrahwuste tööst 2—3. juunini Moskwas ära peetud SAL (Sõjakate Ateistide Liit) Kesknõukogu 111 täiskogu juhtis suurt tähelpanu wähemus rahwuste seas töötamisele. Tööst Wähemusrahwuste seas kuulas täiskogu eraldi ära aruande ning Mõlkis wastu üksikasjalise otsuse. Tähtsamana oleks ära märkida pleenumi otsustest, et samuti, nagu ttldliinis nii ka wähemus rahwuSte seas on usulised orga nisatsioonid muutunud otsekohe imperialismi eelsalkadeks meie maal, kes igal kombel püüawad meie tööle kahju teha ja riigi kaitset nõrgendada, ühtlasi mär kis 111 täiskogu ära ka suurt köötawate hulkade lahkumist usust wähemusrahwuste seas, eriti ida rahwuste seas, kuS muhameedi usk seni oli tagurlusele suuremaks koeks. Tuleb ette weel üksikutel koh tadel suurwene schowiniSmi näh tusi: ükskõiksust usuwaStase tege wuse waStu wähemuSrahwuSte seas, wähemuSrahwuse keele eita mist usuwaStaseS töös, tuleb ette parempoolset oportunismi usu wastase wõitluse küsimustes. Kau geltki kõik meie kohapealsed te gelased ja organisatsioonid pole weel arusaamisele jludnud, et usuwaStane tõõ on üks osa klaSsi wõitlusest. Sellega ühes tuleb ätte ka pahempoolseid mõtteid, mis mitte usuwastasele tööle kasu ei too, waid weekS on pappide sa sek tanttde weSkile. UheS nende kal lakutega on ka leppemeeleolusid nii kallakute endi kui ka usu waStu nldse. Suurwene schowiniSmi awaldused kutsuwad kohapealsete tegelaste hulgas esile oma rah wusliseSse karpi ronimise, waStu olusid rahwuSte ühiseS töös, mida usumehed oma huwides kasuta mata ei jäta. Nii rahwuSliSte kallakute kui ta parempoolse oportunismi ja Mõtete waStu tuleb meil pidada kibedat wõit lust. Otsustaw, enamline wõitlus usu wastu, nimelt usu kui klassi- MaenlaSte tööriista paljastamine wiib meid eesmärgile. Ei tule mitte katsuda usuwaStasest tööst teha mingit ebajumalat, waid peab alati meeles pidama, et usuwaStane MõitluS on osa klas- siwõitlusest. Sellest järgneb, et usuwaötane töö peab olema seo t«d terwe meie üldise klassiwvit lusega ja sotsialistlise ehituse üles annetega. Siis ja ainult siis saa wntab ta häid tagajärgi. Põhipuudustena wähemuSrah wuste usuwaStaseS töös märkis 111 täiskogu ära seda, et wähe muSrahwuste usuwaStased orga nisatsiooonid ikkagi weel wäga nõrgad on ning nõrgalt töötu mad ning pole suutnud wallutada kõiki wähemusrahwuste tööalasid. Kaadrite puudus annab end ka siin walusaSti tunda, kuna tihti ka olemaSolewaid kaadreid küllalt otstarbekohaselt ära ei osata kasu tada. Suureks puuduseks on ka usuwastase kirjanduse puudus. SAL ühendab endas terweS NS W Liidus 63 rahwust (nendest olid täiskogu istangul esitatud 47), kuid ajalehti ja ajakirju (usu waStaseid) ilmub meil ainult 1 l keeles. Ka õppekirjandus, ilu kirjandus ja programm-metoodi litte töö on nõrk. Tihti tuleb weel ette wähemuS rahwuSte seal tühjapaljast kul tuuritamist ning tihti kannab usu waStane tõõ weel ise loom». ajakS ärkawad usuwaStased organisatsioonid, et siis jälle uinuda kuni järgmiste 111 täiskogu märkis ara ka wäga nõrga osawõtu usuwaSta sest tööst kohapealsete partei ja uoorteühingu rakukeste poolt, kuna tihti raioonideS terme usu waStane töö wähemuSrahwuSte seaS on pandud ainult paari WähemuSrahwuse tegelase õlga dele. Muidugi tegi täiskogu kõigist äramärgitud puudustest wasta wad järeldused, et edaspidises töõS kaotada need puudused, mis olenewad juhtiwatest organisatsi oonidest. Nende puuduste kaota mine oleneb suurel määral ka meie laiadest töötawatest hulka dest ning kohapealsetest orga nisatsioonideft, partei ja noorte ühingu rakukestest, kollektiiwmaja pidamiste aktiiwist jne. Paneme kõik käed külge, et tõsta tööd wäärilisele kõrgusele, et kaotada puudusi, et anda lõpulik hoop kapitalismi jäänuStele ja nende sõjariistale usule. A. M. Resolutsioon usuwastase töö kohta Leningradi oblasti eesti I astme maa-kooliõpetajate kon verents, ära kuulanud sm. Mau reri aruande usuwastasest tööst wähemusrahwaste seas, konsta teerib : 1) Praegusel sotsialismi ot sustava pealetungi ajajärgul, mil eesti külades sotsialistline sektor kiiresti kasvab, kasvab ühes sellega ka kiassivahekor dade teravnemine. Kulakud oma võitluses nõukogude võimu ja kollektiviseerimise wastu kasutavad usku oma sõjariistaks. 2) Usumehed koondavad ikka tugevamini kontrevolutsioonilisi jõude, et usulise tegevuse varju ail võidelda kõigiti nõukogude valitsuse ettevõtete vastu. 3) Arvesse võttes sm. Mau sri aruandes ettetoodud and meid selle kohta, et usuvas- tane töö eesti külades nõrk on» wõtab iga õpetaja oma lähe maks ülesandeks: a) organiseerida igasse eest kooli noorte ateistide grupp b) igasse lähemasse kolhoosi, selle puudumisel külasse, orga niseerida SAL rakuke ja usu wastane ring; ning SAL liik metest organiseerida löõkbri gaadid; c) luua kindel side Eesti Usuwastase Keskkomisjoniga Leningradis: d) kõige vihasemalt võidelda igasuguste kallakutega usuwas tases töös ningleppemeeleoluga usu vastu. Elagu sõjakate Ateistide Liit väsimata võitleja usuvasta sel väerinnal. Wõitlus usu vastu on võitlus sotsialismi eest. (Wastu võetud ühelhääle 70 kooliõpetaja poolt.) 3 Ilmus trükist Kommanistlise Internat sionaali täidesaatekomi tee XI pleenumi teesid, resolutsioonid ja otsused 46 Ihk. + kaaned. Hind 20 kop. „Külwaja" kirjastus JleHH&rpaj, 31, yji. 3-ro HIOJIÄ 48. Laiendada sotsialistlist wõistlust kolmanda, otsustawa aasta laenu laialilaotamisel Kollektiiwmajapidamiste aktiiw, kQlakirjasaatjad asuge laena lalalilaotajate löökkolonnedesse Karl Marxi nim. teha ses tellisid tuhat töö list laenu 2 kuu palga suuruses summas Karl Marxi nim. tehas Le ningradis näitas uue laenu laialilaotamise alal üles enam list eeskuju. 27. juuniks oli tehases tellitud 1.062.000 rbl. eest laenu, s. o. 133 prots. kuupalgast. Tuhat inimest K. Marxi nim. tehase tööliste hul gast tellisid laenu kahe kuu palga suuruses summas. Õppurid annawad riigile laenuks kuu stipendiumi Leningradi riigiülikooli töö listefakulteedi eesti osakonnas on seni realiseeritud laenu 3.375 rubla eest (78 õppuri peale) ehk 96,2 prots. kuu palgast. Kursuste järele tellisid: 1. kursus 1125 rubla eest ehk 100 prots. kuustipendiumist; 2. kursus 1450 rubla eest ehk 115 prots. kuustipendiumist, 111 kursus 800 rubla eest ehk 80 prots. kuustipendiumist. M Edasi' brigaad. Mida peab teadma koilektiiwlane laenust . Wiie-aasta plaani kolmanda, otsustawa aasta laenu" üld summa on 1.600 miljeni rubla. Laen lastakse wälja 10 aasta peale alates 1. de Lemb rist 1931. a. kuni 1. detsemb rini 1941. a. Obligatsioonid on kahesugu sed: protsendilised (ilma või tudeta) ja ilma protsentideta, kuid võitudega (iga obligat sioon sellest väljaandest või dab tingimata). Protsendiliste obligatsioonide D?ait maksetakse, alates 1. detsembrist 1932. ä. 5 rubla (iga 50 rublase obligatsiooni pealt) aastas. Ksige vähem võit, mis võib langeda võitudega wäljaaryie obligatsiooni peale, on 20 rubla ja kõige suurem võit 500 rubla. Igaüks võib tellida laenu sellest väljaandest (protsentide- ga ehk wõitudega väljaandest), mida ta soowib. Laenu realiseerimise üles anne viiakse igasse raiooni ja külasse. Tema viimine ük siku töötava talupoja majapi damise juurde on valjult keela tud. Kulaklistele majapidamistele peavad antama kindlad üles anded laenu realiseerimise alal. Need ülesanded antakse küla kaasaaitamise komisjoni poolt, kes nad üheskoos kollektiiv lastega ja kehvikute aktiiviga läbi arutab. Kollektiivlased tellivad lae nu kollektiivse tellimise kor ras, laenu summa tasutakse osa de kaupa kuni 1. märtsini 1932 a. Tellimine sünnib iga kollek tiiwlase üleküsimise teel. Tel limisi võetakse vastu nii üld koosolekul, kui ka pärast seda kollektiivlaste juures käies. Läbikäimiseks eraldatakse wäl ja kaasaaitamise komisjoni liik med, ühiskondlised instruktorid ja kollektiiwlased-aktiwistld. Iga kollektiiwiane, kes tellis laenu, maksab ise külanõukogu wolinikule tähtajaks ära järje kordse osa laenu summast. Protsentideta kaotusteta obligatsioonid kinnitatakse tel lija peale pärast esimese osa äramaksmist. Kätte antakse obligatsioonid pärast seda, kui tellija ära maksab tellimise sum ma terwelt. See, kes kinnitustaloonid ära kaotanud, wõib külanõukogu kaudu saada temale kinnita tud obligatsioonide nimekirja ja sellega alles hoida oma õi guse obligatsioonide peale. Protsendilise väljaande obli gatsioonide kinnitamist ei sünni sellepärast, et enne arvete Õiendamist tellijatega ei toime tata laenu kustutamise tiraa shisid Protsendilise väljaande obli gatsioonid antakse tellijale kätte pärast seda, kui ta oma telli mise summa täielikult ära tasub. Wõitudega väljaande või tude väljaloosimesad algavad 1932. a. maist, iga kuu 10. päe val. Kolm esimest väljaloosimist viiakse läbi enne 1. maid 1932. a. Kõik tulud laenust prot sendid ja võidud vabastatakse maksudest. Wõidud maksetakse välja rahas. Kollektiivlane, järgne linna töölisele telli laenu oma kolmenädalise sissetuleku suu ruses summas! Talupojad pögenewad walgest Eestist Missuguses olukorra» elawad talupojad walges Eesti», selle kohta annab õige kujuka pildi neil päewil EeStlst siiasõitnud talupoja Arnemanni jutustus. Arnemann on pärit Are wallast Sindi juurest, ostukoha omanik. Koht oli omal ajal eeskujuliku matest kohtadest kogu ümbruse». Arnemann ise oli metsapraaker, tööta» talweti metsa». Praegu sõitis Arnemann naise ja wiie wäikse lapsega (kõige noorem on 4-ja wanem 11-aa»- tane) Nõukogude Liitu. Nendel ei ole siin ühtegi sugulast ega tuttawat, siiski usuwad nad kind lasti, et Nõukogude Liidu» saa wad paremini ära elada kui wal ges Eestis oma talukohal Mis asi aja» siis Arnemanni siia, waatamata nende hirmu ja õndsuse juttude peale, mida walge EeSti solgitorud Nõukogude Liidu peale walawad? Arnemann räägib, et praegune talupoegade olukord on wõimata wilets (wälja arwatud muidugi puht hallparunid, kes riigi toetu sel teiste turjal sõidawad), kõik mis talu sisse toob, läheb pan kadele protsentide tasumiseks, ja ei jätku isegi selleks. Protsendid, kordab Arnemann, need on nii suured, et panemad talu nahka, wiiwad baamri alla. Kriisitaugid pigiStawad eesti majandust nii, et wäljawaateid ei ole. Linakaupmehed põletawad linaaitasid maha, et kinnitusepree miat kätte saada. Talupoegadelt wõetakse linad „jumalamuidu" käest ära. Metsatööstus onMesti soigus. Metsaärid likwideeriwad oma tegewuse. Asunikkude (keS wabariigi ajal maad said) elu on mitu korda hullem, kui ostu kohtade omanikkudel. Nad kurda wad, et mõisamoonakatena oli palju kergem elada. Kaswab ra hulolematus makSwa korra waStu. Talupojad käiwad näruselt riietes oksjonid on harilikud aSjad. Are wallaS, kust Arnemann pärit, pole peaaegu talupoega, keS ei ägaks Võlakoorma all, keda ei ähwardakS lähemal ajal oksjoni haamer. Arnemanni oma talul, mille ta sinna maha jättis, lasub 20.000 krooniline Võlakoorem. Kuigi Arnemann igapidi püüdis ennast „wee peal" hoida, tegi kõrwal tööd, naine käis Viimasel aasta! Sindi kalewiwabrikuS tööl, kuid wõlg aga kaswaS, sest protsentide tasumiseks, et hoida weel Veidi keseks ajaks oksjonihaamert eema le, pidi ta uusi Võlgasid tegema. Tänawu aprillikuul jäi Sindi kalewiwabrikuS kalewi osakond seisma (tellimiste puudusel), töölt Vallandati 600 töölist. Naine jäi ilma ka sellest närusest sisse tulekust, mida sai Vabrikust. Palk oli wabnkuS 127 senti päewas (69 kopikat!). Oli kuulda, et neil töölistel, keS weel tööle jääwad, tahetakse sedagi palka 99 sendini kärpida. Arnemann arwab, et Eestist põgeneksid ttjeel paljudki, kui aga wõimalus oleks, kuid paljude! puudub raha isegi piirini sõitmi seks. Nüüd mõtleb Arnemann kusa gile kolhoosi tööle minna, ja tõo tab aktiiwselt sotsialismi ehitusest Nõukogude LiiduS osa wõtta. Meil ei ole sellele jutustusele palju midagi juurde lisada. Et walge Eesti tõusikud tööliste ja talupoegade kurnamisega oma taskuid täidawad, et nad EeSti majanduse umbkoti on wiinud ning nüüd kriisis rabelewad, ja et selle kriisi raskused just tööliste ja kehw ning kesktalupoja kaela langemad, see on selge. Sellest ummikust päästab Ees tit ainult proletaarne rewolut sioon. Mis imeme m lüt latt kolu oosi Aonetame ja kutsume välja: Mi 85. Sm. Kornak ja Lii man wastawad sm. Sõõrti wäl jakutsele ja annawad kumbki 10 rbl. tankide kolonne ehita mise heaks, ning kutsuwad sedasama tegema sm. Jaksoni, Oneli, Kingi, K. Allikast, 0. Malberki, Poomi ja Literit. M° 86. Sl. Lilienthal, Sato benje I astme õpetaja (Oudowa raioonis) annetab Isborskis langenute nimelise tankide kolonne ehitamises 20 rubla ja kutsub endale järgnema sm. Warest (Punane Pustosh), S. Janseni (Karawais), Konsari (Roodnas), Pormeisterit (Dom kinos), Reibergi (Kalikowos.) ja teisi eesti õpetajaid. Mi 87. Sm. A. Kuke läbi on korjanduslehe nr. 811 järele Ki keerino seltsimeestelt 150 rubla saadud. Kirjawastused Sm. K-, „Koidu" kommuunas. Eesti punakaardi liidu põhikiri pole weel awaldatud. Liitu wõetakse wastu end. punakaardlasi, partisaanisid ja kodu sõjast osawõtnud seltsimehi. Punakaardi liidu büroo teatab end punakaardlastele ja partisaanidele, et : neil tuleb nüüd oma asjaõiendustel pöörata «.Külwaja" kirjastusesse, sm. Käsperti poole, kella 5 —7 p. 1. (5., 10., 15. jne kuupäewadel wastu wõtmist ei ole). Sots tööpuudust „kao tamas" „Waba Maa" nr. 141, 19. juu nist jutustab paljuütlewa loa Nõmme linna hoolekande osakonna juhataja sotS Kinki üle. „Kolmapäewal tuli salkkond Nõmme töötuid naisi Nõmme linna hoolekande osakonda, et kõnelda osakonna juhatajaga töö asjus nõrgajõulistele tööta nais tele. Millegi pärast tekkis naiste ja osakonna juhataja wahel sõna wahetus ja hoolekande osakonna juhataja lasi ühe naise' politsei jaoskonda toimetada, kuS naine mitu tundi wahialuste ruumis kinni peeti. Eile käisid naised Tallinna hoolekande osakonna ju hataja Kinki peale kaebamas. Naised leiawad, et niisugune kohtlemine hoolekande osakonna juhataja poolt on lubamata. Ka waremalt on hoolekande osakonna juhataja ja töölisnaiSte wahel Nõmmel kokknpõrkeid slnud ja sotsialistlik osakonna juhataja on lasknud töölisnaisi politseisse ta lutada". Nii räägib .Waba Maa". Meie teame, et sotSfaschiSti ja politsei wahel fnmrt wahet ei ole, wast ehk see on waheks, et sots faschist tihtigi jõhkram on kui kodanline politseinik. Töötud ja kogu terrori all waewlew eeSti töörahwas ei pääse enne sarna sest jõhkrast »kohtlemisest", kui ta proletaarse rewolutfiooni läbi paiskab oma turjalt kodanluse ja sotsfaschistid. 5—5. 4 Wastutawa toimetaja k.t.: J Käspert. Waliaandja: „Kllwaja" kirjastus. (HaiaTsiLCTßo .KjoiLßaa"). THnorpafoM Yuma üsepsucKorolli 49, JeaiHrp&iciaflgOõiaoYxn Ä 10410 / Ilmus trükilt Alati walmis! Leningradi oblasti hariduseosakonna wäljaanne Ns 2-3. Hind 50 kopikat. Tellige „K!l!wajast" JleHHHrpaA, 31 , yJi. 3-ro HKWIH 48. Oktoobriraiooni Haridusmaja aias (Pissarewi uul. nr. 3) 30. juunil s. a. Suur ülelinnaline eestlaste aiapidu Isborskis langenute nimelise tankide kolonne toetuseks Eeskawas: 1) Näidendid —..Rahvasteliit" ja „Pu nane sõjavägi" Eesti Agit-rändteatri poolt. 2) Suur kontsert-osa Riigi teatrite artistide ette kandel: ballett, laulud, ettelugemised jne jne. Aed on awatud kella 6 õht. Pidu algus kell 8 õht. Aeda sisseminek 50 kop. Platside piletite hinnad: I—IV rida 3 rbl.; V—VII rida 2 rbl. 50 kop.; VIII kuni XII rida 2 rbl.; XIII—XVIII rida 1 rbl. 50 kop.; XIX —XXV rida 1 rbl. Piletid on eelmüügil saada: Haridusmaja kantseleist, „Külvaja" kirjastusest, Kommunistlisest ülikoolist ja vabrikutes ja tehas tes volinikkude käest. Wihmase ilma juhusel lükatakse pidu edasi, kuid piletid jäävad maksvaks sama pidu jaoks, mille toimepaneku ajast varakult teatatakse. Kõik pidule! Isborskis langenute nimelise tankide kolonne toetamisele! Ärgu Skski puudugu! Eesti punakaardi liidu büroo korraldusel 5. juulil s. a. endiste eesti punakaardlaste, parti saanide, kodusõjast osawõtnute ja rewolutsioonitegelaste ühine wäljasõit Wsewoloshskoje jaama. Kogumine Soome waksalis Lenini ausamba juures kell 9 hommikul. (Kui ilm wihmane, jääb wäljasõit ära. Wäljasõidu kulud kannab igaüks ise.) Ühtlasi palub Punakaardi liidu büroo seltsimehi talle kas kirjateel wõi isiklikult kiires korras teatada, missugustel päewadel oleks nende arwates kõige soowitawam wälja sõitusid korraldada, kui nad 5., 10., 15. jne kuupäewadel korraldatawatest wäljasõitudest ei saa osa wõtta. Tikopesas 5. juulil s.a. suur kollektiwi seerimise pidu Wabas looduses. Algus kell 2 päewaL Eeskawas: Pidulik koosolek, kolhoo side raapordid ja terwituskõned. Spordinumbrid, baskettpalli mäng, märgilaskmine auhindade peale. Koolimajas. Algus kell 9 õhtul. Eeskawas: 1) Kontsert muusika koori poolt. 2) Näitemäng «Kuld tubakatoos", 5 waatuses. 3) Kollek tiiwsed mängud ja tants. Mängib puhkpillidekoor. Puhwet ja loosimine. 