Norrbottens läns kongl. hushållningssällskaps handlingar 1870-75
NRTOPPESA RN 


3 
: 
A Xx 


S 


MRorrbottens Väns 


Kungl. Hushållnings-Tillffavs 


Handlingar. 


Luleå, 1870. 
Aftiebolagets Tryderi 


Brotofoll, hallet wid Rorr 
bottens täns Önshalluings 
=iällftops ordinarie winter 
fonmmonträde i Yule den 23 
SQunari INTO. 


NoNG 

AC roforar 
I 

ledamöter 


Ad Openade 


ett belsmngåtal 


Uvplåfted Sen ar fefreteracen afaitna Berättelje till 
Sälljfapet för år 18969, fom bade nn ? 
Brerättelje till Norrbottens läng Hushalnings-Zal 
ifop för år 1969, mid def allmänna fommanfomit 

den 28 Jan. ISTO 

Dm landibrularven någqvontades med ana? 
tefend werlingar under mwerttiden, 1 år det mt 


4 


botten. Och, iom man tet Dwar har fig befunt, Äl Ddertill 
finnad I många och tunga ars erfarenbet.  Ajwen under det 
ar Mvarom mu här är fråga, få det mörkt ut på mer än 
ett ftälle 1 länet, då ftarf froft inträffade t flutet af Muquiti 
och i början af September. Men denna gång atminftone 
mar lifsfraften hos mwara fulturwerter t allmänhet tfor nog 
att motjtå bärjarenå anfall, få att, med undantag al de högft 
belägna focfnarua, länets öfriga fodnar funnat inhölta ad, 
fom åtminftene warit amvändbar till bröd. På nagra ftällen, 
i jonnerbet i de nordligare fuftjotnarne, mar fförden werb 
Hälld före froftenå inträffande, få att ide vbetydliga qvans 
titeter fröfad redan funnat forflas fill länets fydligafte jocten, 
jom jemföreljemwis blifvit meft wanlottad. På det bela taget 
ba mi faledes guda anledningar att wara nöjda med vd) tack: 
jamma för det är jom filt gatt till ända. Att länets landt- 
befolfning äfven redan hunnit bemta frafter od) ide jafnat 
utwågar till fin utfomft, bar man ett fläcnde bewis deruti, 
att fora amorteringar funnat göras dä de betydliga län, om 
måjte upptagas med anledning af 1S67 års mifnvert. Detta 
tycfliga förhållande innebär on maning att ide förtvifla I 
motgången, utan fwertom bereda fig på att modigt möta 
den genom att tillgodogöra fig den erfarenhet fom wunnits, 
och fwilfet fan ffe dels medeltt ivarjambhet, dels medellt jor 
denå förbättring och amvändande på det mejt betryggande 
jätt, dels medeljt anlitande af jädana binäringar, för Wwil: 
fadå ffuli jordbrufet ide förjummas. 

För befordrande af em del utaf desfa ändamalt blef af 
Sållffapet för hvänne är fedan en fomité uticdd, och denna 
fomités förflag framlades redan wid Sillffapets förra win 
terjamnmanträde. Det afbandiade trenne punkter, nemligen 1. 
om en länsagronoms anftällande, 2. om mrättande ar möns 
fterhbemman oc) 3. om bymejeriers anläggande. De hvenne 
förfta punkterna uppffötvå till iommarmötet, jom öfverkems 
nade desia förflags afgörande till landstinget, emedan Sill: 
fapet anfåg fig fafra tillgångar till utförande of dem. Lands 
finget åter atflog propoftiionen om deras antagande, hwars 
igenom fjåledes endalt den tredje punkten af förjflaget mann 
framgång.  Sällffavet anflog nemligen mid förra winter: 
jammanträdet 350 vde till inrättande af ett bymejeri. Det 
bar lifwål marit nagon fwärighet wid att få föfande till 
detta underftöd. Mot Nutet af aret blef dot fontrakt under: 
tecnadt med några perjoner i Hietaniemi och anflaget utbe- 
taldt. Man får hoppas, att intresfet fall wija fig liffigare 
för denna wigtiga angelägenhet i denna förjamling, än jom 


inwväre mwarit fallet för det I Rutwik inrättade mej 
filtnämnda by bar nemligen en fter del ar i n dragit 
jig fillbafa, 1a att mejeriet nu uppebålles af ett fåt 
foner och med en mjölftillgång fom endaft upp till ur 
får en tredjedel mot den bwartill del "Nn förbundit Ht 
Det är ide lätt att få reda på den mer a orfafen till detta 
ogvunfanuna förbållande. Det 1 finna ät 
mejeriets affaftuing, ty dek produkter a t ätt 
ning och betingat böga priter. 4 har under ionare 
balfäret betalts med 11 rdr för Ifalp. och Fumminoften 
med 37 öre jfälpundet, Hill Mvilfa pri illvå uppe 
bela året. MWisjerligen ftegq imöret förlida to otill ännu 
högre pris, men detta härledde fia från illiga omitändia 
beter, vd) det erfordras ide uagon öfwerdrifwen infiat i arite 
ntelifens användning för att fonuma till wigbhet on, D t 
är fördelaktigare, antingen att för en fort tid od) för en liten 
qvantitet erhålla en högre betalning eller att under en läng 
tid och för en beftämd och regelbundet afadende qvantitet 
mwinna ett ganjfa aftningåwårdt pri En fäljare, fom 
en läng tid fan med beftämdbet paråkna affättning till minft 
givande prid af fin wara, är I en wida lycdtigare fällning ån 
den, jom för en gång fan betinga ett för tillfället uppjagadt 
pris, men andra ganger med unycfet bojwår måjte föta efter 
föpare och) fom fundom mitbjuda honvnr. Det är offa na 
turligt, att en god mara ffall betinga Högre pris och flere 
ipefulanter, än en dålig mwara, och Ruhwits mejeri blem 
nat i allmänhet wäl behandtade war Då fåledes Rutwiks 
mejert arbetat mwnder qunfanuua förhållanden, men en ftor 
del af delegarne lifawal undandragit fia att fullgöra fina 
åtagna förbindeljer, bar man, fom fagdt är, hvårt att för: 
flara ett ja owäntadt uppförande. Det har wäl uppgifwvitå 
att det höga prijet förtiden höft och en fnapp mjölkftillgång 
ffulle dertill mwara mwållande, men då redan nagra få månader 
efter mejeriets öppnande flagemål öfwer jamma förhållande 
infommo till Förmwaltnings-utffottet, måfte ociafen föfas på 
annat håll. Det har äfven uppgifivit:, att delegarne i meje 
riet föredragit att bwar för fig afvttra fina produkter, för 
att på detta fått få betalning för ögonblidet, då de deremot 
endaft månadtligen egqde att utbefomma fin dividend It mej 
riet. Denna uppgift junes ide vfannolik, den är åtminitone 
i full öftverensftänumelle med folftynnet härftådes: mydet 
fifande efter mwinit för ögunblidet, men föga fraft och om 
tänfiambhet att lägga ged avund för framtiden. Andva ffål 
forde äfwen finnas till det baftiat hvalnande tntrestet, men 


I 


tv 


bebötmwa ide bår auterad FI allmänbet taladt, målte mid 
alla qemeniambetöföreningar war och om detegare för fig 
undererdua fin un enjur fördel det menlamma bälta 
och ftålla fia vluraltteteng Enifningar till noggrann ettervåttelle 
Utan denna fafttagetie fall fylittringend frö maart fonima att 
gro oc ändamal ela Det är emellertid beftagliat, 
att en för lady obufternag behöriga tillgvdvogdrande ja 
utterjt Ända u invättning fom bymejerier ide Ifall 
fm omwinna utbreduin framgåna fifarmål i detta lån 
fom i YBrfterbetten, bwareft det blinvit emlfattadt med nåftan 
allmänt förtroent D rftår fåledeå för ESällffapet 
bärutt änun muydet « röra. (Enligt upvalft I gillegord 
förandeng berätteliv ba än den 1 Feber. till äretd Nut till 
Ruhwvikds mejeri lederero TA24 fannor mjölk, varat tills 
werfatd 00 Höp. mm 20 ti iötmjölfäoft, 208 ip. ffum 
mjöltsont, 31 Köp, medoft och 100 fuden 1 of aptitseltar, 
Mvilfet torde få anieg fom vt ganfta mwadert vetultat och 
borde uppmuntra til tö omfattande med wårma. Det 
är emellertid onridtg! ren fadugardöprodufteruag bättre 
bebandling på tlere 1 länet börjat, och det far antagad 
rom Väfert, att unedomen derom fall winna en allt Hörer 
ntbrvdnuing I m de mejerilter, fom wid Wtuna 
arnemaa miltant I un of landtbusballningen 
ESalunda bar mel Ad undbarm onder aret antutat 
fin fur8 derfråded och vå nyaret mat Hi Sretaniennt för 
att förelta bet nva mejeriet bertad Ynven under mn 
mwarande lårefurg mid Wituna mejeriffola fhunv8 en elev från 
detta lån Jobamna Martbilda MWallltröm 

Till uppbjelvande af de i betäntlig Arad aftagande fena 
i länet anför Gällftapet vå tommarmetet lämpligt att pers 
enar från lånet fåra fia AMoblingöfomten och antleg för detta 
ändamål ett belopp ar 100 rör HI undecttöd för en elev att 
aenomgå om lårofurg md futodlingsanttalt, bwarjemt? bans 
delebutet Bergquran, Oummel & C:o erbjöd fig att tilffjuta 
det fom hunde wara erforderligt utöhver nämnda belopp Till 
följe bäraf bar under fiftlidne bLöft ertva voftiljonen I. D 
Stimwijärvi gqenemgått en fulljåndig fara i mMfediang wid den 
dertill inrättade onftalt mid Yngermanelven och wunmt mts 
ordet fullt godfänd. Håriaenom Eppnar fig tillfälle för de 
fiffesegare, Dwilfa Snffa törbåttra fina filten, att funna anlita 
en i ämnet funnig perfon för tevdningsftållande at de enkla 
redffar fom wid fiftedting äro behöfliga. Stom ett erempel 
på den merfan fom fiffodtingen medför, må antörad, att I 
ÅAngermanelhven, bwareit Here filfforter flere är årod odlate, 


nu erbållit8 bland ann 
ffålpund. Den fertiatt 
förbättra hifet, förut) 
jemte neagqrant valtt 

Bland de för | 
djur intager höften 
tntet djur blifva otadix 
bandladt. Detta fer volt 
det ffer äfwen af ofu 
ienare Naget är bälten jt 
fagdt bwarje bonde tror fi 
noga räfnadt hund fnapt en 
ferliqen åhven Å £ bofflaga 
traftade åre utmärkt Midi 
funna gqoedfännad. Detta är 
utaf en felaftig Moning enn 
Hluter Dältend bot, få bå 
är nemlaen jemtörelvig 
Vi bafiwa litet bwar erfaren! 
en ffo tvär arr Ci 
men fan ide biflana fig, för td ali mofte 
med Ht oefta tunga lat ÖOrtta I 
år mår pligt aft å mydet fom m 
bet, bwilfen wallar wårt ådlalte bu 
(Ett förta feg bärtill år und 
en flärlina mid Aj nbibru! 
ftavet under I 
Stodbelm 1 
SKkurien är nu u vin 
aft Hörmwaltninggntjfottet bar Jujtitu 
fe&ior K&K. Vundberg, med myden beredn 
len arnomgaående på lommaren bd 
råtfuta att ertänna den Hit, det b n 
den läraftiabet fom den bårittan tända « 
under låretiden Adagalagdt. Hand cramen | 
mydrt mwadra od det är fåleded med fullt för I 
utt ifrägamwmarande fall fån anlita band bitrat SÅ 
lediammare år då den undervåtteli 
tandtbruföjtelang föreftändare afgina åröberatt 


mwerfiambet, nemligen att ”endaft ett fåral, meftadeld bort 


bäftar, bittils fallit vå landtbruföftolanå lott att bejt 
är I janning ide förta gången tom en af brittand 
beroende fjelffårkek fåmpar met fin ogen fördel! 


jon återtinned I I 
om ftelan 


ten a D Fr tfamma ph 


UH 


"nn 


id || 


1 


nfa 


Det 


unnatt 


8 


oo Cm fråga it lånet, Jom länge fått på dagordningen och 
fom wisferligen fan anfes fom en liféfråga, är fattigmärdes 
målendets ordnande och den dermed t nära fammanbhang ftås 
ende frågan om den talvifa tnbhyjesklasfens fåftande wid jor: 
den. Atffilliga förflag derom bar warit ä& bane. Sällffapet 
har utfält pris för det bäfta förflag till denna frågas löd: 
ning, oc) mwålmenande, ehuru ide prisgilta förflag Ha ide 
fafnats.  IMWerkligt praftiffa förlag bafwa blifvit utarbetade, 
men fedan fommer tillämpningen oc det är derpå man fta- 
far fig. = Bland de mera praftiffa medten för arbjelpande ar 
detta onda fynes onekligen wara premier för jordtorpå anlägs 
gande. Landstinget har ocha oanflagit en mindre jnmma för 
ändamalet, men omäntadt nog hafva ide mer än fyra perjoner 
anmält fig till erhållande deraf. Måhända är ett premium 
af 10 rdr alltför vanjenligt, ehuru å andra fidan Sällffapet 
för några är fedan anfloa mwida högre belopp utan att taken 
bar munnit bättre framgång. För att I hwad på reglemens 
teringar fan bero få ott fullt tillfredsftällande ftadgande i 
berörde fall, hafva emellertid fonumunalnänmdernas Yttrande 
warit infordrade, och ehuru ide hälften lyfnat till Fövwvalt: 
ning$-utffettets uppmaning har detjammas Iedamöter, bre 
Grape oc) Widmark, libvål utarbetat en jammanfattning af 
dejamma fom i dag fommer att underftäållas Sillffapets 
pröfning. 

Med huru ringa intresje Sillffapets ändamal ännu oms 
fattaå af länets allmoge, atminftoue i de nocdligare focfnarne, 
hade man ater tillfälle erfara wid jommarmötet I Neder-KFalix, 
jem mar föga beföft af allmogesmån. Sällffavet funde doc 
för utftållda föremål mid mötet utdela perifer till ett belopp 
af 128 rdr rmt. Denna prisutdelning fyned wara eu Eraftig 
mådelfe till täflan och det är all anledning antaga att wid 
förnyade möten allmogen äfven i de nordligare jodnarne 
ffall mer och mer ffänfa dem nppmårfjambhet. 

Det har wid Sällffapets föregående möten uttalats olifa 
åfigter om nyttan och fördeten för allmogen i detta lån att 
hälla får. Man har anfört den länga wintern, bwarunder 
fåren målte ftallfodras och den ringa affaftning de gifwa, 
fom bewis mot fördelen af fårens hållande. För att upp: 
bjelpa affoftningen beflöt Sållffapet wid förra mwinterfams 
manträdet att iuföpa 4 ft. bagaar af ädlare rad, bwarjemte 
hr D. Hummel erbjöd fig att befofta inföpet af en femte 
bagge, Iuwida denne finge ingå i Sällffapets reqvifition och 
ftationera8 i Neder-Kalixy. Genom hr intendenten Julin= 
Dannfelts benägna medwerfan hafwa under året fem baggar 


9 


blifwit imföpta, af Dwilfa twå ärv utaf Svuthd rag 
blifwit ftationerade, den ene hoå br &Sjölt RES = cit N 
och den andre på flandtbrutföffolan, famt tre of Cb 1008 
och Mnwvilfa blifvit uppftällda bvå hr Hedqwift i Djebyn och 
fomminifter Grape i Histaniemi jamt den t bos 
Hummel. Det är onckligt att fåren, äfven med d n l 
affajtning fom en ädlare I bör fonma att gifva, i 
landsända blifwa ganffa dyrfödda, men afier man dels 
nytta om fargödjeln bereder jorden, deld den 

jom medföljer färifötjeln, nemligqen att ul 

drager till husliga göromål i refonumer b 

utat flerebanda flådesplagg, 14 torde man få 

af öhverwågande nytta och fördelar åftven t denna, fö 
aftvel i öfrigt mindre gunnfamma traft. 

I ESillffapets vätenffaper har under året tillfommit en 
omwanligt ftor utgiftöpolt och "jom endaft genom upptagande 
af ett län funnat beftridas. Man finner det wid den 

Ofwerfigt of Sällffapets Fasfaftällning wid 1869 års 
fMut, iom bär nedan bifogas. 

SInfomfter : 
Bebållning från 1869 LJ 
Anflag af landstinget till bymejerier 

, jocdtorp . S 550: 
Bränmwinsmedel LAKE JF 2,410: 94 
Arsafgifter 
från Arjeplog 

Pite jocden 

Neder- Torne 

Gelliware . 

INeder-Lule 

Neder=SKalir 

Råne 

Pajala... . > 

SHOfwer-Kalir . 

Sodmod ITE 9: 

vw OMWersLule Ag E 9220: 
fån af Underftödsfouden > oc oc os vå 4,000: 
Awa Aktiebolag inbetalt > soc cc co 2,507: & 
Summa 9,766: 
d Utgifter: 
Aminne mönjterfarm oo oo. / z 3,303: : 
Atop al Boltelsr sr. co v & sy LÄRT 255: 
Transport 3.558: 3 


10 


k Trandport — 3,558: 
Ivycdning od) bäftning . å 5 ; sv BRA 
Analvd af Åkerjord ö ET JAR 90: 
För Iinodling 5 AR 50: 
1 bofffåp med målning. . . . « JR 48: 
Agronomiff underjökning af föreflagua mönfter- 
BENT = NE & a BER tv, 0 28: 
Till mejerier och mejerielever . . so so sv 6S1: 
AnNag till elev i berbeflagSkfonften 150: 
Sm fd ebo ”T föjfodling, <= < - - « tt 100: 
Mvenier cs so . «or NR 218: 
EStatiftiffa uppgifterå injamling - 5 å 207: 
Sntöp af 4 baggar . . . ö Sö 371: 
Anjlag till premier åt lärlingarne wid Awa. > 1,000: 
Frakter, paketer, telegram och poftporto «vo. 31: 
20 ”/, afbetalning 4 aktierna i Awa . . 2,000: 
Arvoden: till länsdjurläfaven «0 oco0o oc 20 + 300: 

FRE [ud (Ad sn al EA AS 300: 

« wattimnäjtären I oo. = 20: 
Skhiymaterialior oc) refor . vi : 60: 
särhällning AA ISTO 73 > « > > Sd NGT 9: 

Summa 9,766: 43 


Som of denna öfwerfigt fynes, bar ett nytt fonto tills 
fommit i Sällffapets rväkenpfaper, nemligen Mminne Möns 
fterform. Ett annat fontv bar mwisferligen åfven tillfonumit, 
nemligen ett länefonto, men man får förmoda, att detta inom 
en ide aflägien framtid frall förfwinna ur rväkfenffaperna. 
Hwad nu det förra beträffar, beror def tillfomft på en tills 
fällighet fom antagligen ide inträffar mer än on gång t Sill- 
ffapets tillwaro. Ntt mot den ringa uppeffringen af föga 
mer än 3000 rdr få fom gåfiva mottaga en eqerdom, bwilfen 
är bofförd till ett wårde af omr. 65,000 rdr, lärer ide hända 
inunerligen ofta. En fådan gåfva fan of mer än ett ffäl 
falla$ furftlig och man bar ferffild antedning att på denna 
dag med tadjambet erinra fig den. Säillftapets direkta werks 
jambetsfält har med denfanmma blifvit i ide ringa mån uhvids 
gadt; det bliv dock ide den lättafte uppgiften att ordna mönfters 
gardeng angelägenheter få, att den motfwarar ändamålet och 
benämningen. Men om denna uppgift ide bliv få tätt, fall 
den bderemot jäferligen mara få mydet angenåmare, ty att 
öfmermwinna iwärigbeter i denna wäg utgör juft bufwndändas 
målet med Sällffapets werkjambhet. Som wilforen för möns 
ftergårdeng öfwertagande wid Sällffapetå ertra fammanträde 


den 21 Gept. ånvuvu ie wero fånda, tort 


lag, att Aminne t löjt od ft blifvit Hill & 
låtet med MNyldiasbet för Sållffavet att öm 
belags ffuld hos bhrr Guilletmot & MBWeylar 
fapital 3,000 rdr, lamt i öfrigt att ide aft 
domen, utan amvända den till 1 t 
mål, och bar gåhvubreftvet Amu 
nar blinvit undertednuadt med s 
namntecdning.  CHer ganvebrefh 
utaf delegerade i Fövwaltnings-utit 
beftgtigad lamt iniftrument deröjn 
PWeftberg åtagit jig att till den 1 
mwalta eqendomen, bwarjemte bejlut fattat 
denianuna på 7 ör. Oriafen att arrendetiden 
är den, att ar 1ST7 arvendet a AÄnva utge 
ligen ffulle funna bli fråga om upplösning al 
Mnvarigenom lånet förlorade den hittills warant 
en landtbrufsftola, 1a hade man medeljt Aminn 
anuan tefat jig referverad och Bwiuten r det 
företvädet framför Awa, att dok tillmwar 
af en möjlig nycd hos en eller annan för 
är betruggad för alla tider, för få midt en 
anftalt framgent fonuner att auiv$ behöflig och af ftaten 
embuldad med anflag till uu utgående belvpp 

De betydliga uppoffringar iom Sållffapet gjort för länets 
landtbynföffela jynas, att döma af det naänNvaran vInlanmma 
förbållandet, fomma att bära fruft. En ar de Pvartgbetar 
bwitfa ffolan arbetat att SPvevmwinna, bar beftatt derutt, att 
benumansegare ide melat ända na Oner till ffolan.Aå Detta 
binder jör ffolans frukftbringande mertrambet t doc nu 
börja att gijva efter. För nänvarande ärvånemitgen naftan 
alla lärlingarne föner fill bemmansegare, 1 i uuda ett 
bopp bärpa äfven för framtiden torde mwara Ia mydet mera 
befogadt, jom under de jenafte hvd ren flere anföfrminga 
mwarit inlemnade än fom funat birallas 

AF det anjlag af 3,000 rdr, fom flere vifsdagan bewitjat 
för utftållningar och prisbelöningar ar Maatdjur och mejert 
alfter m. m., bar bittillå ingenting fommit RHorrtand till gede 
I enligbet med Sållffapets beflut mid förra murterjanuman 
trädet bar Förwaltningsutffottet fommuniceerat fia med de 
öfrige norvländfta Ousbållnings-Sålffapen, men man bar 
anfett, att Nvrrtaud änan får för langt efter t ladugardé 
ffötjel för att utftällningar ffulle funna tjvågafonuna, ANVen 
jem man anfett förflaget alltför otillvädligt för bela vitet 


12 


Sönvaltnings-utffottet har lifvål i ifrifwelje till Lefter 
Norrlands läns Oushållnings-Sällffap uttalat jom fin afigt 
att Sundswall wore länpligafte platjen för utftällningen vd) 
att nämnda län derföre borde befofta utjtällningölofal, men 
Utifottets framftällning bärom har ide omfattat med nagot 
tillmötesadende, bwarföre frågan af fig ijelf förfallit. I före 
bigdende fan dod anmärtas, att Norrbotten ie Hfulle få fig 
lämjt i jädan täflan med det öfriga Norrland, huru mydet 
än här är öfrigt att önjfa i boffapsffötjel vd ladugardåpros 
tufternas behandling. 

En fraga fom ftår t närmare fammanbaug med länets 
fattigwårdsmwälende, än wid ett vtligare betraktande ffulle 
funna fynas, är gränien för odlingens utftrådning mot fjell= 
bygden. Svm man wet, har ingen gräns tillförene funnits 
bärför, oc) följden bar blifwit att det finnes hemman utan 
odlad jord od) på ett och annat ftälle till oc) med näftan 
utan odlingsbar jord. Härutt får man föra en bland anled 
ningarne fill fattigddomens utbredande på jamma gång fom 
ett bland hindren för odingens vaffare fortfomft i det nedre 
landet. Deuna olägenhet bli nu afbjelpt genom den gränd jom 
blifwit draaen mellan fjelltandet och det odlingsbara landet. 
Denna gråns är wislertigen änme ide faftftäld af länskyrel 
Jen, men nan fon ide twifla på, att def fifta och i jafen 
fomnter att difteras endaft ar ett upplyft od) oförmilladt oms 
bdöme. Utflaget fommer nemligen ide att mera beröra odlin- 
genå intresjen, än nomadlihvets, och i desja bygder behöfwer 
och) förtjenar det fenare ffydd och rättwija ide mindre än den 
förra. Faltftälletjen af odlingsgqränfen må i öfrigt bli huru 
dan fom beljt har faran för orimliga nyhemmansanföfningar 
lifwål blifwit mindre fedan ffogålagftiftningen förändrades. 

I fråga om Hushållsgillenas ärsberätteljer hafwa de 
misferligen tnfommit under de jenare aren från nälftan alla 
gillen — Ofwer-TZorne blott har länge deritrån utgjort ett 
mårtfbart undantag —, men endaft ett färre antal inkfommer 
få tidigt, att dejamma funna för denna Arsberättelje an= 
måndag. Sålunda har i är endaft fju gillesberätteljer mot: 
tagits, nemligen från Pite, Ohver-Torne, Neder-Kalir, Arjes 
plog8, Ofwer=SKtalir, Rane och NReder-Lule jodnars Hudshållsz 
gillen. En anhållan har till gillena warit framftålld, att i 
arsberätteljen uppgift äfven lemnuadeå, om och bwilfa flöjd- 
alfter inom gillet i nämnmwärd mångd till affalu förfärdigades. 
De hrr gillesordförande, fom gått denna anhällan till mötes, 
fyneg lifmål mara i någon förlågenbet om fraret. Från Pite 
oc) Ofmwer-Zorne fofnar uppgifwves tilhverkfning af bätar, från 


Arjeplog filfredffap och från MReder-Kalir vomtala tt å Björks 
fors egendom förjöf börjats med tillmertnina af tol d för 
affättning 1 Stodholm. Detta är allt. IN t 
betant, att några flöjda Iter ffulle funna uppjöf 

nagra andra fpridda båll, men m to 

de, och man fan fäga att i allmänhet fl 

ftår på en låg ftåndpunft. Detta målt 

orfaferna till ett mera allmänt Fill id 
ringa del torde det vttre arbetet, ff vållat 
mindre omtanke för det busliga arbet un dy man 
bar länge förwäntat, att idfare af denna i ftort I drifna 
näringsgren ffulle mwända fin uppmårfjämbet fill on n ig 
förädling af waran. Om det eaer fin rittighet, att till föld 
af den ftigande foufurrenjen wåra träwaror tätt t 
bhandelsjtil, mija ftörre benägenhet att falla än ftiga, få 1 
detta innebära tillvädlia manin tt på anvat to taga igen 
ffilnaden.  Ortta torde gå bäft för fia genom att förädla 
mwaran, d. ow. fatt gifva trädet de former, Jom betinga böglta 
prid i utlondet. Från MNRorge ecfar man, att der i itor fka 
tillwerfas gutftiljor iom erporterad. Det fan mar ifert 
om Norrbottens träflag I allmänhet är för detta ändamäl 
jä fynnerligt pasjande, men det finnes mångfaldiga andra 
amvändningsjätt för detianuna.  MNRågon fwårigbet att få 
noggrant reda på, bwartill utländningen använder desla trå 
flag, burde ide möta något binder, vdy det lider intet tif 
wel, att ganiffa många artiftar ffulle funna utföras. Dm 
träwaruröreljen åtminftone till en del flog in på denna bana 
bwilfen infer ide med lätthet, huru många fler händer ffulle 
tomma att mara Ii werfjambet, än nu är fallet, och Guru 
mydet ftörre fummer ffulle befparas landet? Detta torde 
mwara vit ide blott önffningåmål, fymnertigaft fom werförgare 
numera börjat följa fina daglönares mwälbefinnande med mera 
intreSje än hittils warit handeljen. Sänmnda omtalas från 
MNeder=Kalir att af ett der befintligt bandelåbus affönings- 
jättet blifwit förändradt, och att denna förändring haft till 
fruft, att utaf det belopp & 10,000 rdr, fom under året Olif- 
wit infatt i dermwarande fparbantk, om ftor del härledt fig från 
daglönare. Man må misferligqen ide låga, att omtanken om 
arbetareå timliga och fedliga tillftand fommit för tidiat, tifa 
om man måjte medgifwa, att mydet, alltjör mydet, i den 
wägen återftår att göra, men man fan ide annat än tfifwac 
af förboppningar för framtiden, då man finner att dod näget 
blifvit åtgjordt jom man bör antedna och lwiltet ijynnerhet 


14 


eger betydelje derför, att dylik omtänfiambet ännu får jäiom 
efterföljangwärdt undantag. 

Huru Hhemflöjden oc) hemtrefnaden må funna werkffamt 
befordrad, är ett problem fom fäledes ännu återftår att löjfa, 
eburu Ijusningar dertifl likväl finnas. Sifom fådana torde 
man nemligen få uppfatta det redan i flera är uppehållna 
barnhemmet i NReder-Kalir, och i Pite focen är ett helt hems 
man inföpt, bwilfet man får boppag fommer att för fjanma 
ändamal amvändas. Destia äro frön jom innebära ftor gro 
barbhet od) man fan med ffål hoppas, att denna idé fall 
winna ytterligare terräng, till lindring för fattiywården, til 
bustlitens förtofran och till fedligbetens befäftande. Hcder 
ät den individ och åt det fambälle, jom equa upplysning och 
fraffer ät befordrvandet af ett ja ädelt och gudt ändama!, men 
we den, bwars vrena andedrägt bringar den råda plantan 
to fara att förvifna 


$ 3. 

Sörefom det af her reviforer afgifna vttrande öjwer 
1869 års räfenffaper, och Mwilfet innehöll den anmärks 
ningen, att den Sålljfapet tillkommande andel i bräns 
winsmedel war upptagen till 2,403: 94 i fjtället för 
2,410: 94, Pwadan ffilnaden 7 rdr ffulle i näftafgif- 
wande räfning upptagas Sällffapet till fördel, och med: 
delades Förwaltnings-utffottet onfwarsfridet för förvalt: 
uing och råfenffaper för nämnda år. 


$ 4. 

På wederbörandes förjlag blefwo följande perjoner 
till ledamöter i Sillffapet imvalda, nemligen: I Lule 
ftadå :Oushållsgille: follega mag. D. Holm och fängelje- 
direftören CC. T. Thulin; i Pite jodens: fomminifter 
Nygren, brufsförwaltaren CE. Owen, jägmäjftaren C. 
Degerman och fronolfänsmwur AG. Burman; i Ofwer: 
Kalix fodcens: kyrkoherden K. I. ENvall; Neder-Kalir 
jocdfens: fronolånsman SG. MM. Hadzell, Hemmansegarne 
Fredrik Ajtröm, Korpifån, och Jac. Jacobsjon, Innan 
bäden; 1 Råne fofens: Hrr P. Steuberg och C. Wenn 
jtröm; i Ariwidsjaurs fodfens: jägmäjtaren YA. D. D. 
Törngren och ffolläraren Högberg, Glommerträff. 


15 


5 
8 ftället för bvr V. Krook och A. Montell, bwilfa 
affagt fig ordförandeffapet, den förre i Ojwer-Kalir och 
den Jenare 1 Ofwer-Torne gille, blefwo till ordförande 
utjedde: fyrfoherden KX. I. Edwall i Ofwer=Ralir och 
disponenten ACA. Miller i Ojwer-Torne. 


$ 6. 

8 Till [edamöter i Sörvwaltnings-utffottet återwaldes 
Sd E. MRyftröm och 5. Widmark, Gwilka mworo i tur 
att afga; och blefwo till juppleanter utjedde brer R. 
Shough och BV. Holm. 

da Sa q $ 7 

Sör qvanjfning al 1870 ärvs väfenffaper utjågos 
hr magijter D. Holm, ftadskasjör TC. A. Rydberg och 
handlanden 5. I. Sundftröm till revijorer. 


$ 8 
Bejlöts att fommarmötet ffulle hållas i Råne men 
öftverlemuades  beftämmandet af dagen till Fövvalt 
ningå-utffottet, med uttalad önffan att affeende fäftades 
på den i Juli månad blifwande marknaden derftädes 


8 9. 

Föredrogs Kongl. Laudtbrufs-Afademiens ffrifwelje 
angående utfeende af Ombud och Suppleant till det i 
Februari månad ärligen Hällna möte i Laudtbrufs 
Akademien, famt om bidrag af 30 rdr till beftridande 
af foftunder, jom för mötet funde wara erforderliga; 
och blef med anledning deraf br Landsböfdingen och 
Konmendören S. P. Berqman utfedd till Sällffapets 
Ombud jamt hr Kaptenen och Riddaren I. Nutberg 
till Suppleant, Pvarjemte det ifrågaftällda beloppet 30 
rdr bewiljades för Andamälet. 

$ 10. 

Sanma K. Afaodemis ffrifwelje om lämpligbeten 

af föreningar till utgifvande af tidffrifter eller tidnin 


16 


gar för flera, intill bwarandra angränfande oc) gemen- 
jamma intresjen eqande Hushällnings-Sällffap Hade 
töranledt Förwaltnings-utffottet att förorda ett anflag 
för fådant ändamål af 300 rdr, men Mwilfet af Såäll- 
ifapet på framjtälld propofition afflogs8, Mwvilfet tlifa- 
ledes blef fallet med ett wid tillfället framftäldt förjlag 
att bejtämma beloppet till 100 rdr, emedan mid anftäld 
omröjtning pluraliteten war emot förjlaget. 


$ 11. 

Föredrogs famma KR. Akademis ffrifwelje angående 
Ombudens för Oushållnings-Sällffapen den 8 Mars 
fiftfidne är bejlut för flöjdfitliahetens befrämjande, och 
hade Förwaltnings-utffottet föreflagit dels en Fomités 
tilljättande för utarbetande af ett lämpligt förflag, dels 
äfven ett refervationsanflag af höaft 300 rdr för att 
på bäjta fjätt för ändamälets defrämjande amvändas. 
Med anledning häraf beflöts, att en fomité ffulle utfes, 
men i fråga om det förejlagna penningebeloppet utta- 
lades olifa åfigter, i det en del ledamöter anfågo det 
fanuma alltför obetvdligt för inföp af modeller och rit 
ningar, Dwaremot det ä andra fidan upplvjtes, att från 
flöjdföreningarne i Stocholm och Göteborg, MPwarcft 
ftora förråder deraf funnes, antagligen jwårigheter ide 
ifulle möta att för godt pris och möjligen för intet, 
erhålla tillvädligt antal jådana, fwarefter genom om- 
vöftning äfwen bejlöts, att en junmma af högft 300 
rdr ffulle på ffeende reqvifition ftällag till fomitens 
dispojition, fåwida fomitén funne nödigt och nyttigt 
att för det ifrågafomna ändamålet hafwa medel till 
fitt förfogande. Genom wal med flutna fedlar utfågos 
till fomité-ledamöter, Dwilfas antal beftämbdes till fem 
med twå fuppleanter, följande: hrr Shougbh, H. Wid- 
mart, $. Elowfon, VB. Holm och CE. Owen, jamt til 
juppleanter med rätt att i öfwerläggningarne deltaga 
brer NR. Hedftröm och EC. D. VWitftröm i Gäddwik; oc 
borde deras förflag mwara färdigt jå tidigt, att det 


Kn 
jamma funde af Förwaltnings-utffottet jemtc eqet ut- 
fåtande till Sällffapet öjwerlemnas på Rånemsd 

$ 12. 

Med ledning af den erfarenbet, fom hr Ordföranden 
anförde hafwa wunnita, och fom i arsberätteljon åter 
gifwita, anjaägs KX. Landtbrufs-Nfademiens ffrifwelje om 
anflag för utftällningar och prisbelöningar af ilaatdjur 
och mejerialfter ide för nävwarande föranleda till någon 
åtgärd från Sällffapeta jida. 

$ 13 

Hr generaldirektör B. L. Falfmans ffrifwelje om 
reqvifition af bans folfffrift "Om bränntori” anjäg 
Sällffapet ife påfalla något anflag från Sällffavets 
fida, emedan dels några bränntorfsmostar ide lära fin 
nad i länet, och dels ffog till wedbrand ingenftädeg 
fafnas. 

$ 14. 

Med anledning af Beftvreljens för 13:5e allmänna 
eSwenffa Landtbrufsmötet ffrinvelje angående utfeende 
af delegerade blomd Sällffapet för befrämjande af Stv 


I reljenå bemödanden, att göra mötet tidsenligt, beflötå 


på Fövwaltnings-utffottetå förilag att delegerade ffulle 


I utje8 amt att ett belopp af 200 rdr ffulle ftällas till 


deras dispofition, när jadant befanns behöfligt för nö 
diga foftnaders beftridande, och anfägs lämpligt, att en 
delegerad utjågs efter Iwarje elfdal, Mvarefter till desja 
delegerade waldes följande: teleqraffommisfarien Rin 
qius för Pite=, Iöjtnant MWidmark för Lulez, ländtbru 
faren Sjöftedt för MNänez, brukspatron Oummel för 
Kalir= och jägmåftaren Midman för Torueselrdal. 

Den i ffrifvelje från jamma Beftvrelje gjorda an 
hållan att injända förflag till diffusfionsfrager ffulle 
Förwaltnings-utffottet ega att tillmötesgå. 

8 15. 


Den af hr K. I. Grape och H. Widmark utare 


betade jammanfattning af afgifna förflag till fattia 
wårdens orduande blef nu uppfläft (fe Bil. A), oc 
fom till Sällffapets qvdfärnande wisja bu wudpunkte 
blifwit af uttåtandets utarbetare frumftällda, föredrogs 
desja punfovis fälumda: 

att Oushällnings-Sälljfapet wille befluta utfärdan. 
det af uppmaning till alla fommuner om fattiowårdens 
indelning i fretfar i öfwerensjtämmelje med det af Hen 
HOjwerjte-Löjtnant v. NRehaujen afgifna förjlag; 

att Oushällnings-Sälljfapet, jom till fullo inja 
wigten deraf, att den töja befolkningen fäftes wid jar 
den och fom ide anjer de me föreliggande förflagen 
derom i allmänbet utförbara, under afhvaftan på em m 
fattigmwårdalag oc under hopp att befolfningen ffall 
mer och mer öfwertygas om de fördelar jordbruket, om 
än litet, medför, mille förflara deuna fråga Mvilande 

att HOushällnings-Sällffapet wille uttala jig för att 
en unvidaad och förbättrad folfunderwisning, Afven 
lämpad för det praftiffa lifvet, är ett det förnåmfta 
wilforet för fattiawårdens förminffning och ett jam 
hälles wäljtänd, 

hivilfa famtliga framfrällningar of Sällffapet 
godfändes och) antogos, Mvarjemte Sällffapet Diföll 
bemftällan om att en tadfägeljeffrifwelje ffulle aflåtas 
till Herr Kronofogden och Riddaren Hd. MN. Hadzell 
bwilfen lemnat de wärderifafte uppgifter uti ifråga 
mwarande hänfecnde. 


[d 


$ 16. 

Företeddes det af fomiterade upprättade förflag till 
trädgardsodlingens befrämjande och Husbållsffolovå in 
rättande, fom uppflåftes jemte ett af hvänne fomiterade, 
ber Widmark och Sjöftedt, qjordt tilläga (je Bil. B), 
och biföll Sällffapet den af fomiterade ajorda hem 
ftållan, 1:0 att frågan om en för länet genrenjam Hus 
hållsffola för qwinner med tillhörande mönfterträdgård, 
i anfeende till dermed förenade drvga foftnader, måft 


19 


till ex qynnjammare fidpunft hvita, och 2:20 att Säl 
jfapet ffulle till länets fomnmuuner fålla en uppmaning 
att, medeljt inrättande af Barnhem och Hushallsjffolor 
med tilldelade trädgardstand enligt af fomiterade an 
gina eller andra lämpliga grunder, hvar nom fig föfa 
werka för quwunmans utbildning och mwerfjambet i d 
ftudfen fom bene tillböra; Mwaremot de it tillägget 
gjorda förjlag endajt i fa måtto biföllos, att Sallffapet 
ifulle till wederbörande folkfffoleftvreljer utfärda upp 
maning att efterfomma ffoljtadgans rförejfrift om till 
delandet till Mvarje fajt ffola af erforderlig jord till 
trädgårdsland, och att ett anflag af 100 rdr ffulle få 
amvändas till bidrag i vejefoftuad för den perjon, fom 
qinge jfoljftyreljerna till handa med uppgörande ar pla 
ner för trädgårdsanläggningar och meddelande af räd 
och upplvsningar för deras ffotjel; ffolanude örrige fojt 
nader för undevwijarens biträde beftridas at de ffol 
ftvreljer, fom bonom derom anmoda. 


Som flodan mu war 3, bejlöts en tinumes vaft, 
för intagande af middag, Nvarefter bandingarne ffulle 
fortjattas. 


$ 17. 

DÅ ledamsterue Anvo fanmanträdt, företoqoå$ på 
förefommen anledning till diffusion af de framftällda 
frågorna den tredje, ja Wdande: a 

Då erfarenheten wifat, att fifftilgången årligen 
aftager, hwilfa åtgärder anfes tjenliga till en för: 
bättring härutinnan? 

Under den lifliga diffusfion fom till denna frågas 
befwarande uppftod, anfördes flera exempel på oluglta 
beter wid fiffets utöfning, men äfven på de gqvanjanna 
följder, jom dels odling, dels fredning (Bil. 6) bat 
på fiffena, och uttalade Sälljffapet jäjom fin Aigt, 
att för åftadfommande ar en förbättring i fiffena, dels 


20 


odling wore nödmwändig, dels oc att, Mwvad larfiffet 
färffildt widtom, I dygus fridlysning i medan borde 
föreffrifwas, få att under detta dyqu fiffena, fom borde 
mara förjedda med grindar, ftode öppna, äfvenfom att 
larfiffet borde upphöra på en od famma dag i hela 
elfiven, Owarwid den tidpunkt då fiffet upphör mid 
fujten ffulle wara beftämmande, hwvarjemte uppfynings- 
nän borde mwara tilljatta för att öfjverwakfa lagens 
efterlefnad. 

Härefter föreflog Or Hummel, att Fövwaltnings- 
utjfottet ffulle anmodas att från föreftändaren för fiff- 
odlingsanftalten mid Anqermanelfiwen föfa erhålla nog- 
gramna upplysningar, huru deras anftalt är beffaffad 
och till buru ftor foftnad den är beräfnad, famt att 
erhålla fullftändiga ritningar och detaljbeffrifningar der- 
öfwer, Mvarjemte Sälljfapet af fina tillgångar till den 
fommun etter enffilte, fom förjt anmäler fig, fåjom 
fön till den perfon fom föreftår fiffodlingarne anflär 
1000 rdr, med ffyldigbet för denne att i lådant fall 
bafwa uppfiat öfwer vdingsanftalterna wid Lule och 
Kalir elffwar; docf ffulle ife någon del af lönen ut- 
betalas förrän fonumumnen efter enffild wijade fig bafiwa 
jatt en fådan anftalt i wertet. 

Häremot imvändes, att de ifrågajatta uppgifterna 
redan funnod angina i K. Landtbruks-Afademiens Tid- 
ifrift, Dwarföre det wore överflödigt att begära dem 
från annat håll, fjamt att odling ide borde wara ine 
fränt till lar i elfwarne, utan utfträdas äfmen till 
andra fiffforter och i andra watten, fåfom injjöar, war 
jemte meddelades, att asfiftenten Byftröm marit här 
uppe och utjett lämpliga ftållen för odling både i Lule 
och Kalir elfwar, Mwvarföre blott behöfdes uppgift från 
honom om de rejultater, Mwvartill han fommit. 

Hr Ordföranden funne förflaget fönderfalla i 2:ne 
delar, fwilfa behöfde fjärffildt bejwaras, nemligen: 

1:o bifaller Sällffapet att Förvwaltnings-utffottet 


21 


anmobas från asfiftenten Byftröm införjfaffa ritningar 
och foftuadsförjlag för oMingsanftalter mid Lule och 
Salir eljwar, utan foftnad för Sälljfapet? 

bwilfet hbejwarades med Ja, och 

2:0 will Sällffapet refervationamwis anflå ett belopp 
af högft 1000 rdr ät en odlare, fom more ffyldig att 
biträda ide blott wid iordningftällandet af fiffodlings- 
anftalter wid Lule och Kalix elfwar, jamt derefter fota 
dem, utan äfmen wid fiffodiing i allmänhet? 

Mwiltet bejwarades med Nej, 

hwarefter hr Oummel föreflog en nedfättning i ans 
flaget till 500 rdr, men med injfränkfning till blott 1 
elf, och framftällde Hr Ordföranden, med ledning af de 
yttranden fom förekommit, följande propofition: 

bifaller Sällffapet ctt anflag af 500 rdr att utgå 
till refe= och traftamentåerfättning ät fiffodlaren Kimi 
järmwi för hans biträde med wnderwisning dels wid 
anläggandet och ffötfeln af larodlingsanftalter wid 
Lule eller Kalir elf, dels dereft tiden tillater, wid 
andra fiffodlingar, ffolande anflaget utga till den 
elf, vid hwilkfen fomnmun eller enffild förft fryrker 
fig hafiwa på fin befoftuad fatt i werfet iordnings 
frållandet of fådane anftalter? 

Mwilfen fråga befjwarades med JFa. 

Som tiden mu war långt framffriden beflöts att 
afbryta förhandlingarne för dagen, för att fortfätta dem 
i morgon El. 12. 

Ar och dag fom ofvan. 


In fidem 


Ang. Cajanunus. 


Protokoll, hallet wid Rorr- 


bottens läns Hnushullnings- 


Siilljfaps fammanträde i Lule 


den 29 Gonnari 1870. 


Itärwarande: Ordförande: Or Ofwerfte-Läjtnanten m. m 
I. von Rehauien, vd) ledamöter: bir gqrofbanudlaren 
oc riddaren & Aiphund, löjtnant GC. D. Bergman, dofke 
tor Bolling, fronofogden D. Curtelius, teftor G. Elvw 
jon, jägmäftaren 6. A. Enneds, faptenen och riddaren 
St. I. Grape, magifter BV. Holm, jägmäftaren Lothigins, 
aputefaren Metjer, landtorukaren I. IF. Sanditedt, jig 
mäåltaren Törngqren, löjtnanten och riddaren ÖH. Wid- 
nur ech follega P. Widmark, amt undertedtnad jom 
förde protokollet. 


Sal 

S. D. Uppläjtes ffrifwelje från Fojfterlandsföre- 
ningen, jom bemftällde, om ej Sälljfapet ät det Om 
bud, fom med öfriga HOushällnings-Sällffapers repre 
fentanter ffulle fomma att i Stocholm fammantrada, 
wille uppdraga att med öfriga Ombuden och Förenin 
gens Styrefje öjverlägga om Dwad för befordraudet af 
Söreningens ändamål wore att tillgora, Pwilfet på fram 
jtäld fråga af hr Ordföranden bifölls, Hwvaremot ffrif- 
welfen i öfrigt ide anfägs för nävwarande föranteda 
till nagon åtgärd från GSällffapetså jida. 

$ 2. 

Börefom fråga om Aminne egendom och def an 
mwändning, och uppfäftes det förflag till arvendefon- 
traft fom af Fövwvaltnings-utffottet blivit upprättadt, 
Mwilfet aodfändes, Mvarjemte föreflogos 2:ne tilläga; 


23 
nemliqen: 1:o att arrendator förbinder fig att anbringa 
en al-lår under fadugärden, och 2:00 att han met den 
erfättning, jom med Fövwaltningsutffottet fan öfver 
ensfonumas & de naturliga ängestägenheter, jom höra 
till egendomen, men för nävw. ärv ffogbewaärta, mwerfs 
ftäller rödjning fill en areal af 10—13 tunlond ärligen, 

och bemvyndigades Förwaltnings-utffottet att med 
plijwande arrendator på bäfta fått uppgöra, Pwarjemte 
beflöts, att brandförjäfringsjumman & faftiaheterna ffulle 
nedjättas, men lemnades äfven ombeförjandet häraf i 
öfrigt ät Förwaltnings-utfottet. 


Med anledning af en ffripvelje från Sällffapet för 
uvttiqa funfifarers fpridande beflötå, att en upppuming 
ffulle utgå till länets fommumer att, för jå widt detta 
ide redan ffett, medelft prenumeration tillegna fig det 
wärderifa arbetet Läsning för folket. 


$ 4 


Ordförandens i Neder-Lule Husbållsgille bemftällan 


om någon uppmuntran för odlingsflit ät arbetskarlen 
IF. EC. NRofén i Ersnäs och henumansegaren Iohb. Nord 
wall i Sunderbyn, fann Sällffapet ide ffäl bifalla, 
dels derföre att de mwerfftällda jordförbättringarne ide 
mworo af någon betydenhet, dels äfwen derföre att fom 
munerna fjelfwa uu äro i tillfälle att utdela premier 
af de tillgångar jom blifvit dem anflagna af nöd 
hjelpSmedel. 
85 
NRuhwifs mejeriegares begäran att Sillffapet mille 
anffå ett premium för elev wid mejeriet blef afflagen. 
$ 6. 
Hr Foqelmared Hemftällan att få öfwertaga Säll 
jfavets & Ajwa ftationerade tjur mot att lemna en ung 
tjenftbar rvastjur i ftället, Mef bifallen. 


24 


8 7. 

Föreflog br EC. Ajplund, att Sällffapet ftationerade 
en fjur om 7—8 månaders ålder i Haparanda, och 
erbjöd jig motionären att foftnadsfritt ftalljodra Honom 
och med ifyldigbet att, mot erhållande af jprångafgiften 
bålla Honom tillgänglig för betedning inom orten. j 

Med antedning häraf blef Åt Förwaltnings-utftottet 
uppdraget att tillje, Durwvida genom en tjurs uppfös 
dande wid Afwa eller minne, en fådan ffulle uma på 
uppgifna wiltor öfwerlemnas till grofhandlar Ajplund. 

$ 8. 

Som af de till detta jammanträde framjtälla di- 
ffusfionsfrågor återftodo 1:fta och 2:dra frågan, men 
tiden ide medgaf deras behandling wid detta möte, be> 
ilöts att de ffulle uppffjutas till fommarmötet, fwar- 
förinnan lifwäl, hwad 2:dra frågan angid, Förmwalt- 
nings-utffottet anmodades att fätta fig i förbindelfe 
med gillesordjörandena med infordrande af deras ytt= 
rande i frågan. 


Som något widare ide förefom blef mötet aj Herr 
Ordföranden afflutadt. 
Ar och dag fom ofman. 


In fidem 
Aug ECajanus. 


Bil. A. 
Till Norrbottens läns Stongl. Hushållnings-Sälftap! 

Till följd af gifwet uppdrag, få undertednade härmed 
äran afgifwa infordradt utlåtande öfwer de förflag till ocd- 
nande af fattigmärden oc) minffning of utgifterna för dens 
famma, Mwilfa tid efter annan blifrort framftällda och nu til 
diffusfion ffola förekomma wid det jammanträde, iom fal 
bhålla8 den 28 denncé. 

Frågan om fattiqwården och dej ändamålsenliga ord 
nande har näftan bwarje är utgjort föremål för Hushållnings- 
Gillffapets öfwerläggningar; denna fråga har manat mången 
för länets wäl oc) framatffridande intresierad, att derom upp» 
göra förflag, men de refjultater, fom Hittills mwunnits, bafmwa 
ej warit tillfredsftällande, utan har tvärtom fattiymarden är 
från är fräft öfade uppgifter, och numera nått en höjd, iom 
mwi önffa måtte mara en fulmination, fåwida ej tfambället 
ffall dufa under. 

Då mi aufett det mwara i fin ordning att lemna en fort 
öfwerfigt öfver de under fednare ären mwådta förflag till lät 
tande af fattigwärdsbördan, göra mi början med de twenne 
afbandlingar i ämnet, fom, till Sillffapet inlemnade är 1867, 
Blifwit, genom def förforg, till trycdet befordrade. 

Uti den förfta af dem föreflas: 

1:0o. En förbättrad underwisning uti foltffolan. 

2:;0. Underwisningsanftalter i landthbushållning och fMöjd 

3:0. Snffränfuing i lyr och öfwerflöd, genom föredöme 
från de mer bemedlade af alla fambällsftasier. 

4:0. Subufingarnes fäftande mid jorden, derigenom att 
en mwif eqvrymd upplåtes antingen på lifstid eller mik tid, 
bögft 50 ar. | 

50. Konmuunerna$ indelning i fretfar, bwilfa ffulle 
Aliaga, att bwar fina fattiga förförja, jamt i öfrigt med bufs 
mubdiafligen följande anordningar: att de fattiga indelad 1 tre 
Elagjer, den förfta omfattande fådana, jom äro alldeles ofcr- 
mögna att fig förförja, fäjom gamle, fjufe, lytte, finneörubbade 
am. fl. den andra barn, wilfa heljt böra inadorderas för 
längre tid på ftållen der de erhålla god mård och Gbhriftlig 
uppfoftran. jamt den 3:dje flasjen fådana, fom i mer eller 
mindre mån fjelfwa funna bidraga till fin och jin familjs 


20 
underbåll; att warje fretå årligen tnom fig uppgår en fta 
upptagande de fattige t onvannänumda fMagjer ud) det under 
ftöd dem bör tilldelas, Dwilken jedan öhverlekunrad till granft 
ning af fomnmnmalnimnden; att, om behof utöfver den upp. 
gjorda ftaten under årets lopp uppitår, fretjen är pligtig det 
afbjelpa; att de Frotjar, fom träffad af Hörre tunga än andra 
tilldela$ underftöd af de medel, font fommunalnännden fö 
fattiqwårdend räfning uppbär oc) förwaltar; att lwarje fret: 
inom fig ffall bafwva en föreftändare, fom är redomwisning 
ffyldig inför fomnumalnämnden; att bhwarje medlen inom 
fretjen, ware fig betalande ellor underftödstagare, eger föra 
flaggan hvå nämnden; att bemödandet om fjedlig förbättrin 
Hfälleå i jamband med fattigmwarden, 14 att underitöd ide ut 
delas annorlunda än emot förre eller mindre gqvdtgöreljs 
arbete af underftödstagaren; att den noggramia indelningen 
1 flasfer, invm bwarje fretå, ffall ligga fill qvund för berät 
ningen af de från allmänna fonden utgående tillffott, men 
att fretjarne dock ej må erballa någet bidrag från jemfnings- 
fonden för tredje flasfenå fattiga. 

Den andra afhoudlingen går ut på att jordegaren bör 
åt fin arbetsföra inbyfing upplåta jord fill den widd, att 
inhyjingen deraf fan tlifnära fiq och fin familj, frambåller 


att folfunderwisningen bör utvidgas vd ändamälsenligar 
ordnas, jamt unjer att fwarje Efrets eller rote bör underhala 
fina orfestöja, wanföra och fjufliga inbvjingar. 


Det af Herr Förfte Landtmätaren INyftröm framlagda 
Törflag, till ordnande of förhällandet mellan den fafta och 
löfa befolfningen, innehåller förnämtigaft: 

oo oatt bwarje fomimun inföper ett wift antal hemman, be 
länar dem i hypoteföföreningen, uppdelar dem i torp till den 
omfattning, att omfring '/> funna fon utjäs på bwarje lott 
och att ängen aftaftar ett fofoder, bwarjemte andel lemna i 
odlingsmark; att desta torp, mot dagåwverköffyldighet under 
tommaren, upplatas till ordentliga vc flitiga nhyfingar, 
bwwilfa, om ofwannämnda ffuldigbet fullgöres, få innehafwa 
torpen i dera$ od) dera buftrus lifstid Mwvarefter de ffulle 
öftverga, bwar för fig, till näget af derad barn och få i rätt 
nedftigande (ed; att torparena ffulle utgöra dagäwerköffyldig: 
beter till hemmansegarne inom byn eller diltrvittet, för bhwilfen 
erjättning, fatt få lag fom möjligt, ingår till en dagåwerkö 
fasja, fran bwilfen de onera, fom ligga på hemmanet, och 
afbetaluingarne & hypotefölånet beftridas; att hemmansegaren 
lemnar, emot dagswerfen af torparen, nödiga förflor för tor: 
pets midnuaftbållande, bebyggande vd) bebvevde; att uppfonma 


07 


al 


wvifter afgöraå af fompromifs; att fattiqwården indelas by: 
eller diftviftwis; diftrift bar flere fatti b 
iomma aligger underhal eönverjfjuta antalet 

der ja fämplge e fan, Ht dr dre befun t 
den vjenmbhet om And fattiarmwvart rdan 
afbjelveå genom bidrag t ffattaå till fattig 
warden för andra föremal än ji ut tabet och efter pers 
jenel grund; att I rönENå, it nav 
tura, uti matvaror 


Zoom 
äro intagna utt i jom be 
punftwis 

UWjfapets 
barnmwa mi 


deta ] 
torde fomma att wid janmanträdet den 25 denne: 
diffutera$, och jom de huma antaqad mara af alla 
fedamöter till fitt innehåll fända vd) begqrundade 
anjett det mwara utan ändamal att här framjtåälla en lammans 
fattning af dem : | a 

Fran tommunalnämnderna bar Scvwaltnings utjfottet in 
fordrat utlåtande öfwer desja oNvann muda förflag, med ber 
gåran desutom att, I bändelje de bade några andra förflag 
till reglering af fattiqwardsmwålendet, De mill: dejamma ut: 
ffottet meddela. Till följd af demra uppmaning banwa jfrits 
welier inkonumit: 

Från fommunalnämnden i MNeder Lule, jum anfer att 
det wore ändamålsenligt om ferparetyftemet Ytterkgare upp 
muntra$ qenom premier fill torpare, bn arjemte meddelas att 
förflag är uppvättadt till ovdnande ar fattigqwärden mom 
ocfnen. råg 
i Från Ffommunalnämnden i Pite landsförfamling, jom 
för fin del, för närvarande icte anjer Na funna uttänka nägat 
ändamälsenligare förlag till fottiqwardens ordnande, än bet 
utlatandet bifogade, jom, antaget Ar 1864, för närmwarande 
tillämpas, och af bwilfet förnämligalt inbemtas attfommannen 
utgör ett gemeniamt fattigwardstjambhalle, Jon ar RN 
diftrikter, med ett ombud för bwarje bdiltritt, jom eger ÄN 
fattiqwärdsftyrellens fanmantråden bewijta, för att med KS 
yåningar tillbandaga; att de fattiga äro indelade i hva ne 
fer, den förfta innefattande alla af alder, fropps efler SER S 
fjukdom till arbete oförmögna, anventom mwårinlöja SSA 
andra alla öfriga, lom i mer efter mindre qvad äro i i 
af underftöd; att rörtta flasjens: fattiga wid FR UI 
preneras bort till wåälfände och i bergliga mwilfor ftadde pe 


i i je i oj öfwer 
ioner, under ett års tid för bwarje qung, Ia framt ej Nur 


28 
ensfommelje för längre tid fan träffad: att betalning, för de 
jälunda utadorderade, utgar deld i Ianmaknae i penningar 
att fattiga barn ffola genom wärdarnes förjorg, meddelas 
erforderliaa funffaper, bwilfet foutrolleras på lätt ffolftadgan 
beftämmer för barn I allmänhet; att fattigmården regleras 
bwarje höft för det fommande är då ER ffola upp» 
gifva ide allenaft de fattiga ar örlta lasten, utan äfven 
de af andra, bwarwvid nänuden ompröfvar det belopp, iom 
för war oc) en af de jenare ffall utgå; aft ettjammanträde 
defutom hålles i flutet ar Juni manad, för reglering af de 
bebof för fattiawarden, Iom under tiden möjligen funnat 
uppftå; att bebot, jar Hare iftellatyhesin öns vapen 
utgå från dilfet utan erfättning; att andra flasjens » 
Han, ör EI odd inom ett. diftrit minjt vå nå 
pan husrum, ffola af det förjeå med fadant jemte nödigt 
vänfle. 

Om förminffning uti fattiqwårdsutgifterna, genom in: 
HÖ frtigaRNe kry Sr Kn NS fig SEE sade 
ej funna uppfätta någet nytt förllag, utan förordar det a 
Herr v. Rehauien framfrällda, föftande doc ubiiärta be 
berpå, att en ovilforlig vättighet till erhållande af jord, möj 
ligen ffall tomma att förlama den omtante, jom bwar och en 
individ bör hafwa för fin utfomft, vd) törhända ffall under: 
lätta inbyjesklasjens ytterligare tillväxt, Mwarigenom oc till 
AA org intrång möjligen ffall fomma att göras på hems 
eqarend område. 

Fran fommunolnämnden i Ofwer-Lule, Hwilfen bland 
annat yttrar, att ingen, jom jafnar förmåga att arbeta, är 
berättigad till underftöd, men att, om nöd uppftår till följd 
af brift på arbete, fattigförjörjningen bör wmwara få organi 
ferad, att den är I tilljälle femna arbete; att ftaten bör ut 
gifma refe= och underbaflefoftnader för fadana jom, förjedde 
med betyg att de lemnat hemorten för att jöfa arbetsförtjenft 
af en eller annan ercjaf målte hemffidas; att ingen, oh har 
anhöriga i de omftåndigbeter, att de funna honom förförja, 
bör wara berättigad till underftöd, oc) att fonunmunen bör 
ega rättighet att af en trädffande anhörig uttaga hmwad den 
je i” behöfmwandes underhåll utgifwit; att erfarenbeten gif- 
fåttet & Snar att det lämpligafte och billigafte förförjningö- 
rer ra indela fommunen I wisfa diftrifter, och att deåfa 
tftrifter fedan fördelas i rotar efter bewillningégrund, mars 
efter de hjelpbehöfmande graderas och, i förhållande til 
Pe ; nde g , i förhållande till arbetös 
förmågan, tilldelad ftörre eller mindre del af en rote, med det 
om norm, att alldeleé ocfestlöfa erhålla en bel rote; att detta 


mark, eller att, "vilket torde wara förenadt 


29 


rotejyftem ide tillämpas för barn och uppmärande perjoner 

utan att jädana utadorderas till perjoner, fom äro fände för 
arbetfambet vd) ordningsfume; att föfta den löfa befolfnin- 
gen wid jorden anjed mara förenadt med många hvarigbeter 

och enda möjligheten att ud målet är, antingen att taten 
temnar fomnmunen räntefria lön till inföp at lämpliga odlingés 
cd munlta förs 
fuften och) ftörfta ntfiaterna till befrämjandet af landets wäl 
ftånd, att hwartannat år inftälla de jafallade luftlägren och 
i def; ftålle bitlända det dertill disponibla manffapet för att 
rödja äng och bryta åker”, genom Dwilfen jenare algärd, en 
ligt nämndens förmenande, om dermed förfares nägra tiotal 
af är, Norrbotten ffall blifwa ”ett näårande i ffället för tä 
rande landjtap.” 

Från Fommunalnämnden i Neder-FKalir bar ingatt ett 
förflag till ordnande af fattigmarden, ywiltet, ja midt tändt 
är, ffall lända till eftervättelje från början af detta är. Hub 
wudmomenterna i detiamma äro: ott juktige äldecftigne och 
ide arbetsföre perjoner fjamt minderåriga barn underballas på 
fommunend gemenfamma befultuad, och att D futom, af fattig 
mårdend tilgängar, affätteå ett belopp af 1000 Rdr, rör be 
ftridande af wista uppgifna ntgifter, attfodnen indelad i 24 
fretjar, & Dwilfa det aterftäende fattigbidraget, fom helt utg 
med 9000 Rdr, fördelad i förhållande till folkmängden; att 
bwarje frets betraktad fälom ett färffildt fatti nwärdöfanthåälle 
och mwäårdar olla inom EFretfen, fom äro i bebor al underftöd 
jäfom mer efter mindre arbetsföre, älderfrigne och fjultige Iamt 
nminderårige barn, bwilfa inom den finnas; att, om färffildt 
tillffott utöftver det bidrag, iom från fonumunens tillgangar 
femnad, erfordra$, uttarera$ detta inom fretfen; att till en 
fattigmärdökfrets hörande perjon ej må inom annan fretö betla 
eller erhålla gåfwvor; att inom bwarje frets uttes I December 
månad, af de till fattigwården bidragande med röftvätt efter 
fyrktal, för fommande året on ordningsman, tom har att 
under det ombeförja fretiens fattigmwardsangelågenbeter, jämt 
att derom till fonmunalnämden lemna upplysningar och rede 
görelje. 
Från Carl Guftafsé Fommunalnämnd, jom inftämmer till 
alla delar i det of Herr v. Rebaufen ingifna förlag. 

Från Öfwer-Lorne bar af Herr Kronefogden Haczell 
till Förvaltningsutffottet inlemnats en på noggrann tofals 
fännedom och mangarig erfarenhet född, jamt med en mängd 
tillförlitliga Itatiftiffa uppgifter förjedd framftållning om de 
efonomiffa förhållandena uti OhverTorne med Hietanieni 


30 


Fapellförranmling, Jamt den del af Morpilombelo jom är 4 
bruten från Ofwer-Torne. Af denna märderifa frän ftällnin 
inbemtas, t bhwad den mu rör wArt nårmwarande Anm fattic 
måcden, att uti de Fiuffa jodnarna, de åtgärder, jom aj 
tnhyjtgarnas fäjftande mid jorden, Ännu ej. möjligen i 

framtid, bafiva önffwärd framgång: tv de inhyfingar oh 
nu till ftor mydenhet förekomma, bafwa, utan föregängo 
yn och utan af byamännen begärdt tillltand fått nedjätt 
fig der de Aftundat I och invid byarne, uppfört hus oc odt 

1 mydet de mwelat, amt, utan förfrågan eller någon ftjenft 
barbet derför till byamännen, fatt taga wedbrand, wirke, tim 
mer od) andra fogsprodufter till och med til affalu och lajv, 
läledes hart de allra Itörfta förmåner, jon de fumat önft 
ig, utan att derigenom fattighjonens antal eller fattigmwmårds 
utgifterna minffate, hvärtom Arligen ökatö, vd) är bet är 
till desfa få qvunade inhyfingar vd) deras barn, jum fatet 

underftöd: utdelas; att ftor hvårigbet möter för den (ja Db. 
folfningen att wintertiden förtjena fitt uppebällv, deld i ja 
nad ar dragare, dels af Håder, dels till följd ar ohunnighet 
i Nöjd, hwars produkter doc, om de ffulle finnas, fafu "ÅN 
fättningSort; att de fattiga förr på gemenfam befoftnad ut 
adorderats oc) erhållit underftöd, men att från 1869 års bör 
jon indelning utt 11 fretjar med hwar fin ordningsman bl 

mit werkftalld i moderförjamlingen, och ott utt ölltdnien 


alla fattiga, fom ide funna bidraga till fitt uppehälle, blifvit 


indelade på rotar 

- Från Fommunalnämnden i YUrwidsjaur erbålled den upp 
LVEn Org att den löja befolfningens antal i förbållande til 
MG OR är fäftad wid jorden, är mvdet ebetydtigt 
ywarjemte meddelad: att det fött, på bwil le 
barn utplanterats hos de 5 ära RR farg 
NEG rg - viltet. under nÖdaren, underftöd ut 
er : a vr  förderf för fonmnmunnen; att ran de för: 
= fit v is adliga Altater, jom förr gjort fia gällande, andra 
a Fil Fo tillämpas, jäjom att föräldrar, der fadana 
ie FÄR RE SR Nina barnd uppfoltran, od) att den 
ratt Nr Ag uppbäres af dem, jälom barnens råtta 
af ere rt arbetsföra intet underftöd utlemnas utan 
Rn NE I ete, der bdylif fördran fan ega rum; tilläg 
Jr d att de orfestöja fattiga böra funna förförjas 
lag, genom fa KSR LR SA AR 

DO rv fur é , lom tillifa är Iedame l 
den, utan lärftild erjättning tager ce KR äg: 

Från fommunolnämnden i Arjeploug, hwilken förklarar 


att de af Herr v. MRebanlen upplatta rör) 


lösning melt fa npli 
Från Fommunalnänmden I Gelliware, Jem uttalar der 


åjigten, att det af Herr v. Mebanen upp ättade förjlag är 
i den del det tillämpligt på fomnuunen, fottigmwårdenus 
ordnande, AnDdamalsenit dy werkit rt. 

Från Ffommunalnämnden i Jukfosjärwi, fom aniev P 
ej fa afgifva maget rörllar till löjande af frågan vm in 
hyfingars fäftande wid jorden, emedan ett torpiyftem i denna 
trakt ide fan avåägabrin och iom bemftåller att, för fattig 
wårdens ordnande, ”undevwisning på tfater befoftuad bör 
meddelad ät befolkningen i Höj ärdigbet od fildf I forg 
mafert.” 5 
Från fonmunatnämnderna i Rane, Ofmwer:-Zorne, Pa 
jala, Fokmodé (Fnontefis hafwa ej några utlätanden och 
förflager till Fövwaltninr ntftottet intonmit 


förflagen för den löfa befolf: 
ningens fäftande wid jorden, det at Herr ov. IRehaujen och 
det ar Herr Nyftröm tramftällda. har det förra jäjom al 
föregående vedegörel) inbemtad, blifwit af några fonumunals 
nämnder förordadt tälom tillämpligt od) utförbart. Ehuru 
wi anie bwarje jadant förflag wara mwärdt uppmårkjamlet 
och exfännande, då det jyrtar att minffa utgifterna för fattig 
wärden och onekligen, on qenvmfördt, feulle bafwa ett i fed 
ligt afteende bellvjamt m lutande på befolkningen, och eburu 
wi derföre onbhalla, att Ousl inas-Sållffapet wille uttala 
fin tacfambet för Herrar bv. NRehmtlens pe IJyftröms on 
tanfa oc) nit, att mwilja b fråmja deuna iwvigtiga ja, Ja mate 
wi dod öppet ertänna, att wi byta mycdet litet hopp om att 
näget of desja förlag ffall fmmma non) Fommunten mwinna 
det erfännande och den tillämvinng, Jem de förtjena. De Il 
på fwilfa mi grunda denna åfigt, äro egentligen följande: 
1:20. Ofwertygelien om turpjyltemets nytta Är ännu ocj 
allmänt injedd, aranvinit ar den löja befolkningen, jon, under 
de tider på året då arbetöförtjenften är god, da ide tillfälliga 
mifgqynnande fonjunfturer förlama affärswertiunheten, bar 
ofta rviftig mfomft. - 

p. Mr det föga öfnverensftämmande med nutidens alt 
ter att, vå fött förejlagttå, näftan tvinga hbwarje git, arbetös 
för inbyfing att emottaga odlingsbar jord. Bland maslan 
af jadana ffall det wäl desutom finnas några, jonr äro burgue 
ej ligga fattiqwården till laft, Dwarfen för fia Helhva eller 


Af de Hvenne fulljtandt 


32 


familjen och fom, genom idvghet ud) fMidlighet i arbete, mcb 
lätthet mwinna uttomft och med omtanke ipara för fommande 
bagar. 3 

3:0. ro de ortliga förhållandena tnonm länet få olika 
att det, jom är utförbart inom en fommun ide är det inom 
en annau, ja till od) med jä, att det, iom fan werkftädas 
inom en by ide fan ffe inom näftintill qrväntande. 

4:0. Blifwa de koftnader och tillfälliga utgifter, jom 
genom ett ffyndiamt genomförande af endera af de föreflagna 
torpjyftemen, drabba hemmansinnehafmwarne jå ftora, att de 
jfola afffräda flertalet fommuner från fadan genomgripande 
åtgärd, Dwartill fommer att desja utgifter fomma att falla 
mydet ojemnt. 

Om bemmansegarne och den löfa befolkningen wore öfwer 
tygade om fördelen, den ömfefidiga, af torpjyftemet, om för 
delen för bwarje arbetare att bafwa en jordbit, huru obetydlig 
jom beljt, att fföta, få bade utan twifwel länet för detta 
mydet i den wågen warit åtgjordt. Erfarenheten wifar tvärt: 
on att förtrocndet dertill är ringa, då, vattadt premier äro 
utfäftade, få furnag, fom en8 acnom dem locfas, då till och 
med fjelfwa nöden under fenafte mikmwärtår ide funde fram> 
falla nägen nänunvärd mängd af torpare. 

oo Att införa vång i ftället för det fria aftalet fan i de 
flefta fall ej lemna något godt refjultat, och lärer fnappaft 
funna genomföras, utan att man derigenom räfar i en ftörre 
ytterligbet än den man mill fomma ur. — Den arbetjamme 
och burgne inbvfingen fan åläggas erlägga någon afgift til 
hbemmansinnebafware för vätt fill boftad på hang egt den 
arbetsföre men mindre omtäntfjamme oc) late Wir föga hättre 
berigenom att ban tvingas emottaga en jordbit. 
Fes der laga ffiften blifmwit werfftållda, och der 
= z i SNN på CEtngörnet finnes, fall förflagets aenoms 
Ö an e möta mindre hvarigheter, än på de ftällen der jädana 
ej egt rum. Det torde wara allom befant att många byar 
länet Ännu ej äro laga ffiftade. I de öfre delarne af 
Fö ei de tillgången på odlingsbar marf betydligt 
VRENA En em od) uti lappmarken fan, fommunals 
itaR kö Arjeploug må wara buru öfmertygad om bheljt 
st : Iörbachet, förlaget ej en$ fomma i fråga att tills 
a attt förjt och främit finnas ej derftåded nagra ftörre 
ll SS igbeter, flertalet hemman äro ej ftort bättre än torp, 
Gin SÄGA SA ee är obetydlig, och debutom har lätt: 
et it a frenans mart få iniona nybyggen gjort att den 
föja befolfningen8 antal är ringa. - Å 


33 


Pi tro jåledes ide att de mu föreliggande förflagen funna 
leda till målet annat än möjligen på de frällen derlaga fritte 
egt rum och der, till följd deraf, bemmanSinnebafwarne fjelnva 
hunnit inje att fördelen med jordbrufet ice ja mydet bejti 
uti inägvarealend fturlef, utan falt mer i def häfd och der 
igenom äfven böra fonuna till den öfmertvgelten, att det fan 
mwara en fördel för hbemmanets ffötjel, att öfmerlemna den 
mindre wäl belägna jorden till annan perjon, fom i fin ocd 
ning, odlad och häfdad, lenmar ett förötadt wärde at egen 
domen. Iunan defutom jordbruket hoå hemmansiunebaf 
mwaren fjelf fommer få att fåga till heders, innan i hans eget 
omdöme det förtroende, att han fiumer de ftora fördelar, fom 
jordarbetet ffalt bereda honom, innan detta bliv fullt flart 
för honom, fan man föga begåra att han ffall funna fe nagon 
fördel i att lemma bort till en annan en del of fin jord, vd 
ännu mindre fon man hoppas att denne andre ffall funna 

aftwa någon djupare blid derför; men denna Öftvertygelte 
fl fonmma, ffall fmåningom wmwinna mart och ett fteg till 
def uppnående fe wi uti det förflag till fattigwårdens ord: 
nande inom fonummerna, fom blifvit framlagdt i den förft 
omnåmnda afhandlingen om fattigwärden, fedan af Herr Förfte 
Landtmätaren NRyftröm och futtigen fulitandigt af Herr Ol 
werfte-Löjtnant v. NRehaufen, vd) viltet till någon del redan 
blifvit genomfördt uti naägre fommuwner. 

De ftora fattigwärdsjamhällena uti Norrbotten torde ide 
få obetydligt hafwa bidragit till den dryga fattigwarden, till 
det fig ftändigt öfande antal, fom af dej hjelp will fonuma 
i åtnjutande och dertill att iuhyjesklasten ar från År tilltagtt. 
FH inftämma derföre i alla bufwudfakliga delar uti det förs 
fa de ftora fattigwärdöjambhällenas jönderdelning i fretfar, 
om utgått från Herr Rebaufen och tvo att den princip, om 
der uttalad, att hwarje frets ffall underhålla alla fina fattiga, 
är rigtig oc) ändamålsenlig od att det är dit man bör ftråfiva, 
eburn jenmtningar wid öhwergången från det gamla till det 
nya fättet böra fomma att ega rum. Indelad bwarje fome 
nun i färffilda fottipwårdsjambällen, med en af fonmumal: 
nämndens (edamöter Jjäjom ordningsman i fwarje, och desla 
defutom, i bändelje deraf är bebof, i underafdelningar ffall 
utan twihvel fattiywårdöutgifterna år från år minffas, arbets 
föra inhyfingar ife funna poda fig till underftöd, utan att 
derad arbetökraft tages i antpråf för underftödets meddelande. 
Deöfa inhyfingar ffola då möjligen fortare infe, att jorden 
fom erbjudes dem, fan wara god att bafva och att det bröd 
man med fin egen fraft ffaffar, är mer mwäljmafligt, än det 


34 
man fall hemta ur andras förvåd. IF famnma mån man der. 
före fan mwara Ghvertygad att 4 5 af gällande fattigwards. 
förordning blir noggrannt tillämpad, I femma man bör mu 
äfmen med tillförftat funna antaga, att det Ifadgande, fom 
innehålleå t 10. $:5 2 Mont. blir erterlefdt, Mm att hemman , 
egare ide lemna tillftånd för inhyfingar att på deb egor fk 
ig ned. 5 
fig Wi måga doch hyfa det bopp, att ex ny fattiglag id 
långe fall låta wänta på jig, och fe deri, om de Afigter, fom 
af förra Riksdagen uttalades, fonuma att förnänmligaft gör 
fig gällande, god utfigt för inbyfings fäftande wid jorden 
god förhoppning att utgifterna till fattiawarden ja jnänin: 
gom ffola nedga, tv wi äro fullt önvertygade beröm att wår 
nuwarande fattiglag bär ähven till en del anhwaret för att 
bela rifetö fattigmward är från är tilltager, od) att den utgift 
börda, jom nu ärlagd på de fträffammes ffuldror, nart bli 
omöjlig att bära. Den praftiffa tillämpningen af mivarand: 
fattinvärdsförordning, bar åftadfommit att de behöfwandes 
och underftödggihvarnes ömfeftdiga ftällning blifvit förrydt 
och i fin mån förgwåft färlefens fänfla hos den ene och tad: 
fambetens hog den andra. I frället har fommit owilja och 
leda ho8 ena parten, hat, afund och mifnöje hos den andra 
för att ide tala om det hyende man lagt under lättjan, lätt 
finnigbeten och njutningsbegäret. När man wet att menni 
ffan, genont att amvända fitt förftånd, fin arbetskraft, fan 
till och med under de meft förjvarande omftändigheter, till 
och med i fafnad aft. er fina händer, fina ögong brut 
draga fig fram och ffaffa fig fitt uppehälle, fan man då hvifla 
på, att der arbetsförhet och hetja finnas, der bör oc förmågan 
att lifnåra fig och de fina finnas. Att en individ, om han 
förfummar att göra fig tillgodo den arbetöfraft, den intelli 
gens, fom blifwit hoå honom nedlagd, fall, jnft till följd 
deraf, erhålla rätt till underftöd och hjelp af andra, fan wal 
ej ur rättwijans fynpuntt förjwvaras. 

Om faledes fundare grundfatier i fattigwården böra och 
fnart ffola, fom wi hoppas, göra fig gällande, få har dod 
det onda många andra orfafer, fom torde wara af lita ftor 
om ej fförre betydenhet, och bland Dwilfa wi, fåfom en den 
förnämfta, anje brifterna uti underwisningswåäjendet för be 
folfningen, ide allenaft i Iwad det rör def moraliffa utan 
äfwen def få att Jaga induftriela uppfoftran. Att göra folk 
[rag fe a ula, der, daj de muwarande lärvånr 
lena, a underwisning i flöjd och annat för praftiffa 
lifvet lämpadt meddelad, är det mål hwartill bör a. 


35 

oc) då det är Dwarje fomumnns pligt, att tänta på det upp 
wärande jlägtet, på def uppfoftran till fträåffamma, arbets 
jamma od) förftändiga medtemmar i fambhället, få wåga mi 
jäfom ett framtidsmål, bwilfet wi dot inffa jnart måtte 
funna realiferas, tänka ofg dylifa fafta ffolor inrättade inom 
bwarje fattiqwardökrets uti Norrbottens län 

Till följd af det wi nu haft äran anföra få mi anhålla: 

att Hushållnings-Sällffapet wille befluta utfärdandet 
of uppmaning till alla fommuner om fattigmårdens indel- 
ning i Fretfoar i öftverensftämmelfe med det af Herr Öftverfte- 
Löjtnant v. Rehaufen angina förlag; 

att Hushållnings-Sällffapet, fom till fullo infer wig: 
ten deraf att den lofa befolkningen föftes wid jorden och 
fom ide anfer de nu föreliggande förflagen derom i allmän: 
bet utförbara, under afwaktan på en ny fattiqmärdstag och 
under hopp att befolfningen ffall mer och mer öfwertygas 
om de fördelar jordbruket, om än litet medför, wille för: 
flora denna fråga hwilande; 

att Hushållnings-Sällffapet wille uttala fig för att en 
utwidgad och förbättrad folfunderwisning, äfwen lämpad 
för det praktiffa lifwet, är ett det förnämfta wilforet för 
fattigwårdens förminffning och ett famhälles mwälftånd. 

Slutligen få wi anhälla att Hushällnings-Sillffapet 
wille befluta aflåtandet of en tadfägeljeffrifwelje till Herr 
Sronofogden och Riddaren 5. BW. Haczell, Hwilken temnat 
de mwärderifafte uppgifter, hwarigenom han och adagalagt, att 
ärend tyngd ide ännu fuma hindra Honom att, när Ja på 
fordrad, werka för en älffad Hembyggds wäl. 

Luleå i Januari 1570. 


Karl If. Grape. H. A. Widmark. 


Bil. B. 
Betänkande och förflag rörande åtgårders widtagande 
för att lifta hågen för trädgardsodling fomt 
| för inrättande i fommanhang dermed of 
å SHushållsffola för gwinnor. 
Sedan Song. Hushällnings-Silffapet wid fifthällna 


MWwinterfammanträde till öjwverläggning framftållt den frågan: 
om od bhwilfa åtgärder böra widtagas för att lifma hagen 


30 


ba trädgärdBodling i länet? oc) under diffusfionen, med ans 
övande af jädan odlings ynnerliga nytta, framftällts det för 
Mag att en husbållsffola för qwinner borde jemte en möns 
fterträdgård invättas, beflöt Sälljfapet, på derom gjord frams 
ftällning och propofition, att åt undertecfnade, täjom fom» 
mitterade, uppdrvaga detta ärendes förbered de i 
Mr era ee, HÖPRONgRRE NYE örberedande bebandling 
ARTS ocde mid näftblipvande jommanträåde Anyo 
SFragan om åtgärder böra mwidtagas för att befråmj i 
gårdsodlingens åndamdlsenliga 6 sele ER 
lynes fnappaft fyna på mer än ett fätt behwarad. Er ät 
beten bar wilat att ganffa många, ja fill och DN de flefta 
föfötvädgärdåmärter inom länets olifa delar gå ; I ti vn 
Hart jyned mara att ett ganifa mälendtligt Didrnk t buöbållet 
och en deremot jwarande cfonomijt fö del ne 
ffulle äftadfonunag. Den förädrad 6 leblg (fina 
t ag. Den förädlade och fedliga lyft 
till en mårflig mwädelje fu Ae OO TRUMdg. Dags 
arklig mi ulle gifvas, dere rd 
Laban to frädgarden ”uteftängde UR BL re FA 
drif af mången gån; twetydi sffarfenbet. F GSE 
lenimnas utan förfjaat offorn br GA fär ide heller 
nn del, på det liffigafte förord änffligbelen « Rp 
Mgärbetö mibtägane ef UR 4 uffligbeten oc) nyttan af 
wål derom, att man, wid Wald ID feturan [it 
BSD hon on Nan da rr trängt bör hålla 
har funna med framgang vdlas åfminftont nad dd bd pe fig 
SS affeende äter på ilfa en RAG Ens 
för det åjyftade GR Atd A nn eg FT OrOTTAN 
tillfälle Til wnderwisnina Får HIotuNa OR SRA är dal 
bäfta anlaget bärför SE RE SRifvel Bar 
och för trACDRANKNAN oa br egna båråt famt, i 
utt otiläggantät öP ou mör, » Wwisjerligen funna beftå blott 
Atgärd erfordrar anffaffaudet Tr OD ser då enbaftbenna 
berbergeranbe oc) underhåll fönstättean gin sr nD: oh elevers 
nödige husrum, utan och på AA CV SHIT ej allenaft på 
mwilfor funna uppfyllas, ett öfiverffot och da, t bändelje desje 
tvädgardsffötjeln nödiga anta (i je RA ag för 
bwilfen lärarinnan borde funi out Ga RE OMTNIG, JUDE 
andre nyttiga lärdomar ge bibringa och eleverna inbemta 
både beiparing af medel och tilt på mwara Mölvlöje, ynes 
enliga ammwäntande åftoenlem jälen om för tidens ändamäls- 
ningöanftalter i de ämnen. Jon briften på underwis- 
nal, tala derför, alt DONNA SS CEIOCSIIS tillhöra qmwin- 
nti fännedom meddelades uti sö - Oushållsffola, bwar- 
åligga en husmoder, medi e flerahanda göromål, fom 
fafttagande e i 
anven härwid, att denna 


37 


underwisnug egentligen bör omfatta jåbane fystor, fom 1 
mma för allmvgeng qvuinner och jädane iom bderz 


orten förefo j 1 | 
utöfmwer befrämja mwinnans )) tiftändiga merfjambet, lamt att 
den inre hushållningen inom ffolan lämpad efter ortens jed 
med ordning och inyggbet, utan någon ringafte rigtning till 
öfwerflöd och, jå widt ffe fan, utan andra förändringar i 
fjeljwa bushållsjättet än bem, lem betingad ar töföträdgarbös 
mwärternas tillqodogörande lamt en flof mjölfhusbållning. 3 
följd af denna åjiat anje fommitterade, att trädgårböffötjelns 
befrämjande bör jättas i jamband med inrättandet al en la: 
dan hushållsffola oc) bygga På denna grund jitt förflag I 
ämnet, bwartill fommitterade alltia nu omega. q 
För winnande af mera tydlighet och fortbhet få fommit- 
terade punftwis fanuman! 
a) Skolans belägenhet: 
gen i länet och af diffus” 


atta fina åfigter oc) arhandla: 


Då frågan rörer trådgårdsodlin 
fionen i ämnet framgar att bushällsjfolan ffulle betraftaå 1T 
jom en länets gementanma augelågenbet, lyneg denna lämp> 
ligaft böra wara belägen i Lule gla ftad eller & annat lämps 
ligt ftälle (t. ex. Gäddwik) i Neder-Lule focten, derwid affeende 
bör fäfta8 Å tjenligt låge för trädgärdsanläggning. Hänvid 
möter dod den omftändigbeten, att en jerffild lärare torde 
böra befoftas för att ätmunftone till en början, anordna träd 
gärdeng anläggning och meddela nödige föreffvifter för plan: 
tering och ffötjel åt ffolans fårarinna, bwilfen neppeligen fan 
antagas ega erforderlig fännedom bärutinnan. Cikaledes torde 
tilljyn litet omellanat mara peböflig. Denna Feftuad funde 
deremot undwifas om ffolan förlades till Dijebyn, emedan 
Kommisfarien Ringius åtagit fig att, i jädant fall, meddela 
foftnadsfri undevwisning och utöfwa tilljyn öfwer denna del 
af ffolang mwertjambet. Wore fäledes frågan endaft om träds 
gårdöffötfel ffulle fommitterade, för fin del, obetingadt för- 
orda det fednare ftället efter Dijebyn; men då ffolan ffulle, 
jajom mwälbetäntt fynes, omfatta flere andre ide mindre wig: 
tiga ämnen för underwisning, och de olifa fommunernes ap 
ftånd från den gemenjanuna ffolan ide bör lenmas utan 
affeende med hänlfyn till den med afftändet öfade värigbeten 
att ditfända elever, torde MNeder-Lule bafwa företrådet. Wtan 
att tilltro fig funna afgöra fördelarne bog den ena eller andra 
platfen, få fommitterade derföre öfwerlemna detta till Kongl. 
Silffapets afgörande. Måhända funde företvädet temnas 
åt den femmun, fom funnes willig att till ändamålet meft 


bidraga. 


38 


b) Skolans ändamål och underwisningen: 


GSåäjom ofwan nåmmndt är ff i 
l änmndt är ffulle ffolan8 ändamda 
Si indt ull am : 
att bibringa underwisning I qwinliga fystor, aa 
. ' 


kod kr [aginiina ar Fläder, tvädgardsffötjel, linbered 
8 ör en a moges=qwinna nyttiga ämnen. Fö d 

AN SV OERS bag och fallenhet, unde DERA 
a RE blumfterffötjel, foniervering od lägg. 
botk a vär er, fött, fiff och wildt m. m. äfvenfom till jädra 
bustöjd bwarigenom någon arvbetsförtjenft funde Hos Jå 
gängen från ffolan, beredas, fåfom forgflätnin et 
tillfälle dertill fan åftadfommas. d SEI 


ning 


7 KSreoernag ontal och wilforen för deras antagande: 
ne mätte naturlighvis bero af det utvymnmre É 
ST onhnae al RA och om detta ide medgifmwer  leDere 
de je es Ren alla fomnuuner på en gång, få bör en b sftånab 
fonmun emellan uppgöras; dod att dereft-en i fur Pa 
dö ITU Jin ide lända elev, antalet ma fy (las i 
företrinet (enAd Beträffande elevers ulfapdie bör 
fattigmardsftyrelis Sa SSR fattiga flidor, fom fonumuner 2 
för att på wanli ÄN och fill en del underhålla i ftället 
foffnad ÄR Jä, nfadordera: Kunde denna underhalls 
eller Std nr AREAN Husbållningö-Sälljtavet 
trade beloppet fö attas ta, att den ungefärliac ; 
fannolis Re 6 utadorderingen, jä ffulle tillgång. era 
enffilda wäl .Jalnas. Då man bör funna hoppas n M ör 
ffaffenbet tid jie förman invättning af Bea be 
af rant medel Eunna befann finnas till det antal, fom 
- erjemte bör, jä mid 3 | 
för: fullt be » 1 OWDE utrymmet tillåter, tilfå Sk 
RA NR elever att blifwa SA RT SR 
Sftwiöning emt unna antingen njuta både underhåll ön. 
penjionärer), eller blo betalning fom beftämmes (ett flag i bel. 
torde böra, efter ott den fednare emot en nedfatt ag hel: 
längre eller fort eget godtfinnande, få begagn 4 afgift och 
Brees Törtare tid (dod ide mindre ä Surg af ffolan 
everna$s alder wid intagandet Une a en Par) 
ov ide wara lägre än 


12 a 14 är äd - 
bderwisningen öv de må funna draga behörig nytta af un- 


ffolan utftrå i fvslorne deltaga, ; : 
jom anför i bögft 2ar, ös or hvandet = 
uppförande i fö Wellwe få beftänma tiden Ör Sett, 
fremng med framftående anlag ll får 

FJ örs 


RR Ad b den fe 

be omfat Iadugårdsftötiel, mjölfbusbällning, gg Fe 

bållning och ftädning, fönmnad, ipånad, wäfnad ftidning ör 
9 ww TO 


39 


meda att perfoner fan bildag till lärarinna mid annan life 
artad ffola, berättiga äftoen ide betalande elev Hill ett mer 
än twådrigt qwarblifwande i ffolan. 

d) Sjelfwa Skollofalens beffaffenhet m. m.: 

Härtill bör, fåjom ofwan nänmdt är, inföpad ett lämp 
ligt mindre antal benuman med, 1a widt är, någorlunda rvym- 
liga boningshus för undwifande af foftjamma tillbyggnader 
Af jorden affättes erforderlig rymd för trädgardsanläggning 
bwartill våfnrad fålt för linjädd jamt plats för odling af pil 
till forgmwidjor. Den öfriga delen ar jorden utarrenderas till 
någon närboende hemmansegare med wmwiltfor bland aunat, att 
tillvädligt (eller Ht allt) foder ffall lemnaå till ffolans ladu> 
gård, bwarö aftaftning äfven ffolan tillfaller, Bwarförutan 
arrendatorn bör anffaffa wed, halla jommar: och wintermagar 
med eller utan erfåttning efter hemmanötrs godhet. Det är 
nemligen ide antagligt att benumanets åbyggnader lemna rum 
för den perional, utom eleverne, tom erfordras för henumanetd 
ffötfel. WWid höbergning och fförd må eleverne turmis bitrida 
med för deras ålder lämpligt avbete. 

e) Medeld anffaffande: 

& händelfe ffolanu blir förlagd till Hijebyn i Piteå, har 
wid Hushällnina$-Sällffapets janmantvåde yttrats den före 
hoppning, att den af ortens fruntimmer för flera år iedan 
till en föjdffola bildade fond of omfring 1,677 Rdr fule 
få för nu ifrågavarande ändamål amvändas fajom bidrag 
till inföp af ett hemman. Men enär ffolan ffulle bli en 
länets gqemenjambhet famt def anläggande och underhåll jä 
teded wäjendtligen bör grundas pa gemenlamma tillffott, ander 
fommitterades pluralitet föga fal att beräkna denna fond 
fafom någon antaglig tillgång, aldrabelft fom den tanken 
ligger nåra till hands, att räntan derå måhända lämpligare 
funde amvändag till beredande af friplats at nagon mwålartad, 
obemedtad elev inom fommunen. Beträffande deremot något 
bidrag af Sparbankend i Piteå refervfond, Tom wid förra 
årets flut lärer ha utgjort 9,094 Rdr 56 öre, juneå detta 
mera påråfneligt, då delegare i denfanuma finnag ti länets 
näftan alla fomnmuner, och, dereft Husbållnings-Silffapet 
fommer att befluta någon atgård till detta förflagå förwerks 
ligande, torde det mara ffål att tillfråga Sparbanfend del 
egare i detta affeende. 

Men åfwen i ycligafte f 
deraf att de arbeten, fom af fol 
färdigag, funna i någon mån betäd 


all och jenuwväl med beräkning 
ang elever utföraå oh för 
a en del omfoftnader, lif 


40 


jom oc att ladugård vd fryddgård lemna någon aftaftnin, 
torde dock ide obetydliga tillffott af Husbällnings-Sällffapet 
eller Landstinget erfordras, fawäl för bemmanets intöp jon 
för ffolans underhall. Att uppgöra en någorlunda tillför. 
litlig beräfning bäröfiwer torde gränja till det omöjliga, jåjom 
beroende af manga obefanta omftändigbeter, men nägra fi :. 
ror, om de och ffulle befinnas mindre riktiga, funna doc må- 
bända tjena till någon ledning för omdömet. Om man Hör 
före antager att eft bemman af erforderlig beffaffenbet ffulle 
t inföp fofta omfring 4,000 Rdr, och nödige inventarier f 
mwafltolar, jptnnredar, freatur, möbler och busgerädsfatker K 
alla flag beräknas till 1,000 Rdr, jå uppftår ett behöflig 
Eapital af 5,000 Rdr. De arliga utgifterna torde funna Ra 
färligen beräknad: för en lärarinna till 300 Rdr i mat 
lön; för 12 elever, Mwilfet wäl är det minfta antal fom 
bela lånet fan tfragafomma, ett tillffott af 40 Ndr för br - 
utom [adugardens  affoftning, Dwilket tilljamman 5 e 480 
ÄN op se tillbopa omfring 780 Rdr” So 
Serle andre utgifter till befläådnad m. m., io aha 
funna betådas genom elevernas arbete å lt Kern om 
ng NA  Svout BleparNrag arbeten och möjligen inflys 
ig siTrina ocbitigt. KR tillftott för bwarje 
värdera 9 erforderligt, emedan fommunernas fattig 
mwardsityreljer jannolift ffulle wara obend  t aft-jänk 
elever fill ffolan, dereft derad ur eb NL en 
öfwerftiga de wanligtwis Ia NT SIE fa pos 
wid oc fbe änka ES beg Ska nl 
. fCedan fommitterade jälunda 
bufmwubdragen för ffolan (RN 
mönjterträdgård anfe$ böra inrätta 
ebuvu fullt öftvertygade o åba 
nytta bade i efonuomiftt 
att den vårafte punkten 
medel. Wäl fan med ffär 
beloppet ide är af den bety Ö 
belt lån från en ja vin anöra UffäER ett 
aa att om Ha fidan måfte 
amna utgifter, EEE FO Reef 
förewar rå Id fig, fedan Deftnn fråga 
ligen jed = ffapet. Candstinget har nem- 
högre o lägre Notäröremtönt RR Er färsen 
baa förhoppning om AN st dag rdr norDe Dderföre wara 
ufout oc Kongl Hushållni "drag ifrån def fida, hwarför- 
warande fafnar alla uttvågat Mill fon Ra föder för när 
rande angelägenhet ätminftone ks förnetfligandet uf iFägaros 
nder den nävmafte framtiden. 


ide dölja 
de af nödige 
gifna förflagå- 


41 


Sommitterade föma fig derföre förhindrade att för nårwa 
rande tillftyrka några divetta åtgärder för frågans lösnin 

jä widt den rörer en för lånet gemenfam inrättning, mer 
föreflå: att Kongl. Hushällnings-Sällffapet, med forord: 
nande af def wigt och nytta, hwilfa nöra den förtjent of 
att ide råfa i glömffa, mille förFlara frågan hwilanude till 
def gymfommare förhållande funna föranleda def återupp: 
tagande med bättre hopp om fyftemålets minnande. 

Men denna angelägenhet Fan betraktas från en annan 
fida.. Man fan förflytta henne från Hushållning5s-Silffapets 
ellev Landstingets in på fommuneneé område utan ott hon 
junnerligen förlorar t betudelje, wigt eller werfan. Hon funde 
derigenom fomma att befinua fia 1 ett förberedande ftadium 
derifran fteget jedermera wore lättare att taga fullt ut 

SKtomnutterade oanfe nemligen att ingen omöjlighet bör 
möta för flere af länets jerffilda fonumuner, att inom fig 
ordna underwisningSanftalter, om och till en början i mindre 
ftala, för att werfa utt den ofman angina fyftningen, mare 
fig under namn af Barnhem efter GOushållsffola hmarmed 
underwisning i trädgårdsffötiel alltid bör wara förenad. Der 
början göres med barnhem, hwareft mwanligtvis yngre barn 
intaga, fyned öfhvergången till en Hushållsffola mwara nära 
nog en giftwven följd alltefterjomr desia barn uppnå den ålder 
då hushallsjyflor funna oc) böra af dem förrättas. Man 
ffulle derigenom mwinna fwänne ändamål: föväl yngre fom 
äldre barng undevwisning och förförjning. Klart fönes oc 
wara, att en ÄAtminttone förberedande tunffop i trädgårds: 

ffötjel och andra qwinnliga göremål haftigare ffulle fpridas, 
derejt dylifa invättningar junucs på flera frällen; och fom 
munerna fjelfwa wore bättre i tillfälle att je och följa invätt- 
ningens mwerkiambhet och befrämja def framgång. Måhända 
göres den inwändning, att medel till detta ändamal wårare 
funna åftadfommas af enfrilda fommuner, än of länet gemen 
jamt, men förhållandet fan dot wara motfjatt. SÅ hafva 
alla fommuner befommit en mifz andel af öfverffottsgafwos 
medel, fom wisjerligen fall inför Landstinget redowilas och) 
efter gifwarneå föreffrift t bebofiwetå fund amvändas till 
lindring i nöden; men fommitterade föreftälla fig att dedta 
föreffrifter ingalunda Sfwerffridas genom medleng amvån 
dande till det föreflagna ändamälet; ty detta innefattar ännu 
— något mera ån nödens lindrande: det alner ide blott fattiga 
oc) obemedlade barns tillfälliga ffydd emot nöden medelft 
förförjning och underhåll, utan oc derad underwisning till 
en werfjambet, jom atminftone i ide ringa mån bör öppna 


43 


tillfällen för deva8 framtida fjelfförförjning oc) bära mwålfta. 
nelferita frufter bland den omgifning, inom bwilfen de Iälon 
busmödrar eller tjenare funna fonuma att ftällag. De Mens 
niffoälffande oc barmbertiga bjertan, jom ffäntt desia gå 
mor, ffola fåkert med tillfvedsjtällelje ic dem Munvändas fill j 
wåljigneljelofwande ändamäl. Deputom finnas i flera fom 
muner f. £. retebejparingstasfor,bwiltka egentligen mwarit upp 
rättade för bidrag till veftytering under frigstid; men d 
Wederbörande retehällare unmera äro befriade från fådan re 
Erytering, med ffyldighet blott att wid uppbrott hafwa full 
taligt manffap för de effeftive numren, jä fynad nännmde Fa 
jor för derag urjpeungliga ändamäl öfwerflödiga. Med nAdigt 
tilljftänd ffulle de deremot lamnolift få för iftagarwarande in- 
vättningar disponeras. Wisferligen fan och ytterligare inmwän 
dad, att desia tillgängar fifowål funde påräfnas till en för 
länet gemenfam tnvättning Jom för desja tärffilda tnom fom 
ntunerna. Stommitterade tro doc, att erfarenheten talar här 
emot; Dwarje fommun föredrager fäferligen att Hjelf amvända 
fina tillgångar, aldra belft jom den derigenom fättes i till 
fälle att efter råd vd lägenbet inffränfa eller utwidga di 
inrättningar, jom dermed funna åltadfommas. 

Cbhuru fommitterade jäledes ide funnat för nävwarande 
tillftyrka inrättandet af en för länet gemenjam Husbållsffola 
för qwinnor med tillhörande mönfterträdgård, emedan erfor= 

D t att påräkua, hyfa fom 
mitterade, fåjom redan antydts, den öftwvertygelje, att ett ftort 
feg på demnra wåg fan tagas medelft inrättande af Barnhem 
oM Husbällsffolor med filldet Ardsland inom fom 
munerna och med til ofvan angifne eller 
andre lämplig jom utwågar dertill, 
enligt fommit i SKommitte- 


derliga medel dertill ide anjetts war 


VB. v. Rehanfen. 
2. A. Ringins. 
H. A. Iidmart. 


Ehuru underteduade gill 
fommitteradeå plurvalitet blir 


A. Sjöftedt. C. Degerman. 


a de allmänna grunder, jom af 
vit angifna för bushällsffvlor, 


muner torde fomma att lena 


43 
förenade med unbdermisning I ERA retat 2e buettöjb, 
med undantag SO re EK SS a N ST 
trädet i ffolan ide böra få ad låg rn Re 
i erlat: Åenm war äfat uttala, att den ! f 
Bree tel föreflagna uppmaningen till f FRA rt bmar 
för fig taga deuna wigtiga fråga och N ee a | 
frutftan för de toftuader, om En TR yr ortanpet 
f u or i å 1 a Al, || Tull v 
kl OR sta let vekare inont fomnumerna, ut AN 
-” ditufbjanröt må mio wara huru re dne fö 
de antagas erhålla fådan tro på de offattbara förs 
KR a förflageta tuner ifola bävftyta, KR rg 
för deb fövwertligande ia on SR ia SR Eur : 

-det alltid är början, om ö d Perera 
såg praktiffa, för bwar och en lyniliga Ög fi 
tt få trädgärdsodlingens fördelar injedde Keno mu lällole- 
SöRan wi fåft of wid den föreffriften uti ÖRE ke Ford 
ftadga, att ”dejutom bör, IA midt fig FO SR 
ligt jordlanud frällag till ffollärarens diöpol fö äter en 
brufniug för eget behof af rotfrukter, dels 3 GRE” 
fålle till underwisniug i trädplantering org 
och anie, att åtgärder böra och funna kogene far att N 
d itadgande efterlefdt. Att upplata lämp CQ EE 
detta : Ne fligena bör ej från fomnumernas fida mi d ve 
er a då den areal, jom erfordrag idfe belö HAV Mvad EN 
Sd Da bell på jord vj nägonttaädes Toretunes att Sk Ar 
och Je yrdua denna jord till tvädgårdsland och [fe ER 2 
et gin ffola lända till eftervättelje SAR Jord 
ltälle, torde böra uppdragas åt. perjoner, lubaftotlel emot 
1 åjeljätta jig med och intrestera tig för trädga Så An 
rn erfättnuing af KAN rag Sä Nira ver NN an aa 
dem fan öfverensfonumad. Srangang no ER a 
ä ffollärarens och hans familjs nit och in 20 SR 
bwilfet dod bör funna påräfuns, om rien ÅS 
fomften från trädgarden och om nägra timma ed er 
5 höft anflas till praftiff USE tas ate rt SS alt. 
Siom ffål mot anordningen med Vare een 
ffolorna fan andragas, att barnen: här t SCR folgång, 
| entliga mwärttiden af fonmaren, äro befria Sa ÖR 
SÖ be jäledes blott ffulle få deltaga i de SG eter 
och Ez 3, för att bercda jorden, plantera och inho tutte 
jam till följd deraf ide få inlära det, fom bege fela. 
na iafttagas, men, då de barn, font beföfa 


HH 


wanliatvis ej från den bv mycet aftägie, föreftåtla wi 08 
att det, utan att någon olågenbet deraf torde uppftå, få ffulle 
orduag, oft barnen, tynnerbet de mera förfigfomna flidorna, 
alades nägon gång t bwarje weda belöfa folan, för att i 
trådgarden deltaga t förefommande göromål. 

AF den ohvertvgelfen, att det föga funed något inom 

den enffilda efonomien, Jom är i högre grad förtjent af att 
ombuldas, upvmuntras oc beredas on allmännare Ipridning 
till befolkningen äfven i Norrbotten med def nordliga läge 
än trådgärdsffötteln de manliga föföwarterna funna med 
fördel odlas mid fjällets fot i Owikfjokf — och af den åfigten 
att, genom införandet af underwisning I trådgårdsjfötjel mid 
alla fatta folkffolor, ett fteg tages på den mwåg, lem folfffolan 
bör inflå, mi mena den ar bebofwet påfallade förändringen, 
t bela ffolans riftning, från ett blott Hjälen$ arbete till ett 
omwerlande froppens och fjälenå, bwariqenom barnen, når 
de tråda ut i lifvet, föra med fig ett fapital, jom "”beftår i 
ett funna, ide blott i ett abftraft och för lifwet ofta onyttigt 
weta”, få wi derföre för wår del föreflå: att Hushållnings- 
Sällffapet dels aflåter ffrifwelfer till Her Folfkffoleinfpek- 
törer, med anhållan om deras fraftiga medwerfan till in- 
förandet af nnderwisning i trädgårdsffötfel mid folfjfo- 
lorna; dels utfärdar uppmaning till folfifoleftyrelferna uti 
alla fommuner, att efterfomma ffolftadgans föreffrift om 
tilldelaondet till hwarje foft ffola af erforderlig jord till 
trödgårdsland; dels åtager fig, att uppgöra aftal med och 
befofta refe= och traftamentserfättning åt i trädgårdöffötfel 
funnig perfon, hmwilfen på reqvifition af folfffoleftyrelferna, 
uppgör planer för trädgårdsanläggningar och meddelar före- 
ffrifter för deras ffötfel. 


H. A. Widmark. 2A. Sjöftedt. 


Bil. C. 


Rågra ord om Fiffodling. 


Fiffodling werkftälles med myden lätthet, och alla de 
apparater, jom dertill beböfweå äro en brädtäda, en mjölf- 
bunfe, några granriggwiftar och några ftenar. För att odla 
t. er. Aborre under leftiden, fattar man förft den fångade 
Aborrehonan, med wenftra handen öfwer tyggen, häller fiffen 


öfver mjölfbunfen, i bwilfen- man ilagit titet watten, och 


tvufer med högra handens veffinger unbe JAR | 
vå till, då benfijten fläpper Nin råmm i wa net. z 
man med jå manga UA yrehonor man 
ide Uborrehan 
tläpva jur mjölt 
1 bunfen, 
t Hunt 
ten pc ni 
lott ej ffämd 
De nit 
fom förut, och fum | 
vådan göreå af bomvtfade br 
rem n M 


KJ Der q i 
de fwå fortare fidvcna genombet lg. 
äl af en manlig blyartspennas ned år så 
man på betten laggt nagra granttit Set Åka 
ten wid ftranden, och jänfkes mer nägra på ska arr inge 
ftenar. Lådan bör HA Ia att mattuet ej vinn 
a 


nen mwål rinner tqenem be tm d I ma bal 
Yr Å XY A 
, tendjur e fola It 


dille na i 
ön Nr äre signe Bat mwurit till, Helinan fa 
kr u L 4 »aer blo p el at &a 
jt genom de imå hålen. Den Jane FE ra ER 
ftrand, må ej tro att han odlar fit för förgrenar; 44 08 
[oftiden fommer för de efter nagra Ar MUN NA rea 
öra de af inftinkttillbafa till jamma EE . ee 
och man får då tujental$ AT på - SA ARNE Sa 
en brädlåda för hwarje filfflag, 06 NL RAR TER IRS AA 
under lettiden, ER Nr SA Mäsbläta Fr 
a Fo al a de Jältilan, SR ag 
ad Iböle I 4 enpitens Iader (. 00, € 
clan TT) - AE Malsa kpbe: > Aaberg Rd 
SN fe eh te löbD vara let tädta. Ma ar i 
a Rn ga stl lande bunken eller ams 
ec ehwår, än att I den mwattenbha sr le få 
Huret OS från fiftarne ramnmen, inet SN kg - 
att wattnet grumlag, jamt fylla LR SRA vr äts rik 
Gör man få arligen, fommer man aldrig q oa ER 
å fiff, och man fall ar Norrbottens itora mm i lt 
be ålla en winft, iom mwida öwerktiger den man he FS 
oksjannö forb och de föftjamma ARR för RN RN 
v 's ” N in sdare s 
po flimatet ftadliga fiönftappningar. Toa alböis. MA änka 
öftvag, utan bäldre uppdäntmas. Sör att. edan fört 
nöja i orten boå allmegen ofända odling, er atten 
fe - de folkfftolor jom äro belägna nära till föhvatten, 
' 


46 


biwilfa troligen äro de flefta, de äldre af ffelbarnen, unde 
fina fri och tefftunder, ma öfmwag t förfärdigandet af yn 73 
lådor, jamt under fiff-teftiden bandhafwa fiffodling De 
ffollårarens uppfigt. Denna både nyttiga och nöjfamma Så 
feljättning, är jag fullt öhvertygad om att barnen med iver 
ffall omfatta, oc) man flipper då att utfärda premier od ho 
löningar, fom eljeft wid de flefta företag plåga Än firas i 
ESelet3 Bruk d. 27 Januari 1870. ö Äd 


3. F. Sandftedt. 


Hönshållsgilenas Årsocrätteljer. 


Från Lule frads Gille. 


Aj hr I. M. Finell 

& enlighet med 10 $i Hushållnings-Såällffapets ftadgar 
får jag i fortbet afgifwva hårwarande Gushalls-Gilles ars 
beråttelle: 

MWåderleken war under förl. wminter fal med emellanåt 
inträffade förre Inöfall; fommaren i allmänhet mydet regn? 
diger och fylig, bwarigenvm vegetationen ide funde utwvedlad 
med den framgany fom warit önfflig od) fiväl behöftig. 

Af de fädesflag, fom inem Gillets område meft odlas, 
är fåjom wanligt, Korn, Mwvilket, jäfom nåmnt år, genom den 
regniga iommaren fom ent till mognad och ferdeles genom 
den ftarfa froften jom inträffade fort före ffördetiden gjorde 
att fäden i allmänhet ffadades, men det vaftadt blef åringen 
ej få Flen jom man fruftade, ty på wäl belägen vc wäl af: 
difad jord erhölls 7 & 8:de kornet och t enftafa fall t. o. m. 
deröfwer, men man fon ej antaga att hufwudaffaftningen ut 
fallit högre än O:te Fornet. 

Råg bar, fåfom wanligt, odlats obetydligt, men det fila 
jom är bar gihvit ett godt rejultat. Onffwärdt more att 
detta fädesflag odlades i förre ffala än fom ffer. 

Hafra odlas ej i widfträdtare mohnu än fom erfordras 
till grönfoder. j 

Potatis har genom den i September inträffade froften 
blifwit till den grad ffadad att total mifnwärt anjeå deraf 
mwara en följd. Å 

Höaffaftningen, förnämligaft på lindor, har detta Ar 
warit ymnig, doc, genom den regniga wäbderlefen under bergs 
ningstiden, har den till fin beffaffenbet blifwit mindre god. 

Lin oc Hampa har ide odlats inom Ötdetå diftrift. 

Odling8- och difningsföretag är af mindre omfattning 
under detta år. ; 

Fiffet, en of Gillets bufmwudnäringar för en del af ber 
folfningen, har i fommar warit mindre gifvande oh måfte 
anfe8 mara under medelmåttan. 


48 


Genom några inom Que röretagjanuna mån bar ffeppg 
byggeriet bedrifwits på ott af ffadens MWarf od har unde 
året blifmwit byggd en ftörre ffonare, folid och wäl utvuftad 
detta byggnadstöretag bar wisferligen gtnwit ett mål behöfligt 
bidrag till arbetsförtjenft inom jambållet, men fom arbets 
behöfieande bär år mydet ftörve till antalet än fom fan jus 
feljättas medelft 1 ffeppåbyganad, 14 wore det önfeligt om 
fleppsbyggertvöretjen, fajom em för orten pasiande och infvmft 
gifwande näringsgren, funde mer allmänt vd) t ftörre ffat. 
omfattas och bedrifwvas. 


Från Pite fotens Gille. 
(Uf br Öjwerfte föjtnanten m. m. IB. von Rehauien.) 
Då jag ånyo har att till Kongl. Ousballnings-Sällffapet 
afgihva den wanliga åröberättellen, wore det önffligt att funna 
omförmåla någon framftåcnde förbättring i ÅÄkerbruks- och 


Arbetsmethod.  MWisterligen fynes odlingen af råg alltmera 
mwinna ett wålförtjent förtroende och jorden i allmänbet gaufta 
mwål beredas för fådd; men med afteende på den jä ofta ed 
ffäl frambällna migten of en widfträftare fodervdling torde 
funna anmärtas, att för myden åferjord oafbrutet bälle$ öppen 
för den pläfra, för förftörelje af Froft ide fållan utfjatta mår: 
läden.  AWid fförden af denna jåd begagnad ännu det gamla 


låttet, bwarigenom betydlig tid förjvilles och i i 
ittet, bwaris vdliv d od) eu ide ring: 
tillökning i arbetöfoftnad uppfoniner. Det ffäl, jom för fatta 
gamla bruf mwanligen anföres, ellev att mindre fådesar deri- 
Aa frilles på äfeen, fan wisferligen wittna om en berönme 
ed om Guds gäftvor; men om fförden, fåjom bår 
- galt | er och bör fe, wertftälles innan balmen blir öfmer- 
NR å ed) pe och erferderlig wana att aftaga jäden med lie 
NR an arfpillningen ingalunda bli nämniwård genom 
fått. I fi Pa andra octer med fördel begagnade fförde- 
förldfög oa när åfern efter fförden räffas. Den ftora 
mor — fan älla bin tid — bwilfa vdjå äro Guds gå 
a UN ndeller ide erjättas genom nägra få be 
tg gugk Iortfarande ide obetydligt, uppman 
- NE ol uuTnSlonde Jår femie i 
för ob ingejlt fill inbofingar end premier, bwilta 
ER SR ön förboppningar emotjags efter fånings- 
ORK - 4 Den Omanligt madra brodden, fom ffjöt 
alla affeenden fjenlig måderlet, fynteå lofwa 


raftog och till en delförjmann 


fandtmannen en vif lön för fit måda. Mien tort efter mid 
iommar Wwilade fig en fjuktigbet på mwårfäden, rcrinran : 
wanffligheten aj desta förhoppningar. Brodden ide naft 
afftannade i mwerten wnder I a 1', wedad tid utan auin 
Man bade jmårt att förkar 
erjafen härtill och olifa tanfar bafwa yttrat derom. IV 
inträffade några dagars ftarf wärme utan nederbörd bwar 
aenvm jomliga antogo bredben hafwa lidit, men denna t 
warade doc ide jå länge att ju ide tillvädtig mult iyntes 
böra finna qwvar i jorden för mwerternadå u ring. Andre för 
menade, aft den djupa fölen förit under desta dagar full 
ftändigt upptinade I åferns botten och genom den uppftigande 
fylan hämmade werten. Måhända bidrogo begge dedta or 
jafer Dwar i fin mån. Emellertid maknade brodden till nott 
(if lå jnart requ derefter fom och wilade fig tifa lofmandi 
jom förut, men den tid fom gått förlorad för wertligheten 
funde ide erjåttas och) litet bwar började ana, att den åter- 
ftående delen ar jommaren ide ffulle räda till för fädenå 
menad före inträffande froftnätter, i fynnerbet fom måder: 
tefen började bli reguig od) mindre warm. Olyftistwis gid 
och deuna aning i fullbordan då tre efter hwarandra följande 
ffarpa froftnätter läto frufta att näftan allt ffulle mara för 
ftördt. En och annan hade mwål depförinnan fMfurtt någon 
del af fin äfer; det offurna anfäg$ allmänneligen förloradt 
Men, eljuru földen på flere ftällen gif till 243 grader och 
en betydlig mångd juö föll I ätffilltga byar. mwitade tig doc 
fradan efter desja nätter ide 1 den förfärliga ftortef, man 
fruftat. Kornet, faltän Mött, odrygt och lätt, fan lifväl til 
tor del amvändas till mat I blandning med bättre 1ad, men 
deB vaga beftaffenbet gör detjamma aldeles otillvådligt för 
iodnens behof. På fröforn, bwartill endaft det före frolten 
i obetydliga mångd fMöurna i allmänhet fan amvändas, ir till: 
gängen lifaledeå otillvädtig, och nåftan dagligen anlända foror 
norvifran inföpt frö. Rågen Olet deremot i allmänhet god. 
Ddlingen af lin oc hampa ftår ungefär på Januna puntt, 
jom i förra året3 berättelje nämndes oh är jäledeå tee ber 
tydlig. Störden deraf torde funna ans nappt medelmattig 
Potatisfförden blef, i följd af den inträffade frejten, under 
medelmåttan och fåledeå längt under bebofwet. | 
Fodertillgången år deremot fullt medelmåttig, vän det 
ymniga regquet under berquingåtiden bar förminftat deg öndt 
vd) godhet.  Håraf will man och härleda den ifora Hjuftigbe 
iom inom focnen warit gängie bland bältfreatuven, äfmwendom 
deraf att froft inträffade under det de gingo ute pa dd 


50 


Nålrötter oc) rofwor vdias högt obetvdligt. 

Om ladugårdsffötfel och fmörbervedning år intet nyt 
att nånma. Produkterue från ladugården mothvara ide fed 
nen$ behoj, utan hanva ftora partivi mör anffaffats rar 
norra fodnarne  Invättande af mejerier ffulle utan twin 
befordra om wålendtulig förändring taneende på mjölkens ti 
gqudvgörande, men de förjöf om gjorts I denna riftning | 
icfe Frönts med framgång. Man må tihväl hboppad, att vb, 
nägenbeten emot bymejerier, jom egentligalt ho& buåmödra 
nu råder, nart måtte förjwinna 

Det 1 förlidet arå berättelje omnämnda förjök med odtin 


af gråärter bar i år fortfatts. Detta fedde med 3 fot i 


blandning med 2 fot forn od) 2 tet bafre.  MWerten blef jär 
deles frodig och få wader iom man fon önjta; men ärterna 
hunne blott tvinga mån till mognad. -Desfas batlm uhved 
lades ja ttartt, att den näftan belt och hållet öfwerffylde båd 
förnet od bafren, jamt blommade langt in på höften mårt 
mwårdigt nog utan nanunvärd ffada of froften. Eom de blefiw 
hent artagne och Terföre ide bunnv inbergag innan jud fon 
bafwa de ej ännu blifvit tröjfade, och nägen affaftning fan 
Niledes ide uppqifvas. Savnolikt bliv den doc ide betydti. 
Några fMlöjdaliter förfärdigad ide inom gilletö omvråd 
till afialu med nndantag ar batar, af bwilfa ganffa måna: 
med angrartyg ländas till förjäljning. ; i 
Smem en glädjande företeelje fan nånmmnag frå 
E i ali N as att frågan 
i EON ar ett barnhem måbända i famband med 6 
a ola - Latrbas blifvit med wårme omfattat och) fram 
Cr ad ere oh N Ira NIT 
OM S I i k j land fodnens inflytetjerika bhenmmansegare 
NEN 'ngligt, att motitand emot den goda jaken ide fall 
, IRA ar rarbåga att ytterligare foftnader deri 
ge n ola uppita; men om demna angelägenhet fan ordnas 
på ett lämpligt jätt od) utan för ftora Upppfrinaar. må mm. 
funna hoppas, att det upper [vr uppoffringar, må man 
lina MR ippwerande fägtets målsmån doc ffola 
na allt flere anbängare för fatfens ir Å 
ig eus framgång. 


Från Neder-Lule Gille. 


Uj br Direttör ES. A Fogelmard.) 


Förledet års winter i ; 
genom en Jon från fin början utmärtte fis 
Därigenom en djup tält tÖ blidwåder och föld, äftadfom 
fommar mwarit IS Algang i jorden, vaktadt föregående åreti 
földaraden lifaio DeMligE Eorr: TRES el bertioiiocn. war 
graden lifafom inörallet ganffa ringa; men någon wårjade 


tler tugentåded tnvm Gjillet mertftäld fö 
då på ganffa få tfållen, bwaremot den allmän 
met flutet af fanmnra månad. AA udara fållvn 
mwar af ftyfvare eller mera wattenbällande i 
jädden fördröjd intill andra i af Jun 
ningen jamtidiat a alla ftällen förjiggic 
MFåren war till och med den 11 
jam för mwertligheten.  ESndfall oc) fal 
regn hämmade intill jagde dag all i 
fiogligare Jom nutan hela octen derj 
nödgats utfläppa fina freatur.  Munu dag mitiommar 
afton gaf fig wårtarftiffa Eltmat tillfänna, men genaft derr 
inträdde en god mwederlef, jom, med få afbrott, fortfor hela 
Juli oc) halva Äuquiti månad. Med fåtterns början 
mwåderleten requig, bwilfet ganifa modet förienade höberg 
ningen och förjämrvade fodret Härigenom fid allmänbetar 
återigen en påminnelje om bafjors beböfligbet oc) nvtta fant 
bäfningend företräde framför det wanliga foderbergningsjättet 
Genom den nattiroft, fonv inträffade emot den 31 Auqulit 
jomt 1 oc 2 September, och bwitfen froft war af en van 
ligt ffarp natur, tillintetajordeå landtmannens förbeppningar 
om ett godt ipaonnmåälsar. En lyda i otodan war dod, att 
denna frojt inftällde jig 1å tent, att näåftan all fåd war ful 
ftändiat utmatad. Härigenom fafras cf uttäde, Atminitone 
ej hos det flertal iom ffurit någvt före froften, och den trott 
ffadade jäden är fullt duglig till brödröda. Förrädet ar till brcd 
föda lämplig jirannmäl fan med fäferhet antagas mara tillväc 
ligt för winterbehofwet. Zå mar ej förballandet, I ameende till 
det felaktiga utjädet, under det föregående aret, men arbets 
förtjenfterua word då, lifatom mu, rätt goda. Owad arfatt 
ningen angår, fa bar: si! d 
Höfträgen, genom def fena 1Ädd föregående böft, förors 
jafad af brilt på annat utfåde än det man tran egen åter 
jamma år ffördat, i allmänbet endaft tenurat femte Fornet 
Hade jädden bäraf då hunnat weckftällas + Jur tjtallet rov 
September, få ffulle utan twihvel fförden utfallit annor unda 
oc) bwarje odlare af denna tadjanuna met fatt oja Ng åt 
ett qudt ar; 
et bar lemmat allt, bwad man under dylika omtan 
digheter fan af detjamma begära eller femdubbelt emot utjädet: 
Potatifen, hämmad ar nattrreften under jur farbar: Må 
bar blifmit mycden till månaden men ten till ftorlefen. NM - 
hända ligger orjafen deruti, att ban före rättningen fatt u 


aro allt för vinga eller på ett felaktigt Ntt; 


Lv 
Linvdlingen tucfes vj ännu gjort några nämniwårda fråm 
fteg inom Gillet, vaftadt wärdet of denna mwärt infeg oc 
erfännes ; j 
Höfförden bar, aenonr den falla waren blifvit förnin 
ffad och genom det våra bergningåwådret förfämrvad. Den 
fan ants bafwa utfallit någet wnder medelmåättan. 
Rymejertet I Runvik bedrihves med framgång och om 
forg famt fommer fäterligen att liva bagen för en förbättr 
ladugärdsffötfel, alldenitund det dittills wifat fig inom SR 
eaa afnåmare för fin fillverfring, Mwilfet fan gälla on 
det fäfrafte berwitet på mwarans godhet q 
Enligt uppgitt bafwa under det ännu ej förflutna året 
(bymejeriet började fur werFlambet den I Februari 1869) til 
detfamma af fringboende delegare tnlevererats 7,424 t 
mjölk, bwvaraf tillwerkatå: sat 2 
Smör, 
=Sötmjöltsoft, 
( KI 
sk ; ft I MAR of: 
PE bn 0 ön wi 
usflöjden, tumwål de AQ | inli S 
avns, Ume jig AN da rr rsaR og da FS 
a I om tillförene.  Fol 


anlag PER . w KUR qu 
: / I I 1 
Feta anta t rv arv naturlat quda och NAN uid UU lamt 
rörtj na ull uppniunntiv 1; men tidsandan oc den manli a 
; Au 


befolkningens bag är i allmänhet ri i 
SP 3. anbet vigtad at de meftadels at 
FO Ngn I till föga fromma för rr 
löne az SE eo äfven Wwintertiden, woro behöfliga 
Er on LSE, ty rörtjenfterna äro ej blott 
dgr eböfliga, emedan de till ftörre delen 
a bon Sar och fommunalutffylderna, bwilfa befinna 
fruftlöft antöge Re Drfakerna härtill äro få ofta 
ocd: > Anföp a ] derpa ej midare lönar mödan frilla når a 
a s v Se ERAN med tjenlig belägenhet för + 
försinfsing att intar oe ät de bjon, hmwilfa nu, under 
Wwärd, wore måläuda SAN betunga förfamlingens fattig: 
dares handiskni in under en driftig och pålitlig föreftån- 
bis ng ty lätt att lindra den tryckande fattig 
denna fråga blir RR fonmmunalutffylderna. är än 
"niBtag ?" sl AR ! tillfredöftällande järt Löft och förr är 
! ebiteringen af fommunalutffylderna blifwa 


omöjliggjorda, är framtida wålftå 
lunda befruggadt framtida wälftändet inom fommunen ingar 


Från Oftver:Lule Gille 
Uj hv Apotet I F. Meijer 
Härmed har jag åran öfwverlenima berättelten 
förflutna året, och fan (Gillét ej undgå uttrycd 
öfwer att detta Årg ej, i allmänhet taget, bebörwer inrym 
wijwert. 

d I fenare delen ar April manad börjat enma wa 
wårdagar jä att i förfta dagarne af Maj egbe jorbbrutarer 
eu grundad förhoppning em en tidiga ladd, men innan få 
temmabde jorden uppftod i flutet af manaden fall och torr wi 
derlef jom midhöll längt in i Juni månad jä ott fådden af 
många ej afflutadeå förr än den 10 Juni 

IWWäderlekfen under bergningstiden war i hög grad ojemn, 
doct har Gtllet jig ej bekant att fförden Teral | d nagon egent 
lig ffada. 5 

Den 22 Anguhti inträffade regn atröljet ar bagelffurar 
od) nätterna till den 24, 25 och 26 ffarp treft jom mer och 
mindec ffadade den merande grödan, bod fufwudiafligen den 
iom dels jäddeå fent och dels & illa utdifade marfer 

ÄÅjwen i år bar rejultatet af fförden påpefat att Norr 
botteng jordbrufare böra bättre begagna tiden Pts a PI jäd 
den, ty alla fom jädde fin fäd i god tid bafwa erbållit cn 
jemföreliewis god fförd. 

Soru, offaftningen till mängden öfmer medelmåttan, men 
till bejfaffenbeten under medelmattan. 

Råg odlad jparjamt, doc bar affaltningen utfallit Ormer 
medelmåttan och beffaffenbet i allmänbet god 

Potatis, affaftningen NIcCnvar fig mifwert oh beftaffen 
beten dålig. 

Lin, god affaftning och Tyns Pb 
tagande. 

Smörproduktionen, att dömma af tillgången i mar 
naden, fyned den jnarare wara i tills ån i attagande.. 

Några artiklar al husjlöjd till affalu finnes idet Öfwer 
Luleå. rd 

Hushköjden, fom lämpligen bord 
FN åfigt de nia awinneflöjderna på det att 
det jmåningom mätte Aterga till de gunla tiderna då bus 
mobren tillwverfade nödiga Mebofwer af fläder a. Mm för Ng 
od) fitt bushåll. Ju deremot tagas De bufwudiaftiaa beber 
mwen deraf från framboden,. Sterjan a ät billfapag bre? 

F nvindee Iv a bejfaffenbe Detta TOLYalv 
men dod af nvindre mwaraftig betar RE 


jfufte ändod betyda mindre om dereme 


Mingaen deraf mara i till 


& uppuvuntrad, är enligt 


dö 
rörjäljning ar vämaterialier fåfom ml om. m., uppftätt men få 
är ej förbållandet inom detta Gill utan har busfadren blir 
wit pålagd en my dryg utgift utan motfvarande öfad infomjt 


Från Rane Gille. 
Hi hr Infpektoren HA. Sjöftedt. 

Som fändt är war måderlefen under fifflidue jommar 
ända från mwårens början intill winterné inträdande, fall od 
regnig; till följe bäraf blef jadden fördröjd till inuti Sun 
nränad, och fif då mwertkftållas i högft vtjenlig jord biltet 
förorlafade att jäden fom långlamt vd) ojemt upp jä att e 
wid ffördetiden ftod grön. On 29 Augufti inträffade ftart 
froft, Dwilfen hvingade landtnvannen att ffåra Jäden LR 

| Detta vaftadt bar affaftningen of kornet ej blifwit få 
dålig fom man förft trodde; doc är denna Ipanmalsjförd 4 
tillvådlig för ortens behof. Tilljölje af de guda fo öför 
tjenfterna om mi finnes och den rifa tillgången på mjelt 4 
tfvål någon nöd ej att befara. MNRåg och Potäter aa h H 
lemmat liten affaftning och af dålig beffaffenhet bar 
SERNER UE ganffa tillfeedsftällande rejultat. Rn 
Hata! ( f fur Ne Sie r 
bliftodt ill lar blifvit medelmåttig ehuru em del 
Solfffoleunderwis on beförje on f 
Gulrtöri föola ART sken nr i 3 SR 
till fare. tåfta är 3:ne jmåbarnsffolor 
Sattiqwårde i för ill f - 
Gillet FER a Re till folkmängden, inom 
blifwit underhållna af fyrfar | a Vason I.E Notebjen 
titan ge till une AG för I mantal jatt jord. Def 
| andra fattiga uttemnadt É i 
ffålp., 20 ort Korn, I matta mjöl 3 dra AN na 
5 RE q fo r 
ontanter är uttareradt 1,043 Ndr 835 öre. RE 5 


Från Reder-Kalix Gille. 


(Af hr Brutspatron D. Hummel.) 


Det är med tillfeedåftällelj 
fa : tillfeedsftäflelje jaa de S =D 
sigihoa den waniga. reste ed Bg BEEN 
under ärct mwärit nön ogvnnjamma wäderefsförhallanden 
dan doc ej inträffat. eraf mifmärt funnat befara8, få 


ESiftlidne omwanlig i v ter n af f rhop td on 
kö TA / aunligt blida wi ing ec pni 
tidig mar, bwilfen förhoppning öd ej före are IRär 

He z ö 


52 


prufet funde ide börjas förvån förft ret Sini då 
jorden Ännu ide war fullt tjenlig för jädens mottagande 
Förra hälften af wärttiden war mycfet rik på ucder Mcd 
fåg temperatur, hvadan den uppffjutande bredden mera 
jämt utwedlades, hwaremot under tednare hållten a Juli od 
ända till Nutet af ÅNugufti, en högre temperatur med min 
ehuru frundom ftarf nederbörd, äftadfom att allt ftod frodigt 
men fymwärr mer och mindre moget för fförd, då en owanligt 
av froft inträffade natten till den 31 Augufti fomt följa 
twenne nätter, bwaraf den ofturna och mindre mogna aktern 
petydligt Madadrs. Det bar tifväl af alla äldre Iandtman 
olifwit anmärft, ott då lika ftarE eller till och med lindrigar 
froft tillförene inträffat, ffadan deraf wijat fig längt ftörr 
än förhållandet mar denna gan Hrfaferna härtill torde 
iwårligen of någon funna med jäferbet förklaras. 

Betlagligen är jag detta år, till följe ar jjufdomöfall 
i fafnad af de mwärderifa ovtedningar öfwer met yrolugiff 
objervationer, jom de feduafte aren medföljt Arsberättelfen. 

Skörden bar, under ohvan angifna förhållanden I desfa 
trafter utfallit jalunda, att af bufhvudlädet: 

S$torn erhållits till qvantiteten nagot öfwer, men till 
qvaliteten något under medelmåttan, och finnes full tillgang 
af fröbart Korn för jodnen8 bebor; 

Rågfförden är att petrafta på enahanda lätt; 

SHafra har, fajvm grönfoder, lemnat god iförd; 

Potatiå vd) öfrige Rotfrukter under medelmattan; 

Kin, Mvaraf vdlingen me och mer winner intredje hed 
jordbrutaren, bar lemnat nöjaktig förd; 

SHöfångften fullt medelmåttig till mängden, 
ieende till ogynlanm wådertef under berquingstiden 
beftaffenbet; 

j Kö rodattionen har ej minftats och torde framgent 
öfad genom den uppnuntran, om ärets högre pris för Sa 
wara beredt producenterne. Den på Björkfors tnforda eter 
den att utefluta fofning Åt freaturen, Afvenjenm AINDaNHand 
af den fåfallade Swarziffa gräddjättungs methoden minner 
allt flere anhängare; 

Larfiffet Har, i lifhet me 
Sif: och Strömmingsfiffet 
fp OM nytt fuftem för fattigwårdens handbafmande OA 
under året utarbetats och) fall, enligt fommunaljtanars ; Ce 

träda i wertftälligbet den Lnttun baner SONG du 5 

plar af reglementet tager 193 mig fribelt d 


men, It an? 
, of fömre 


d förra Aret, warit ringa, 
medelmåttigt, men Löjfi 


MR rt ft Ar 


RN 


56 


att hoppas att om den jpäda prantan wäl wårdag, god frnft 
deraf må tomma att ffördad. Genom ett förändradt jätt fö 
aflöningen af den löja befolkning, jom arbetar a Carlsberg 
laftageplats lamt tillbandabällaude derftädes ar nödmwändig 
hetåwaror till möjligaft billiga prijer, bar oc denna det aj 
befolkningens frållning mwåjendtligt förbättrats, hwarföre fålom 
ftöd torde funna anföras det alädjande vejultat, om milat 
fig af denna jodens Sparbank, hwari under året blifmwit in 
fatta öfver 10,000 rvifsdaler, deraf tfrågamwarande befolkning 
till ide obetydlig det bidragit. Uttagqningarne under året ut- 
göra 1,100 rifädaler, oc uppgår infättarnes fond mid årete 
lut till civfa 24,000 rvifsdaler. Ä 

Folfffolorna bhafwa under detta år warit til antalet 
tifa med förra året, men under infrundande är fomma minfit 
trenne Småbarnsffolor ytterligare i merkfjambhet. 

A Barnhemmet wårdas och underwijas 16 flidor af 2:nc 
diafonisjor, hwaraf den ena i läsning och frifning och den 
andra t bandarbeten od) efonomi. Sörhoppning finned, att 
denna nyttiga invättning genom enffild wålgörenbet fortfa: 
rande ma fonuna att ega beftånd. 

I Diftviftmagaginet finnes en behållning wid årets flut 
2647 fubitfot Korn, bufwudiatligen af 1868 års utmärtta 

örd. 

A Sordbrufspremicfonden finnes i förråd 610 bitfot 
och 1,729 under indrifning. 


> Nagra Slojdalfter af nämmvärd betydenhet förfärdigas 
ej till afjalu, men början härtill är lifwvål gjord a Björkfors 
med tillmerEning af diverje förters ftolar för aflättning I Stod: 
bolm. Sedan rejultatet häraf blifmit fändt, ffall meddelande 
derom ingifmas. 


f n oc) den nyf 

flere tums tjod fnö. - Mången fun: 
blifva, men mön hnälte efter ett 
äter. Sedermera "var fjonmaren 


MM 


ot regnig, ja att fornet till nagon del begynte mörtna, 

> oe wid jädens mognad, I tutet af Augqufti, nagra 
ide vanfenliga, frojtnåtter inträffade, bwilfa inja: S "nä 

if förffrädette hoå em och annan, ännu uppffro mb ar | t 
iifta iorgliga mifmwärtaret, men betan det att läden mar 
I fullmatad och) mogen att froftffadan mar ringa eller mgen 
- att Ste a G:te fornet af till och med önver MW untligbheten 
förd och wigtigt utjäde erhölls. Tillfölje ar det ynniga regnet 
jr fade ebb och flod jemt till ftort mebn för fifferiet, bwar 
före ijynnechet tarfiffet inom diltriftet, till ftor del, utföll 
PR nare delen af höbergquingen uppfitod fullfomlig 
wåtflod; bwaraf den annars goda höfterden (ed ftörfta mebn 


Från Pajala Gille. 
Aj hr Brutspatron €. I. € Fond 
ywaraf fornet är det bunvudtatftigalt: 
anmålsfförden, hwaraf fornet är de b fat | 
bar a fe utfallit betydligt under son la al 
; jalom TFärändö, Jubonpteti, Crkhettis oc Pajalo 
SU IR säl remot de öfriga bvarne med få 
orballit qod affaftning, hwaremoet dre vig: 
ER abilit flöforn, mer och mindre ffadadt redan I 
örjan af Angufti af regn vd) Föld. be 
PONG ter a tjenlig winter för RE 10 20 NR 
id j C ärderleE och) pafyndade 
ädde en tidig war med marnt mare: Ås Le 
bean jom ärD oundwikliga rör mar adden cf RE RR 
dj börja till följe af frojtnätter ihallande Ch Er tånee 
hindrade jordens uppmårnuning 1 än den 24 Maj 
iaot fednare än den wanliga fden | re 
ls wärtligheton gvnnande eva NR Tate 
i cj & månad, då y | 
ri Flera mwedfor till början ar Sult | SR 
for med mydet regn, fv El va så 
& följd at denna uederbörd Pblenvo altratit | 
ftko Säng hala pwiltet hade den menliga 2 ARD en 
föll ölet "inatfen och moro mera ömtåliga för fyla In 
ingen. Å - oo Ste 
ERT SG den 5 Auqufti iptis der SN ar haeno 
jä d 1 er balmen ej mar Haende, 
; de jäden & alla frällen, der balen < KN 
bad re nen SATAN ffred långfomt fra 
jeende till det ouphörliga regnet: cc 
YRateh till den 30 och 31 Augufti fnbe fe 
alla frållen få att den blef oduglig till 3 c, 
mwändag till mat, der den genaft armejades 


ra. 


äden totalt på 
funde an: 


äs 


Skogseldar hamwa tdv till följe af den mäta mwåderlefen 
tuträffat denna Jenunar: 

Foderwärter oc Rotfrukter, bland desja vdlas förnäm 
tigaft Potatis. bwilken ej gått till på tung jord, men gipvit 
någorlunda god årg på tandjord. 

Höberguingen, jom till följe al regqwwädret warit läng 
maria, anfeå ha tunmat den arfaltning, att det fyller behut: 
wet för freaturens utfordring till näfta war, vanfedt manga 
ängar i noria delen af focfuen, fom mwarit öfnverhvammade 
af matten bela jommaren, lenmats obergade. 

Odlingsföretag af förre omfång äro bearbetade i Kau 
niswara by, med utdifning of en frörre myra, Wwvartill ftadör 
anflag blifwit bewiljadt; änges= oc åferodlingar fortgå defs> 
utom årligen, oc börjar allmogen inje wigten af jorden8 af: 
dikning mera un än bwad förut warit fallet 

Binäringar är bupvudjakti aft tillmwerfuing af Tjära, le 
veranee of Saatimmer till werksegare jamt Pottaffebränning 
Allmännare arbeten, förom mwägbrytningar, hafwa ide blir 
wit utförda, bwariqenom en for del af inhyjeSkefolfningen 
fafnat arbetStörtjendt. i 

TFjenftefolfets aflöningar äro för närwarande: Piga 40 

a 50 Mdr, Drång JO a 100 Rdr och äfven derutöfver per 
är, utom mwanliga Imallader. 

| Sköjdalfter af någon nämmvärd beffaffenbet, förfärdigas 

ej inom Gillet. Det bufwudjakligafte är enfelt gjorda Bord, 


Stolar, Sängar jamt Spinnrodar. Finare Byråer, Drag: 
fiftor, Ståp med mera of Fun, betsade, förfärdigag aven 
på beftällning. 


Från Ofwer-Kalir Gille. 
Aj yr JInipektoren BV. Krook.) 
> Stornet, ortens Dufwudutjäde, Dwilket fif utfås i mans 
lig tid, bar, oaftadt den regniga mwmäderlekfen lemnat en nära 
nog medelmåttig affaftning, ebwrwwväl ftörre delen af fförden 
tillfölje af froftffada ej är anmwändbar. 
— Råg, bwilfen börjar att mer oc) mer odlad, ehuru dif 
ningen för denfamma är längt ifrån fullftändig, har femnat 
ungefär 15:e fornet, doc af lämre beffaffenhet. 
Hofre har fålom grönfoder lemuat en viflig fförd. 
Potatis, bwaraf utfädet lifafom förut mwarit obetydligt 

bar lemnat en medelmåttig affaftning. ij 
Höfförden bar Wwarit medelmattig. 


Från Öfwer-Torne Gille. 


Aj bv DIP uten A. Miller. 

Sommarens anfonut mar ar tandtmannen mer 
tigt efterlängtad till följe den ftora brift på bell 
jem rabdde, men földen war tywäre ihållande, att boffapen 
länge måfte utfodras nn vdy der fulltomlig britt på rt 
eqde rum, utfläppas på pete, ehuru litet eller tntet mat » ar 
att finna. Den 2 Juni inträffade ett Pärt Mon ider met 
tall nordlig ftorm jom fortfor fill den 4 på morgonen, detta 
orfafade att nägra Hältar, Kor, Får ar hunger och föld fing 
tilljätta lilvet 

Förft den 3 Juni funds i allmänhet fåningen företaga 
och bar wåderlefen mwartt mindre gqynjam för årswärten, regn 
inträffade ofta men efterträddes alltid af fall ihållande nord 
lig mind, Wwarjemte frojftnätter emot den 30 oc 31 RHuqultt 
ffadade Kornet fom då mar offuret att dehamma ca fröbart. 

SF de byar tom Aro belågua epwvanför Mattarengt oc 
nwvareft i allmänhet Jaddes tidigare än det i början på Sunt 
inträffade inömådret, fuude ocfja fförden tidigar. företagas, 
nvarför den till det metta war jullbordad före P omnämnd 
foltnätterne inträffade. 

Råg fom vdlas obetydligt har tenmat i aftaftning Site 
fornet, Kornet jom År bufwudutjädet omfring 4:de od) Pos 
tatid fom nåftan är den enda jordfruft tom odlas, ANven 4:be 
fornet. Foderwärter odlad ide med undantag af någet Hafra 
jom afbergas till qröntoder. : 4 

Hötillgången anlet hafhwa blifmit nagot over medel» 
måttan, hade ej ihållande regi och deraf orjafadt wattenflöde 
bindrat afbergqningen, bade attaftningen blifwit Ymntg.. 

Ladugärdsffötfeln bedrifmes lifa iom förut och utfordringås 
fättet bar Atminftone i affeeude a boffarstordiets belparande 
wifjat fig wara ändamålsenligt, nvarförutom Anv n god jmörs 
affaftning lär erhållas och bar fonumnen qanifa betydlig ine 
fomft på denna näringsgren. Smöret affätted dels på Stod 
holm dels på Norrige. ; ; 

Råara förre vdlingsföretag bafwa under Året ej cat rum 

Såvm binäring bar till Sagwerken levererats Sigtim 
mer; handjägning ar Pantor eger blott runt mom Korp 
lombolo Stapellförjamling. 

Säränning R Hottaftetillwerkning utgöra och bina 
ringar, äfvenfom larfiffet i Torne ell. : 

; Skbora öde till affaln tillmerfad bögft SLVR 
och inffränfer fig till förfärdigandet af Fördon och Forkbbatar. 


ÖN 

De långa winteraftnarua föntle doc på ett nyttigare Tätt 
funna amvändas än bwad mi är förhållandet, I bäundele all 
mogen funde erhalla undevwisning I jAdana Nöjdatfters för 
färdigande fom bade efterrragan, eller fan finua anattning 
jynnerligaft tom befolkningen i allmänhet ide är utan hår 
och fallenbet för Möjdande ; 

Uti Moderförfjamlingen finnes em falt toltffola der unde 
året 145 barn af båda fönen atujuta underwisning. Åfwen 
i Storpitombolv och Hietoniemi Scapellförjamlingar föras fafta 
folfftolor der wanliqtwis 530 a 60 barn undevwijas. Inga 
imäffolor finnas utan blott eu privat der endaft jwenffa barn 
UNDdevwNaE. 

> bboa - SR A Na å 
föga SINNE är mydet trydande, utgifterna uppgå för 
inom Moderförlanvingen till 4,584 Ror Nmt 

Hietantemi Kapellförjamling > om SITT 4 

Storptilombolv d:v 

4" " 

&S:a I,A42 Rdr NRwmt, 
förutom, borg Tom temotö rån faltialsåle: Selbmngben 

Ci SddebbLeeE Kenea RER 
- nt TOR 3 R fIneg i Moderförjamlingen od) de 
hufivudjatkigen veligiöft 6 Dn Do EN 
fran q hiltorijtt innehall oc) antitas 

Sodfenmagagin finnes här ov ör ES 
tring 140 farng ge z a Bj nr rr 


Från Arwidsjanrs Gille. 

tfn q (Uj hv Kronolänsman I. Starin.) 

Afwen denna gång bar härwarande Gille att beklaga det 
ki krk a bleta geftalt mandrar bland of deja 
höftfonn e Heg er; emedan den ffarpa földen under förliden 
förbo SE nägra få nätter förftörde frörfta delen af wåra 
fllkge bild t Med ftöd af ladugården och tills 
fall ffören jenfter wågar man wäl beppas att hungern ide 
att till ÅR offer band allmogen under winter, men, 
ER RE erbatla fröbart torn att äter fafta i jur 

SÅ NS Supriagär ingen utfigt för de flefta. 
flora gå na SE aktra bwaruti betolfningen räfat genom 
serie a - SS öljda mifwärtår, har mydet ffadligt in= 
nn i a enfet, fmwittet under tiden haft föga märFbart 

g, emedan en hwar har marit nödjakad företaga jadant 


61 


arbete, jom med möjligen förfta funnat löla dagend brännande 
fråga: fwad ffola wi åta? Vadugårdsffötfeln, bwars fördel 
man haft tillfälle inje, Wyncs på fina ffållen egnas fi m 
tanfa och) närma fig något bättr 

Odling af lin ar det frö fom genom Utffottetå Förj 
hit ingått od) blaud flera jordbrukare fördelatå, Är blifvit 
förjöft härftådeå, lamt har, på de ftällen der det slifwvit fådt 
på lämplig jerdmär, ycfats mal, od) torde hafwa fin fora 
nytta om denna produttiow äNven här wunne uppmuntran 

Handaflöjder aj diverje erforderliga offekter i busbållet 
idfad temmeligen allmänt, men blott för eget hot eller högt 
obetydligt till aljalu. HOmad bustliten bland månnerna I oll 
mänbet angår, är ännu mycdet önrvigt att önfta 

Flere bland Lappgwinnerna ega färdele$ Faret bet att af 
trädrötter förfärdiga, för jawal eget behof fom afialu, linor 
trvdjar, ett flagg fäcar, forgar od) detor; tunde desia Nöjd 
alfter uppmuntras med nagra centner mjöl, att utdelas bland 
de meft idoge och ffidlige, är jag öfwertygad att on täflan 
i flit och fficdtigbet uppitode bland lapparue och torde Inart 
fomma att utgöra ett ide ringa underted rt omangen bröd 


108 foja. 


Från Arjeplogs Gille. 
Th. Bin 


Af Yr Kyrkoherden P r 
sywad arvåmwärten beträmrar, 
net den 18 Maj och afflutades 
i fomma månad. Fran jaddens början till den 
were mulna dagar med falla nätter, men började lihvål da 
att blifwa mildare luft, bwiltet fortfor till rörlta daqarne I 
Juni, då det After blef fallt med jnsfall. Den 3 Juni anyo 
bättre wäder, iom förtid till efter midiommar, då persniat 
dagen ett mwälgdrande regn föll, met 
iom utgjorde flutet ar Juni och början ar | 
tande härdt mwältamväder med fulig luft, ja att mwårtligbeten 


fortaid föga, och Mutet ar denna ftorur blet föld då froftöne 
; gs den 4 och S Juli. Der 


ja börjades kmnungen a for 
äå de flefte lågenbeter den 25 
29 Maj 


men i oftigt bela den wedfan, 
Juli, mar ett ibäl: 


mwärt att mara bättre, tjenligare e Å 
oc då och da emellanåt wederqwidtes och täffadet ar regn, 
ehuru folen ofta om dagarne bortföymdes ar melm, 4 att 
ben föga med fin mwärne fit tmverfa på gvödans bringande 
) dåtrar började dudf fornet, Tom ar ortens 


till mognad. På fan 


I 
' mare hemman redan natten mellan Å ERS 
efter började det mera fortfarande för all ännu offadad Arö 
cd mildare wåderlef bwilfen 

LU 


62 


enda utiåde bwad jpanmal angar, att mata den 20 Augqufti, 
och ffördades af någr åbver fort derefter någorlunda måälbe 
bället. Men den & Hungjord mindre förfigfonmna grödan, jom 
ännn war alltför omvgen att ffördag, fradades redan något 
af froft natten mellan den 23 och 24 Augqufti, iamt än ytter 
figare hela medan efter Söndagen den 29 Auqufti, da jorden 
på aftonen In petäcdtes vd) det under de följande dagarne 
jnögade t den Ännu wäraude grödan i förening med flere Ä 
vad inträffade froftnätter under ffördens pågaende, jå att 
ftörre delen bland fodnens Aboer ffördat endaft Nöjd och inga 
andra dafiwa pålitligt fädesforn än blott de, om före föld 
medans inträde wore nog oemfänkbjamne och förfiftige, att i 
bebaglig tid förda jine någorlunda utmatade fandafrar. 
Potatisaftaftningen bar utfallit bögft olifa, i det potå 
terne & om del bemman upptagits jemuftora oc) af god be 
ffaffenbet, Wwilfet ytliga förhållande inträffat bes de Äboer 
jom fatt fina fröpetater djupare I mullen. Då deremot a 
andra lägenheter näftan inga dugliga potäter ffördats och po 
tatisfälon affrujit, bwiltet oyctiga förhållande man tyds hafwa 
warleblifwit bes de äbver, jom af gammal wana emvift bafiwa 
jatt fina fröpotater alltför qrundt It jorden, då fannolift fro- 
ten får mera maft önver dem. 

Höaftaftningen har både I myrängar, hardmwallar och 
freandflätter utfallit medebhnattlig, lamt balmaffaftningen god. 
dr Fiffet är i aftagande, bwartill man anfer den of många 
pöftetiden idkade juftringen mara en ftor ocfaf. DÅ af will 
oc. Oost Jour (vo ANV rE wdBteg TER FOR INNAN Tv 
björbate. adlig ffräcd för lapparned rens 

fr. rm , > . 

(SHR i RU i någon nåmmwård mängd inom 
ae EN 5 affalu förfärdigas, är notrep, fom begag: 
crmed draga not och ena; borep, jom begagnad 


till telar i D MN 1. ” Å 
SDS och ena, tamt rvactinor, jom begagnad till 


: Efter 2 ärvs uppehåll fommer nu Säatimmerhuggning 
i denna winter werfftällas & de jynetrafter bland frono- 
bl RR na er bera ftubböresafgiften nu ändtligen ar 
Ne ande SI antagen, och fwarigenom eu wålbehöflig 
tförtjenit Jäledes at mången mwarder beredd. | 


Bil. 
Till Kongl. Laudtbrufs-Akademiens Förmaltnings-Komt 


Härmed far | äran Arginva en 1 jam eedogörelN 
öfwer werfjambeten wid Iorrbottens läns Candtoru! jfola 
under det förflutna året: 

— Sutill den 23 filt Juni, då en lärling DD. Wikberg 
målfte för vohörjambet oc motvilja för Hudrr a Styreljen 
från Skolan ffiljas, har lärlingarnas ant L uppgått till 12 
planud hwilfa fem uteraminerades den 19 fött. Oktober I nh 
waro ej blott af frörvi on bland Styreljens Herrar Veda 
möter utan ähven af flera bland de för Skolans Tramgang 
nitälffande perioner.  Churw framitegen mt nua eramen 
enligt min åfigt, i theoretifft afeende I allmänhet ej mer 
jadane de funnat mwara, banva Myra nd de uterantinerad 
tycats fjelfwa förffaffa tig tjenter mom länet. Den femt 
biträder fadren wid ffötjeln ar deg benuman Den 1 fiftl 
NRowember initälde fig de ai Styretjen te afgänguas ftållen 
antagna lärlingarna, oc har man all antedning fill hbögita 
belåtenhet med fawäl de nyantagna font de qwark arande, 
emedan allas jäwal flit jom uppförande hittills mwarit beröm 
wåärda. 

Den teoretiffa underwisningen fortgid morgon sd) afton 
intill den förfta fiftt. Paj utt de amnen Kongl. Majts nd 
diga Reglemente föreffrifwer och i öNvVerenäjtammele m ed ben 
af Songl Landtbruts Akademiens Förrwaltuings-Nomtte falt 
ftällda planen. UWnder Jonumaren och höften har undevwiats 
uti bokföring, mwertlara, fandtmätert och aNvägnur Stout. 
Från den 1 fiftl. Nomwember, FA tent epvan jagt de nyans 
tague lärlingarne antände, fortgår underwiswtugen px ena 
banda fått om under föregående winter vd) biträdes under 
teduad härmwid, nun på fjerde aret, ar def; nuderlärare Herr 
M. Persjon från IJemtland. — Alla lärlingarue äre bördrga 
från länet. . 

Fran flöjdffolan och fmedjan hafwa, utom reparation af 
gårdens redftaper, plifvit under arets lopp förfärdigad. och 
afyttrade: en vullhart, en mwält och en faftmaltin. Scrftild 
underwisning uti bofbellaget meddelad härftäded af en ran 
Kongl. BWeterinär- Jultitutet förtiden  bölt uferaminerad bor 
bejlagareselev, och Är tillfälle för allmänheten öppnadt att 


ö4 


; a Sima båftar bålitligt frodda.  Gmdalt ett fatal, meltas 

SERENA bälta par bittilld fallit på Landtorutsffolans 

tott stR Skolans åbyggnader har on gammal med 

bod, om ditv badjtu jemte Inedja blifvit borttagna od) erjatta 

warjemte cm my isfällarbyggnad äfvantont ett nytt mwerthus 

blifmit uppförda. — Under innewarande winter nmåjte tanan 

vedet uti ladugården till en mwålendtlig del förändras. Å 

Skolans jordbruk. Sedan laga ftiftet inom byn blif 

mit genom Foual. dom faftftälldt, bar Skolan, fran och med 

den 9 fiftl. April, tilltrådt jura NYA egolotter, utgörande en 

rymlig, men i det närmafte janmmanhängande figur. Jordz 

månen, ehuru olifartad — doc meftadelS hvartmylla på ters 

betten — är af utmärtt beffaffenbet. Def hbufwudfel är bot 

teniyra; men emedan ntningen år gynnjant, fan detta fel 
Lätt afbjelpad. — Under jonumaren Hahva, af den öppna åfern, 
22,5 qwadratrefwar blifwit ullftändigt grunddifade trädda, 
begödslade vd) fedan den 10 fiftt. Juli beradda med höftråg. 
En nyedling af 50 mvadratrehvars mwidd från 1567 har dej: 
utom efter förutgången afdifring och begödötling innemwarande 
är åfwenledes blifwit Defadd med bhöfträg, jämnt för framtida 
qväsmwärt igenlagd med qwidrot. Aumärkas bör, att till ut: 
jäde d desfa begge trafter amvändts en af underteduad bärs 
ftådeg naturaliferad Toft rågioct (Fohannisråg), bwilfen båf- 
dat fitt goda ryfte få tuhlvida, att den i böfta$ efter en fots 
utjäde per tunnland — fenafte fädden werfftälldeå den 15 
Juli — lemnade em vik qvönfoderfförd för lie. Aterftår mu 
blott, att jamma rägiort måtte under det ingångna aret lika 
jom är 1868 från desja fält lemna om fullmogen fförd af 
38:e fornet, wågande 15 Lisp. per tunna — oc) ragens före 
träde är i desja nordliga trakter ädagalagdt. Ett wilfor för 
böftrågens framgång harftådes är dock, eter hwad härftädes 
bittill wijats, att def fådd merkftälles få tidigt fom möjligt, 
emedan den då till em otrolig grad tuhvar fig och derigenom 
ej blott fparar utfide utan åhven förfta höften lemmar gröns 
foder af en fots längd. Emedan jnön här i Norrbotten al: 
drig faller förrän marten är wål tillfrufen, få är rägen här: 
ftådes ide utjatt för de födra vrterna8 wanffligheter. Not, 
brobdz famt bwitarmaffen äro hår ännu ofända. Froften är, 
pbeväfnadt de mera fälllynta hagelffadorna, den enda fienden 
rägfältet har att möta, men hans härjningar funna fill en 
betydlig grad förmildras genom tidig jädd. — Kubbbwete 
utjäddes förliden höft. — Från betesmark fom twenne år 
legat afdifad hafwa 60 qwabdratrehwvar förliden höft blifmit 


65 


uppvdlade för att efter Mulljtändigq beqödsting iedan den 
temnat eu fädeågröda förvandlad till qråsmwall. Utom den för 
utnämnda fäcditnngen & 224 mvadratrehwvar, hafva 4,050 
iträdffot öppua difen, 6 fot breda och 3 fot djupa blifvit 
diverje ftällen under årets lopp upptaqua. Den 26 fiftt. INR 
mwember började afdifningen or en bittills föga gifvande myr 
äng af d4 tunnlands awidd, fmwilten afditning fommer att 
fortjättad Hela winter, oc) hahva till dato utaf det derjtäde: 
tillämunade 8 fot breda och 7fot djupa afloppsditet 340 fträd 
fot blifmwit upptagna 
MNätterna -emot den 31 MAuquiti jamt 1 oc) 2 September 
inftällde fig ortens mwantiga nattfrofter.  Oefförinnan bade 
dock blifmit afbergade 14 myctet ar forn: oc) ragfälten, att 
utfäde förefinned för ingångna året. Daftadt förden mar mer 
än mwanligt ffarp, tillintetgjorde den ej, i anfeende till defs jen 
tida inträffande, den öfriga Épanmnälens duglighet till bröd 
föda, ehuru qvaliteten bler förjämrad och qvantiteten förnuin- 
jfad. Den har dock temat femte fornet. — Potäterna hafwa 
mwid Landtbruföffolan lemmat 3'/, forn Jamt blifvit ar ut 
märtt beffaffenhet. De mworo hårdt drifna före jättningen i 
drillfärorina, iom wore begödstade dels med pudvätt Dels med 
flytande fpillning. Adertow qwadratrenvar åter hafwa för 
(iden wår Olifwit iqenjädda med flönver och) timotbhej. 
Höaffomften, eburu ingalunda viflig, är doc fullt till 
vädtlig för det fåtal freatur fom för nåvwarande fumes wid 
Skolan. Desia utgöras af 19 mjölkande for, en åldre tjur 
en tjurfalf, fyra häftar, atta får, warförutan Länets Hus 
bållnings-Sållffap härftädes fationerat en förtiden böjt från 
England införffrifven fpringgumje ar Svutdwmwurad. 
"(En ny trädgård utgörande 5 qwadratrehvar bar blifmwit 
uppodlad ifrån den gårdstemt, derifrån De förenånuda byag 
uaderna bortflyttats. Denna trädgardsanläggning bar fring 
planterats med 154 ftycfen halfwurna mwilda trän, hmwarjemte 
en mängd hädar af buffwerter för pryduadens ffull blifmwit 
anlagda omfring gardstomten. | 
I Reon alt Landtbruföffolan blott år Selenga utt 
def enda binäring, gr nen EN deraf 
till ftörfta delen bortgått i fjeliwa förmaltntnget soc oo 
fer fn mr åft stan tulbefterade den 12 filttt. Suli ar Herr 
Kongl. Sekreteraren och Stommendören A. Dbdelberag. 
Afwa LTandtoruföffola I SFanuari 1570. 
Sirt. Arel Fogelmarf, 
Skolans Föreftandare. 


jl 


MRorrbotteus Väns Kongl. HOushdälnings- 
Sälljfaps 
Matrikel i Februari 1870. 


d DHrdförande: 
>. P. Bergman, Landshöfding, Ofwerfte i armén, K. IR. O 
NR. S. D., R. BW. D. 
— Vice Oudförande: 
MB. v. Rehaujen, Ofwerfte-Löjtnant, R. S. OD 


Sefreterare: 
Auaujt Cajanus, Teleqraffommisfarie 


Förmwaltnings-utffottet: 


Ordföranden 

Bice Ordföranden. 

Sekreteraren. 

Örape, IJi., Kapten, NR. S. D. 

Bergftröm, H. IF. Hemmandegare. JM 

Nyftröm, I. E., Förfte Landtmätare, Afvittrings-ftyreSman 
Widmark, H., Löjtnant, R. W. D. 


Suppleanter: 
Shvough, R., Kapten, R. BW. D. 
Holm, B., Kollega. 


oushållningsgillen. 


Lule Stad. 


Ordförande: 
kinell, I: Me, Handlande. 


Ledamöter: 
Amnéus, NR. L, Poftinfpektor 
Badman, EC. I, Rektor. > É 
Bergman, S. P., Pandshöfding, Ohverfte i ar 
"én,  NIDIIL OD MW. D. 

Bergftröm, MN. CE, Handlande. 
Bendert, H. A, vo. Conjul och) Handlande. 
Brandt, I. E., Guldjmed. 
Budt, I. G., Landskanslift. 
Burman, D., Stadsfomminifter. 
Cajauus, A., Telegraffommisjarie. 
Didman, C., Urmakare 
Eftftröm, B. A., Landskamrerare, R. NR. D 
Elowjon, G., Leftor. 
Ennes, 6. A., Jägmåftare. 
Forbberg, B., Handlande. 
Benberg, Y- A., Landslekreterare. 
Gowenius, P., Handlande. 
Hadzell, FI. IW., Ingeniör, 
Örape, X. I, Sapten, R. S. D. 
Hammarén, A., Rädman och Handlande. 
Holm, D., Kollega. 
Holm, P., Sadelmafare. 
Holm, B., Kollega. 
Holmgren, Poftiljon. 
SR 3. A., Radman. 

ohanuején, Lotsälderman. 
Lange, A., Handande. 
Lundblad, A. R., Disponent. 
Nyftvöm, I. C., Förfte Landtmätare och Ajvitt- 
; ring&-ftyresman. 
Rydberg, EC. A., Stadb-Kasför. 
Shough, R., Kapten, R. WW. D. 
Sundftröm, N., Handlande. 
Sundftröm, H. FI.,; Handlande. 


Sundberg, D. D., Handlande 

Thulin, 6. T., Fingelfedirektör. 

Tryjén, A., Berqmåltare. 

Bdaldenftröm, Frith, Landträntmäftare. 
FVWWaldenftröm, EC. M., Doftor, R. BW. TD 
Waldenftröm, R., Ingeniör. 

Widmark, H., Löjtnant, R. IB. D 
YWidmartk, P. F., v. Kvllega 


Pite Stad. 


- Ordförande: 
Rydftedt, G., Jägmäftare 


Ledamöter: 
Dahl, G., Auditör, RN. II. D. 
Efman, Ö., Apotbekare. 
Clfgeen, €., v. Conful oc Handlande 
Hägaftröm, G., Tulluppfyningsman 
Lindforf, I, Kapten 
Lundftröm, A., v. Rektor. 
NRordftröm, I. G., Handlande. 
Nyman, CE. E., NRNadman. 
Ringiud, L. A., Telegraffommisjarte 
Rutbäd, D., Borgmåftare. 
UWander, L., Kollega. 
PWallmark, 2, Byggmåltare. 


Haparanda Stad och Neder-TBornc Socfen 


Haparanda. 


Ordförande: 
Bafant. 

Ledamöter: 
Rjptund, E., Grofhandlare, R. VW. D. 
Bellman, G. W., Telegvafdirektör, Löjtnant, 

R. RR St. D. 3:dje KL. 

Bergften, A. G., GHåradsböfding 
Burman, 6. E., Kyrkoherde. 
Burman, G. D., Telegrafasfiftent. 
Boftröm, I. D. Handlande. 
Forberg, NR. P., Handlande 
Gclerftedt, G. B., Rektor. 
Genberg, D-, Provinciallåfare. 


170 


Haparanda. 


Mattila. 
Haparanda. 


Wojafkala. 
Haparanda. 


Dijebyn. 


Hijebyn. 
Sjulénnrtk. 
Hijebyn. 
Stopparnås. 
Sjulsnäd. 
Hijebyn. 
Lillpite. 


Pitholm. 
Hijebyn. 
Blasmark. 
Langnåäs. 


HOijebyn. 


IJefre. 
Roknas. 
(Flfsbyn. 


Grape, 3. Kollega. == 

Grape, Th., Telegrafasjiftent. 

Lindftröm, I. Is Poftfonmmisjariv. 

sHertsman, IB, Handlande. 

Holmftröm, IJör., Garfiware. 

stroofk, A., Tullförwaltare. 

vindb, I. M., v. GConful. 

Lundgren, I, Feleqraffommisjarie. 

Pipon, I., Kollega 

Pipon, C., Ingentör. 

Stenberg, 6. EE, Häradshöfding, NR. MW. D 

Strömberg, I, Färgerifabriför. 

Törulten, A., Major, NR. S. D. 

Wallin, A. F., Kronofogde od) vice Härad 
höfding. 

MWennerftröm, MN, v. Conful och Handlande 

MWRefteraren, C., Handlande. 

Zachriston, Abr., Handlande. 

Hadrison, AA, Handlande. 


Lå 


Obrling, Handlande. 


Pite Soten. 
Ordförande: 


Rehaufen, BW. v., DOhwerftelöjtnant. 


Ledamöter: 
Andersjon, Brynolf, Poftförare. 


. Berg, Jobh., Hemmansegare. 


Berglund, P.A, Nänmudeman. 
Berglund, And., Hemmansegare. 
Bergwall, DL, i 
Boftröm, EC. P., 
Björkman, &., - 
Burman, A. G., Stronolänsman. 
Badftröm, A., Rifsdagsman. 
Claufén, A., HandMande. 
Dablbåd, I., Henmansegare. 
Dantielåfon, A., 

Danielsjon, C. D., 

Degerman, 6, Jäamåftare. 
Degerman, Bruföpatron. 
Degerman, N. P., Hemmansegare. 
Engelmart, B., Handlande. 


”" 


Hijebyn. 
Frundafwan. 
Bergqswiken. 
Längträft. 
Dijebyn. 
Böble. 
Sjulsnas. 
Hortlar. 
Portönds. 
Borgfork 
Hortlar. 
Längträft. 
GSjulsnäs. 
Långnäs. 
nr 
stfSbyn. 
åfansön. 
StorforB. 
Rybyn. 
Sjulsmark. 
Portönås. 
Roknåäs. 
Alter. 
Gifsbyn. 
tillpite. 
GSjulsmark. 
Sitforb. 


Ofra byn. 
Pålsmark. 
Arnemarf. 
Böble. 
Trundafwan. 
Framnäs. 


Dijebyn. 


Swensbyn. 
Hortlar. 
Portsnåäs. 
DHijebyn. 
Håkandön. 


Erifsjon, MR. A., Her re 
frit Rin, - ge 
CEriföjon, E. Guft. 
Ersjon, I., ke 
Hedqwift, EC. A., Handlande 
Hedqwilt, EC. F., Hemmansegare. 
Hellgren, L., Nämndeman. > 
Hvrtlund, IJoh., Nämndeman. 
Holmgren, I. MN., Hemmansdegare 
Häggftröm, M. T., Injpektor. 
Jonsjon, FJobh., Hemnansegare. 
Svhansjon, IJobh., É 
Laråjon, 6. I., 
Larsfon, I. G., = 
Lindqwilft, D., Mämndeman. 

Lundberg, L., Handlande 

Lundberg, I. C., Hemmandegare. 
Martftröm, EC. MA, Handlande. 
Markluud, G., Hemmansegare. 
Marklund, D., ä 

Mattion Eklund, I., Oemmansdegare 
Mattsjon, Er., FE 
NRyftröm, Iufpektor. 

Nygren, SKomminifter. 

Hivfsfon, D., (unga) Hemnmandegare 
Htofsfon, D., ; 
Olofson, L., ” 

Dwen, (Gdw., Brufsförwaltare. 
Pehrsfou, A., Hemmandegare 

Persfun, Per, - 

Persjon, Iobh., ju 

Rheborg, Aug, Löjtnant. 

Rönnqwift, 3., Oemmandegare 
Sandin, I., SHäradsffrifware. 
Sandftröm, I., Ingeniör. 

Sandftr j 3 Proft och 


Stjeruberg, P. T., Dottor, 
herde, 2. WW. D 
Ström, NR. B., Major, R SD. 
Ställ, Matts, Hemmansdegare. 
Sundftröm, Job., 5 
Utterftröm, I: ; AE ! 
Malter von, EC. LC, Kronolåndman. 
Wiklund, I. IB., Henumansegare. 
MWMifkftröm, É., Ve 


”" 


" 


"| 


"| 


sStyrkos 


72 
Iefre. 
CltSbyn. 
NRonds 


Dijebyn 


Ava. 
(Gaddmwik. 
Sundom 


Afwa 
Björsbyn. 


Sunderbyn. 
Rutvik. 


G:la Staden. 


Sunderbyn. 
G:la Staden. 
Ajma. 
Björsbyn 
Ersnäs. 
G:la Staden. 
MWeftmart. 
Awa. 
Björsbyn. 
Ava. 


Pehrsön. 
Gäddmwik. 
S:la Staden. 
Awa. 
Sunderbyn. 
Guftaföfrid. 
Sunderbyn. 


Ahwva. 


Dberg, OL Aa, Hemmanssgare. 
Dphberg, I. Handlande. 


Ohman, Jon, Hemmanesrgare. 


Öhman, MR. A., pe 
Homan, P. UU, Kyrkowåärd. 


Neder-Lule Soten. 
Ordförande: 
Fogelmad, S. A., Direktör. 
Ledamöter: 
Mmqpvift, Henmmansegare. 
Andersjon, MR. P., Hemmansegare. 
Anderson, I. Ränmdeman. 
Andersjon, MR. M, Henumansegare. 
Andersjon, G. E. 
Andersjon, A., 
Andersjon, A. 
BHergftröm, NI. 
Beraftröm, I. 


Bergaftröm, CC I fo ", 


D 
BWHojtröm, T D., Häradshöfding, NR. NR. D. 


PBoftröm, IWW., Ingeniör. 
Brännftröm, P. A., Ingenior. 
Curteliud, D., Stronofogde. 
Crsjon, 3. E., Hemmansegare. 
Griföjon, C. F., Rämndeman. 
Cualund, 2. P., Henmandegare. 
Cnaftröm, 3, Brännmäftare. 
Ersjon, N., Hemmansdegare. 
Enqwvift, 
Cuqvilft, MN., - 

Fabricius, f. Nämndeman. 
Fabricius, MR. P., Hemmandegare. 
Hedftröm, P., Fabrikör. 
Hedftröm, Y Hemmansegare. 
Hedftröm, I 

Hjertftedt, Väftgifrvarr. 
Holmgren, D., Rättare. 

Holm, Sabnjunfare. 

Hollftröm, vr 6. T., Ingenidv. 
Hollftröm, LT ka Ingenicr. 
dolmjtröm, C. W., Löjtnant. 
JIJijafsfon, Jå, Hemmansegare. 


"” 


Ava. Iacobolon, I. D., Länsvjurtäkare 
Bensbyn. — FJacebölon, NH. Hemmansegare 
Ahlwvif Jovhansjon, D., 
Sönusjon, D., 7 
Ava Laréjon, LV. P., Rämndeman. 
PBörjeslandet. Lindaren, Ol:jon, I. F., Handtande 
Sunderbyn. Lindftröm, AA. Is, to Handande 
Gäddwit Lindftröm, MR., f- Ränmdeman. 
Autnis. Miltopée, Edw., Henmanscegare 
Ahhvit. MNRilsjon, DL, 
BörjeStandet. Nilson, M., 
Sunderbyn. INilsjon, 2, Henmmanse gare. 
Nordwall, I., Hemmandegare 
Ahlwik. Nordftröm, NN. VD. ; 
Björsbyn. Nordberg, I, Iugenidr 
Gila Staden. Nyftröm, Garfware. 
Selet. Ryftröm. Inipektor. 
Börjeslandet. Näswall, Nämndeman 
Pehrsön. Dtofsfon, MR, Hemmansegare 
Rutwifk. Pettersion, L. P., 
Sunderbyn. Rutqwvift, d. P., Hand laude 
Runvik. Ruuth, LT, REA 
Sandön. Sandberg, I: I., Hemmansegare. 
G:la Staden. Seqergren, A. BW. Hemmansegare 
Grifsberg. Selling, TH., Snnentör. 
G:la Staden. Stedién, A. A., v. Paftor 
Sandön GSundftröm, dö. "Öemmandeyare 
Pehrsön Sundqwift, H. P., Hemmansegare 
Abhwvik. Turdfjell, 3 a 
Gäddvik. IMikftröm, C. D., Gäftgifware 
G:la Staden. BWikftröm, SN Herr 
Pebrsön. Dbom, &IH., f. Riksdagsman 
Sunderbyn. Oblund, Ör langue: 


Öfwer-Lule Soten. 


Ordförande: 
Boden. Meijer, Apothefare. 
Ledamöter: 


Brobyn. Badman, D. I IN IIRe Ny 


Bobdträftforf. Bergman, GC. Sd. Löjtnant. 
Sähwvaft. — Bergdabl, + Häradsdomare. 
Heden. Blomqwift, I. I. HOemmansegare. 


(El 


Boden. Bolling, G., Doktor Boden. Sdönteldt, K., Komminifter. 
Cdfaft, D- Is Garpvare Stogsån. — Sdlvtern, CE. D., Sägwerköegare 
eSwartbyn. Ersfon, D., Tolfman. i Swartbjörs= = i | 
Byuddbyn. — Crifsjon, E, Ränmndenan. 4 byn. Strandberg, R. P., Gemmansegare 
Swartbjörs Boden. Sundbaum, A., Gältgifmware. é 
byn. Eråjon, 3I., Henunansegare. Skatamartk Sundqwift, C., 5., HOemmansegare 
Pittjorr. Forsberg, I, - Holmfori. Sundftröm, 6. I, Handlande 
Bredaker. — Hansfjon, KH. Ty, Henmansegare. YBrobyn. Söderftröm, I, Hemmandscgart 
Haradå Halin, H. Is, ” Heden. Wifhjelm, C., Fabrifsidkfare. 
Heden. Hvlmjtröm, +. P., d Såhvalt. Wallin, L., Hemmansegare. 
Swartla Hjurtsberg, Injpektor. vjusan FWifftröm, EC. MW. Landthandlands 
Boden. Hållqren, FI., Landtbandlande. Boden. IWeftberg, P.G, Direktör 
Rrokrorf. — Johbansjon, F., Stgwerksegare. Swartbyn. — Adellberg, O., Snicare. 
Buddbyn. — Jobansfon, M., Tolfman. Boden. -Ohrman, H. D., Krouolånsnan 
Fobansjon, I, (unga) Henumansegare. Swartbyn.  Dhrling, &H. P., Henmansegare 
Boden. Svhansjon, D. E., ; eSwartla. Ofterberg, G, Sdgwerkörgare. 
Unbyn. Svhansfjon, A., Bredåker. Hftröm, MR. P., Hemmandegare 
Heden Sönsjon, Is Boden Oqvift, G., Ingentör 
Boden. Lindgren, Ö., 
Holmfork. — Lindgren, Is Inipeftor. Råne Sofen. 
Abltråff. Lindgren, I., HOemmansegare. 
Lindgren, MN., Skollärare. > Ordförande: 
Bredåfer. Mattsjon, MR. P., Hemmansegare. Sjöjtedt, MA, Laudtbrufare 
Heden. MNilsjon, Iz, Hemmansegare. Ledamöter: 


Ribbyn. Nilston, MR. I | 3 ) 
FR SR i Pa Ål Rånbyn. Berghmart, 2. D., Landsfiltal. 
tjerf. Nordling, A., Tolfman. Sven, R., Komminitter 
EN Nordftröm, I., Hemmansegare. Strömjund. Ränlund, GC. Vandötingsman 


KAN 3. dawi 
EN EE NRordqwift, Ranbyn. Salander, I., HandNande 
nå Rordlund I, 6 Prftbolm.  Sundqwilt, G., Hemmansegare 
Unbyn. | Nordjtröm $ CZ BHöble. Stenberg, P., Inipektor 
; | re : Ir rom, C., Stollårare 
RR, Kyberg, NR. D., Ranubyn. VFennftröm, C D e 
Sr vyberg, JB. STEN 
MWittjerr. — Nyberg, LT, 4 NReder-Kalir Sofen. 
SE Olöfon, I. P., Ordförande: 
ON Dlofston, N., foftaden. I, D., Brufspatron 
Swartbjörs- Styrfoftaden. Hummel, " + år D 
byn. Dlofsjon, MN. P., I edamöter: 
3 5 NR. P., Henmansegare. 5 Aa SN 
i Pettersivu, I. HS : an Kyrkoftaden. aUnderöfon, a. G., se pr 
Swartbyn.  Pettersjon, I. P., yr NGT Anderson, G., Tullförwaltare. 
IWikbyn. Pettersjou, 5. , UL fa bo Näsbvyu. Bergmark, I: Handlande. 
tjusan. Pettersjon, GC. MB. Sijötltore — y Syrfoftaden. Bergbobm, ($. Ly Julpektor. 
Buddbyn. — Rutqvift, I. A., Hfmn KR BHrattberg, Arel, Herr. - . Og 
Sandftedt, I. F., Qitektör. , Bädman, BW. D. A., Telegraffonuntsjarte. 


i6 
Styrtoftaden 
BHjörknår 
Atroken. 
Role 
Styrkoftaden. 


Silndas 


Gammelgard 


Styrkoftaden. 


Miterbyn. 
Rolfs 
Syrfoftaden. 


Brända 


Heden. 
Swedjan 
= 
Smwartbyn. 


Rödupp. 
Bränna. 
Wännds. 
Landsjerf. 
Marjerf. 
Övljen. 
Mitajerf. 
RNRybyn. 
SKolmjerf. 
Bränna. 
Hultet. 


Bädftröm, HA, Handlande. 
Grape, I., Kapten, R S. D 
Hacdzell, SG. M., Nrvneldnspuan 
mreinridjs, Landtbrufare. 

Horny, G., Poftmäftare. 
Hägaftröm, € N., v. Konful. 
Sacobåfen, Iac., Hemmandegare. 
Lindgren, IJob., 7 
Rutbergl SS, Kapten, N.S: DD. 
Ström, D. 4H., Aputhefare. 
Ström, IBW., NRotarie. 

Sjöftröm, E-, HOemmansegare. 
ESteuftröm, I. M., Apotbefare. 
Swanberg, P. HA, Handlande. 
Sillftröm, I., Handlande. 
Tyjelius, Cdw., Doktor. 
FWallaren, A., Repilagare. 
MWiflund, D., v. Kontvaktsproft. 
Aberg, MN. G., Fjerdingsman. 
Aftröm, Fredrik, Hemmansegare. 


Hfwer-Kalir Soten. 


Ordförande: 
Edwall, $. I., Kyrkoherde. 
Ledamöter: 


Björlingsfon, G., Handlande. 
MrA a kd 
Bräånmvall, Hemmandegare. 


Bränmvall, MN. P., Hemmansegare. 


Cnaftröm, L., " 
Erölon, D., " 
Granftröm, Y., Rämndenman. 
Grundén, 6. C., Sagwerköegare. 
Hansfon, NR. P., Hemmansegare. 
Hendriksjon, Jacob, ” 
Jönsjon, C., Hemmansegare. 
Jönsfon, Henr., 

Strook, BV., Inipeftor. 

Larsfon, L., Hemmandegare. 
Larson, Lars, 
Lindbäd, Fredr., 

Cunbdin, I. 5, Handlande. 
Nilsion, LT. H., Hemmansegare. 


" 


Jod. Itilsjon, NR. P., Hemmansegare 


PJAnndsd. 


MNilsjon, MN. A., 
Sandman, A., Kronelänsman 


"n 


= 


Bränna. 


Kudola. 
Lapptraft. 
SKarungt. 
SKudola. - 


FKarbhuwaara. 
Karungt. 
SKorpikyla. 


Starvåjofkt. 
Korpikyla. 


Matarengi. 


Stengiå. 


Kieriswaara. 
IJobhopicti. 
Kengisd. 


Stenberg, C. IS., Handlande. 


Carl Guftafs Socten. 
Ordföraude: 
Sodenitjerna, L., Jägmåältare 


Ledamöter: 


Anundi, I., Hemmaniegare, 


Bergman, NRilto I., Hemmansegare 
Bud, I. P., 


Franki, O., Hemmandegare. 

Grape, F5., Kyrkoherde. 

SHendriköfon, O., Henmansegare 
SKynylå, : 

Straud, I. 9. - 

TIuchea, ej ; 

JVålifkoffi, Pehr MNilsjon, Hemmansegare. 
Mija, P., 


ÖOfwer-Torne Socen. 
Ordförande: 
Miller, A., Disponcut 
Ledamöter: 
Bergdahl, CE. M., Landsfiffal. 
Hadzell, H. MB., Kronofogde. 
Nyman, P.A, Handlande. 


Pajala Socfen. 


Ordförande: 
Sohlberg, EC. I, Brutspatron. 
Ledamöter: 
Alatalo, D. I:fon, Hemmansdegare. 
Aro, G. I:fon, Gäftgihvare 
Beraftvöm, I-, Henumansegare. 


Muoniowaara. Forsftröm, B., Handlande. 


Pajala. 


Lasju, I. Hansfon, Hemmanscgare. 
Pajala, F- OMON, » 


78 


Pajala. 


Rurrbolm 
Långnäs. 
TZbhorberg 
Buft. 
Radfund 
Båtjaur. 


Glommerträft 
Lapptråft. 
Botfele. 
Glommertråft. 
Badtjaur. 
Glommerträft. 


Karefuando. 
Maunu. 
GSamwisomutfa. 


Sappero. 


Pajala, D-, Henmmanscegare 
Pellita, D-+ GGältginvare 
Stenborg, 2, Paltor. 
Widman, I. E-, JFågmaltare 


Arjeplogs Sofcen. 

Ordförande: 

Winnberg, TH. Kyrfoberde. 
Ledamöter: 

Burman, D., Kronvåbo. 

Carlberg, 5- UW., Styrkowård. 

sjellftvöm, CA. T., Handlande. 

Holmftröm, F., Kronolänsman 

Sundftröm, I. NRänmdeman. 

Fdallftröm, I., ronvhenmmansåbo 


Arwidsjaurs Soten. 


Ordförande: 
Skarin, I., Kronolånsman. 


Ledamöter: 
Enygelmarf, 5. $. 
Fjelljftröm, C. R., Paftor. 
Granberg, I. A., Hemmansegare. 
Högberg, Stollårare. 
Lingftröm, EC. E., Kronohemmansåbo. 


Törngren, A. D. D., t. f. Jägmälftare. 


Cnontefis Soten. 
Ordförande: 
Curteliu8, I. D., Kyrkoherde. 
Ledamöter: 
Hadzell, EC. I., Kronolänsman. 


Grape I., Klodare och Hemmansegare. 


Raattamaa, I., Katcket. 


Jutasjärmi Lappmark. 


Leftadius, R., Kronolänsman. 
Stenborg, Paftor. 


MRorvwifk. 
Pajerim 


Owidjod. 
Tjomotis. 
Wuollerim. 


Mattisudden. 


Ullatus. 


Hakkas. 


Jofmots Sokcu. 


Ordförande: 
Ullenius, I. C., f. d Kronolångman 


Ledamöter : 
Berlin, M. T., Kateket 
Buqwift, L. A., Fräljehemmansåbo 
rit fon, Er. DL, Rybyggare. 
Sorsman, L. I., Landtbandlande 
Lothiginå, S., Jägmåjtare. 
Mannberg, D. I., Landtbrutare 
PMiannberg, I. D., Klocare 


"Nordlund, MN. I., Nybyggare. 


Sandqwift, I. i 
VWefterlund, CE. A., Kronolånsman 
AFefterlund, I: E., Nybyggare. 


Gelliwara Soten. 


Ordförande: 
GSiljwerbrand, Th., Kronolånsman 


Ledamöter: 
Appelqwift, Skollärare 
CEngelmarf, Skogqsupplyningsman 
Landftröm, E., Nybyggare. 
Pebhrsjon, P., Nämndeman. 
Stenborg, Paftor. 
Söderberg, Klocdare. 
Ajtröm, I: T., Tingstoll. 


so 


Styrelfen öfwer 
Pandshöfdingen m.m. 


Afwa Landtbruksffola. 


Didförande: S. P. Berqman 
ESefreterare och SE v 
Lrdamöter: FärmwaltningSutffottet 
Gcjtnant GC. 5 Söpelnnd 
Brufkspatronen D. Hunumel 
Grofsbandandenr Mm. Mm. C. Ajplund. 
Guldjmeden CE. 3: Brandt. 
Landträntmäljtaren I. Idadenftröm 
Förfte Landtmätaren I. &. MNyftröm. 
Handlanden D. D. Sundberg. 
gänsdjurläkaren 3. D. Sacoböjon. 
Fngeniöven P. A. Brännftröm. 
Handanden NR. C. Bergftröm. 

v. Pajtor MA. Steffen 

Skolans Föreftändare: Herr S. A. Fogelmard. 


Snipeftörer: 


Suppleanter: 


attmältare: FTel.-fommisi. AA. Cajanus 


Norrbottens Väns 


Kungl. Hushållnings-Sälljtaps 


Handlingar. 


Luleå, 1871. 
Aftiebolagets Truyderi 


Protokoll, 


hållet wid Norrbottens läns Hus- 
hällnings-fällffaps ärsfammanträde 
i Lule den 28 Januari 1871. 


Närwarande:  Didförande: Sällffapets vice Ordförande, Herr 
HOjwerjte-löjtnanten och NRiodaren 28. ov. Rebanjen, jamt 
ber reftor 6. I. Badman, kapten GC. D. Bergman, nar 
niören P.A Brännftröm, Fron fogden I. D. Curteliu 
fyrfeberden I. A Cnglund, grofbandlarer D. Hummel 
lärowerföadjuntkten mag. D Hulm, lärom etSadjunkten 
mag. B. Holm, inqentören L Ruth, divektör I I. Sand 
itedt, kaptenen och riddaren MN. Shou ih, henunansenarn 
Sandberg och Segerqren, kyrkoherden ÅA. MA. Stetien 
bemmansegaren 2. /'P.- Sundström, beramäftaren ÅA. Te 
jen, räntwmäljtaren F BWBaldenftröm, favtencn ddaren 
DH. MWidmark, benmmanseaaren IMBitbor 1. fl, jamt uu 
dertectnad jefreterare jom förde protokollet 


NS 
G.D. Scdan hr Ordföranden sppnat mötet med 
att belja de nävwarande mwälfonma, uppläftes den aj 
fefreteraren affattade berätteljen till Suljfapet för Li 
1870, jä ydande: 


Brerättelfe 
till Norrbottens läns Hushållnings-fällffap för år 1570, 
wid def allmänna fommaonträde den 28 Jan. 1871. 
Den berättelje, fom till Sällffapet årligen på denna dag 
& fall afgifvas, fan ffäligen anjes böra omfatta dels de åtgär 
r der Sonwaltnings-utftettet i euligbet med Sälffapets beflut 


4 
tat af den jtandpuntt na 
; Sö of tutagit, de framiteg de möjligen gjovrt 
ken. tre Prof Fn Nu mwidaade erfarenbet om 
SE, SS 3 ma förwåärfstkällor om funnat anita oller I 
FEN cr ; den induftriedla tefelfningens fillftänd och d 
SOS b vil a bon begagnat fig för jr fortfomit, med ct 
d Nn råndringar jom i det ena eller andra fallet uti hit 
Se Db NV ietiLER v aunder Aret inträffat. Till qvund för den för 
| Fönmwaltningsutffottets protokfoUer od) de han 
u förelegat til dets ocpröpivande; för den jenare delen 
fulle una hanva villenas Arsberätteller till JTedning. Det dÄ 
belt naturligt att denna filtantydda önverhigt Mulle funna bli 
af ftort od) gagnande intveste. Men bärför ferdra$ myden 
forafälliahet a gilleSordförandenas fida mid argifvandet af 
deras berättelier, bwika borde upptaga den förre efter "und 
mängd ar tafttageller, Jom Annat göras och jom för ett upp 
mårflamt öga fällan uteblifwa. Mt weta att detta ide allt 
marit fallet, men da undantag inträffa, är ja mydet Itörre 
anledniug att ecfina oc rambhatta det. Ett jadant undan 
tag föreftunes för det ar, fom wit dag ONverle. Cu ganft 
riktig förd bar fnunat bemtas ur de avöberätteljer, fom nu 
infonmit, och det har derföre warit möjligt att deraf göra ett 
ianunandrag, fom inågon mon torde lemna en temligen åffad 
ig bild af förhallandena länet i Mwad bejanma beröra de 


vidragit, dels en omv 


ten I 
ltnqar | 


LN 
weenar af den menffliga werkiambheten, jom ligga vf närmat 
ody utgöra föremal för mar egentliga werfjambet.  BWisler 
ligen bafwa ide årsberätteljer tntommit från alla gillen, uf 
beller hafva alla berätteljer meddelat fulljtändiga upplosnin 
gar, Mvarigenom Mefor majte uppffå i en fulljtändig öfver 
tat, men fill någon del funna desja luder genom förut fånd 
förbållanden fyllas och till ett annat är bör man uma hoj 
pad att brifterna farväl i det ena fom andra affrendet blinv 
atbjelpta. a 

Hwad mu förjt angår Sällffapets direkta werkffamhet un 
ber aret, malte man erfånna, att den ide warit viftad på Ar 
dele$ manga föremål. Det är tiyanerhet Mminne egendom 
jom tagit Sövwaltnings-utifottets uppmärkfjambet 1 anjprat. 
'Srdan fontraft om arrende på fju ar blifmwit upprättadt med 
br I. 5 Sandftedt, hafva fyner och vefigtningar A egendo 
men i löjt och fajt blifwit merkftållda, och desja fyner hafwa 
nedbragt mwårdena till anjenlig grad. Sålunda har mwårdet a 
inventarierna blifmwit nedjatt till 3,618 rdr 79 öre oc) wärdet 
a byggnaderna fifaledes blifwit betydligt nedprutadt. Det 
utom bafwa brifträlligbeter a egendomen Yppats, Invilfa mind: 


mwål förlita fig med det anivrätsfull 

cd) deja brtttfälligsbeterå pand 

tagit de medel, jom från Sällffavet 

värd under året utgått ul 

rdr 72 öre. Viflwäl ärv åunn Flera 

att apven för munvarant tr icdf 
erforderliga.  Dafiedt desia, ide 

bar eqendemens ffötjd lemnat ett wad 

dy icdfe utan äl torde man funna < i 
ännu mwadrare i framtiden. Den arrendafor 
aliggande arväredogörelie återfim bland Ård 

De föriök jon Sållffapet gjort för tadr 
bättre bebandling bafiwa bitti beftått > 
erhålla ffidliga mejerifter, deld i att lemna 
i foftnaden för mejeriers inrättande. För mu a 
ingendera delem mwarit färdeleg lydojam. Den m a 
med refebidrag af Sällffopet böften 1869 beaaf fi I Ut 
ed) jom afflutade fin furs derftådes fiftliden böjt, bar funnit 
för godt att ide åter inftälla fig i länet, utan tanit anitäll- 
uing föderut, bwadau den med bennes furs för länet aficdda 
nytta blifvit omintetajord. Mindre luctiat älven det 
i HOietaniemi med underftöd af Sälljffapet inrattade m jer 
bafwa flagit ut. Detjamma ffall nemligen gå med förlutt 
men om ja är, torde orjafen få föfaåifolaftiqbeter och br ter 
iom det mwarit mejerisegarnes$ pligt att från början aff ivlpa 
Dela motgångar böra i bwilfen händelie fom belft ide werfa 
afffräcdande att fortgå i denna riktning, tv ladugården bar 
fom befant hittills blifvit alltför litet uppmärtiammad i länet. 
Ett efterföljanSwärdt erempel i detta fall fon Wefterbotten 
med all rätt göra anipråf på att wara, od) def: mejerier funna 
idfe blott ftå Jom möntter i Norrland, utan bafwva till och med 
mwädt uppmärfiaombet t det judtigare Sweriae. Måtte Rorri 
botten wäl bebjerta dena migtiaa omftåndiabet. 

Det under jonumaren hållna mötet i Råne war äfven 
deuna gång talvift bejöft af allmoge, fom med uppmärkfjambet 
åhörde det of landtbrufsingeniören Magquét hållna föredr 10 
tamt de mwärderifa upplväntngar jom der i öfrigt meddelad 
Den talrifa mängd of utftållningsartiktar, on der företeddec 
ddagalade mål ide någon fonnerlig for och allmännare frid 
ligbet i bandaflöjd, men lemnade fifväl bevis på, att bus 
Nöjden i bwad den affer eqvu förbyntning ide är belt och bållet 
förfummand. Prifer kunde wid tillfället utdelas till ett antal 
aj 28 och till ett belopp af 262 rdr, bwaraf det böafta prifet 
40 rdr utgid för en bingit. SÅ önffligt det än är, att ett 


6 


sundgångligt medel för fandfmannens efoneni Jom goda 
ägna allt jätt förbättras od att -Cåällltapet dertil 
mediwerkar genen belöningar, torde det det una ifråga 
fåttas, buvmvida det muvarande jittet att bedöma häfta 
märde är det rätta eller ens lärdeles tillförlitligt. På ett blott 
vtligt betraftande ap bälten ar man langt rau läker om at 
uppfäcda bans bättre eller fämre eqenjtaper, jå att det lätt 
liaen fan bända, aft en wanartig eller jwag båltt, eburu me 
fördelaktigt utieende, fan erhålla oförtjent pris. Denna om 
itändigbet bar på jenare tiden börjat nppmårfjommas. 3 
Danmark äter man häften muderga ett 1. fo fraftprof, oc 
detta bar redan wuwnnit efterföljd på utt oc) annat frålle 
Swerige. Det wore mahånda al ntiaott äfven häruppe 
tänfa på denna fak, och Atminftone tills widare nedjätta pri 
jet för hingft, om ban fortfarande Iajem hittills ffall underao 
endaft vtliga befigtningar. : 

Till farafwelnus förbättrande införffrof ESäljfapet är 186 
rasbaggar, bwilfa frationerades efter de olifa clfdalarne. Uta 
deta med dryga foftnader antfatfade baggar bar den & Mel 
deefteiv befunnits vduglig och bebärtad med någon fjufdom 
bwarföre han under aret blifmwit llagtad.  ESlagtet har id: 
betingat begre pris än 12 rer, ja att Sälljfapet på den affären 
redan förlorat närmare 100 vdr. I förbigående torde få an 
tecfuas den på fenare tiden mera uppmårkfjammade mwigten der 
af, att flagtdjur äro friffa. Det är ide fällan man får böra 
att dem efter den fon blifmwit fjuk och måjt fMlagtaå, men man 
bar fällan tänkt på, att em freaturet är jjukt, 1å bar fjut 
dumögiftet fannolift oftaft ingått i blodet oc) förderfiwat föttet 
bwarigenom detta ide fan bli någon fund od) närande föds 
rör menniffan. Af jonneclig wigt är ocfa, att mjölken af en 
tjut fo ide användes till föda, fv mer än ctt offer, I jynnar 
bet af barn, fan med fäferbet tillffrifvas denna orciat. 

Bland de binävingar, fom förtjena ferffild uppnuamtran 
intager fiffet ett framftaende rum. Sälljfapet anflog wid förra 
wintermötet 300 ror för ordnandet ar filfodlingsanttalter, men 
om Ingen ammnält jig för erbatlande af detta bidrag, bar an 
Naget ide funuat utga. Cnligt de äfigter man förut baft om 
fitfodling, ffulle detta ha warit att beklaga, men med den bättr: 
tuftat man på fifta tiden wunnit om edlingens fördelar, fan 
man betrafta jom en lydig vomftandigbet, att ännu ingen 
nedlagt Itörre foftuader för någon nuv anftalt i deuna mwåg. 
Det finues nemnmligen ett vundgängligt wilfor för att odlingen 
fall mwinna hitt ändamal, och detta är fredning. Om ft. er. 
lagen ide Oliv fredad, dels qvnom fri pasiage på mwisja daqn 


under fin gång uppför mwattendraget, dels under Iektiden. d 
qenom ändamälsenlig fiffrodffav, och ffyddad från lju trina, 
ifall odlingen befinnas näftan helt och) hället förfelad. 
weta attimära elhvar ännu mydet återitär att öra I nämn 
bänjeenden, och förr än fiffe-egarne funnat förmå jig att mid 
taga nödmändtga atgärder entinnoan, wore alla medel för 
cdling jnact fagdt bortfaftade. Inu nitädes har man offrat 
förre jummor för fiffodling än i Frantrite h tngenftädeg 
bar rvefultatet mera gådat fönväntningarne. I England och 
MRorge deremet har man fynnerligen mwinla It fig om freconing, 
och 1 begge länderua har följden deraf blipvit den allra yds 
ligafte. Waara onfträngningar böra jäledeå äunu wara rittade 
mera på ofbjelpande af de fivåra brifterna oc) olagliabeterna 
wid filfets bedrifwande, än på direkta förjöt att föröfa fiffar- 
ned antal, fom ofelbart lända till ringa nytta. 

För att befordra em bättre infigt uti den för länet wig: 

tiga fogåffötjeln, befföt Nånemötet att inföpa 150 eremplar 
af en utaf jägmäjftaren Björkman utgifven lättfattlig folkffrift 
i detta Ämne, men denna ffrift har ännu ide hunnit utdetag 
till gillena. 
Rae uppoffringar Sällffapet funnit för godt att underkfofta 
fig, för att till länets landtbruföftola loda lärlingar, jynas 
fortfarande bära fruft, jå att ffolan äfwen detta är funnat 
erbålla en god uppjättning of ynglingar. 

Det bar på annat Häll för ett par år fedan anmärtts, 
att HOusbållnings-fällftapen alltför litet eanade jin uppmårtz 
jombet åt induftriella grenar, fom wore i bebof c rtuimn 
och uppmuntran, eburu de ide omedelbart aftaae jordbrufet 
och def; idkare.  Ousbälluings-fällffapens ombud på Februari 
mötet i Stodbolm hafwa äfwen bebjertat denna anmärkning 
och till en början befföto de wid fifta jammanträdet, att on 
utitällningstofal för Husflöjdalfter ffulle förbyrag od anordnas 
t Stodbolm. För att möjliggöra detta, uppmanades ätftilliga 
HOudhållningsfålffap att kmna bidrag i fortnaden för lokalen 
ud) från detta Silllfap har öftwerfändts ett bidrag af 100 vd 
Sfrågawarande lofal har öppnats med innewarande års bör 
jan, och man får tillönffa företaget den båfta framgång, ehuru 
Ian detta län artiflar ide på länge torde wara att påräfna 
annat än i ytterft ringa grad. En orctitel jom år förtjent af 
det bäfta erfännande och jom fäferligen ffulle winna tiflig efter 
Iragan, om den fändes till utftållningstokalen, är de forgflät- 
ningSarbeten, bwilfa äftadfonunas af nigra lappar, och frwvilfa 
torde funna täfla med allt bwad i denna wäg bittills blivit 
förfärdigadt. 


(4 
Y 
$ 


I hunmanhand bärmed fan emnånmnas, att den fomité 
iom Sällffapet mid förra mwintermötet utfåg för Nöjdfricis 
betens befrämjande i tänet, marit förhindrad att till Ram 
mötet framlågan någet förlag, bwvarföre detta i dag förekom 
mer till behandling 


De nu omuämnda angelägenbeter Hafa mwarit fådan 
om mer eller mindre ftfräft utgifter från Sällffapets tasfa 
eller Atminftone antagits att göra det. Men det funnes ange 
lägenbeter, för bwilfa mun måte arbeta, nvilfas | orbiand 
och befordrande taga I anfprat tid: tålomod vc möda, bwil 
fås genomförande pakallar tbärdigbet och aed wilja, utan att 
de derföre eller derjomte fordra några egentliga penningebidrag. 
Det är hävwid mindre fråga om den ökade tillgång man får 
genom ett föröfadt arbete, än den öfade tillgång man bereder 
jig genom omtanke och fparjambet. Det gäller nemligen an 
Iitandet of nyare tiders uppfinningar för att motarbeta den 
öfwerbandtagande fattigdomen. Men man förmår devwid in 
qenting, om ide föremålet för denn werkjambhet fjetf förtär 
jitt eget bäjfta. Det är fäledes på def öfwertygelje man 
mäåjte werfa, vu jafen ffall winna framgång. Redan läng 
bafwa fparbanter baft till uppgift att locfa till iparfambhet för 
att mota fattigdom, men de bapwa befunnits etillvädtiga. Fat 
tisdomen filhverer fom en förfärande fmitta oc) den hotar att 
uppflufa felfwa wålmågan. Ett jädant tiljtånd får ice fortga 
och öfverallt är man betänft på medel att afbjelpa det. AÅAfwen 
i ESmerige hafwa fofterländffa mån cquat fin tid för beredand 
af on bättre framtid. Den |. £ fofterländffa föreningen har 
en tadan uppgift, oc) det är en glädje att def och många AN 
dras fträfmanden redan börjat mija werkningar fom i er of 
lägsnare framtid förft ffola funna till fulla wärdet uppffattas. 
De inrättningar, genom vilka fofterländffa föreningen will 
werfa för hämmande af den hotande fattigdomen äro, utom 
Irarbanfer, ijynnerbet fapital- och lUifränteanftalter famt bus 
bållsföreningar, bwartill fonma follbanter.  Kapital= och lif 
ränteanitalter äro framför allt annat egnade att betrygga met 
brift och nöd på äldre dagar, oc) den motion fom i detta fall 
1 dag framligges till Sillffapets afgörande ffall otvifvelaftigt 
minna det underftöd den förtjenar. Afwen bushållsföreningar 
dro nyttiga nvättningar till arbetarens fromma, men den af 
br Magnet pa MNanemötet uttalade åfigt afwifer från det här 
praktiferade fjättet. Or Magnét anförde nemligen att t Kal 
martraften under bet jilta mifnwertäret hade bildat fig bus 
bällsföreningar ungefar motfiwarande det i Lule bildad: Upp: 


€ 
) 


föpsbulaget, men med en watentlig ffilnad i plan. Tyiit et 
för att det jenare utfäljer fina waror med vin ja ftegrin Vet 
inföpsprijet, jfulle det a andra ftället bildade balla det på plat 
jen gångbara prifet, men anatta wmwinften fill ändamål jom 

were för deltagarne allmännyttiga. I det förra fallet bereder 
jig deltagaren em lindring i utgiftorn tr mwisfa förnöden 

betåmwarer, utan att det derföre far föruttättag, att ban beipa 

något I det hela. I det Ienare fallet åter beredeå deltagarer 

mwisjerligen ide någon minffning i utaifterna för dagens bebof 
men ban fon af winften på röreljen bilda It en fund, aj bwvarg 
väntegredel ban fon 1 framtidar hafwa cn ed bjelp. Den 
förre lägger måhända ice af något, eburn bans ut ifter I wit 
fall ärn mindre; den feuare deremoet bildar jig en werklig ipar 

fasja, nart fagdt utan ott ban met ap det. Det will jynas 
iom ffulle of de twå föreningarne den jenare bafiwa ett obe 
itvidligt företräde, od) det torde tagas I öfmerwägande, buru 
mwida ide em fådan grund borde läggag$ Aven för busbålle 

föreningar i mwara bygder. Derigenom ffulle äfven obebagliga 
Hitningar mellan Yrfösmännen oc föreningSdeltagare undmikag, 
på fomma gång föreningen, itider of ftor brijt och liflig efter 
frågan, funde balla fina mwarer till dvägliga priier, och fålunda 
hvinga yrfesmännen att hålla fig inom jE taga ffranfor. Denna 
fråga får på dagordningen alla länder och då bon äfven 
trängt till of; jamt redan warit föremål för Sällffavets merk 
lambet, torde några ocd derom ide wara i otid yttrade. 


Ofwergå mi nu till on öfwerfigt of ftällningen i länet 
under det är jom nvfz förflutit, ja möter of; den glädjande 
undervätteljen från alla hall, att året warit godt. Siwil 
ipanmäl jom foderwärter oc) rotfrufter bafwa i allmänhet git 
wit gud, på flere ftållen riftia affaftning. Några enffilda drag 
ffola derpå gifva tillvätliga bowis. 

Hwad förtt rågen beträffar, meddelas från Öfwer-Tornc 
att den gått i ar redan den 18 Juni; i Neder-Cule bar den 
gifwvit i medeltal minft 20:e fornet, wid landbrufsffolan TO:d 
—80:de fornuet”); i Pite joden bar den gifwit ända till 30:5e 
fornet, men i medeltal 16:de; mid Melderftein har 4 4!/> tunl 
utaf 8 faonunoers utföde per tunt. ffördats 74 fub.-fot på tin 
landet, med en wigt of 285 ffälp pr ff; en qed förd bar 
den äfven lemmnat i Neder-FKalir och Ofwer-Vule famt i NReder 
Torne. Det fäger fig fjelft, att i alla deja todfnar rågodlins 
gen mwarit af mindre omfattning.  Meft torde våg odlad t 


+ Midiommarråg. 


0 


MHedersLule, men ot den ämnar ide blifvit allmännare anlita 
t Pite foten, wittnar att jordbruket der ide nått den | ar 
Häädpunft man förut wille tilldela länets jydligare foten 
Cmellertid minner vagen terrång, od) om def franiteg gå 
tänglamt, bar un derföre icfe anledning att beflaga ög. n 
brifter nemligen ämnar Mmvad jon måjte föregå rägodlingen 
om den ide t de flofta fall fall nuiflufas, och genom feljl 
endet mwerfa afffrådande, — det är qud afdikfning.  Afdikuin 


är fom befant ett vundgängligt wmwilfor för detta fidesflags 


blomitring, 1 junnerbet 1 måra, modet watterfjufa traktor 
Oi omtalas det från Ahva, att rågen gifmit bögfta aftajt 
ningen på den jord jem wmwarit underdifad. Täddining har 
börjat användas i NReder-Lule vd) NReder-Torne, doc idfe a 
teqelvör, utan med imälten, bwilfet och är det enda möjliga 


för den djupa fälens full. Större big för åferdifning mwijar 


hg oc t NReder-Lule, Rane, Ofwer-Lule, MNeder-Torne, Neder 

Saliv, Avwidsjaur od) Pajala, bwaremot Ann tngen Htörr 
Sjarvbär "nia : ; if Fe av ww Y 4 i 

bag derför mifat jig i Pite oden vd) Opver=Malir, eburn gods 


röredömen ice faluas på någotdera ftället, och fran den fenarc 
fodfen färffildt nämnes Övljen jäjom en blipvande mwertlig 
mönjterfarm. 

Stornet Funde i Arjeplog på torra landafrar jås redan 
den 11 Maj och äfven i Dfwer-SKalir ffulle jädden wid famma 
tid funnat förftygå, om ice förfiatigheten, till följd af gammal 


erfarenbet om falla fjelhvindars mwanliga intväffande I mediet 
aj Maj, bjudit att uppifjuta dermed till den 25:te och kihväl 
WorD fornåfrar tar den 4 Juli och hafren den I:de. 3 Pajala 
deremot började fädden den 16 Maj, emedan man der ide jyne: 
byta en dvlik farbåga, utan fvärtom beftrör äkfrarne redan i 
medlet or April med foljtybb för att dejtv förr få dem bara vd 
torra; fförden förfiggid derftådes i början ar Augqufti. I Noder 
Cule uppgifwes fornet bafiwa fenmnat S- 9:dubbel affaftning och 
i Pite leden 6—7, men äfven ända till 18 gånger utfadet. 
Semwål der jom från Ofwer-Lule och andra frållen flagas lit: 
wäl öfwer briften på täta båpior eller torfrior, emedan ide 
litet jäd blifvit ffadad af regn, men bwilfet förefonumit3 om 
äg FORTET HIDE inrättningar warit att tillgå. 

- , EMlem en furiofitet må anföras 1 dtbyntköjfola 
ar böftbwete (fubbbwete) erbållita Böter fan 
äng gråärter bar förjöf äfwen detta är blifmit gjordt å 
cefaboftället Grau. Wid jädden uppblandade med 2/, forn 
förqwåfde de helt och hållet detta genom ärtbalmens rifa wert- 
[igbet, 14 att endait ärter Mörbdadeg.  Ärterna gåfiwo Ode för 
net, men endaft 3:5je om formutfädet beråfnas. Otdföranden 


i Gillet antager, att om förre blandnin 
julle beferdra en jenmare mertligbet ar 

och halmen är Yvpperlig | tur Ett n 

utfäde fon erballas va Gran någon intresi 

jöf dermed.  Omtåligar fornet junas I 

Med undantag ar i är od rott 
nera, iparjam än Onffligt wore. 3 tt. er. Vit 
och Ofwer=SKtalir odlas ide en i t jodnens bebof 
nvaremet i vyuanerbet Heder-Cul vilt i HAnNe bete 
nödwändigbetswara. Wid Melderftein handlats på 
följande jätt: (&Se gillesbrrätteljen). VY det i Ofv 
Saliv bahwa foderbetor odlats, bwarjemte förjöt Nvit aj 
uvd försträdgårdämerter, af hwilfa erhållits, bland annat 
mibjeunnmarsfål med bufwuden af Ri Ifalpunds wiat oc 
märg met gurkor, wagande 3, ffalp. 

Aj hö har blifmit rikligt, ebuvu Ängsffötjeln tarhwvar on 
grundlig förbättring I länet, få ott ide den avuniammart 
berqningstiden blifwer omvänd till afmejande af de magar 
nyrängacne, Mwilfa i allmänbet lemna ett få vtterft fraftlört 
foder. Det föreligger ett ftort arbete endalt i en förändri 
i detta fall, och bunvudwilforet derför är vifare tillgång på 
gödningSämnen. När ffall den tid fomma, då jordbrulara 
i detta lån jonv fitt förnämfta och wigtigafte arbete wider win 
tern anjer fompoftberedning? — Japanefaren bar med få ocd 
uttvyct bela jordbrufsläran; ban jäger nemligen: mydet foder 
mycdfet boftarv; — mydet boffap, mudet el; mycfet Jöd 
jel, modet fåd. Men i wåra bygder f i framför alt till 
lägga: mycet qvåd. Här förftår man fig ide v nat jar 
för ängens bebandling, när den blir fiwadare tt mwända 
den till äfer, men äfven ängen fan öd andlas i 
Innda beredag till förnyad wertfraft Nonumnmer man till im 
jigt bärvm, ffall man uvg äfven bafwa lärt fig inie fördelen 
af fraftigare fodevwerter. Det ligger ingen Ivda utt att en 
ängåwvall bär ortens gråsflag t 15—20 är  Pånat förre winlt 
funde jordbyufaren bereda fig, äfven om ban efter endajt 5 Ar 
uäfte på nytt tillföra ängåmarfen erforderlig näring. St 
re federflag tarfiwa ftarkare näring, men ftarfare foderfla 
frambringa äfven mera och rvifligare mjölk famt fraftigare fött 
Detta är mwisjerligen endaft antydningar, men fom det funna 
tala wid att tänkta på. Ett gödjelflag ligger ofzg nåra; det a 
afträdesgödfeln. Denna är dubbelt få vit fom ladugardsged 
ielu, men beredd till pudrett är den fer gånger få vik. Bö 
jan till en fådan beredning är på några frållen gjord, och mid 
Karlsborgs laftplats i MNeder-Kalir beredes vudvett i ter ffala. 


12 


Stojtnaden och betwäret äro bdertiil ringa, men nyttan omwärd 
lig. OM buru mydet ffulle ide nätan oc fundbeten på a 
tadan förändring mwinna! Hmwarje jordbrukare Itar det öp, 
att widtaga deujamma, tv bärmwidlag går det ide an att un 
fylla fig med brift på medel, 

Söröfad gödfeltillgäng, förökadt foder, föröfadt antal r 


Freatur ftulle naturligtvis äfven ftegra ladugardens aftaftninag. 


Länet producerar näppeligen fmör fill fitt bebof, eburn wi: 
focfnar onekligen deraf äftadfomma mera än de förtära. Dett 
är fallet med jodnarne i Tornedalen, och från MReder-FKali 
uppgifwed, att der under aret tillwverfats minft 300 centn 
till”affalu. Emellertid uttalas från flera gillen önffligbeten 
ar mejerier. I ÖOfmwer-Lule lämpa fig 3—4, vm ide flora 
byar färdeleg mål för fådanas mrättande; i Pite jocfen jat 
nas ide beller lämpliga lofaler, i Neder-Oule lita jå titet, vd 
to MNederSealiv bar man förhoppning om att mm ctt fådant 
nvättadt ä Gammelgården. Det redan beftutliga i NRuhmwit 
frortgar med mader fillwerfning, eburu med alltför ringa un 
derftöd från byamännens fida.. SI öfrigt behbaudtas ide ladu 
gardeprodukterna jynnerligen wäl i länet. Gn liflig efter 
agan, ett ftegradt pris, on fontaut handel äro lifwäl canade 
att framfalla en omforgöfullare bebandting. Desja mwilkor till 
Ivedsitällag för nävwarande i NReder-Lule, möjligen i widftråd 
tare fretå.  Gellimara bolag liter nemligen uppföpa ftora par 
tier imör, förmodligen för export till Englowd. När man 
fänner utlondets längt dvifna fordringar på denna wara oc 
tillifa fänner den anfpråtstöja beffaffenheten af den här till 
mwerfade, har man vårt att göra fig en föreftållning om buru 
denna affär ffall flå fig ut. "Måhända ligga till qvund fö 
denfamma mwisja undantagsfonjuntturer, bwitfa ide mer äter 
fomma. Skulle doc få tydligt mwara, att meningen år att 
göra affären ftabel, ffulle detta funna åftadfonuma en fullitan 
dig omgeftaltning af wåra jordbrufsförbållanden, förutfatt nem 
ligen att afnämaren ffärper fina anipeaf på mwarans beffaffen 
bet, ja att till det minfta Iyneburgerfalt amvändes i ftället fö 
det nu wanliga grofwa faltet. ; 
Bland binäringar intager fortfarande ffogåhygge, forsting 
af trämaror, flottninrgar och tjärubränning det fråmfta rum 
met. Dernåft torde i ordningen fomma fiffet. Både ffonå 
bandtering och fiffe lenma ännu mycet öfrigt att önffa. Att 
hålla iäwåäl den fören fom den jenare inom lagliga gränfer, 
av ännu ett önffningömål. Från Neder-Torne uttalas ifarpa 
yttranden öfver ffogöffötfeln, iom inom nämnda område nu- 
mera endaft beftar i attjöfa ffona den uppmerande ungffogen, 


ty anman fog nes ide d ded. & at 
ftydda ungifogen föreflår urdföranden i gillet, att 
medeljt belöningar fulle werfa för amvändandet 
Ei t derj 


järdar, Dmwilfa utom fin för 
fonuna uppläggandet af Ita 
efterfommande, täjom hitti 5 oft 
före en belöning af 10 öre pr fan 
fiffet angår, har någon mårtbar 
intvädt, men Aifens behandtin 
äatmänjtone är detta fallet med lar, 
inlägges t iställare oc) der injaltar 
lar betingar” högre pris. D 

uya medel att längre tid bi 


utom 
Il 

maren har ide liten del af den i 
l 
[| 


! laren 
Yu I i 
färjE blifvit affänd till EStoctbolm, bwilket t l 
mer att framgent förnyas. DD n följden ba 
en ftegqring i prifet för foninmenter på platfen, få bar åtmi 
ftone näringsidkaren wunnit på affären, od) torde detta i jin 
men mana bonem att tillje, att han fortfaraud nom Al 
målsenliga åtgärder föter bålla näringskällan wid matt. I 
jerligen upptaga ide officiella Sandimgar årliga infomiten a 
larfiffet i länet till färdeles böga belopp, då detfanuna för 
Torne elf beräknad till ST,ST1 rdr, för Lule el till 35,000 
eder och för Pite elf till I,925 rdr, eler tilll. 102,796 dr, 
bwartill fommer larfiftet i SKtalir och Rane elfwar, men afier 
man antalet perfoner jom har ide wwälentliga bidrag från 
fiffet i fitt lifSuppebålle, och affer man derjemte den rikftiaa 
når Jjom erhålles äpven fran andra Haqå fyf I franutar 
lätt mwigten af, tcte blutt att jfydda det murmarand fiffet, utan 
äfven genom ändanal enliga anitalter flerdubbla aftaftuingen 
Hår ffulle wara på fir plats att yttra några ord vm 
huslöjden i länet, men då flöjdfonuiten: förlag föreligger ti r 
behandling, torde dermed lämpligen böra upplt Poa Blot 
det of urdjöranden t Haparanda och MNeder=Torm vill fre me 
ftällda förlag i denna wåg bör ommännas. Ord öranden i 
nämnda gille föreflår nemligen, att 3 a 4 attiga, för 
töja eller wamvärdade barn på Sällffavets eller Laudsting a 
betoftuad jändas till Stora Råby räddningsinft tut, bwar 
de wore i tilljälle att utvm gudsjruttan och fedlighet lära lig 
votflätningsarbeten, bwavefter de funde utplanteras länet 
denna nyttiga handaflöjd jälunda USE | äh 
Efter bwad nn är anfördt, fan det SS Urin Ås 
nänmna, att den efouvmiffa tallningen allm ube Ka Så S 
Det flaga$ wäl från ett och annat Håll, fjajom från Mere 


14 


Svalir, att en månad lönfrogar göra fit till; för att tåra pi 
det uppjpivande wälltändet, ÄNvenfom den nvårm ar tylfa 
Iehacrare, fon en tid Naqu ud önmver wisia trakter af länet 
ide beller bidrager till befolkningens förlofran, men den " 

önverttandaa barda pröfunmgen fall mål i nagen men bah 

qlert folket rörnatigare od) vnmtånflammare SAUhPwvird 

truder dod ännu tungt på landtbefolkningen, eburu em få 

bättrad organtjatton af def utölwande, t or i Mederssall 
wit na ändamalsenlig. I Pite jofen bar förflag mwarit 

bane om tnvättandet at arbetares och fatttagard, bita I0dernt 
menar na hrdekvs andamalsenliga, men förflaget bar benn 
aana fallit Iubvicswåjendet rertlenver, och få länge man 
fe funnat tilämra någon werfam bot devemet, ffall tvwår 
flaqan önmver tung fatttaward ie uppböra. Från ett tll 
ömermwafadt nybygge&mwårende och ran en illa reglerad jäv 

bandtering bärleder fia detta onda. MÄfwen en ide alltid filar 
ont arvittrisg torde ide mwara utan )fuld devuti. Der man 
tagit ot, far man fökfa bot, beter det, men antagligen bor 
det enda wert litet bwar öhver bufwudet. Det förnam)t 
botemedlet bar man welat förna t torpanlåggningar, och man 
bar föriöft nagot i den wagen, men relultaterna äro vanfen 
liga. MA man dot boppas, att den till on del redan genom 
rörda, men iftörre ffala våtänkta indelning af odlingsbar mart 
samt upprörande ar inyaga boftäder för arbetarefamiljer, jom 
böra under Gyljens ca ndomar, blifwer till fullo wertftald, oc 
mabända ffall man fälunda bafwa funnit atminftene en lånt 
till den benftna fedjans fnutande. Laga ffiftenas afflutand 
Ifall: wål funna OC den andra, men fjelnva låfet är doc upp: 
lysning. (Genom Yanbdstingets beflut om anlag till imåbarns 
Ifolelärares aflöning är början tagen till mndervwisning af ett 
mitgadt antal barn i den förtta ffolåldern, men dermed är 
ingalunda flutitenen lagd. Emellertid ffola desta mmabarnus 
ifelor merta gagnande, ide minit deruti, att de truda upp den 
egentliga felfftelan, bwars brijtfälligbeter ännu äro Itera. En: 
balt ett gille bar lemnat upvgitt på det förskade antal barn 
tem genom imärfelornag införande erbålla underwisning, och 
detta är Neder-Kalir, bwarejt antalet nnderwijade barn mwert 
med ide mindre än 300. Antagligen är förbällandet jem 
tereljemwis lifartadt i flera andra fommuner, bilfet i fjanning 
Iefwar godt för framtiden. Om tillmöteå&gdendet ide ännu är 
1 beredwilligt, jäjom +. cr. i Haparanda, bwarsft lärvjalarne 
ola wara otillrådliga, får man wäl Ändå hoppas, att den 
nya nuftutionen omfider fall ombuldas med det underftod, 
bmwaraf den fan mara i bebof. Solfupplysningen är ide ett 


mur eller eu ang 
dy alla de åtgärder 


IKT 
ifteende. Sålunda I 


stalir ANvVen Detta Ar 
ännu är ett enftala cc 
er busbållsjfela i Pit 


welaftigt fela bli cn 

Oretta år den i 
i nagen mon fer 
bivilfa funna förefomm 
ouftmingsmål förennn 
liqen qed. od) om m 
warit underfaftad någon itod 
utweckblingen marit jemn och dot 
mi erfara och erfänna detta, Icdag 


IJär wi i fred och rv inbörtat wara förvar 

af måra produkter och förnödenbetswarer 

går, Mår mi, utan tanfe på möjligbeten ar t lat 
jätteå, ärv herrar i eget bus, — buru in irt bafmwa Rd att 
tånfa ofs motfatjen! Det är tikfa wårt fom för « Re 
imaginera fig fjufdomens plågor. Dh doc lida mi af bat 
mi böra omfalas. Värt bdiupajte delta ande egna det 
och det folk, bwilfaå afrar ligan rörtrampade brvilfad « 
iföflas, Dwillas bus brännas ned till jeund | 
beröfiwas fina mån och jura jöner, iom fö 

för landets Hjelfbettand. — MWara materiella vån 
andliga intecsfen årv lifa mycet ber ar de jr flöm 
mt utfämpas. De lärdomar jom det uv lifwade - Berit 
af det raafte barbari bibringar of ffola fåferli en vå en 
till jpillo, Wilja mi åhven I framtiden åtnjuta > Fägjala 
bara förmonen, att I fred vch ev brufa war MN g än RR 
wåra ffördar, ant oförfråntt rada örmer mwart bu AS 4 ne 
ide rygga tillbafa för froviliga uypoftvinger: a rr 
vuftade för att få wara fredade och i ö rig Re an 
Itälla i ordets egentliga betydelre förjonen (fram TR 
jeendet) till wårt mwårn, — ett wårn fom ämm alldrig fvif 


$2 ( i 

Godtandes den af Förwaltuings-ntffottet Se 

anordningen af middag a MWimniunne Ne v: X. 
Dåcar famt utbetalning af de dermed förenade Foftna 


16 


3 
Uppläjtes den af ber MNReviforer afgifna berättelj 
öfwer 1870 års väfenjfaper (Bil. 2), varefter Nör 
waltnings-utifottet meddelades dedrarge för väfenffape 
och fövwaltning för nämnda är. 
$ 4 
Till nva ledamöter i Sällffapet imvaldes öljand 
i Neder-Salir gille: doktor Fägerftröm och jägmåft 
Holmer; ; 
i Ofwer Torne: fomminifter P. D. Grape (Oietaniomi 
ondandena RM. Lindgren (Pello), EC. Ajp (Matarengi) och D 
Utterjtröm (Iurmis); : F 
of Pajala: doktor EC. I. Boftvöm och jägmäftar D. R 
Hedenftröm:; | i 
i Avwidsjanr: handlanden EC. Lindgren och A.S | 
infpeftor Dir. Engelnvark; SÅ a 
i Lule ftad: apotekaren A. Adde, 
Wiman od) follega I. Sahlin; 
t MNeder-Lule: vice bäradshöfdingen 5. Kramer. 


ör 
Ar Sorwaltnings-utffottets Icdamöter mord I tur 
att afgå bir faptenen och riddaren K. I. Grape jamt 
hemmansegaren 0. I. BVergftröm, och blef nu hr Grap: 
aterwald jamt fyrfoherden I. A. Englund imvald i 
br Beraftröms jtälle. ; 


v. häradshöfdiug ( 


$ 6. 
Ren 0 to 
os Till Nevijorer of 1871 års räfenffaper återmaldes 
jer maguter D. Holm, banffamrer GC. A. Nyberg oc 
bandlanden 3. I. Sundftröm 


IMRYid mät I 5 
j SE mwäcdt fraga, om platfen för fommarmötets hål 
Nee, uppgafs att Ofwer-Lule wore i tur dertill, men 
Ike lifliga önffningar uttalades både för ÄAminne och 
T oden, I bwilfen Ienare platå mötet i Sfwer-Lule bits 
fila I hället, bejlöts att mötet ffulle hållas i 
ne dagar, den förjta dagen i Boden och den fenare a 


17 


HNminne, med utftällning & begge ftållena och prisut 
delning wid bwardera ftäflet, men blef beftämmandet 
af dagarue öfmwerlemnadt till Förvaltnings utffottet, 
fifwäl med fäftadt affeende på nu förordadt företräde 
för antingen den 7 och & Juli eller oc wid tiden jan 
Cdefors marfuad. 

$ 8. 

Söredrogå en från KR. Landtbrufs-Mfademicns Kör 
mwaltningsfomité anländ cirfulärffrifwelje angående bee 
wiljadt anflag för utftällningar och prisbeldningar aj 
flagtdjur och mejerialfter om. m., men Mwilfen frif 
mwelje aniags, med fedning af wunnen erfareubet, ide 
beller detta är böra föranleda till någon åtgärd. 


$ 9. 

Uppläftes ffrifwelje från KR. Vandtbrufs-Wiademiens 
Direftör, inbjudande Sallffapet att genom Ombud qe 
menjamt med jadana från öfriga Oushällnings-fällffap 
i vifet fammantrväda i K. Landtoruks-Atademien i Stod- 
holm den 13 nåjta Febr. för att öfwerlägga om ärenden 
jom röra Sweriqes jordbruk m. m., och beflöt Säll- 
ffapet att qenom Ombud derwid närvara jomt utfåg 
Herr Pandsböfdingenr m. m. S. P. Berqwman till fitt 
Ombud) och Kaptenen m. m. I. Rutberg till Supp 
leant, Ivarjomte det erforderliga bidraget i fojftnaden 
för mötet 30 rdr ffulle till Ombudet öfwerjändas. 

$ 10. 

Med anledning af ingångna diverje ffrifweljer an 
gående inföp af böder och ffrifter, fom mer eller mindre 
ee jordbrufsförhållanden, beflöts att till Förwalt 

ings-utffottets dispofition ffulle ftällas en fumma aj 


200 rdr för att efter eget mal amvändas till inföp af 
Nyttiga landtbrufsffrifter. 
$ 11. 
Framftälldes en af Landshöfding Bergman wådt 
Rotion om anflag till ett bvmejeri, hwilfet enligt br 


[8 


Hummels förjlag borde inrättad i Reder=Falir, och be- 


jlöt3 att ett bidrag i foftnaden för eft i nämnda joe 
inrättadt bomejeri i ett för allt ffulle utgå med 23 
vdr ent. 

S-12: 

Följande motioner afflogoå: 1:00 en af Haparand 
gille$ ordförande, d:r Pipon, mwadt ang. anflag för ar 
jändande till St. Nåby väddningsinftitut och befoftand 
derjtädes af 3—4 wårnlöja och wanmwårdade barn, a 


logs på grund deraf att något fojtundsförjlag ide a 


motionären blifwit uppgjordt, 2:0 om af jamma oc 
förande wädt ang. anjlag till premier för anläggand 
af ftengårdesgårdar afflogg derföre att motionens vit 
i wipt fall ftode i firid med de af Landstinget uttalad 
åfigter, och 3:0 af ordföranden i Ofwer-Torne qi 
mät motion om inföp på Sällffapets befoftnad a 
bingit och bagge, för att inom nämnda gille amwända 
till förvättrande af rejp. vajer, afflogs af det IFäl, att 
Sälljfapet dels under några är lemmat bidrag i fojt 
naden för ftalljodrande derftädes af en rashingft, oc 
dels redan för ett år fedan ftationerat i jodnen en ra 

bagge, Jom Silljfapet anfåg borde flyttas till ofif 
ftällen mom gillets område, Mwarigenom ändama 

med motionen i detta fall uppnåddes. 


$ 13 
n Föredrogs det af fomiterade till husflöjdens befram 
jande i länet utarbetade förjlag, fwilfet behandtads 
och afgjordes punktwis, jälunda: | 
1:jta och 2:dra vunften af följande fydelje: 
och | i . vdelje: att 
of Hushållnings-fällffapet måtte antaga em under: 
Redo Hör råd och upplysningar famt prat: 
edning i fättet att Ö i 
00 Dantpe 0 odla, röta och bereda lin 
att praftift tttdertvisning deruti defutom må med: 
delas wid Afwa landtornfsffola och Aminne egen: 


dom od att en lärarinna anftälles, fom i dem ena | 


19 


forfnen efter den andra, förfedd med erforderliga 
redffap, inlära rätta föttet för råämnets forteriug 
famt underwifar i finare fyånad och mäfnad; 

Fönvaltnings-utffottets bemftållan med anledny na 
af detta förjlag, att ett anflag af 1000 rdr jfulle för 
ändamålet bewiljas, blef bifallet; 

3:dje punkten i förflaget, att Hushallnings-fäll- 
ffapet wille uppdraga ät Förwaltnings-utffottet att 
befantgöra wisfa från Norge erhållna uppgifter å 
pris på flere flags fiffredffapsgarn, Pwarå prof finnes 
hos Sövrwaltningsutffottet och fom nu förewijadeå, jamt 
utdela profiver inom fommunerna och för fiffezgarn 
bereda affättning till de norffa fjöfaptener, fom ar: 
ligen här inlafta träwaror, 

bifölls; 

4:de puntten, att Hushällnings-fälffapet wille till- 
handahalla länets delegerade för befordrande af del- 
tagande i utftällningarne of husflöjds- och induftri- 
alfter penningar till förffotter & inom länet tillwer- 
fade flöjdalfter, hiwvilfa äro af den beffaffenhet, att 
de funna påräfna affättning, emot desfa fomiterades 
anfivars= och redowisningsföyldighet til Hushal 
nings-fällffapet för falunda emottagna wrcdel, 

bifölls, och beftämdeås på Fonvaltningsutffottets 
törjlag detta förffottsanflag till bögit 500 rdr; 

5:te punkten: att Hushalnings-fällffapet wille be: 
fofta fri refa för twenne perfoner, hivilfa förete in- 
tyg om anlag för och utöfning af flöjd, att under 
inftundande fommar befe den permanenta induftri= och 
husflöjdsutftälningen i Stocholm oc) landtbruksut- 
frällningen i Göteborg. 

På Fövwvaltnings-utffottets förflag beflörs ett reic- 
bidrag af 150 rdr ät vardera of tvänne flöjdffidiian 
perjoner I länet, jom befunno& williga att begagna jia 
af ofwannänmda tillfälle till förwärhvande af Bfad vu 
figt i de indujtriella yrkena. 


20 


G6:te punften: att Hushållnings-fälfrapet ville 
fäfta ffollärares och ffolftyrelfers uppmärtfamhet på 
det i Norge förefomna fättet att hos barnen fram- 
falla arbete och täflan i flöjd genom att låta dem 
till ffolan medtaga prof på ett och annat fom de 
med egna händer arbetat, 

bwilfet birölls; 

T:de puntten: att Hushållnings-fällffapet anhäller 
hos Herrar Jägmäftare, det de, på fätt dom lämp 
ligaft fynes, wille föfa åftadfomma infomling af och 
bereda aoffättning för frön af wåra barrträd, 

åt Dwilfet äfwen fomnades bifall; 

8:de punkten: att Hushållnings-fällffapet wille ut- 
pen ES till länets befolfning att mera 
allmänt deltaga med ntftålning of fina i 
ftundande dylik i Göteborg, FADERS Gifter, mid 

jom bifölls; 


9:de punkten: att Hushållnings-fällfra i 
: i I tt 3 : pet wille 
inom länet fprida ffrifter, fom funna wara till [cd- 
mng wid farens fEötfel, 

fwilfet bifölls i den mon, att dövmwaltnings-utffot- 
ra ngt fäftes mid dem gren af landtbrufs- 
ttevaturen, då detjamma bejtämmer fia för infå 
böder och ffrifter. ne 

Fn date bejlöts, att fungörelfe ffulle utfärdas om 
att de af fomiterade inföpta bornarbeten finge till gil 
lena utlänas, för att tjena till modeller. i 
Herr Ordföranden uttalade Sällffapots tadjambet 
ill fre fomiterade för deras wäl förrättade mwärf. 


Fo $ 14, 
dine efter de upplysningar fom fomiterade i fitt 
; 4 ande emmnat, att en från CSlöjdföreningen i Stod- 
så m anländ ffrifwelje angående inföp af modeller, ide 
ifulle till någon Siuljfapets åtgärd föranleda. j 


21 
$ 13. 

En under distusftonen om bär ofwmr anförda ö:te 
punkt af br fyrfoherden Cuglund framftälld motion om 
anflag till befoftande af undevwifare i foraflätning, 
Mwvilfen funde reja omfring i jodtnarne och fålunda 
jprida funffapen derom, ffulle öfwerlemnas till Nörs 
waltnings-utifottet för utredande af dermed förenade 
foftnader fomt för att till näfta fammanträde afginva 
yttrande i frågan. c 

: & 16. 

En af Sövwaltnings-utffottet wärtt motion för bes 
fordrande af injättningar i fapital= och lifränteanftalt 
bifölls i jå måtto, att de Gillesordförande, Mwilka mot- 
togo medel, affedda för infättningar i fparbantfer oc) 
Iifränteanftalter, och Mvilfa jä önffade eqde att af Säll- 
ffapets fasja befomma erfättning för dermed förenade 
porto och refommendationsfoftuader mot infändande til 
Sövwaltnings-utffottet af poftqvitto. 

Sek. 

På framftälld fråga af hr Ordföranden om någon 
af de nävwarande hade något nytt ämne attföredraga, 
anböll hr Sandftedt att met wanligq afgift erhålla til 
ftånd att & MAminne mark få afwerka ftubbar för tjärus 
tillhverfning, och beflöta att frågan ffulle Mwila till jom- 
marmötet, Mvarförinnan Fövwaltningsutffottet blefwe 
i tilljälle att vttra fig derom. 

$ 18. 

Or Sandftedt anhöll äfven att få vmflytta den å 
Ajwa ftationerade rasbaggen till Wminne mot det att 
ban till billigt pris lemnar qumsfamar till Husbal- 
nings-fällffapets dDispofition, och Mvilkten anhållan bis 
föllå utan att dof tiden för omflyttningen närmare 
bejtämdes. 

$ 19. 


Som någon nuv fråga ide mwädteå och tiden war 


långt framjfriden, jamt en ftor del af ledamöterna af 
lägånat fig, beflots att mötet mu ffulle afflutas, men 
att de till diskusfion framftälda frågorna ffulle upp 
ifjutas till jommarmötet. 

Ar och dag fom ofwan. 


In fidem 


Aug. Cajanunus. 


Bil. A. 
Revifionsberättelfe. 


Undertecdnabde, fom haft uppdrag att aranffa Norrbottens 
läns Hushallnings-fälllfaps räfenffaper för år 1870, få nu efter 
fullgjordt uppdrag afgipva följande berättelje: 


ssnfomfter: 
SKasfabehallning wid årets början 
Brämvinsafgift MT 
Arsafgifter ") i SE å 
Ava Laudtbrutksftola inbetalt ä def ffuld 
Genom Åminne möniterfarm influtit É 
Landtbrutkskomitén aterbetalt & lenmadt förfrott 
ar 1868. ANS « é 
Skattmäftarens fordran . FS a 
NRmt Rdr 
Utgifter: 
För Aminne mönfterform 
Till diverje utgifter JA ja NR 
» 10 procents inbetalning & aftier i Afwa fela 
Premier för torpanläggning . BO : 
dv — fill lärlingarne wid Ava ola. . 1,000: 
Hee dunsmokets. os ss «ov = 268: 
Rmt Rdr 5014: 


”) Derof från Arjeploug 

” Hiwer-Kalix 
Over. Torne 
Pite foden . 
Råne - 
Lule flod. 
Carl Guftaf 
Haparanda 
MNeder-Kalig 
BPajala 
MArwidsanr 


24 


Oh vv Husbållnings-fällffapets tillgångar mid 1870 4 
ut följande: 
AF Afwva Pandtbruföffola > oc oc. 5 + T213: 79 
Aktier. uti dito. . . - : 0 10,000: E 
Aj Mutnue mönfterfarm: 
genom utlagde fontanter 
och genom erbållnuv inventarier 
Diverie tmventartesperiedlar 


Rut Rdr 2 


Sfulder: 

Till Underftödsfonden 
an Ihurfjedffa fonden 
w Vandstingets anflagsfond . 
Skattmåäjftarens fordran . Bris, 

Å ; Rat Rdr 
bwadan Hushällningsfållffapets beballning utgör 20169: 

NRmt Nor 26257: 7 


Som veripfater bafiva befunnits i behörig ordning 
ARNE AR Ae med väkenffaperna, bwilfa äro ordentligt 
orda, tillltyrfa wi full dedarge för 137 ört i i 

7 edarge för 1370 avd fört 

Yule den 26 FJanuwari 1871 s ar 


OD. M. Holm 6. A. Rydberg. H. TI. Sundfiröm. 


Till Norrbottens läns Kongl. Hushäållnings-fällfeap! 


tt Sweriged innebyggare i allmänhet oc) bland dem ej 
minft de, jom bebo de nordliga trakterna of födernestandet 
hafiwa anlag för Nöjd är allmänt erfändt. Intet har doc 
bittills, atminftoue inom Norrbotten, blifwit åtajordt för att 
uppmuntra vd) leda desja anlag till uhvecfling. Det är förjt 
under de fenare aren, fom denna wigtiga fråga fomnit få att 
jäga på dagorduingen, och fom uppmärtiambeten blifvit fåftad 
på de ftura fördelar en tidsenlig Höjd, jajom binäring, bringa 
landets jordbynfande befolkning på de ftällen, der en jädan 
redan fumes, och Nvrrbottens läns HOushallningsfällffap, jom 
till fullo infett behofwet att inum MNorrbotter mwäda till tif 
fMlöjdtfidligheten och husflöjden, har mid filtlidne årg winter: 
jammanträde uppdragit åt mvectednade ott utreda denna 
fråga od) föreflå de atgärder, fom för ändamälets winnande 
böra mwidtagas. 

MNRorrbottens befolkning Hemtar egentligen fin utfomft of 
jocdbrut, boffapsffötiel och ffogsafwerfning.  Desja tvenne äro 
att anje fjäjom bufwudnäringar, waremot man fan antaga 
ingt, Affe, tjärubränning och falpetertillwerfning jafom länets 
egentliga binäringar.  Sysfeljättningen med desja näringar 
tager en ftor del af befolkningens tid och frafter i anfprat och 
fommitterade tro ej, att någon annan förre induftri bredmid 
desja för nävwaraude eller i den närmafte framtiden fan fon 
ma till ftånd, men att deremot för den fåfallade lilla indus 
ftrien, busjlöjden, ett ffoct werkjambhetsfält är öppet od) fom- 
mitterade fomma t det följande egentligen att fölta fig mid 
den, det mill jäga wid den hemmets infomftbringande werk: 
fambet, wilfen wid fidan af hufwudnäringarne, fajom bilygla 
tager I anipråf fritidenå lediga ftunder. Junan fommitterade 
doc öfmergå till divefta förflag om Nöjdföidlighetens och hus: 
flöjdens befordrade, wilja fonumitterade, i fanmanhang med 
en närmare utwvedtling af husflöjdens begrepp, ladant det för 
wår tid bör fattas, omnämna, huru det är med busflöjden 
för nävwarande inom MNRorrbotten och hwad den förr har marit, 
för få widt fommitterade derom lydats erhalla funjtap, lamt 
lemna några undervätteljer från Norge vd eget land, fom 
funna tjena till ledning wid bedömande of busföjdeng tnwers 


26 


fan på ett folfö efonomi och frdligbet. För längre tid 
bafa, Jå bör man ofta fågas, funde man glädja lig öftve jue 
busSflöjd, tom upptog bwarje från arbetet på  ufteonRe Et 
tedig ftund och fom fysteltatte bwarje band inom inna 
bem. Det war den äkta gamla busflit, geuom IMvilten FS 
bus Iade an på att wara fjelfbärgadt, ia att bonden m 5 3 
egen inicd, garfiware, ffomatkare vo. j. w. vd) bonde al 
Ivdde, färgade, mwåfde för allt fitt busfolk Det ge an 
tlit, tom beftyrde allt, wijte råd för allt funde allt 
förbållandet i detta affeende mar i Norrbotten på 182; ren 
framgår af Kongl Maj:ts VBefallningsbafwandes fom ER 
telje för är 1822, der det jäges att: "NFaftån UNNA SN 
manfönet, ijvunerhet de Swenffe, ärv arbetfanmme FS dl 
för flöjder, jimt böjde atteftergöra Mwad för dem Ane 
FY. behagligt, buskliten ide bunnit eller NNE Bin 
angt, men jwarar emot landets bebor af ; e 
Öiulunoföyet ftar I Dråf, ÖRNNAS NE handarbeten 
för fina Hädedvigter myctet främmande fram; elda 
Insert fi förfärdigandet af bättre wäfnader fbe beta 
el aff dena ha, Ja att omar redan ofta för owinnt = 
Hädda med tvg af eqen tillverfnin b vilfet ran 
är tillbafa anlägs för en jälljuntbat” D et för ett tiotal ar 
jamma berättelis ER «PÅ eft annat ftälle 
1 berättelje uppgifwes, att allmogen förfärdigar ige 


banda flöjdalfter till busbebof od) någon gang til affalu inom 


inet, jajom gvöfve ullez, bamps od) linnewäfnad, ftrumpftid 


ning, läderberedning, trånarbeten Imidesarbe 

im SUreDTting, NM arbeten och tegelbr; 
SL enten den annmärckungen, a Ba 
fora Hd Med folkets walmaga, fymnerligen utt d 
Nav bn nm uti aleft Vefolfade tvakter mafte denna 
kon 1aa ara re behuf finnas, ty märigbeten för att 
Ka jen Särsgår tt bona tillita andras hjelp, hvingar 
öm KR ? en gör fig obervende af fädan. Att denna 
rag - CR inn flexeftädes finnes qmvar i allmogen 
ped Ae sen Ja man fan wäl äfwen'påfta, ott qwin 
Pa skike na a sv högre an på 1820-talet uti förfärdigandet 
por te ret per od) uti Hädesjömnad, lifajom man fan 
flinga. sr a a ar bennes Dusplit i ftäflet för att under 
a Rd OM DSTIETNE bang; men man mafte då äfwen 
Beg - Ear busflit, jom iyblar med allt, jom gör 
en GOgerkUn HO fan böja fig till arbetsföidligbet i 
äNTR GR umpiga, majdjinerna fom användas 
älltrorfnp RE Hva flag, aferbrutö- od) förredffap äro 
ae tdamalöcnliga. Den jom bejöft länets ffogs- 
Me vr aleft befolkade lappmarfer fan göra fig än före 


27 


frällning on denna den gamla tidens bustlit. Alt efter udz 

jugend utvedling och befoltningens tilhvärt bar i NRorrbotta 

jom annorvftades, ded denna Husflit temnat rum för andra 

feder, andra manor. SHemjlöjden har misjerliqen ide förjvuns 
nit, men en förändring bar dec tntvädr få till wida, att den 
ide räder till, ide för lar för alla behef. Desfa hafwa ökats 
utöfwer allmogend förmåga att tillfredsttälla dem. Mera föpes 

mindre tillmwertas inom henumen, Hnsflitens fraft bar äfven 
minffats, "den väcter oj till få längt fom förr". JF famma 
män, fom jambhällena erdnats, fommunifationerna undeclät: 
tatå, funfärdjelu oc) föpenffapen mellan felfen blifvit Hfliqare, 
bar bebofwet att owara Mvarandra till inbördes hjelp biifmwit 
mer och mer nödwåndigt, bhafiwa mennifftorna lärt byta med 
lnvarandra och detta har baft arbetets fördelning efter få att 
jaga detaljering till följd. Denna arbetets delning bar bragt 
det derbän, att mydet, ja de flefta tater, nu föpas billigare 
än om man ffulle förfärdiga dem jfjelf; ty hwad arbetaren får 
förfärdiga eller fålja i tujental, det fan han förfärdiga eller 
fälja för många gånger bättre pris, än det, fom fall förfår- 


 digas eller jäljas ftycke för ftyde. Den, fom onpphörtigen får 


ivsjetjätta fig med ett od) jamma arbete, winner flutliqen Deri 
en fådan färdighet, att han på flamma tid utvättor mycdet mer 
än den, fom wid tet arbetet är mindre wan. Det arbete jluts 
ligen, fom utföres med majdjiner, går mångfaldigt fortare, ån 
det jun werfftälls för hand; och af allt detta följer, att fas 
brifernaå produkter fnmra erhållas för mycet billtat pris I 
jemförelje med busflöjdenå alfter. Alla desja förballanden 
bafiwa mycfet imverfat på den gamla busflöjden oc förorjakat, 
att den inom många bus betydligt artagit, om ej näftan upps 
hört. Man får doch ide je nagot menligt för husföjden efter 
någon ovlyda för landet uti dena arbetetö delning. Det bes 
ror helt od) hället på menniffan fjelj att göra fig deu till godo 
genom att låta förftand och beräkning göra fig gällande wid 
arbetet; ty, för att än ytterligare reda desja begrepp, man fan 
ej annat ån medgifva, att det mid en acd busbållming ide 
framför allt år fråga om att undmwita föp ar fjadana förnöden 
beter, jon funna aftadfonumas inom hrs, ntan fajtheldre dere 
om, att befpara fig Tjelf den ftörfta möjliga arbetskraft, för att 
nedlägga den på iadant arbete, iom gifwer den ftörfta möjliga 
winft, lifajom fördelen af arbetets delning beror helt vd) hället 
på det wilforet, att arbetet i en enda viftuing werkligen gif 
mer ftörre winning, än det arbete, fom jyblar med fungar 
banda. Det är ou rviftig bushällning att helfldre föpa för godt 
vrid, än att tillwerfa för högt, då den arbetskraft, fom ffulle 


28 


Anmwaändas för denna tillverkfiing, med ar octe 
lönande lysteljättas, lifarom det i NER "eg sd 
viltig busbållning, att bellve tilhbverka för RR Ser 
pris, när arbetäfraften ide bar mer infomffbringande 
ning, eller för att tala med erempel, Set är mifhushållnin. 
AMwÄNDa en arbetstid, under Invilfen man Eunnat fört? | 
Rdr, ned att tillverka en perjedel, fom fan föpas De 
SR dt Ann Bjur galln ng att föpa för 25 FAN 
an fjelf fon tilhverk der em arbetåtid, jom olivft ic. isen 
SR og 1 a under em arbetätid. jom oljeft ide ful 
Da NRvrrbottens befolfning, både den, iv ir fån 
jorden od) den löja, ide hela et ITS vn old a 
arbete & bufwudnäringarne och) då till följd deraf ih SR - 
arbetstid uppftär, få är det nÖdwÄnDISE och of fynn la Sr 
te ON ne bliv vätt amvänd, att den icfe : a 
tingas t owerbambet, att de billiga vriier a : 6 
fa föpa ide matte teda till arbetålööhet. — de bj tbeten 3 
ke äro dyra för dem, fom bafiwa vamvänd Rn 
ROND RNeas tillgodvgörande litadana eler ätminftone rn 
NN a mikbns kl NK hurnat OR Det är otlokt - 
. SUShaulntng, om man af begår till det lniana, ni 
SKR om föpmannen Niger nde AR ot 
D SN D ra fom busflöjden fan atadkomma. ”) Nu 
UL en sägertjenfterna en tid warit ftora, arbetstillfällena 
bällandet warit och ski Hälla bög afföning for, fajom för 
dertill SER Må Norrbotten, dar detta i fin mån bidragit 
mängenffädes fo usflöjd, jom förr förjt för bemmet beho 
imitöter Fr RE enl och flereftädes uträttar mydet 
erempel derpå,. att Den [ake uvu ofta bar man ide mimera 
öftig. för arbete fn OD arbetstid, jom mintern lemna 
lättja, Dun ofta för man ej dun Jo Sgt Oerfjarmbet oc 
aniöret. FÅ ” UKFESINAI 2j a delen af dagen tanas 
äär Age N lem fifa bra funnat 2 der ÅN 
annat aj manne Srgon= och aftontimmarna. — Det begäres cj 
ffoasarbete, alltjä i svor en Mall wara ”dugtig" i ivrd= och 
arbete, fom flår i Fd oc fungt arbete, famt i jädant in 
lunda brufbart fe dermed, fajom att hälla i någvr- 
SNUDA E ft fälfar, flådar, jelt sanne 
jjelf 1e8 ofta fyllas siren An » deltyg mm. om. — Husbouden 
oftaft intet hela SoA £ od annat, men drängarna göra 
er allen, fritagna, jajom de anfe fig, kön 


ar 


7”) Kommitterad 
år 1870, uppfotjen ; 
hemtadt. 


bämrija i öfrigt till 2 häjtet of Läsning för Follet 


”om Öneflöjd 
Öneflöjd”, ur hmwiten en det af ofivanftående är 


t 
för ag 


I 


24 
allt annat arbete, än att gifwa foder åt håftarne, ids Id 
hafwa fullgjort fit Tagswerkr i ffogen eller afflutat fina t 
för för dagen. Derof tommer det, att den mänga hl 
digbeten oc) Hustfliten, bwilfen duc, enligt bwad förut är an 
fördt, aldrig fått högt, mer och mer aftagit, Mwilfet utan 
vifwvel Aven förerlafats af arbeten wid ff afiwverfninaen 
vilken, allt ejterjom jfogstillgången aftagit vmtring futte 
flyttats inåt landet, 1å att den numera Ösdrifwes i aloft 
bygta trafter tundom längt ifrön mennifteboningar, Owarr 
ofta tuträffar, att det pågår flere wecfor utan att bemmen b 
joka och bwaraf påtagligen målte följa, ott mången bland det 
ftora antal af befolkningen, fom fyfktar nwd denna närin 
aren, fommer jig ifran hemarbetet ud) busflöjoen. I jamma 
när doch, fom fulftlandets tätare befolkning uvphört upp 
hör med ffogsarbitet, måte den aflägga de wu jöm af 
detta alftrats vd) fe fig om efter bilyflor, Återgå till uvgam 
mal arbetödrvift på det ej arbetölöshet med dej följder må upp 
fonmma, den målte återga till busflöjdsarbetet, på det landet cj 
må femma på förfall och på det wälftåndet må befaftas. Dett 
gäller om den jordegande delen of Norrbottens befolkning, bog 
biwilfen docf änn jyanerligaft mwinorna någon busflit fin 
nes; docf funna wi ej, innan wi afflutat desia allmänna bes 
trafteljer, förbigå den ftora masfan af MNerrbottens befolkning, 
jom Fallad flög, fom ej är fåftad wid jorden, emedan dep för: 
bällande i affeende på arbetet bar få ftor tmverfan vå det all: 
månna mwålftändet mom länet. De, fom bebo fuftiodnarna 
bemta fin egentliga utfomft från arbete wid laftageplatierna 
under mwår= oc) jommarmanaderna, de, fom bo längre inat 
landet, iysfeljätta fig förnämligaft med ffogébygge under win 
tern och med flottningar under jommaren. Sör de flefte blir 
myden tid öfrig för andra fvsteljättningar, od) infomften 
ehurn god under det arbetet pågår, är oftaft vtillvädtig för 
bela årets bebof. AA de frällen, der träwarnutdrifning pågår 
under mintern, isfinna fig ofta löskarlarne, arbeta rafft och 
burtigt i ffogen od) göra, fedan flottningen Är Mutad, ingens 
ting, förtärande deu förtjenft de baft, tillbvingande tiden med 
att jofwa, fitta med pipan framför elden, ffötande fafrepanman 
jamt drifwa från ftälle till ftälle, förnötande tiden med rafing 
F ligt jnad. Ninga fan och fågad, att den öfriga töja befolf 
ningens arbete är under denna tid. Sällan företaga de fig 
någet nyttigt, något infonftoringande arbete, och när de upp 
manad att taga fig något till, när man påmwifar, att bus 
Höjden erbjuder ett widt fält till infomft, om och ej ftor, Ia 
iwara de, att det ej lönar fig, att man med duvlift arbete ci 


d 


30 


en gang fan bålla fig maten, att man blir utfattig på jädant 
n. om. duiibt. Barn, I ftållet för att i hemmet tnläras flit 
och goda feder, fändag fring ti bygden för att genom tiggeri 
iaffa fig föda, oc föräldrarne tillbringa tiden i matklig ro 
jämt anropa ofta på ett poctande jätt fattimärden om mider- 
ftöd. Ej under då, att inom Norrbotten Hogomålen öfva 
fattigbördan är från år tilltager och att dema hurga hotar 
aft bett och ballet undergräfiva den återftod ar mwåljtand, jom 
de många mijmwärterna lemuat qwar hos den jordbrufand 
befolEningen. 

Om denua bild af arvetjambeten hos länets befolkning 
är ribtig, följer deraf, att umydet ateritär att önita, mydet aft 
merka, Oman ons den bustlöjd, om bwitfen här ojwan talats 
den mena wi, fom jörjer för hemmets behof, blir, fynnerligajt 
bwad den manliga delen af befvifningen angär, bwad den fan 
och bör blifva, och att den för den löra befolEningen ftår ja 
lägt, jom den fau göra. burit mydet mer fan nan da lämpa 
jamma omdöme på den föjd, Jont dvager ftrå till föda åt 
benmmet, vm flöjden till affal! — Att den inom wisja trafter 


ar fådernestandet ftår ganjfa bögt oc) lemmar betydliga bidrag 
till befolkningens utfomft är en janning, till bwitfen Norris 
botten, der den enligt naturens 
ide bar uäget motfwarande. IR 
on mwafnadstdultrien 
och Augernnuuand, och 


amvisning borde ftå böntt, 
I påminna It detta fall blott 
och fpanaden t Helingland, Medelpad 
om buswäfnadsflöjden uti Clfsborgs 
ett begrepp vm Dwartil den, jom et 
att rätt omvända hwarje ledig ftund, fom wet att gifwa fys- 
jeljättning åt bwarje dig arm, fan Eomma, ma bär fram 
dragas nagra erempel bland de nuunga, fom utan tmifwel 
funas, i bändelje man ffulle jpana derefter. — Uti Monata 
törjamling, en half mil fran Söderköping, lefwer en 4ö-ärig 
ogift qwiuna wid namn Maja Lija Bengtsdotter, jom genom 
flit oc) fpariambet, bida aränjande till det otroliga, ycats 
förwärfiwa en ide ringa förmögenbet, wilfen bon dot an 
wäånder enbaft till wålgörenbet. How har fäntt 7,500 Ndi 
till Mogata förjamlings folfftela, bwaraf 3,500 Rdr ffola 
utgå efter hennes död. Spuming af ul för hand på |. £ lång: 
vocf bar warit hennes bufmwudjatligafte lvsjeljättning. — Flor 
talet i förjamlingen bar för detta Andanmal anlitat benne, ty 
bon bar fpunnit ide allenaft utmärkt wäl utan oc för godt 
prid. OM libvil Ar det genom detta arbete, jom t war tid 
enles ha föga mwinftgifwande, fom Hon famlat fin betydliga 
belparingar; — ett lyjande bewis hmwad flit od) fparfambet 
förmå. Ole Skfattum fatt ivm bunde på en gard i öftra 


lan. För att gifwa 


31 


TIhoten. Gården war liten och barnjffaran 1 K Ja 
wanffligt ut, men han fällde ite modet. Na fn ig a 
förfärdigade han flera träffedar än för bujets. FIOL OES, älde 
k ; a spYeba der MIed öfmugen FT ar 
den fill qrvannarne; detta Hpptepades. — 0 EN 
vetet furtare od) fn, ban Um: jätja bi ER RN 
ja fonmunv bygdens handelstartar, vill De I z 
Se a FAN vd) föpte dnusjimvis. PÅ detta ätt räd: 
mwarorna fran | 3 SÖ fier enär jam 
dade Ole gården åt fig od) fin Nägt <= ) dan 
förgångSman, men den af lönerna, iom öjtwertantt j OR 
fortjätter träjfedsarbetet vd) detfwer det SR ören 
och utbålligbet, att han, med en Sninytill HEL ÄR 
af gårdöbrntet, förfärdigar trältedar för o wet SO BSen 
eller öfver 1000 dusjin, våfnadt till 40 öre AN Sr 
fonften ar munmera id in fräntt till FASO TR förjäfrar, nl 
få en anv man i fraften teg OS AE ät 
det för närwarande är mellan 1 och 3 X SN däa 
ex elle indre arbeta med träffedar till affalu. C 
mer ellev mindre v ad 3 ffedar; baundelskarlarne utjprida 
MRorge gå desia gula Thotens ffedar; b PR SRA 
dem öfmer allt. — Stora Hagen ud Ra igt och dan färs 
BÖRDA ble teet ten hett bk innan den 
diga ffeden bar gått 13 ganger genom hola göra 5 dusfin 
är tjenlig ul Iervillntngr, SS a fr a od) Ja 
| | pau an dagsn STEG 
= SE MM litigt Hin att putia och) frapa SEE ENE 
je bab i Jorge berättad det änme jafonm fleveftådes Fam 
LT ON man är ftomatare för rn TERESE 
"ffs : det hon fyr ice allenaft fira equa u Ö 
tr IEA Roel ran cat Här det blaud annat HE 
mannens tant. att bygdens grsjar ffola fjelj a 
järnet, rutd De för de begagna vd) flifarna mwanmwa BroRta de 
ES Må fonfirmationsdagen Så nart BArILen. PR 
- räd måaon nytta, vedan mid Ta 5 arö alder, Sd 
SN Öre od) derigenom untweclas RR nan a 
| rdiabete C sjdfunni | | 
Nee es pv AN EA hetilar att allmogen i 
a REA annet öjning I ia DAF AETNE Mlöjper. vå 
fen äfnen fran Norrbotten finnas enttata FA 
wu SR busjlöjd, jom ofwar gort för Tatyana St 
URDE d Pite jucfen bedripved tillwerfuing or bat: ons 
IuN än H ov ät der mydet gammal, uvjpeungligen ae fljet 
fn ngen ån och för affättning inont orten, CER 
il site ES Gjötaptener bafwa Faa kten(bltl 
i ntinitå. lERDE ittrodda od) billiga, bmadan Hetast 
Bree äta don ängbåtskomnushontrerna a 
tilqu i É 


AB PY RA 


ena Jamt ångbåtsbefälbafwarne vd) ftyrmän å andra fidan 
börjat taga farten affärsmesfigt, fommisftomwiren fäljer till ffey- 
pare eller ftyrmän od) desfa talja i EStodtbolm; bwvaraf följer 
att batarne till filt betinga betydligt bögre pris, än det hvar 
till de bär intöpas. Prisftegriugen fan antagas till minjt 30 
procent. På detta fjätt jäldes före filta londtbrufsmötet wid 
pa 100 ftyden arligqen, fedan bar ofättningen mer än före 
dubblats, få att den meunera forde köra beräknas fill 200 eder 
250 ftyden årligen, om ide mera. Materialet uppbemtas från 
equa fogar af tilverfaren jjelt. På böften, innan froft fom- 
nut, anffoffas beböfliga rötter och ämnen till janunmanbiudnin- 
gar, bearbetningen ap matertalerna fer på lediga funder under 
wintern oc) waren, och fjelfwa fillhverfningen bedrifiwed huf= 
mwyudjafligen på mwåren, fedan dagqarne blifvit längere, men jud 
och i$ ännu ej tillåta nägra jordbrufsjyftor. Manga tillwerta 
blott 1a2 båtar drligen, andra, mera fallna för detta arbete, 
buipva fillwertniugen i ftörre ffala jå, att de förfårdiga 15, 
20030 ftyden vom året, men dertill amvändes doc i allmän: 
bet blett den tid. jordarbetet och andra nödiga jyflor femna 
öfrig, ja att fillwerfningen är att anje jäjom en werklig bus 
Nöjd, bwilfen fåjom bilybla upptager de Itunder, fom arbetet 
I bunvudnäringen lenmar fria. Arbetet läres från far til jon. 
Så bafwa beflitat lig om ett omforgsfullare arbete, men den 
fenare tiden ions öfad efterfrågan i förening med uppmarxin- 
gar och föreftällningar af för induftviens förkfofran nitäljfande 
perjoner derom, att omtergsfullare utfördt arbete betingar 
bögre pris, bafmwa åftadfonumit Hagen benägenhet att lemna 
ett bättre arbete. Båtarne läljas efter ftorlefen för 17, 20 och 
25 MNdr, frakten till EStodtholm uppgar fill 5a6 Rdr, och pa 
denna ort funna affättas huru många fom belit.  Tillverk- 
ningen ffer, faiom förut lagts, t NRvsmitk Wisjerligen till- 
Wwerfas en och annan bat på andra ftållen inom focfnen, men 
tngenftides är båtbyggandet att anje af någon wertlig wigt 
annat än der. — Utt denna tillhverfning, jom förft på fjenare 
aren blifwit af någon betydenhet, Huru ganmal den än är, 
redan utöpwar och badanefter ffall fomma att utöfiwa infly- 
fande på mwäljftandet är antagligt, fika jäkert jom det ar, att 
folfet der i allmänhet år mwålbergadt, mydet förnöjfamt vd) 
arbetjamt. i 
Uti Ptterbyn oc) Bredwiken inom Ieder-Staliv jocden till- 
werfad af någre bönder goda fardor och förubbor, Barnen od) 
gwinnorna biträda mid arbetet medeljt böjande och) fäftande af 
Itältrådarne, Tillverkningen Ifer för det mefta under wintrarne 
od) förfälje8 på marfnaderna i de fringliggande orterna för 1 


Jiädr 12 öre ettor 1 MNRor 25 öre för fa dan, 2 ; 
ban. Tilbverfningen är ganmal, RE 
od) bör lemna god förtjenft, då vaänmet år bil ig ib 
och eget föl muvändas wid arb tet. Sunt (CE N ; . 
jfrubbor, enligt fännared omdöme, ärv af färdel ; Jr kd) 
enbet och font de defutom äro billi ven närmar ; 
dum af dem funna nr fa mwidjträctare affättnina 

jb deraf ökad tilhvertning. 
js lappmarferua tillmwmerfaå af lapparne, bwitfa i v 
mänhet äro händiga t flerehanda Nöjd, rep / a vm Nr ; ku 
Pite lappmark är denna induftet mu fet Hen TY ; oc 3 VE 
förbättrade arbet met det blinva en lönande NE 
rep begagnad jynnerligaft mid fiffe. De Rd sx > ; KE 
till dragrep i uot, fo SD öre fog ER KG SLA än 
vändas Hill telnar i nåt mom. betingo ö je per 
falaa Materialet upphemtas ur ffogarne under fs FAN 
arbetet med tagtillverfningenr pågår under fer AN 

Om til desja erompel på flöjd inom EN Sr EN 

bibehallit och et lig ag sålla 7 SR ÅR = 
här oc) der före fonimnande,  jäjom fillw NR a AR 
Färror från wisja trakter i Reder-Lule och fran vandsjär 
Stnrsäolin RO Önbgargeten MES er 
Neder-Stalir, takjpan från flere trakter ine AD 
RR EE ELON bina, in Ao 
werfning Mm. m., jå bör man af des Bör SEE LENE 
ju än Uedeotmn funna Muta, att, om än on af föjo. 
Är ok "bit ER Sä ffulle beredas. För 
ter, ide obetydlig biförtjenft derig. ulle ber (rr 
ns od mwälniL. 5 produkt fan man NuUMerX SER FEN 
på affättning, Jedan RNE rede il 
od) jamfärdjeln mellan folfen [illtgrce EN ta 
ligger aflägtet från deftörre marfnadspla SN Hd UTgIina 
utan fvifwel i någon mån alltid fFall Re oem 
nti förtjenften, fa får man & andra RR SR 
att man bär under wintern var Jeörren it Del  Roctnéde 
att amvända på bijulor än På FÖR  ökeg må 
landet, och attjäledeå denna tid, vått TR obama 
wija en ftörre arbetSprodutt FE SRA Tal för wibio 
re år of he Ms bär vn tillkutta tomnuunts 
för en del tvakter af läne 8, SONET SR NG 
Ed med Norge fommer till Öar te ol 
fom en i ftark tillvärt mwarande FÖRRE fv Done of 
omöjliggör all vgentlig Husföjd och aledes 


jagda bör 
ex so Ro det ofwan fagda 
de; produkter mer och mer ökas. Ar de : 


n 
t 


rramga, att busflöjden, vått (dd vd) på ett fädant ätt ut 
mwedlad, att den ej menligt inverkar på buftvudnäringarn 

är en wigtig faktor i bwarje folfö hushållning och jom derfå 
ej bör lenuas äfide.  Husflöjden är en wåljianelje för 
folf och bar i jedligt bänjfernde ftort inflytande jämt är - 
bland de måftigafte och werfjanunafte uppfojtringåmedel Der 
gör hemmet till avdetet$ vd) idvghetens bärd od) bar framfö 
allt ett wåljtgneljeritt infföytande på barnen, Dwvilfa deriganon 
teende de goda föredömena, den ftändiga merkjambeten od) fjels 
deltagande i de fyplor, fom för deras alder huma lämpa r 

tnjupa fa aft jäga med modecåmjölken arbetets ära och i 
följd deraf mid uttvädet i mwerlden Hhafwa arbetet fajem i 

bögjta lag od) frarjamhet jajom en dygd. in 


Till följd af Hushållnings-fällffapets be enliv tÉ 
fommitterade julle eqa att, Iöaudde Se AA RR 
för fter, anffaffa till utdelning inom lånet ritningar, modelker 
och) werttyg; bafwa fommitterade fatt fig i förbindelje Med 
perjoner bade i Stochulm och Göteborg och derwid erhållit de 
upplysningar, att jadan materiel wisjerligen kunde erballas 
men att den dels biefwe dyr dels föga lämplig för det ända 
nal Hnshållnings-fällffapet dermed affett, nemligen flöjdens 
waädande till tif nom länet; oc) bafwa fommitterade, bwilka 
aven dela af desja perjoner uttalnde åjftater, att ritningar od 
mppdeller tillhöra en längre fromffriden period af fLöjd, veflutat 
att ej använda Nagra ar de ar Hushallningsdfälljfapet till deras 
dispojition amvrade medel för ofwanftäende inföp till ftörre 
belopp än 11 Rdr 30 öre för inföp af arbeten af horn. Att 
underföta bwad flag af flöjd, jom, med aftgifwande på bwarje 
Er SA och affättning, fan wara önjbvärd och lämplig 
ok un DN fedan man deruti fommit till Elarbet, genom 
FEN ERAN Aenom anftällande af lärare, jom reja 
- sr a löfa ja att fäga handgripligen lära all 
Sat bem, a löfa utbilda och fullfomna jadan flöjd, jom 
dan finnes inom någon ort; famt attunderlåtta oc) befordra 
HageneteenNe aftättning, ffall jätrare leda till målet. 
NN hampa bar länge bedripvits uti Norrbotten oc 
fig, att LÖ ; NR Jenare äreu här införts. Det bar wifat 
TU ST RER med fördel bär funna vdlag, åt: 
bean: KL sandet, nen mydet äterftår ännu ott önffa, 
ret AE Tära, tinan detta fer på ett följoriktigt od) ända: 

malsenligt Jätt, lämpadt efter jordens bejfaffenbet och efter 
wärttidens Forthet. Man tan till och) med anje, att odlingen 


DD 

af lin under fiffa året warit mindre, än under de närmat 
föregående.  Orjafen dertill torde man funna antaga ytterft 
wara bervende på briftande funffap uti det fätt, vå Mvilket 
man denwid bör tilwägagå. DÅ likväl lin och hampa ftå 
fråmit bland wåra fultunvärter drevi, att de utan njäg l 
erbjuda ett det mwerfjamirafte fölt för husflöjden, och fåleded 
ide allenaft äro medel att få den husflöjd, fom förjer för hem 
meets behof, att åter uppjpiva, utan äfven deruti, att produt 
terna af dem Aro affättliga på andra orter, endaft tilmwert 
ningen blir god, ja ligger i allt detta för fommnutterade en 
beweteljegrund att i förfta rummet fölta fig mid atgärder för 
böjande af denna tnduftri, på det den i on framtid må intaga 
fin rätta platå blond länet förwmärfställor och få fonumitterad 
med anledning deraf föreflå: 

att of HOushållnings-fällffapet måtte antagas en under: 
wifare, fom meddelar råd och upplysningar fomt praoftiff 
bandledniug i föttet att odla, röta och bereda lin och hampa; 

att proftiff underwisning deruti defutom må meddelas 
wid Afwa Landtbruksffola och Aminne egendom oc att en 
lärarinna anftälles, fom i den ena fodnen efter den andra, 
förfedd med erforderliga redffap, inlär rätta föttet för rå: 
ämnets fortering famt underwifar i finare fpånad och wäfnad. 

Tråd af hampa amvändes till fängftredffap wid de ftora 
fifferierna uti MRorge. Kvmmitterade hafwa att fig i förbin= 
delfe med perjoner derftåded och erhållit profiwer ä flere forters 
garn, äftvenjom uppgift på det pris, hwarje färjfild fort be 
fingar oc) den affattning, font fan parätuas.  Fente öfwer 
lemnaude af desja profiwer oc) uppgifter oc) med fältadt af 
jeende derå, att fnuffapen i bindning of fiftgark är allmän 
inom länet, få fomnutterade i jammanhang med ofwvanftåcnde 
förflag hemftälla: å p 

att Hnshållnings-fållffopet wille uppdraga åt Förmwalt- 
nings-utffottet att befantgöra desfa uppgifter, utdela dylika 
profiwer inom fommunerna och uppgöra aftal med perfoner 
i de färffilda hamnarne, ott för fiffe-garn bereda affättning 
till de norffa fjöfaptener, fom årligen här inlafta träwaror. 

Med anledning af detta förflag tillåta fig fommitterade 
att fäfta Oushållnings-fällffapets uppmårfjambet på den fora 
fördel, fom en förbättrad Ffenumunmfation med det nordliga 
Norge ffulle bereda länets befolkning deriqenom att den direkte 
funde dit öftverföra fina hushtöjdsalfter. ÖN k 

Sedan Husbällningssfållffapets ombud wid fammantråde 
i fifflione Februari nuinad veflutat, att, till befrämjande al 
den inhemffa busföjdens och induftvieus förkofram tnvm buf: 


ä0 


mwiudjtaden ffulle anorduas on forbvarande, med fö jni 
É den | ad rbvarande, med förjäl ad för 
nad utftällning af produkter af iwenft busflöjd fe inbuftrt + zu 
S Ousbällnings jälljfapets Förwaltnings-utffott med anledni 
häraf hvs BV Ityretjen för denna utftällning förejlagit perjo N 
mem bwar och en af länets floddatar att iprida  RALNNön br 
wicka ntreSte för och förma befolfningen att deltana i SN 
för busilöjoenå od) induftriens ufvecling ja nyttiga för 
men det utan hvifvel erfordras underlättande åtgärder för 
erna it gnobå Ja få fommitterade föreflå: E fo 
att Hushållnings-fällffapet wille tilll 
) 5 jaudahå S 
perfoner penningar fill förffotter å inom länet önska 
flöjdalfter, hwilfa äro of den beffoffenhet att de fnona år 
AR BL orken I Deja perfouers anfwars- om édo. 
niungsffyldighet till Husbållnings-få | 4 
Prapprassig Sh sballnings-fällffopet för fålunda 
Till Induftriszerpofitionen i Stodbol i 
. R t OM > m Befoftades af en 
enftild perjen rejan för en man från Böble by äh Pil ue 
rea C ALS Mannen war båtbyggare, bade pen EEE bli 
) Iuaob uppfattning, famt fit der je modell er til + åta 
sö Are lorter. Efter hbemfomften byggde far As 
för Ding. Dir IN MR batt flere beftällningar dec 
råde at DIG fran Stockholm. Han förfärdigar mr både 
Kra oc Jegelbåtar, Jem fevererag färdiga moi KE 
bj ne - ÄRR ek OL od) baftantbet med lättroddbet 
0 I sblealing, lamt äro redan mydet efterfrågade. Av i 
IR efter bejfaffenhet för 75, 150 a 60 TR (fb 
bestar NER od) med den öpwertygelje, att många na 
UR attare utwedlas och fullfomuas, få fommitterade 
bwenine Perfoten Bale AE vgl pla CL 
vel Her, rete intyg om anlag fö 
7 | ör o id 
köl j fr Egen NE mr de fommar åå re 
uftri- Silojos-utftällni i 
och Igudtbrufsutfrällningen i Göteborg. an - 
Projten Hejerdv t Aur i j 
först än Np RDL Mt Aurdal i Norge bade är 1865, då 
ör flaléyseve tl sive, bifogat den önffan, att de äldre 
Fer Södern glädja honom med att bafiwa med fia 
SN [ ; a JE de bade med egua bänder arbetat. 
möjligen Ne fult -- förjigtighet af frnttan att allmvgen 
[and veligiöja eg e hy 1 om denna kunmanblandning of ffo- 
förjtånd NER 2 2 werldsliga mwäjen, men intet mif- 
ten, fedan förhöret i folar a MA gid det ja till, att Pro- 
ån og oDFeE T ffolännena war affluts pi i 
läng, paminde om pnwvannämnde önjfan, I a 


forna framlemnade prof på ipinning, ftidwiug, wirtning, on 
voåje franuvijade en fnif med fraft, en annan er vätent fla 
en tredje litet tväffårning m. m. Det mar ide många prof 
förfta Aret, men dot jå mycfet, att Proften fortjatte det för 
jande Aret vd) få widare med ökad framgång. Mid arbeten 


I uppmisning var det anledning ott göra cm vd) annan under 


wijande od) uppmuntrande onmärfötma, ltfofom till premie 
föpte Projten en och anuan faf, för andra fid det bero wid 
ett loford. SÅ berättar Eilert Sundt i fin vt "om Hu 
fliden t NRorge” och) fommitterade auje att detta crempel för 
tjenar efterföljd af ffollärare och ffolftyreljer, ty näjt fter, om 
ej £ jemnbredd med gvsjens och flidans bokliga undermwisning 
och regqelmesfiga ifolgang, bör ett uppmärkjaomt öga fåltat ber: 
på, att barnen i benmmun hållas till och öfvaå i arbete, vc 
ja derför fommitterade med anledning häraf föreflå: 
att Hushällnings-fällffapet wille fäfta ffollärares och 
ffolftyrelfers uppmärffombhet på detta fött att hos barnen 
framfalla arbete och täfltaon i Nöjd. 
Under jiftlidue mår aftäto fommitterade till fommunals 
nämnderna i länet ffrifweljer med uppmaning att genom ar 
betsföra fattiga infamla frö of gran och tall famt midfogade 
denna ffrifwelje on tryctt undervättelje om det jätt, bwarpa 
injamling och förrwaring bör ffe, jemte uppgift på det pris 
iom för god mwara fon erhållas.  Stommitterade bafiwa ej ev 
farit, om till följd of denna ffriftvelje någon Åtgärd böifwit 
widtagen, men anfe den biförtjenft, fom genom em bylit ins 
jamling ffulle fuma bereda$ jynnerliqaft fadaua, fom ej ut 
härda tyngre arbete, ej wara att förakta. Under förbeppnin; 
att Herrar Jägmäftare, Pvilkfa bäjt Fäuna den metod, fom wid 
detta arbete bör amvändas, od) bwilfa defutom lättajft äro t till 
fålle att bereda waran affättning, wille werfa för utbredande 
af denna näringsgren inom länet, få fonvmitterade föreflå: 
att Hushällnings-fälljfopet anhåller hos Herrar Jäg: 
mäftare, det de, på fätt dem lämpligaft funes, wille föfa 
åftadfomma infamling af och bereda affättning för frön af 
wåra barrträd. : : 
Bland flöjdaljter, fom genom de jenafte årens indultri 
och) fandtbrutsutftällningar blifwit befanta, Arv änven fänaffor, 
- fängffobottforer, lappftor, lappffoftöftar m.m. brwilfa maera 
affättas till jydligare orter i ganfa fora qvantiteter. Genom 
desja utftällningar hafva dylika arbeten blifvit fända, odd 
torde är efter ar hafva att påräkna ökad affättning. Då 
detta fätt att frammwiia, Mvad man fan tillwerfa, icfe medför 
någen ftor foftnad, fa fommitterade -bemfrälla: 


38 


att Hushållnings-fällffapet mille utfärda en Uppmaning 
till länets befolfning att mera allmänt deltaga med utftäll- 
ning of fina alfter wid flundande dylik i Göteborg. 

Onsbållningöfällffapet bar under de Jenajte årens Jam 
nuauträden öfmerlagt om och midtagit atgärder för en för- 
bättring of farftötjeln inom länet. Kommitterade, fom an. 
Mun många upplysningar och råd erfordras, innan färftötjeln 
fan fågas bafiwa bwmnit den ftåndpuntt, den bör intaga, för 
att lemna octen det förråd ylle, fom de falla flimat träfmwer 
och jom defutom finna uti nllen om artikel, fom lämpar fig 
för bemflöjdens utwedting, få anhålla: ; 

att Hnshållnings-fälffapet wille i detta bänfeenude wmid- 
taga ytterligare åtgärder, genom att inom länet fprida firif- 
ter, fom funna wmwara till ledning wid fårens ffötfel. 
= Under förboppning, att de fågrep, jom tillverbag uti Lapp: 
marten, ffulle funna amvändas wid fiffet i Norge, bafiwa fom- 
mitterade tnföpt och affändt ett parti af dylifa; men Någon 
underråttelje bar ännu ej ingått, om de för det affedda ändar 
malet äre lämpliga. 

Widare hahwa fommitterade inföpt profwer & arbeten af 
born, bwilfa bärmed öfwerlemnas, jemte uppgift på det pris, 
lent bwarje fort wid förjäljning i minut betingar. DÅ decsja 
ec dylifa arbeten ide förutjätta annan bändighet, än den man 
t allmänhet fan antaga bland befolkningen förefinnad vc) da 
blott enkla redftap erfordras för arbetets utförande, borde jär 
utan bvifiwel 
eten händiga 


dana funna förfärdigas inom länet och full 
tjynnerhet fomma att bereda den i lifartade arb 
lappallmogen god biförtjenjt. 
> MNåkning ade Eoftnader fommitterade baft wid fullgörande 
at deras uppdrag bifogas. 

Cule den 22 Jamnari 1871. 


R. Shough. FH. A. Bidmark. VB. I. Holm. 


Ajwa Landtorutsjtoln. 


Jill Kongl. Vandtbruks-Afademiens Förwaltnings-KFomitc 


Härmed får jag äran afgifiwva Suma Oe fa finn 
werfjambeten wid INRorrbottens ling Landtorutsffola e 
jr 21 fik Hfteber Hölld eramen med de SR esse 
tlärlingarna, bwilfa wore FB TSE E FL STAS 
a. MNyftvöm, EC. M. MBWifftröm, NP. Crit jen & Ne 
Bergman. Alla Ddesja babe, genonr en FR fäftnter I 
wäl ftudier jom arbete, fönvärfwat fig san ren 
våde teoretifft och) praftifft bänfeende. Hyra o 


ertecfunadd retv ndation, erbållit 
rade bafiwa derföre, på undertecfuads retonumend: 


| i i od) de ttällen 
fa förmånliga onftällningar inom länet, och feg AR SN 
er äro ouftallda förfpörjud endaft öm) FS be RR Sn 
jemte har tilltvädt fitt eqet ärfda Bunn 10, bed Er 
lingen biträder fadren wid ftötjeln af lr a re 
mål bdesja fom de EEE DG TUR gavu Dn 
iu ed j Dra Ö vd l 
> att göre til v a Hbibr ufsffolans SR Alde 3 iab 
| tillwert fan ffönjad deraf, att platferna re lä fr 
mera med begärlighet efterjökas farter er la I 
mansegareföner, bwarföre Styrelen A Nn Eu ftugar 
vertftällighet fitt wälbetänfta beflut att ej Sa nee 
föda dknlngar: Haftadt detta beflut, Sa folan fin 
ingar till ftörre antal än tillgang pa Sh Jr NÄrranodgara 
NERE dy tillfölje deraf, är mani tillfälle bland d rg 
fel | SN  orfaänon erhålla lämpligare (FRE ÖLEN Se 
fäljerns inbördes täflan i ftudier ERgua få är bon - 
underlättar lärarekallet, Mwilfet & mälle MEL orbstAf 
temmeligen tungt, emedan hväng najte mdr attide 
emmelt ftadtommer; och derjemte förtjenar or Ft bona 
Sandtbrutsftolan få TONEN ES föan funnndmare 
ullninae or fenare aren, eller a N å ät 
HERE Ubjae antagad, alldeles upphört, vaftadt fo ftballet 
mindre re sid på a de nyantagna, utmärka fig för 
Alla lärlingarna, ; Mg 
ae arkäljninbet och ett godt uppföra 


40 


a Ro oxetifa underwisningen — jom fortjattes fem tin 
Nilen, fördelade på morgon od) afto intill i 
NELL Maj, i enligbet med Sonal Mia; Re rön I 
titt. Penj, nligbet 1 Stongl. Maj:ts nådiga NReolc 
oe U öpverensftämmelje med den af Stongl. TT BARR 
Mens Sövwaltuings-Stomité faftftälda planen, amt jeda = 
Bertoisning under jommaren cd) höften meddelats cc ASA 
Itende lärling ot mer gon era 
gr avimgarne I mwertlåra, landtmåtert oc i 
OR RA la fed ahwvägningskonft 
Fe erbörjade Byt den 1 fiftl. Nomwember då de Myantagn 
Avingarte anländt. Den fortgår på enahanda iG+4 in SRA 
| avne an I gar på enabanda jät de 
förra arets minter och ared bibeballande af NR De 
Yunt med biträde af Herr M. Persfon SS 
3 flöjdftugan vd fmedjan meddela i 
3 flöj Db fmedjan u Ad underwisnin 
eraminerade törlingen 3. GO. Lundmark, bwilfen ör SS 
in Inväl föjd: fom junidesfkidughet, lamt böjten 1569 blivit 
STEer getomgaången furs wid Kongl Beterirär- Suss, | 
eft JÄNg ur TElgh Sctermnar- Jnuftitutet, der 
I uterominerad Jäjem bofflagare med ganffa psi fn 
kö i Arets lopp bafiwa arbetena i flöjdftugan och AA 
vari in/fråfta till reparationer af gårdens redfta Cr nt för 
far SOL GUI: på en beftälld vullharf Sr 
Angär : mu 
amt be förena de bar en my badftu blifmwit 
Junt de förberedande arbeter Å vande af 
ty, SE ainad, fädesria wertjtällde. SO förang 2 
påbörjade ör SSR Den, då förra Arsberätteljen afgafs 
Fans An un of eu myräng om 44 tnunelands midd 
FR nndertecdnada affinr ET närmafte fullbordad, oc 
- CENAPS alltyt, att tmänaf aödielt; N 
SN | d R å 
GE förmwandta denna trakt till RN ar ja 
kr 2 - . -— Mal DE 
le NU OINNE all Hjupare fälgång, bar Nor Fl 
0 oda Ts för difningsarbefets fortjättande, Dwilfet 
Så al  Jedan den 7 Howember, dagligen pågår.  A 
blad se nde myrängen hafma under årets lopp tills dato 
ra nn va SS 340 famnars taugt floddite af 4 fot dju 
lagd daga af S40 fa gebilen al 3 fots djup till en An 
t ER : Somnar, — Wärbenke in börvianet 
10 Maj; oc) allt från den 5.3 SYN Hr fr re 
Dö mä 5 Sunt intill medlet of September 
I fnsnson JCHUN  WATN och god jomnar i i hö 
grad befrämjade me tlighete SS åa 
er ANG ou i veten od) paffyndade mognaden af alla 
RE AG Ommit till en beftämd erfarenbet, att ju 
od) Jälvare förd svagt fam bejä fitt höjtjädesfält, dejto bättre 
FÖRT fr 1 blef den gödslade nycdlingsträdan 
Delta de ln Jadd med böftråg aj SIohaunesrag, jom äftven 
Slåttern sö fältet en utmärtt grönfoderfförd 
HANE Lr böbergningen började den 18 Juli, wer 
alldes och afflutades under det önfeli RR 
igafte wäder, varunder 


allt fornet jaomt eu del af rågfförden Äfven ble 
men den öfriga delen af grödan mar utfoött för ett 
värt berquingSwåder, fwilfet förft med den 14 Scpt 
upphörde. Doc blef endaft en ringa del of hattbanden något 
ffadad. Detta våra berquingSwider har bringat mig på tan 
fen att uppföra förenånuvde fädesria. 
wad affoftningen angår, 14 har den & Laudtbrnköffolan 
ahällna rägsfförden blifwit utmärft jawvål fill qvantitet jom 
qvalitet. Efter fammantagda 10 fots utjäde Jebannesråg på 
10 tunnelands widd (jäledes en fubsfot per tunnelavd) har 
erhållits en fullmogen vd) offadad gröda jom med fäkerhet 
minft fonmmer att uppgå till 116 tunnor. Någon beftämt 
fiffex fan ej uppgifvas, förvån frörden från det frodigafte åfer- 
fältet blifmit aftvöftad. Denna förd erhölls från dels gödslad 
nyedlingsträda, dels gqödstad gammal Afer och anmärfas måte, 
att, vaftadt fonmaren war ganffa torr, rågen tad frodigatt 
& det fält, fom mar fullftändigt underdifadt. Efter blott en 
tannas utjäde of fubbhmwete erböllvs ej mindre än äfot full 
meget dylift — ett förjök, Nwiltet jag tänfer upprepa. — 
Sovuet bar lifaledes lemmnat en riktig, gud och wälbergad förd, 
fom doc ännu är till ftörre delen otröftad. — Fran träd: 
gården har erhållits en ymnig affaftning af ärter, morötter, 
tälvötter och) rödbetor med flera wärter. — Höaffomften bar 
blifvit wida mer än tillväctig för det fåtal djur fom för når 
warande underhållas wid Landtbrutsffolan, Den utgöres för: 
nämligaft of wallbö. 25 qvadratrefwar ärv nyodlade 
freatursantalet utgör blott 16 mjölkaude for, 1 tjur 
tjurfalfwar, 3 qwiger, 4 häftar och 10 far. Den länets Hus- 
ballnings-fällffap tillhöriga fpringgwmjen af belblod Svuthdvwn 
är fortfarande härftådes ftationerad. 
Den 2 fiftl. Juli hedrades Gandtbrufksf 
Hand Kongl. Höghet Prins Dffar. Av 
Awa Vandtbrufsffola den 12 Famrart 1871 
Sirt. Arel Fogelmard, 


Skolan Föreftandare 


u 


pd 


folan med bejöf af 


Aminne Gård. 
Till Norrbottens läns Kongl. Hushållnings fällffap! 


Enligt arvendefontraktet är undertednad ffyldig, att wid 
årets flut afgifwa Ärsberättelje öfver ftällningen wid Åminne 
egendom, bwifor I forthet Iyder: Ägs 

Streaturens antal beftå för nävwarande af 2 ft. häftar, 1 ft. 
tjur af hel Alqanerras, I ft. fo af janma vas, 14 ft. for af 
blandad ras, dels Algauer, dels Ayribire, 1 ft. tjurkalf och 14 
ft. får, deraf 2:ne tador af hel Svutbdownsras. 

Ladugardens affaftring bar wait, jemförd med förbål: 
landet till andra ftållen i orten ganffa god, til följe af bättre 
bete od) fraftigare utfodring. Under tiden från den 1 Maj 
till den 30 Dec. bar tjernats 45 lispund 8 ffälp. jmör jamt 
mjölfaffaftningen omfring 6,240 fanor. 

Utgifterna för busbållet, famt brufning och bergning af 
egendomen har t det närmafte funnat beftridas med ladugår- 
dens affaftniug. Emedan mjölfen afuttras till fördelaktigt 
25 öre pr fanna), få har ej någon oftbereduing wert 
tälts. 

I anjeende dertill, att gödfellidret och öfra gafweln af fv 
derftollen blifwit brädfordrade famt f. ft. faftgård blifmit lagd 
både imvändigt och utwändigt omfring ladugården, är den mu 
tillvädligt warm utan eldning. 
 Sordbrubet har under förra Jommaren äfven lemnat nöjs 
Jam aftaftning. I brift på tröffwerf har all tvöjtningen ej 
nn mwertftälts, men ont. proftröffning bör blifwa: 

1:0) 30 tunnor Korn efter 3 tunnors utjäde på 3, 
geom, tunnland; 

2:0) af Nag bör blifwa 25 tunnor på 6 tunnland 7 
fappland.  Orjaken till denna vinga affaftning är, att Rågen 
föregående höjt blef för fent fådd på både ny och vogödölad jord; 

3:e) 3 fub.-fot gula Arter efter 5 fanndrs utjäde; 

. 40) 19, fynmia Hafra blef för fent utjadd, hwarföre ej 
nägon jäd, men ett godt foder erhölls; 

5:0) Potatis lemnade en affaftning af 54 tunnor efter 
2 tunnors utjäde; 

6:e) af SKälrötter erhölls 24 tunnor; 


43 


:w) (Ett erperiment med ffallöft Korn, om förtjenar 
dr att Sr 23 fubiftums ut) ide ffördades & 3 | r 
(32:a fornet); ett rejultat, iom ffulle blifmit n ida I ! elakt 
gare, OM ej dels jmåfäglar, dels maff förftört en ft RN 
tornet. Detta fidesjlag är förtjent af all PRE . NDS ; 
tv det har under flera föregående Ar wifat fig lika k j 
jomt ertenå mwanliqa ora, amt fort rar JEN Ia u IS i; 
qvantiteten i förhallande till arealen, för den ftarfa rot: vc 
RR Er föder bar blifwit inbergat 9,850 Nöpund Tride 
hö nö 250 lisp. Myrhö. I jammanhaug härmed - en 
nad, att 15 ftorffrinder fullmeget Thimotbei- 0 Xx rr 
äro inbergade för erhållande af frö, dels för eqendemens beh 
i Då stt och fförden word afflutade förliden bölt, 
prandförjäftades ORON äfwenjém foder oc) gröda i 

inetå ännua Brandftossbolag. 2 
pe fören nn utfaddes 3 fub.-fot >&t Se 
råg och 1 forna Kubbhwete på n iran A geom. RR 
ödstad och brutad jord. 3 tunlaud af den öppna & en ST 
faded till gräslinda od) den öfriga öppna jorden blef erden 
böftplöjd; men ej mer er a am difen blefmwo (al 
i De id och tillgångar) upptagna. | 
ja ? ÅRES 08 genomlöpa Bone sryn Ape bl 
wit röjdt till flåttermart 5 gem. tunfand, dant Fog Ar Sign 
träffelfwen (enligt aford med Löjtnant RR MR djur 
tunland) ytterligare 5 gem. tunnland, Ng SN > 
förft näfta wår fonumer att afynasd sö a sö SAR Ad 

Den arrendatorn Aliggande Ityldig )e KA ig- RE urin 
rejervoir mid EO prarprEn ID dertill hörande pump 
HE öort aka begå reparationsfoftnader, Roe 
hällnings-fällffapet låtit mwertjtälla SES höft, bar re 
ning afnländts till Förwaltnings-utffuttet. 

Aminne d. 2 JIou. 1871. 

3. F. Sandftedt. 


Hushållsgillenas arsoerätteljer. 


Från Haparanda ftads och Neder-Torne Gille. ”) 
(20f yr fil. doktor I. Ripon.) 

Då fronvfogdarnes embetsberätteljer till fomunrgens befall- 
ningsbafwande t linet tnnebåälla uppgifter om wåderlekeus be- 
ffaffenbet, omftåndigheterua wid jädden jamt ffördens beffaf- 
tenbet under året eller forteligen: ffördens biftoria för året 
anjer jag obehömwligt att bär upptaga denfanmma, tynnerbet 
fom den för Itäligen böra aujes i fjelfwa wertet främmande 
för Sönshällnings-fällffapets uppgift, ändamål och mwerkbjanlet, 

bwilfas föremål wäl nmafte anled wara något, om offfå ej wigti- 
gare, doff mera på denna werkjambet bervende (det lär wal Nemes 
Itgen fomina att för alltid förblova blott ett önffuingsmål, att 
arswärfens utfallande någonfin i nagon betydlig man fommer 
att bero Ka denna mwerfjambhet) och något mindre tillfälligt. 
Det. är wål nemligen aftghwvande på alla näringars ftändpuntt 
cd) bemödande att vuppbörligt, fömwidt görligt är, höja denna 
Iändpuntt, jom utgör HOushallnings-fållffapets och def föres 
ningarg uppgift oc) ändamäl. Jag beklagar doft, att den 
torta tid, lom förflutit, fedan ordförandeffapet inom Harpa 
vanta afdelning palades mig, warit otillväktlig för infamlande 
mv de uppgifter och upplyöningar, fom wore nödmwändiga för 
bedömande aw denua ftåndpuntt och i bwad mån denfanma 
under årets lopp böjt fig. Sällffapet måjte jäledes demna gång 
nöja fig med ganfta Fuapphändiga vd) derigenvm föga upp 
Iyfande uppgifter från denna afdelning.  Oattadt jag fåledes 
bar få lafförhällanden bär uppgöwna att lägga till grund för 
embömen om åtffilliga näringars ftändpuntt od) dennas yft: 
ning eller jänfning under Aret, tör jag dokf fomma att mwåga 
nägra fädana, på det att denna berättelje ej må bliwa full 
fomligt innebållslög. 

7) Gillets hr Ordfjöran i räberättelji 
nya fäfningsfattet frwiltet jaunelgeat RA S 
mt ingalunda i öfrigt äro benä 


gagnat det förefjlagna 
Db vid trydningen, ehuru 
gna att följa exemplet. Anm. of Utg 


Omwad nu förlt jordbrufet beträffar, ia är det allom wäl 
pefant, att dej; ena del: aferbrufet här och I be n m 
ägna trafterna är am en förhvinnande obetydli et i ja 
i clje med dej; andra del buftapsffötfeln. Man har i offent 
före D Sr St Lå NR Mlmnän 
ligt oc) enffildt tal och t trytf gjort MN rylan?d et 
Jorebottenå län i jynnerhet och b NR om tl $ 
Y ra tter den förebråellen at vjumma d Yt 
fuga trakterna d F TRES ar Brett 
Då jag genom refer oc) mwitelje a K 
janbffar warit i tillfälle att anftälla jemi Ed FE 
iafl e bärp vägar jag mwwvija denna beftyllmt ol 
affeende bärpa, mwagar jag a . Ung Arjen 
kn tillfommen av obefantifap med arne RA 
(anden mv från förfädren Ärwd ly jed enera tri jet £ En 
- tro på riftigheten af medterfta och jödra Swerige LR 
 ngtätt i jordbrutet och (uttvytfet, ehuru bjevrt, SER 
2 tf ini ide 3 : ir dettv 
”briftande b i framtiden. Jag grunda it 
av briftande lif in ER Nn fra bor 
öme och detta djorwa uttryff på följande, Jag tror 
mdöme och detta dj ; | h RN 
obefttidliga jafförbållanden: Norrland hindra Ag - 
prutet till Hufmwudjaf itfe blott mv titt rage ed - 
onda froftnatt tilltntetgör, SN befant Wen Nn jemförligt 
ödur ex gar) utan Mur å 
mödor, alla beräkningar) a ö | 
fe tillgång på från fördua tider bildad wärtniy . RR 
Mn medterjta och födra Sweriges mildare SLR AN AJ 
i aviv femmat i masja ända upp ne SRA Rn SA 
ija, få N ir, ÖMEY en nåftan fal arantty 
berg mija, Jajom ba rdr BR fed, fora fan 
eller ärv på Jur Hoj etattta lödas Er 
5 ER ; ät de aniprafstöta ERA SIR RSS 
| : u j v AM yutfmwudjaten oc 
LE Ua KOR rar boffapåftötj In framat 
iferbrufet blott dets brnaring. BERN pe! SUR FSI bea 
där offfå jordbruket framåt; det följer jin nt 
dan; när barnet wärer, wårer off dej fönrggn ERLELEN båudet 
a fälunda floft, med Oliffen Pe Aneta S 
itti ötida förfaringå tTYJJ brukets wid 
C itt bittill följda förfaringStätt tryggar Jord aren! Sm 
Fen kenna men doft jäkra TRANS e ad, asken 
Lä beftånrd, då deremot SA ur ING Bia Te 
i ' å SK : j 
jitt förfaringålå a Aferbinte ) 
örfaringsjätt (att göra ill | TR 
fnvåftotleln tl en förjminnande MEDIS RR I 
ter oamthftligt jätt aft je oc) beräfna, Att VAN. TFN INR 
jä längt aHlägten framtid HG RNE big. attetogae + 
FT ilfe | 1 Pörande |] Rö 
Amerik sftern, biwilfen lift er SAT EA RS 
vimerikonfta öj DD de mv naturen under äetwenden fan EN 
illa busballat med Er nade ofantliga lagren of matjord, a 
"1 USE RR ära fa IVefterns ännu 
SS ban måte näftan uteflutande ewa pa ÄG id 
tömda förråd därmv. Den fonunag, EN re för deras 
i ä d 3 My I 3 
berjäter genom oupphörtiga fatter utan att Jr 


6 


förmåga att bereda desja ffatter 
fattigbus. Man må hävmwid « 
färd Cmwertaes jordbrukare 
offapsffötfeln, bemta näring 
ajord gödjel. Menas bärmed 
lord, fom berömwas ftorwe | j 
: vd Mviven, göres ju bärtae 
aga SröNm od J artqeno od 1 
SING edling framdeleå. Bättre är Sö bd rt 
Jord, der naturen lagt den, jå Mivper zh ge rna) 
stran N S 5 a ANG 
öftraden. Menas åter annan fonitajord | 
gödjel, 14 är denna alltför dyr och al 
göra nagon erjättning för i 
q Ö 3 för Diwad jo 
sn 3 för biwad jo 
Jag bar påf ; 
pa Ne Ib DIR a att åferbrufet i wåra tratt 
! and jom binäring, dof q i off. 
ÖR tr I, deff går ftadi; off 
OSSE Jag beflagar, att jag i Åge om offia 
ec ANDE | för i | NE ? 
RR ed HA a ja örballanden, fon ftyrka mitt F st SA 
bör förra ocdförandeffap i denna afdelnin bea 
a Arsberätteljer inför SG jag 
enda af RR Ser ENOga noggranna utfphijler Då Gt 
uycdlingar bur I su Item denna mvdelningsområde Sn 
bare ej fortfatfa. Ae SL IRPIITE On föerträ- 
fiffror ftyrfa att tr SR Er SONERA att med 
Haaparant: inv NUET NE SR EL I LL Tr 
SS a ck mon: en tidrymd av tjugn rada i 
era fnappt någon odlingsbar jord der fon 8 - 
; D NeS vupp 
1 I ärta trafter äro nu 
öar och morad äro fyllda od 


blir flutligen fonung 
ef tmnvända att medlerita 
tran annat bäll eller fälla 
åt jorden, nemligen qenom fonis 
torwgödjel, ja varar NR 


I ett 


lät: JÖd 
i areining 
eller uturan införd 
alltför ringa att foma ut: 
n onppbörligt tages ifr in 


bruten. De cländi teni 

andigqafte, fte & fö 
TunCRR åfer= eller ängöfält, fisk 1 Arga 
prunfa nu med mwadra grädwallar 


Detta, bwad jordbryfke i 

träffar. pöar nera quantitatiwa framätffridande be 
anbyie MTG ad ipa är wil ide jä märkbart. Men ve 
bafnuifnr. Man före eråttvija ”beffyllningar jöderifrån till- 
finna att dels mårt hype le SEE PÅ werelbruk utan att De 
ag af jördaljter ön AE ej medgifwer vdling af alla de 
vått jorotents UN rnvas i Smwea= och Göthaland dels att 
gör det ölDanen : ap af blott binäring till bojfapeftötjel 
(Pt littn ss ar Mn behålla en med gräs bejädd åter fle ” 
den ögentötv vila målte dokf, att en betydtic Bl an 
rut jeud- här nga förjummar även det titfteinttkr öppet: 
januna jord vupphö fit är införas, i det att den dels häller 
börligt ed jam nas Ialjom åfer dels bejär den + is 
ter, fon doft Men cöftag.  Ufräknar man deta felatti 
, Å0 nämndt år, fan Ltäggag blott je Db af 
qv en 


den egentliga allmogen ti; 

bör flöte fö LRODEn till laft, få fam man påftå åter 

luftftreffet OA IE man, i betraktande IR fo RR 
förunnar, ffåligen fan begära, wilfet oktja 


puamwijas däraf, att wara afrar lenma bättre ffördar, än 
ja ofta, jom frojten ej förftår dem. Gödstlingen är natur 
wis, fåjom af det förutjagda redan fan lutas, bätt Hild 
der od) uven emot dNningen fan man ej göra anmärkning I 
allmänhet.  Täddikning (medelft marten, hy tegelrör funna hår 
för den djupa fälens full ej amvändas) är mv många införd. 
Boujfapåjfötieln fortfar att untwvidaad vd) fullfomnad. Re 
of ntlåndjet Nag hafwa misferligen till obetydlig mängd ins 
förts, men detta fommer fig ej of någon blind förkärlek för 
det gamla ntan amv den erfarenhet, man gjordt att deSta med 
den utfodring, jorden hår medginver, ej funua uppdrnvas 
till eller hällad wid högre mjölfaffaftning, än de infödda. En 
tillwitelje är man mid förfta påjeendet böjd att göra ladugårdös 
ffötjeln bårltådes, den neml. att den uteflutande år anlagd pa 
fmörtilhverkning, men denna tillhvitelie Atertager man fjAom 
flander wid närmare fönnedom mv förhållandena. Den jura 
mjölken utgör neml. allmegeni bufwudiafliga föda, tjermmjöl 
fen defs uteflutande dryff, bägge de billigafte IAdand, Bill 
allmogen nu mv deöla tillverka  oft, måjte den taga Hl ans 
nan föda och dvyff men denna blover få myffet dyrare att 
den erhållna often ej erjätter frilnaden i pris, fwvarför ofttill 
werfningen af jure och tjevwmnjölf här oj fan ifrågafomma. Cn 
förändring i fättet för forna$ utfodring har under de fifta åren 
börjat allt allmännare mjuras. Förut har man giwit forna 
det mefta höet nedlagdt i uppfoft matten. IVNattenkokntugen 
(jom alltid fett i fäbujen) med dermv alftrad Anga bar rvöft 
fälmjen och beredt Freoturen fuftia luft, mindre tjeuliy attins 
andad od) genom fin alltför fora marna lätt blottitälland 
dem för juver inflammation wid uppftacnde drag. Genom 
ffogarneg utödande har nu weden bliwit för dyr eller war att 
anftaffa för detta ändamal, bwarigenom man bliwit nödjafad 
att följa det föredöme, jom redan för manga ar jedan givits 
aw mera tänfonde ladugardsegare, fom afftaffat fofningen, 1 
dan de efter vön förwisjat fig om att inga olägeubeter uppita 
genom def afffaffande. - ' 
Under arets lopp har en förre jjönvtappning Med ftatsbi> 
drag, neml. den mv Mjöträll, Sangistvält och Säuwitstrält 
belägna dels inom GSänhvits, dels inom Gangs byar, blivit 
fullbordad, amwjynad och gobdfänd, hmwilken lär mara en aj be 
meft mwinftgihvande. WBeloppet mw den höamfaftning derigenom 
fommer att winnas ar naturlighöts ännu ej fänd. oc 
Fiffet, ortens andra hufwudnäring, hunvudjakligen bejtäcnde 
i far- och fitfilte i ffargarden och Tvrned ehv, har de jen ST 
ären ftadiqwarande gatt tillbafa, wäl ej fill hver Men 


48 


fångjt. Man bar welat bårkeda detta fiftnåninda från de 
allt fövligare blewna ängbätsröreljen i ffärgärden och ehwven 
men om man betänker dels att laren fåfom biwarje annat djur 
lag wärligen äter am någonting muffräkta fia ifrån till 
rredsttällandet mv fin ftarfafte naturdrikt, fortplantningen del 
att andra ehvar, utmynnande I Bovttutffa wikens nordliga än? |: 
t od utanför Mvilfa någon födan Angbåtsrörelje ej eger rum 
lifa fortgående mvtagit 1 fifftillgång, majte man härleda denna 
minjfning tfrån annan orfaf, Dwifen offfå ej behörmer jöt 8 
längwåga, da man fer till näftan ullfomlig utrotning gränjand 
lätt, Ywarpa detta fiffe tf elwen bedriwes. Genom, vunerbet 
toeblwens nedve del tätt förefomnvande, ömer delen därmv ji 
Hralfande patitängfen eller fåfallade pator, i fin ytterfta Ända 
förjedde med en nedåt jig fträffande inhägnad med blott On 
liten öppning, nedat riftad, för Iaren3 inträde, i bwilfen in- 
bägnad der den tg unlande taren tages med alltför firma 
liga nåt, jom ej ens genomfäppa det uppmwärande ynglet, fån 
85 utan en enda dags uppehall under den tid, laren tiga 
upp för romnmiaggning, ftörre delen af denfanma och den vbes 
tydliga del, fom ylfas inuyga fig igenom alla desja förlåt oc 
binder, tages jedan genom ljufteing i ehwens överfta gruuda 
delar. Man bar offra flutligen börjat inie, att något uj. 
göras för att atminitone till nagon del gqvdtgöra dem ut 
votning. SC Några dr fedan inrättades en larvomfläffninge 
onftalt i ehven ungefär 1, mil omwanför deb utlopp och cf 
ter ätjfilliga nmiföden tyffades man för ett par är fjedan fram 
alftra ett temmeligen Betydligt antal yngel, jom utfläpptes 
Siltlidne fommar fattades deputom på ott allmänt jamman- 
Hräbe atffilliga nyttiga beflut om någon inffränfning i fängit 
tiden och fättet. Fara wärdt är dokt att allt detta ffall uträtta 
föga, Ja länge den-flutliga och mwårjta utrotningen öwerft i ebhwven 
fommer att ega rum och man har föga bopp att funna Öppna 
den der boende ofunniga, mv den ögenolitfliga winingålyjtna= 
jen ffymbda, fortjynta blitt för ftadtigheten i framtiden mv 
JG uttetning och fnapt några uhvägar att genom hväng i 
Desja mvligsna bygder ftaffa atlydnad åt fattade beflut, då inga 
myndigheter eller perjoner, fonv funna ömerwafa desias efter: 
yr der äro bojatta eller funna förmås att Dofätta fig. 

lysa an mifte man offjå betlaga det förftörande fätt, 
5) axen näftan ett helt dygn efter fängften bebandlag 
NR man off majte medgifva att den vmftän- 
Se - Hl ballt tillhör och bedrimes aw hvenne rifend un- 
eeier alten bwardera och olifa är am olika innehaft: 
mare genom arrende lägger hvårigbeter i wågen för bättre 


49 


anerdningar och anftalter i detta afieende, måjte man doc anic 
tifgiltigbet hava em fter andel i felaftigbeterne härntinnan 
Medgifwas måfte duff att, jedan fiften efter detta dygns för 
opp fontmit genom fördelning i bwarje uwendators hän 
den HuMmera på ett mydet bättre fatt, än fordom, tnfaltas oc) 
förwaras I för detta ändamdäl mv de flefta mumera Mmrättad 
isfällare. 

Skogshushällningen inom denua avdelnings område, der 
de fförre ffogarue redan för längeledan bluvit näftan aldeles 
utrotade, fan fjågas wara blott negativ, bd. mm. i. beftå i ftor 
nande mv den nu uppmwärande ungffogen, ty man bar ännu 
cj blifiwit aw nödwändigheten dröoven till utt genom ffogströ 
jadd töfa förefomma en fullkomlig ffogåbrift i framtiden. Den 
förftnänmda omftändigbeten, att den mogna ffogen redan tån 
gejedan ”blifwit näftan fullfomligt utrotad, bar man wäl att 
taffa derför, att härftådes ända intill detta år, tife uppftätt 
några mv desja förftörelrewerk, jom fallag fagmwerk, desja 
fräftjär på den fwenffa husbållningen, bwilfa, nppfpivande få 
jom wampar, hota att förvandla GSwerige till en ödemark. 
Ööenom förebårandet, att de eudaft tillgedogöra den mogna 
eljeft förruttnande ffogen och att Rorrtand ännu eger vuttöm 
liga förråder därmw tyftar man den mafuande fruftan och Euv> 
tet hv allmänheten, Tour har vårt att beräfna desta förra 
der, fom ej befimrar att Norrland med fitt jtora område, yn 
nerhet mv froftländta myror, od) fitt vvlida luftftrekt oftjä 
behörwer ofantliga förråder därmv, om det ej ifall gå under, 
att ungffvgen ftarft medtages genom odling och röbjning och 

yirdsling, att Kogseldar anftälla betydliga härjningar på bade 
ung och ganunal fog. Under det man med SSR at 
upprättar od) ombuldar jparbanfar och andra nuyttiga invätt 
ningar för peuningen, öwerlennar man Attan motjtand ät öre 
ftöreljen ffogarna, desja naturens fora Iparbanter för marnt 
och fuftigbet, om de under de tider och mid sår 
öwerflöd derpå förefinnes, tilhvarataga för att dedan ER 0 
ftående brift derpå utfläppa och falwnda äftadfönmen e ig 
edlingens möjlighet och framgång Nödwmindiga UL 
däraw. Den fora hopen tror, attjfogarne ar den 
byggaren endajt äro ämnade till medbrand SN 3 ee ina 
och fer utan metwilja, ja på Ina jtällen RR Ro mi Se 
den ögonbliffliga winitens full) den Migande ipeioningen SÅ 
INRE beSIer annu. dö CN göra en dagsrefa utan 
1 djupa 


de tillfällen, da 


Man fan Hart nappt | 
av desta widunder, under det 2 ER 
andedrag fuga hjerteblodet mv den iwenffa jorden el = 


ivenffa jorden. 
att höra flåfandet 


50 


flet aw derad tänder under förftöreljearbe 

nmörfa tuva jer man doft en NR or LE RR 3 
jfar bär, om möjligt, fäfta Ousballnings jälljönpets ue + 
jambet på en fådan. Jag bar nämnt. och det år RR 
RARE, att gärdälingen medtager em gud del am de OR 
He tta fan doft betydligt nnffas, om uppförandet öl Ye 
gärdsgardar allmännare fan fåS I benb Und ta NÅ 
och wijteller i olifa detar af Swerige har jag RS å 
tillvåffltg uppmärkfjambet egqnas häråt. Till och NOR TC 
ffap, der redan länge ffoasbrift berrffat, får ed EN 
alla gärdesgårdar aw frå oc) målte rela Wuiltal. 1 a 
träffar på någon af fen, under det att denna lig der an 
Or Eptagen (om den är ftörve) i äfern eller upptagen EN 
eller wid man mv afern. IF Rorcland vaftadt Navid 
yngre odling, är förballandet bärutinns alm SE ST 
än på många Hållen t det ömwriga re SEE Ott 
rad jom nu berättelje omfattar, lätnma fen, fä bnR fon 
brufäre, dels för ffugens jparande dels för net bei Jert 
Eee ena [den möda med fteuröjens ABA NIRA - 
er oe. Fantlösbet pålagt dem, uppfört under Lä be 
Men deit fuel mg. oa me FRSGe RT 40) z 
RT ON an aluregen mvballes änn dels mv den ö 
bliffliga föftiradelt sburn FRK D LR an den ögvn- 
dar medför en obetydliga jtörre lera Flea SR 


då jun bortförninae i 
(da ju bertförningen är det foftjammajte), bwilten ffilluad i 


RR ga fa erlättes av den ftörre waraftigbeten 
5 av tantlösbet och qanunal wana att följa desja föredö 
bed sbet och ganmnat följa desja föredös 
rm je Ra ER fälljfavet genom drag bes 
NA a mv öre för famn) ftola funna werfa 
Dy VEGO ANG , | 

ad NER Rp det nga ÖRE förefonumande näringa 
g biträknar ej bomdelu, da på handel och närt | unit 
FÖRA SNRSEN | 00 närmgar wanligalt 
0 fal begrepp) trtvas här inga til nboard 
- "So a Ut på dels raämnen därför dels fonftilit 
Ön Bnadaflöjla KAR FN filtnämnda mwällar att ingen eaent- 
nb föl RN FIRE NRödwändigbeten, jom på få många 
URIN ii fonftflitens moder, har här warit fruttlös 
RAT Re och beftaffenbeten my mår nuwvas 
fos Me SAB Eng eller möjligen fättet för def til 
fättjan. RN EE byende under [ifnöjdheten och 
tala för Pont fer omjten aw all fjelfwerffamhet vd) om 
Siäveknlln Så : ja bwad wåreft är, dödat hedersfänflan. 
RR aagfärl och enflare för och åferbruföred- 
bom utgör här all handaflöjd, fon finnes 


51 


&n bandaflöjd, fom wore lämplig och möjlig för demun ort 
deld emedan rädmuen för denfanuna här föreftnned t tulräft 
fig mängd ed) utan någon fojtnad, dels emedan dep alter 
tåla med någon förjändningsfoftuad (ett vundgångligt milt 
för frewnaden am Hwarje haundaföjd i en gleft befolfad tratt 
wore förfärdigandet aw votflätningsarbeten. Denna handa 
jlöjd jfulle, om den blewe gängie, Aven bereda ladugardsfföt 
jen hårftides en betydlig hjelp, emedan de fefta naturliga 
ingar hår lida mv wide, font utgör ett jwårutroteligt ogris 
på delamma, bwilfet endajt genom uppryffining med rötterna 
fan mwerkligt utrotad. Jag ingav ottja för ett par, tre år fv 
dan till länets landsting ett förflag, att fända tre a fyra fat 
tiga, föräldralöja eller manwardade barn, fom hotade att 
förlorade för jambället, tirvän ffilda trafter mv länet till ffora 
Raby väddningöinftitut, jom met betalning emottager barn 
ämwen ifrån andra landföap, än det, för tnvilfet det egentligen 
år affedt och låta dem lära fig rotflåtning jan jedau utplan 
teva dem i länet oc) falunda göra ett förjöf att unföra här 
denna nyttiga handaflöjd; otyftlighvis inkom detta förjla 
några timmar för jent för att ber ittiga till upptagande och 
jag hänmifteå jult da med detta förlag till-Hushällningsfäll- 
tapet. Jag har me welat fäfta fälljffapets uppmårtkunbhet 
härpå, om det finner förflaget förtjena något afjeende. 
Gillets område har em fajt folfffola och jmäbarnstfola för 
ftaden och en flyttbar folfffola för landsbygden Stadens folt- 
ffolelug Har en befhwänr boftad am tre rum och Fö för full 
ifuleläraren och en ftor tomt lämplig till planteringäland, men 
otillväffliga vum för lärjungarne i bade Toll och imäjfolan 
Stadens Municipaljtyrelje mwäktte derföre redan i mwåras förflag 
om inföpande av en till buds ftåenude ftörre byggnad med 
lämpliga lärojalar, men detta förflag rönte ohyffligtwis mot 
ftånd Hynnechet från ett bal, Mwarifrån man haft fal att 
minft mwänta det od fom ej till mwertjtälligbet utan fenmuade 


beroende på framtiden. 


Från Pite foctens Gille. 


tj hr OfverfresLörbranten M.M 3. v NRehaujen 

Under jöniugss och wärttiden egde em i allmänhet tjenlig 
wäderlek rum, och förfte delen ar jadden werkfrälldes i flutet 
af Maj tamt återjtoden förfta daqgarne af Funi månad. OM 
den hann derföre till näftan full mognad, mnan udgon Nvar 


froit inträffade, och detta är har ochia inom Gillet vmrade 


52 


mwarit ett qudt är MV blef arödan 
PE Be 19 af gl ry grodan på några ftäll ? 
fNngr frojtffadad lifajont ovtjenligt och söktin ba äg Än ) 
MA atadfom foruets mältning, men ide til jonnuvrli LR i 
denbet. Suväåttande bar lifajom på de flefta ftållen ho RR 
af eldvior, eller atminftone tädta häfsjor ffulle under RN 
böjtar wara af ftort wårde och befria jordörufaren fr. nå 
frultan att få en wader förd förftörd. före 
: XAkerbruks= och arbetsfättet bar ide undergått någon få 
ändring. Den jtörre och fäfrare affaftning, fom uäftan SUN 
erhallits af Rågen om den t vått tid jäs, torde wäl jmå å 
gom leda till en widftråkftare odling af detta fädesjlan Ne 
ännu upplåtes at detjanmavr onekligen alltför titet ngn ; 
. Saom ofvan nänmndt är har Skörden i allmänh tb i 
wit qvd. I focntal fan den beräknas ungefär lön: 
af Råg, jom på många ftållen lemmnat 30:5e fornet 5 Db d 
, öfwer, öpverhunwvud till 16:de fornet; "dt 
af 4 er a (EN fornet lärer på nägra ftällen uppgått 
anda ti 8:de fornet med em affartni i 
R so JR en affaltning af 14 tunnor 
af andjäd oc afte i M etydli 
Nr Hafre, MNwilfa dot obetydligt odlas, tifa 
af orakie. till 6:te fornet. Odlingen häraf är ringa emot 
ERS bebof, litarom oc andra Rotfrukter änna 
. dre tillhvnnnit fia förtjent uppmårtj "= 
Lin vd Hampa, tlifajom ti FR bä 
dj . lifalom tillförene obetydti : 
ginvit medelmåttig fförd. 15 i i RR 
bang ar i fin herbet anjes lifväl ide tillväctiat 
big olfmångd, emedan ett ftort orjoner af ar 
ena inge vett tort antal perjoner af « 
örnen hafwa intet eller högit litet att föörbna MR bälten 
[26 genom de förråd, fom af Handande vd) Werksegare fr 
andra orter hemtaged. där nnger o 
Er Mori 2. är äftwenledes god. Gm riktig utfodring 
- (fee för all ee ide. Smörproduktionen borde un 
ane förballanden gå framåt och har wäl och i i 
; E D I äl oc qv 
Ponera metiwarar ide på längt ft fdhen aj. 
He den ide heller att mwija någon nämmvärd 
Kra fen in nagra bymejerier blifwa inrättade, Nwaraf 
undergått öemnörkärÄ NN SE Ladugårdsffötfeln bar ide 
ä 300 fodertillgång 13 än den, jom är en tillfällig följd 
Hä tttndien vesbersttelfon nänuda förföfet med Brå 
byen We förnväfse då båt dv: IWWid jädden upblandade med 
dä edlat e heit och hållet detta qenom ärthalmens 
etligbet, jå att endajt ärter ffördades. UWtjädet, 2 fal 


Da 


forn od) ott 1 fräåt Arter, gat af det jeduare Naget I 'V, fot 
jäledes wäl I:de fornet af Årtjädet enfamt, men Hå K iCNdA: 
det, Jom gi ald le ut, taacå med i räkningen, ma blir 
jultafet endajt omkring 5:de tornet. En ftörre blandning ar 
storn och Hafre ffulle fäkertligen befordra en jenmmare wmertli 
bet of de vlifa fädesflagen. Halmen är vppertig för Eofreafurer 
Wan att beftämdt funna förorda deras införande i mertom 
loppet här på orten, anmäld blott att mindre partier till ut 
jade fuma erhållas på Gran om nagon ar intresierad att 
demed anftälla förlök. För froit hafwa de ide wiat fa öm 
tåligare, än Sornet. 

Frågan om inrättande af en hushållsffola för flifor ba 
tywäre, för nåvwvarande fallit Sifaleded är inrättandet ar 
Arbets: vd) Fattiggård jamt dermed i janumanbang ttäende 
förändring I föttipwarden beroende på framtiden. Utan hot 
wel ffulle det den förfta foftnaden härrör innan fort tid åter 
betala fig genom minffade fattiqutgifter, wara man ter allt 
flere bewriå fran andra ort 

UWti Böble by bar ett ftörre utdikfningsföretag mwarit a 
bane jedan flere är. Rid arbetets början begärdes ftatsanflag 
för ändamålet, men man lärer nu fran att denna Åftgt och 
ärna fullborda arbetet på byamännen! betoftnad Inom Eljs 
bur äro Äfiwen plan och £ ftnadsförflag upgjorde för ett dy 
lift företag, men det är ofändt om ftatsanflag erbållits. Den 
itora utdifningenr i Hemmin smart börer till on tidigare period; 
bar i är fonmat en betydlig böaffaftning och anies fomma att 
bli ar frort mwärde. i 

3 afjeende på aFerdifuing torde man funna fåga, att 
hågen derför ingalunda mwert med det oda Året, och några 
nämnwärda framiteg bäruti ha ide wivat Ry 

De binäringar, jom idag, beftå eqentligen I tunmer ed) 
iparrhygge, tjärutilhverfning, förfärdigande al båtar, obetydlig 
tillverkning of faltpeter od) någet fifte i de byar jom ligga 
wid fuften. Införande af en mwidfträdtare linodling för fill 
werfuing af ipanad och wäfnader, odling Ar fötämwerter förs 
nämligalt Rotfrukter och Arter, forgflätning, tillverkning af 
aoda tatftitor, och flöjder i imedes- oc) inideriwag jynad Jm 
en önfelig och för orten lämplig tillöfning I binäringarne. 

Den efonomiffa frällningen 1 allmänhet bar med det 
goda Aret förbättrats 

Folfffolornas an 
lan oc) 9 anmbulatoril 
jan öfas antalet jmäftolo 


Wwidare (emnar bidrag. Genom den åtgärd att, der NM 


tal bar under året mwarit den fafta för 
a eller imåjfolor. Med 1871 Are bör: 
r till 12, för Dwilfa Landstinget + 

lamp 


54 


ligt finnes, förde is 

AE aa fördela wisja dagar t wedan till underw 
ker yngre barnen och wisja dagar it de Äldre ue 
fe KE wiNnnas, att lärarens frafter blifwa mera til id 
an od de mera förfrafomne indi SN 
OR fia ww lärjungarne ide bindrag af d 


Från Reder-Lule Gille. 
 NLEa Aj hr direktör S. A. Foqetmard 
.  Sörbållanderna inom Gillet baf > fö 
året warit följande: Te Tobe 
Wintern, fom då infunnit fi | 
SS ; & infunnit fig ganffa tidigt och från fi 
SE sd Atföljd af ftäsfall bwilfa hindrade ul FA 
rr a jemu od) avd, lagom jnövif utan någe eh dl 
RT ända till emellan den 7 och 12 Febru då SN 
äffiabet is Denna föld blef doc af 7? 9 Dn 
aftigbet, oc med April månads i inträ TÖS 
tgbet, HEB nadS tngang tnträdde ec ild 
RN att föga jnö återftod, när ett INLINE bn - ör 
ARS gjorde marfen  fullftomligt HANE en 10 
FR nn Gillets" område isfri, all fåle förda - 
dy mwärbrutet funde & flera ftällen Na an 
Ägs gg = illen tar örjan 
EEE ER mwäåriadd. mwerfftälldes förrän den 16 in än 
NR SS ee till = 159, Emellan den 25 Mai i. 
jade Mö baten 5 båftig fnöftorm natten emot den Na 3 
BOO FR NAR fylig; men med den 3 Juni hn 
torr, mwåderletf Fda. bögtt gynnjam, warm, ehuru något 
vujtb, Då erg om nan afbroft forhvarade till den 27 An 
fifaDe Berit veders regutid började, Dwilken, betydligt får 
ffadabe benfull gen af den utmärkta jädesgrödan och delwi 
rise Sr Höbergningen war dod tydligthwvis öh 
ödelade Wade a wåra regmvåder begynte. — Den 6 Smi 
1 Suli gjurlb PER ffogstratt wid Gäddvif dj ben 
ES Sten SM med bagel jfada å åfergrödan i Gré 
DG ölne för biwilfen började med allvar 
än föregående, men fälgån re bd Ar 
SE gängen år ej djupare än under den 
Cmedan den i i 
na: ös ry TID torra od) warma fommaren ej 
fått-ett Veni KÖ SRn beftätt i äffregn, få bar Gillet 
la ata « Omwad de färffilda wertflagen angä, 
öfthwet te i . : 
jöt Kyrree - Garblvnan ae weterligen endaft på för 
jan Tomnat sftöms 30108 RU blifwit fullmoget och godt 
; 


250 

Höftrågen, Hwilfen, Iadd i rätter tid ä frinaditad åfer 
enligt min äfigt, altid ffulle Häfda fin plats iniom traktens 
pufwudjäde, Char lemnat en omanligt rit affaftning. — Utt upp 
taga del medelaffaftning för året till 20:de fornet torde mwara 
wäl lågt, då den wid Landtoruk ffolan femnat emellan 73 och 
81 od) fanhända deröfwer, Mvilfet oj fan afgöraå, förrän fför 
den från det frodigafte åferfältet bunnit aftröjfa Anmärfkasg 
vör, att, oaftadt jommaren mwarit jå torr, rägen ftatt Ti biqult 
å dett del af Landtbruföjfolans äter, jam mwarit fullftändigt 
underdifad; 

2Bärråg cedlas högft obetydligt och intaged det mwertplat 
med rätta af 

Sornet, fom detta år, fullmatadt od) gudt, lenunat 8: a 
g-dubbelt emot utfädet; 

SHafre vdlas obetydligt och hufiwudjafligalt till grönfoder; 

Potäterna, hwar blad den 14 Auguftt blehvv a fidländ 
tare ftällen lindrigt jwcdde ar nattfroft, efter gwilken de m rt 
bart repade fig, bafwa femnat en friff od) god fförd af mintt 

10:de fornet; 

Linz oc) Hampodlingen bedrifved annu belt ringa jamt 

of få perjoner; 

Trädgärdsmwärterna, af morötter, fålvötter, ärter med 

flera, hafva A mera bundna jordmaner lenmat en vif affalt 
ning.  BHrift på infigter och arbetskrafter för trådgårdsffötjelns 
tillbörliga handhafwande fortfar att göra denna mwigtiga Nå 
ringsaren föga uppmåärfjamnmad. 

Höfförden har utfallit jerdeled riftig från linder od) få 
dana trafter, hwilfas mwertflag mwarit ebervende ar ymnigare 
wattentillflöde; men från färrängar bar höfängften blifwtt 
napp. Allt fodret är af bälta beftaffenbet. a 

Ladugårdsffötfeln innehar januma ftåndpuntt jom tills 
förene, men man har anledning hoppas något bättre famt fan 
förwänta en förre jrarjambet och åndamälsenligare beband 
ling af def produkter, iä front Gelliwvara bolaget mwertitäller 
fin uttalade affigt att till utffeppning uppföra jmörtilbvert 
ningen. Detta beflut ffulle onefligen blifwa en mågtig hå 
ftång ej blott till freatursfrötfelns uppbjelbande utan full 
lända fill hela landets fromma och befordra def uppodling. 
— Wid mejeriet i Rutwik fortjätted merfjombeten med ben 
framgång att af 10,442 fanuer inlevererad mjölt erballits: 

2 1 centner 26,5 ftålv. Smör, 

12 bo 31 MV >Sötmjöltsoft, 
99 dw B2 DE Skfummjölkoft. 


72 ffålp. Cbeddaroft vd) 
E 87,5 dv Mesdvlt. 
ro HONUIDeR är mwanligen inffränkt till det egna behofwvet 
Aferbrufsredffaperna äro defamma fom förut, men tröjt 
maffinerna af trå börja blifwa mera allmänna och förtro SM 
till vullbarfiwen minner allt ftörre terräng. 
—  Arbetsförtjenfterua wid ffogsafwertningen tydas 
lifa lande under tunewaraude fom förflutna wintern. 
Fattigmwards: och Fommunalutffylderna äro flika trytand 
fom förut. Ingen förmildring uti denna börda utan rar 
def motjats är att förmänta, förrän inbyfingarna blifwit ör 
mwandlade till jordtorpare. Ett barnbem — affedt attm He 
medberalig uppfoftran åt jädana barn, bwilfa un fiRtnd ; 
mård, nte bortauttionerad och Dwitfas uppfoftran tillfölj 
deraf meftadels blifwer förjummad — ett dylikt barnh TT hr 
bögft beböfligt för förjamlingen. Eu arbetsinrättnin Te fl 
I9Sertogen dOÖRia rn de underftödsjökanded antal en 
oo Omad landtbruket i allmänhet angår, få ba je 
fördomen mot afdifningen och kar lara od ll del ur Ren 
lynvart är i aftagande, anledning fill de båjta för- 
FOG för framtiden. Snonm näftan bwarje byjambhälle 
Hälier Jegte ae ar rod laga ffiftadt, fer man nva 
arier lagee under plog eller fpade. ”Säjom ett efterföljans 
mwärdt erempel och föjom ett bowis på desja odli 4 ran 
Iteg torde böra framhållas, att hem S mile Sö 
ftröm I Afwa med tillhjelv f d CR RE Se 
förmannen Holmftröm De ÖN for a ÅREN OR 
nen. Y | en Forta tidvymde ej 
blott prydligt och ändamålsenligt bebott oi 


och uppvdlat i fteri : FA 
tillförs SN ja fteril utmart of fitt hemman, att derifrån 


fanuina traft har erhölls något bete. Denna förut jå ofruft- 


! i är lenmat, uto . fRarA 
äftven. civfa 192 tunnor ton m en mwader potatisgröda, 


Från Öftver-Lule Gille. 


Aj hr apotetaren 3. 5- Meijer.) 


Nedan deu tidiga od l även inaal 
KET: DU -lLD h mwadra mwåren ingaf landtmannen 
fana SAR om ett godt år, bwilfa [fs Ng 
låtbre LSE tifwa vifna, fwärtom öfwerträffate. På 
a ku JenHb reg bättre afdifad jord war fornefadden, 
is sr nlutad, atminftone mera än till hälften werkftälld den 
22005; 0 fyngre jordmån något fednare. Den torra, blå: 


JD 


fian och äfwen falla förlommaren uppmädte allwarjamma bes 
fönumer hv8 mången, Mvilfa docd närt ffingrates, då under 
högjonumaren ofterlängtade regqnffurar i förening med wirm 
medförde en fådan wålgörande werfan, att lifa ftor förundran 
fom alädje efterträdde bofymren och farhågorna för ytterligar 
ott fwags eller mifmwertår.  Fullmognade ftodo focn= oh rå 

åfrarue redan innan böfförden på längt när mar afflutad. 
Sällan har man fått ffåda en fådan brådffa, Mwarmed flat 
tern och fförden famtidigt nu målte bedrifvas. Man arbetade 
i fin antete$ Poctkt. Det mar oda af högita n ben, ty på 
höften förjenade på många ftäflen ett emwilt ihållande regn 
inbergandet af foruffylarne ja mydet, att man med lättbet 
upptäcdfte att bär och war fornet börjat målta. Emellertid 
om ocffa regnet å de ylar, fom för detjamma blefvo blott: 
ftälde, gjort någon ftörre ffada än att den mwadra tjuta Tar 


qen & fornet gått förlorad, få, och da man m d jäkerbet fan 
antaga, att före regnet inladats mera an bmwad tom fan cc 
forbras till utjäde näfta mår, blir, i betraftande jemmwål deraf 
att rägjädet, hwaråt hågen få fmåningom tydes rifta tg, lem 
nade lifa Ynmig fom god förd. omdömet om förlidet avs förd 
det, att den, förwäl af forn, rag od) rotfrufter, fom oc af hö 
i ymnigbet oc) beftaffenhet öfwerträffat de flefta af fina före? 
Jängare. . i 

Churu alltför längfamt tydes doc öfwertygeljon, att en, 
med omjorg och infigt mwardad ladugård är en god monwigt 
mot de oftaft vifvelaftiga födeskfördarne. Man talar der 
före numera ide md jädant föraft om den lur och det Onvers 
flödiga ang och wård famt alltrör foftjanuma utfodring, om 
råder I den od) den herremannens larugård. — Swartby, 
Smwartbjörsby oc Bredakers byar hafwa betommit ftatsanflag 
för utdifningar, om fwilkad nytta och nödwändighet än mer 
och mer ftadgad öfwertygelje förmårfes. Detta gäller och om 
äfordifningen, eburu Ännu icfe på längt når pedvifwen med 
den ifiver och infigt jom önffligt wore Några odlingsföretag 
i förre ffala funna mål ide 1agas bafwa egt rum. En jan 
ning är dod, att odlingar göras, och bedriftead med allt ite 
omtanta och nit. Bland flera, iom härför förtjena Ne 
ocdad, må nämnas: CA Sundbaum i Boden, GC. I: Lofta 


vå > Männträfk GC om i Skogsån, I. S. Suns 
diud i Waänuträft, CE. DD. Shlytern ön än Bioilfen 


igen den 


berg i Bredåker, Johan Ersjon i Swartbjörsbon, 
fiftnämnde oc förtjenar nämnas, att han eger antaglig Ur 
ftörfta affaftningen af fin Iadugård, Tom nägonfin fört bär 
egt rum. — De binäringar, jom mom denna TR a 
fomma, äro de förut idfade: ffogåförälor, tilhverfning af tjära 


v8 


nägot Utet falpeter fomt fmör, det fednare längt mindre än 
bwad man med frål hade att wänta och bwviten wäntan tro 
ligen och ffulle förmwerkligad, ont man fonme fia före med att 
inrätta mejerier, för Bwifen 3 a 4 om ej flere byar ferdetog 
mwål ffulle limpa jig. 

Snfigt om od) big för baudaflöjder famt tillfälle att 
fådang erbålla undervisning fafnas, Mmwitfet hvå ofs med ör 
länga winterqwällarne är mycdet att beklaga. 
| Swad den efonomiffa fräftningen t allmänhet beträffar 
jä oattadt många och ymniga förwvärfställor ännu ide al 
blifwit beaftade, måfte man medguwa att den är temmeliaen 
god, fill bewis bwarför må nånnmas lagiöfningarnes betydliga 
attagande. 

Det bejlut, angäende folkffoluväåfendet, Mwartill Lands 
tinget är 1869 iom, har, hvärtemeot de protefter, fom deremot 
höjdes, redan mwifat fig bära frukter, fom tyda på något bättre 
än bwad det förut warit. 


> Siem bilaga till den af Ordföranden i Hfwer-Lule Gil 
afgifua berättelje bifogas härmed anmärtningswärda uppe 
ningar om jordbruket wi Ofta Swartlå, benåget meddelad. 
af br infpeftor C. MV Hjorbberg: 

 Höftfödet. 1569 års jommar föll det mig förft in att 
a förjöf med odlandet af böftfäd, bwete och råg, övertygad 


om jag war att desja jädesflag "flå till” fullt utlifa bra bär 
uppe, Jem fornet.. Jag reqvirerade derföre detta är från Stod- 
belm, fjamwil fubbbiwete (det meft tåliga) iom och Wafaråg; 
uppjöfte 20 fappland den ftyfwafte tera jag hade (jorden här 
beftår bufwudjafligaft af lera) till det förra, plöjde denna 3 
gånger med längre mellantider under fommaren, utförde derpa 
20 laf; fompoftgödjel, blandad med något folftydb ftrar för 
jabden, Mvilfen företogs den 29 Suli. 1 fot I fannor ut 
jadbes & desta 20 fappland.  GStrart före jadden uppfördes 
åkern med träftoct tängöefter och tvärsöfwer. Siden ned: 
mylladeå med wanlig flätharf med raka pinnar ett bwarf lings 
efter afern. Störden 27 fot « 278 ffälp. pr 6 fot. 

GSäjom anmärfningswärdt will jag nämna ott i ft för 
det reqvirerade fubbliwetet, fälom det härdigafte, fändes min, 
troligen af migtag, annat med ftora, 4 dec-tum och derut- 
öfwer, länga bortitlöja, delå glatta och mörkare, dela filfes- 
[udna och ljulare ar med tång balm. Axren lifna det wanliga 
böfthwetet i födra Swerige, men ffiljer fig från detta der 
utinnan att desta ar, oaftadt fin längd, wore wid mognaden 
uppvättftåcnde. 


al 


Någfältet, 22!'/- fapplaond, behandiades i öfrigt lita med 
nvetefältet, men erhöll ingen gödjel och hade, fälom dett 
året förut burit flen hafra efter lifaledes Flen gödning, d 
war denna jord, ehuru endaft genom dife ffiljo från but 
fältet mindre ftyf. Den 28 Juli utjaddes 2 fot 5 fannor 
Strart före jådden fördes åkern långsefter och hvärsönver med 
gåsfotbarf och fåden myllades med harf på wanligt fött. Efter 
jörfta ftora imöfallet på höften lät jag ploga båda fälten mer 
on ftörre jnöplog, wittet förfaringSjätt alltid att retom 
mendera till efterföljd de är då marten ännu år ringa elle 
intet frujen när förfta qmvartiggande fnön lägger fig. På 
wåren borträffjades noga den under mintern afwibnade 6 äd 
den, bwarefter fälten lenmades utan midare behandling till 
jfördettden. Att upptaga mwattenfåror och noga behandla desja 
år en faf, jom alldrig bör glömmas & hölttädestälten, de må 
wara burw wäl afdifade fom helt, ect bar jag härutinnan 
jöft att föregå mina grannar med erempel. MRagfförden 40 
fot a 264 ffalp. pr 6 fot. . k 

IBärfädet. Sommaren 1868 hade jag ingen ortens jåd 
att tillgå, nton beflöt att waga förjötet med un af från 
jödva orterna uppfonumet forn, bwilfet tycfades & wil att af 
8 fota utjäde ffördadeå 77 fot a 261 ffålp. pr 6 fot utmärkt 
wadert 2-radigt forn. 1869 jädde jag af denna fförd, men 
fit då, tymwärr, mifwårt, men fom jag parade på denna geda 
wara, utjädde jag deraf äfven 1870 den 23 Maj. På KN 
tunnland 14 fappland 7 fot 2 fonnoer på bdertill wäl förarbetad 

od) med 160 laft gödstad ot Häraf ffördade jag förl. böft 
34 fot a 238 ffälp. pr 6 fot. 

64 AR le Ia förl. år taga upp från EStodl fn Cen 
jag äfwen på detta jäde hade mifnvärt 1568 ars [arg - 
fen äfven war god, ehuru ringa. På ett tunnland SG 
(and utjäddes 1870 den 30 Maj 17 fot 4 fannor bafra. LR 
gammal och i någerlunda ffid begödstades dudf med 110: ab 
Alt ftalgödrel. Skörden gaf 108 fot a 185 ffälp. pr ke Tu 
förutom cirfa 30 föt Nöjäd.  Wigten & uden war, jom 
i allmänhet ej tor, men då är att mårfa att jag Fö ju 
för froft företog fförden något tidigt. MWål mar UR SN 
ty natten efter det jag fått min jäd i feylar, "rad TR ll 
ffarp. Det jom bud proportionsmwis vaft Höll ivigten mar Sr 
ran, bwilfen mar längt ifrån fullmatad da den Fa Zz 
en egendomlig företeclye med denna wärt är Ku SR näe 
fonmen på häfja, ”matar efter", troligen af SN fet 
wid afmejningen innefluter en ftörre masja närande tatter. 


d 


60 


i Hafran upplätter jag 11. f£ bubbelbåfjer med 2:ne ft 

ger i bredd, den ou något bögre än den andra, jä att it år 
få en obetydlig lutning at aren. Kornet fövlas jom - le 
och fiwete vd råg uppfättas to manliga, ffora lutande bäfjod 


Från Råne Gille. 
; (Uj hr. Injpektor A. Sjöjtedt 
Rågen, fom inom detta Gillet på de fenare vÖr 
odlas mer än förr, har lemmat god fförd. RN 
Faftningen i fornantal år en oriftig berätning Järbules: Si 
allmogen utjår vågen om mwåren Olaudad i förfäder a 
fr da namn of tufråg. SMmMom jadan lemnar ragen onlilt 
gen bögt fornantal i affaftning. Men beräknade per h j 
land blir affaftningen Flon. MBWid Melderftein befåddes 29 
ser tunnland fradd amt difad och wäl gödstad [örn den 
22 Juli med 8 kannor pr tunnland och lemnade ti uffojtring 
14 fub.sfot per tunt. wägande 285 ffålp. per 6 fub fot ER 
NE jom är ortens hufwudjäde, har i affaftning bwad 
döenn beträffar lemnat god äring. Men tillföljd af utj 
> fofedulkelare ie Tält och den torra och falla dber 
I i räffade efter jädden, blef qvantiteten ej irbeled ftor, 
dvd - i anjes nära MEdE RE 
Hafre har fäåjom grönfoder lemmat fullt tillfeedsftå 
. Hafre har fäjem gröntode tillfecdaftällande 
RN onda TR den i rätt tid, men en 
den e bli : ; ref! för 
ke Mulle bli mogen har vejultatet utfallit mindre 
Potåter har lomnat mydet oli f i i 
| at mydet olika affaftning; de fo if 
följd Bea Br fe fn ba blifvit inydet Stl 
följd / at liten affaftning, de ater jom blifvit fatta 
i mindre högländt, men djup jord de rn 
:e högländt, a jup jord ha lemnat vif fförd 
b) Bb) Dlorfto r 
re RÅ RC blef 3 tunnor utfädesspotiter behand: 
rå ör jätt. IF lador 2 almar långa, I aln breda 
RÅ fre SäaR SN ett lager jord omfring 2 tum tjodt, 
nt föölla an a och der ofvan ett lager jord lifa med 
FREE å FE bh je - fn der dagern hade fullt 
| NRA 3 mellan a 20 grader. Då jur 
det oh Maj då Maftees mwattnadeå med en Kerr a 
SIE aftecn war 5 Ö jätte å 
terna t förut upplagda drillor. FR Rn 
ole få ne bar att a men efter 4 dagar 
TD fare aren F blaftern frös af. DÅ det ater ble 
mwarmt, märte den med fördubblad fraft, 1å dt man ig 0 


61 


quli åt färffa potäter jom wore mycet fafta oc wälimatande 
öjter desja 3 humer ffördades 48 tunnor. Efter 3 humor 
inr behandlades på i octen Orufligt jätt Mördades enda 
26 tunnor. Jorden innehade januua läge och mar fila 
tad för båda jorterua De förra potäterna (emnade 26 ffäl 
itarfelje och) de fenare 17 ffålp. 75 ovt per 63 fannor. De 
rlanterade potäterna behandlades fika med andra då de fonv 
mit upp, d. om. i fupades och reniaded mål. 3 ftart torka 
pöra potiterna fupag ofta, minit en gang i wedan. DÅ jore 
den är mwåt bör nun aldrig fupa potäterna, emedan jorden 
då låter pad fig, få att luften ej Tar tillträde till dem. 
Höfförden Har, ijymerhet på lindor oc) härdmwall mwarit 
järdele$ Ymnig. PÅ nyyrer och fidländ maart medelmattig. 
Lin jom inont Gillet munmera odlas vätt betydligt, ha 
tillföljd af torfan blifwit fort, men för öfrigt qudt och wadert 
Skörden anjes under medelmättan. 
- Sadugdrdsftötjeln har tymåre ej till det bättre undergatt 
någon förändring nom Gillet 
En förre mvycutdifning har blifvit wmwertjtälld inom Bö 
vy; för öfrigt tyds bågen för ditning bli allmännare an förr 
warit fallet. — Stronofogden (Efjtedt i Preftholm har på ett 
ffifte derftådes, låtit wertftälla en ganffa mwader utdibring 
nvilfen troligen fonumer att eaga mången of hans grannar 
till efterföljd: 
NRyodlingar ha blifmit på flera ftällen inom Gillet mwerfs 
jtällda. 
Def; efonomiffa frållning fan i det nårmafte anfeå ger 
Binäringarne befta hufwudfafligaft I timmerförning od) hand 
jäquing. De jom ej funna uppehålla fig i fiogarne, TÖrfår 
diga I. f. laggfärk iaar, ämbar, byttor och bjölkbunkar m. nt. 
Undra åter Nvarfwa fat, jmöraftar, tamt förfärdiga ffopor, 
flefwar, ffedar vd) m. ds Owinuvarbetet eftår wanligen utt 
att ftida, ipinna, och mwähva ylle och bomullstyger till eget 
behof, jamt wadmal, dels till cget bebof deld till affaln. 
Rolfffolwäiendet handhafwes med mycfen ontjorg af en faft 
fela i Ranbyn amt 4 ambutatoriffa. 


Från Neder-Kalir Gille. 


(Aj hr grofhandlaren Db. Hwumed 


mifwärtär och 
går att af 
ett qubt ar 


att efter on följd af 
uti den beråttelje Jag mt 
funna få framfäga: 


Ctt wertligt nöje År, 
ott fifta medelmåttigt Av, 
gifva från Gillet härftädes, 


le 
| f 


SSE 


62 


bar fommit fbr till del; ty om man undantager wert 
ningarne ap de olyctiga politifta förhållanderne på fontinenten 
wilta för erporten af tvämwaror mwarit menliga, få bar der: 


met landets bufwudnåring, jordbruket, baft att fröjda fig öfwer 


den melt qvuniamma mwädectef och deraf följande gud Äh 
af alla de jordens altter, jom bär dUlod RSA ke 
Under fifttidue winter, fon” öfwer huhvud taget hade 
mera mild temperatur, war jorden medelmattigt fälad od) cd 
lagvin tjott juölager betäctt.  Genonr en för årstiden warm 
mwåderlef bortimälte fömwåil jud jon 15 fidigare än wanligt add 
genom onnwerling af requ blef jorden i allmänhet tjenlig f 
utiädets emotta ande vmfring den 20 Maj. Brodden up 
fföt jenunr och frodig, varigenom den hade fraft att bara 
od) utwedla fia under den torra mwåderlek, jom med få u 
dantag fedan fortfor ända till t början af September St ; 
den blef fälunda af ortens hufwudjäde, d F 
Korn, god, jäwål till balm fom färna; 
och RE ; 
afra bar till oc) med dehvis blifwvi mn för trö 
ning, Dwilfet fällan juttkllaks SUNSET ne [Bröt 

Potatis och öftige Rotfrukter bafwa gifmit god affaftning 

— Lin, bwars odande längiamt framfjerider, har doc i är 
gifiwit odlaren deraf god lön för fin möda; i [ 
FE FORS t allmänhet god, för att ej äga tif och der 
emte mö ergad I ; och en, jom ide gjort fig ff 
- RR ag af bwar och en, jom ide gjort fig föyldig 
+ Smörproduftionen war under förra winter mera fen 
till följe af fodrets jämre beffaffenhet, men deremot god unde 
tonumaren, bwadan tillgängen utöfwer jodnens behof tord 
funna uppgifwad till minft 300 centner, Dwarföre betingat 
prid af 10 till och med 11 rifsdaler per 20 ffalpund. Munn 
finnes inom jecfen endaft en privat Mejeriinrättning på Björk 
fors, men nåfta år torde med temlig fäferhet det förjta Vi 
öde fomma till ftänd inom Gammelgårds by; 

RR och töjfiffe under medelmåttan. 
Sh ättra vufningsfätt of jorden bar wilat fig uti 
z byar, i Iwilfa laga ffirten blifwit afflutade. I desja byar 
har en lifligare håg bärför gjort fig märkbar, jynnerligaft I 
ex åndamalsenligare  afdifning af efter ffiftet8 uppfonumand: 
mera reguliera Aterffiften. En wigtig bäfftång för ett fram 
åtgående jordbruk är fäferligen ett vaftt foctfåttande af laga 
ffirtning ar byalagens famfälda mark. Det ligger i jafens 
natur, att egare till jord, fom han inom närmare eller fier 
mare tid anter fig fomma att utbyta, ide fan med fanuma 


introsje odla denna jord, iom den, ywilfen till 
jätem ewerderlig eqo. 

Ett gödningSänue, iom är bet melt mwerfjamma, nem 
igen latrin, har hittills mwarit på ett högft oändamalåenliat 
ätt amwändt. YVantigen utöjes latrinen oblandad, men gen | 
denfammad beredning till ja falla pudrett” medeljt bland 
nina med jord, falk, affa oc än, der fådan är tillgång 
tig, erbålleg ett yppigt och längt Prygar vödningsämne. Wid 
starlSborgd laftageplats tillvedes en mydenbhet pubrett od) är 
att hoppad, det tilledandet af denna nyttiga artifel Hal 
genom exemplet Imäningom bed hwarje gårdäegare mwinna mm 
teg, bmwilfet Anven I ianitärt hänjeende är af 1å mycfen wigt 

Gfonomiffa frällningen fon i allmänhet inom iodner 
anfe8 wara god; men ffulle utan twifiwvel mara långt bätte 
om ide antalet lönfrogar jynbarligen ökad i fållet för mm 
ffa8. Det Ware dvd härmed ide jagt, att fuperiet är ftörre 
Blaud den töfa arbetande befolkningen är den mindre än till 
förene; men genom offidet hoå allmogesmännen att till lön 
frögare afyttra efler upplata jura fyrfoftugor, bar antalet ar 
dem, fom tycka fig finna en lättare utfomft mid att fröga 
än att arbeta, betydligt öfats. Man fan derföre äga, att 
juperiet ide tilltagit, men den lofliga förjäljningen ar Ipte 
tuola har blifmit på flera händer fö delad. Aven i byarne 
bedrifwed detta ffändliga näringslätt till oc med ar betutna 
henunansegare Uti för flapp lagitiftning amt för lamt till 
tlämpande of gällande författningar, torde ftörfta ocfafen til 
detta olydtiga förhållande förefinuass; tv ehuru individen 
pelft på öfvertygeljens måg bör föfa förmås att återgå till 

ordning och jedlighet, 19 bar dod erfarenbeten wilat, att den 
aft, jom bör utrotas, målfte genom tag få ftämplas att det 
må anie$ för vtterft famligt att denjamma utöfwa och be 
aflågsnade tanfarne på ambition jätunda wädfas. Som ftör 
för ett godt etouomifft tillftand torde få anies, att under 
året i jvarbanfen blifvit injatte 9900 rifödaler, då deremot 
uttagen blott uppgatt till 3,000 ritsdaler. 
Binäringarne äro ffogsafwerkfuing från 
fiffe, forsting af mwaror, flottning och) taftplatsarbeten q 
Fottigwården: Ett år bar nu förflutit, Mmwvarunder jet 
nya reglementet, afjeende indelandet I Eretjar, warit AN 
tillämpadt.  Rejultatet båraf bar Wwijat fig ganfta tillv: d 
ftållande.  Wid fommunalftänuna denna böjt anfägs ingen 
förändring i reglementet ubdig, men beftämbded, att 2 Nr 
fattigftyreljens Iedamöter ffulle företaga en rela RR 
fretjarne, då ide arbetåföra Perjoner och minderartga Då 


de öfre bvarne, 


64 


ffulle genom deras förlora nom Mwarje frets utaderderas 
äfwenfonmt noggrann fännedom om förbällandernue taga famt 
redowisning för förflutna Året af byasvrdningsmånnen in 
fordras. Sådan refa bar uu förfiggått oc) derwid wifat fig, 
att något tillffott ntöfwer de t reglementet högft beftämda 
9.000 rifsdaler ide för näftfommande år är erforderligt. 

Folkffolewäfendet: Med detta är har en märkbar före 
bättring i ffohvälendet intvädt till följd af Norrbottens läns 
Landstings beflut år 1869, då aflöning anflogå till fom fmå- 
barnsftollärare. Sålrvdeå hafwa en fött, 2me ambulatoriffa 
oc) 5 imåibarnåffolor under aret marit i mwerfjambet. An 
talat af barn, fom mwnder Aret blifvit undevwijade t deåfa 
ffolor, utgör något hver 700 eller 300 mera än under föres 
gående år. Förtroendet till ffolorna har tilltagit, Hhwaraf 
man bar anledning boppaå, att förjamlingen börjat mer och 
mer inje och wärdera de fördelar, fom genom folfunderwis- 
ningen äro allmogen beredda. 

3 Barnhemmet hafwa fortfarande 16 flitor wardats och 
undevwiiats. 

Diftriftsmagafinet innebar en fond af 3,269 och afjord- 
brufö-premiefonden 896 fubiffot forn. 


Från Öfwer-Kalix Gille. 


(Aj hr. kyrkoherden K. I: Edwall.) 

Då jag Härmed bar äran till Kongl Oushållningsjäll 
ffapet afgifwa Arsberättelien för Ofwer-FKalir Hushbålsgille 
är det med glädje jag får umförmåla en oaftadt jordens ofull- 
fomliga brufningsfätt i allmänhet god fförd. 

En omwantat tidig wår manade att fynda med fädend 
nedmyllande i jorden och man fände fig näftan freftad att 
jäfom fördom betedna allmvgeng dröjömal oc) betäntfjambhet 
bärutinnan; men de wäntade och t feduare delen af Maj mår 
nad från nordan fommande ihallande falla windarua gåfve 
befråftelje åt härifrån gammalt gjorda iafttageljer att ej bradfla 
med fornjädden, Dwarmed det och dröjdes till den 25 Maj 
och utan ffada hade funnat uppffjutas ännu flera dagar, eme 
dan förft med Pingftdagen en warmare wäderlek åter tnträdde, 
men oc tillifa med den en hutande torka, jom, öfad genom 
ftundom ocfaontik ftocm, ingaf alwvarjamma farhågor, att for: 
net ej ffulle mäålta i jorden. Hafran, jom utan fara för oms 
mande föld tunde mydet tidigt utias, bade redan uppgått fre 
dig oc) wader före Pingft. Ett högeligen efterlängtadt regn 


jod den 10 Juni vd) natten mot den 1l:te, bwarpå följd 
wärme, jom med endaft få dagars afbrott (omkring den 15:de 
i famma månad) of fall nordlig wind fortfor till månaden 
flut. Den I Juli fom efter åffa åter requ, jom furtfor hwarj 
dag t atta dagar od) gaf tillväcligt mujt at jorden på janima 
gäng, fom rägarna deraf nedblappades. Den 4 Juli ftod 
flere fornåfrar i ar och den I:de Hafredkrarne. Anda bittil 
hade ängarna legat under matten, Dwadan flåttern, då den 
ändtliqen funde börjas och, oaftadt den under det gynfjam- 
nmafte berquingswåder i möjligafte måttv pafyndades, Mart 
mälte lomnaå & fo för fförden, fom i förfta dagarne af Au 
gufti begynte och under den meft qymnande måädertef äfven 
hann fullbordas.  Förft i flutet af MWugujti månad inträdde 
åter rean, jom fortfor till medlet af September, mer än wäl 
behöfligt för rotfrufterna, bwilta af den ihållande torfan redan 
börjat taga någon ffuda, men owälfonumet för de äm vin- 
tagna fornffylarna och den i bäbjor uppfatta vagen, hwarar 
ar del började målta. Denna af wärten fadade part af för 
den war doc en i förhållande till den öfriga allra ftörjta de 
(en, jom wäl inbergades, en fnapt nämudwärd obetydlighet, 
och fan fförden fägas hafiwa utfallit fälunda, att bade Korn, 
Råg och Hafra, hwilken fiftnänmde äfven mognat, lenurat 
god åring. Samma omdöme gåller och potatis, fom du här 
1 helt liten ffala odlas, och öfriga rotfrukter jalom fälrötter, 
morötter, rofwor och fodecbeter, Mwilfa fiftnänmnda, Ia mwidt 
jag bar mig befant, endalt odlats a preftbordet, har änven 
förjoE blifmit gjocdt med Atffilliga fötö-tvädgårdömwerter, af 
wilfa t. er. tidig Midjommarskål lemnade Hufwuden till I 
ffälpunds och mertmärg gar gurfor af 3, ffalpunds mwigt. 
I ladugårdöffötjelu har, ja midt famdt är, Mwvarten all- 
mänt eller enftildt några förändringar intvädt, utan midbål: 
(e8 emvift gammal fed, jom troligen ej på annat jätt fan 
ändras än genom införffrifning fran födra orter af tjenare, 
vilka, mindre inbilljfta öfmer egna företråden och öfwertråff 
lig funnighet, bafwa tillequat fig efter funna bibringas något 
begrepp ont lydnad, erdning och trohet.  Raqra ftörre utdit= 
ningsföretag, utom det af Comtråffet jäkert förut befanta, med 
jtatöbidrag utförda, bafwa ej blifwit bragta ä bane, och någon 
häg för aferdifning har ide wijat fig, oaktadt de wacrujte 
erempel derpå hafwa blifvit gifna I Gyljens beut, jom tros 
ligen med de omfoftunder der nedläggas och den infigt, oms 
jorg och drift, hwarmed jordbruket der ffötes, inom ide i 
mänga är härefter fall funna betraftag jäfoyr en mönfter= 
farm för denna oct. Om en UN blott till någon del genom- 
52 


66 


förd, men i ftörre ffala påtänkt indelning af odlingsbar mart 
jämt uppförande af fuvgga boftäder för arbetarefamiljer, jom 
höra under Gyljens brutfs eqendomar torde en fommande äre 
berättelie få Atffilligt af glädjande beffaffenbet att närmar 
omförmåla, äfwvenfom om fturartade odlings: oc) ängåwatt 
ningsföretag wid Nödupps fågwerk. 

Den enda miunnbara binåringen bär — om man ej fall 
nödgas betrakta jordbruket fålom jädan — är larfiffet, fom 
detta är aifmit under medelmättan. Som denna vfa fälla 
af infomft mikbrufas, fan mur gj anrmat in förvåna fig öva 
att den ide belt och hället utfinat. De ord, jon Herr CF 
Bergftedt i profbladet- till fin wedoffuft för Politik vd) Litt 
ratur, fidan 9, yttrar med bänjyn till HFifteriintendentens ars 
berättelle för 1868, ärv äfven för detta län högeligen bebjer 
tanSwårda. 

Ett ondt, jon fräter på jurdbrufarens efonomijffa ertften: 
år den allt mer och mer öfwerbandtagande Rorrbottenskräftan: 
inhyfingswåfendet oc) dej omedelbara följeflagare panperismen, 
immovaliteten, eulpabiliteten. — Ala frafter borde fättas twert 
fambet för att föfa mota oc) om möjligt bota detta unda ge 
nonr att möjligs och mwerfliggöra inhyfingarnad fäftande mid 
jorden, Mmwilfet åter med framgång ej torde funna ffe utan 
ett allmänt Avägabringande af laga friften, Pwarigenom bon 
den funde få weta gränjvena för fin jordegendom och je Bwad 
han af den bade atttill torp upplåta. Inbyfingen ffulle äfven 
då finna en garanti för fin frrähvan att ät fig och fin familj 
odla om torfwa, fom an funde betrafta iäjom fin tillhörighet. 
Has hopplöshet och mijmod ffulle bliva förbytta till ett 
förtröftansfullt oc) frilla mod och en fraftig bäfftång hafwa 
blifwit funnen att återföra honom till ett fjedligt lif, hwari 
genom och blefive Dildadt det vundgängliga underlaget för en 
ide endaft ffenbar, utan normal uhvedting af folfffoltewåjendet 
Förutan detta fedliga iwnderlag torde alla ftatens och fomnu 
nernas fträfwanden och uppoffringar för ett godt ändamäl i 
mer eller mindre mån gå förlorade. ÖOwad färffildt beträffar 
folfffolan inom denna förjamling, 14 bar fedan foctuen blifwit 
indelt i femton ffolrotar oc) 3:me fmålffolelärare blifvit an: 
tagna, Mvilfa mu ett ar warit i werfjambhet, mwisferligen ett 
mångdubbelt ftörre antal barn fommit i ätnjutan af under: 
mwisning, äfvenjom allmogen tydes börja inje nyttan af, famt 
uttala fin belåtenbet med denna för denfamma förut få förs 
batliga inftitution; men med allt detta är doc blott en ringa 
början gjord uti bwad, jom borde göras, och många binder 
och fwvårigbeter äterftå att öhverwinna, tran man fon fåga, 


67 


att folfffolomderwiöntngen bär blifvit ordnad på ett lätt, tem 
ide lemmar mycet öfrigt att önffa. Efter all anledning tom 
mer ännu en imåffelelärare att för nu ingångna ar tf antaga 

när förjamlingens folltmängd uppgår fill mer än 3,500 per 
joner och fälunda berättigar fill ett underftöd från Candötinget 
af hälften för hand aflöning. 


Från Öfwer-Torue Gille. 


Nj br diponer | tliller 

MHäderlefen under 1869 års höft war mycet OLid od jnö 
föll i betydlig mon på ofrujen mark. Den blida mwäderlekfen 
warade till början af förra aret 1870, da orta fträng föld in 
träffade, en och annan gång uppgående fill 30 a 40" Gelftus 
onuverlande med fnöfall od) Itvrm. Denna ftränga winter 
uppbörde dod i början ar IAyril. Redan inom fednare hälften 
af Maj månad blef marken bar od började qvönffa, 14 att 
boffapen, i fönmerbet häftar och får, funde å bete utflåppas. 
Suntidigt börjades med äferjänirgens från jäningstidens bör 
jan fortfor nältan oafbeutet en mydet gynnjun mwäderlef för 
vegetattonen Ända tills dej; ipanmäålsgrödan blef inbergad, r 
San den 18 Juni började ar junas q ragåterfälten, en här I 
octen owanlig företeclie. js ; 

En reguperiod, fom intväffade under höbergningen, need 
förde en menlig inwerfan, jynnerligaft för hötnberguing pa P 
låga holmarne 1 Torne elf. 

d sörballandet med fädesflagen inom Gillet är. följande: 
Hwete vdlas ide alls. 
Höftråg mydet ringa 

hållande fom med Owetet. 
10:de a 12:de tornet. 

Sonet, on de ; : 
i ina och blifvit utan nagon fra 
lig SS a ide vd enabanda förhållande är med 
Hafran, utom på HAFT ftällen der den bufhwudfafligalt odlas 


" der. 

om Söke Rohwcr oc) Kälvötter odlad endalft a De i ovten 

bofatte ftändöperjoner utt deras j- F. foyddgårdar, Potatis dere 

mot allmännt och har temnat en riktig aftoftning. SA 
Ehuru mycdet Hö blifmit ar regnet ftadadt, jä är affal 

ningen ända mera än tillväcflig Tör ortens belek. be 
Prifet på freatur år toar mydet uppdrihvs 


wara mint 50 ”/, bögre An förlidet ar. 


od) med MWBårragen ar januma för 
Höftragen bar femmat 1 aftajftning 


tens hufmudutjäde, har gifwit en vits 
da inbergad. 


tvrde 


68 


oo adugårdsptötjeln od mjölfbandteringen bedrifves lifa fom 

förut, oc) bar utfodringsjättet, med bänfyn till fodret be 
ffaffenbet, wijat fig mycdet fördelaftigt. 

Ott mejeri år invättadt i Hietantemi, men efter de up 
fysningar fom jag wunnit, ffall denna inrättning ie lemna 
motfedd winit. 

Gn frarbant är invättod i OfhverTorne Mederförfam- 
ting, bwilfen inrättning wuwnnit förtroende inom orten. 

Skohuumderwisningen meddelas uti fafta foton I bwarje 
förjamling famt i on fmåjffela i Korpitombolo. Bejlut att 
äfmen inom Moderförjamlingen tnrätta en jmåäffola är nu 
fattadt. 

Aftappning of froftmedförande myror uti byarne Pell 
Jautjeugi och Jänkisjävwvt pågår vc) bar ftaten lemnat Unders 
ftöd till desfa företag. 

Några odingsföretag ärv dvd för närvarande ringa, a 
anledning att föiftesförvättningar mom fofnen ännu påga. 

Häft= och farracen har under tioernad lopp förjämrats od 
june$ mig årligen förjämras, fwarföre jag wagar föreflå att 
Hushållningsfällffapet beflutar uppbandla och till fodnen af 
fenuna en bhingft oc en bagge af fädana racer fom äro fö 

landtnanunen pasjande. Under föregående tider bafwa hältar 
af gud beffaffenbet DHitförftaffats från Finland, men fadana 
företomma nu högft fällan. 

> Oiniringar äro förutom tjärn= och pottaffetillverfning 
fjörslor till jägmwerfen famt tarfifte i Tone elf. i 
oo Battigperfonalen underhålles på jamma jätt jon förut 
jerffildt i Dwarje förjamling, och fyneå mig det i Ofwer-Torne 
Pioderförjamling antagna Lätt mwara det bälta. Under året 


bar fattigwärdsutgifterna minftats med minft 1,000 rdr. 


Från Pajala Gille. 
; (RNj hr brukspatron TC. I: Sohlbirg.) 

— Cfter en tjenlig wåderlef för förätors werfftällande från 
höften föll betydligt med jnö under Februari oc Mars må 
nader, bwilfet förjwårade mwinterförslorna, dels till följd af den 
djupa fnön, dels och af ihållande fträng föld. fom varierade 
emellan 30 a 40 gr. Celfi. Från flutet of Mars inträdde 
blidare måderlef fom fortfor utan jynnerlig föld om nätterna 
under April och Maj månader, Ymwilfet Hade den påföljd att 
de ftora jnömasforna förminffades anfenligt, och Mvarigenom 
bar marf blef fnart fönlig redan i April månada flut. Till 


69 


följe af den warma luften, jom Ätföljdes och af warma nätter 
upphörde winterföret, få att alla ffogsarbeten för allmogen 
näjte afbrytaå en månad före den wanliga tiden. Gen m den 
tidiga mwarens anfomft od) förets ptlötåtiga flut offtannade en 
mängd ffogsförslor till ftor ffada för arbetaren fem hoppades 
en beböflig infomft efter de många mifnmwärtåren. Emellertid 
fortfor luften att wara tjenlig för åfrarnes och jordeng till 
redning innan wäårarbetet började, oc) fom Afrarne i allmän 
bet i medium of April beftröd med fint od) toret ybbe, för 
att haftigare befordra fuöns imältning, blef aferjerden inart 
torr och tjenlig för wårjadden, fom började den 16 Maj och 
flutade den 24 a 28 i famma månad. DÅ derefter on för 
wärtligheten qunuaude wädertet inträdde, ynmigt med regn 
emwerlande med wårme, under Juni oc) Juli månader utan 
fängwariga och falla windar fom wanligen i Juni hindra vege 
tationens utwecling, hade åferfälten fa framffridit i mognad 
att fröbart jädeskorn funde ffärad förfta dagarne af Auquiti. 
Med rötmänadens början inträdde requig wädeckek jom forts 
for mot höften och uppeböll inbergningen ar jäden, doc ntan 
anmärkfningåwärd ffada dera. De wantiga froftnätterna t Au 
qufti nteblef, och froft wijade jig förfta gången i September. 
Sädesaffaftningen inom fjoduen anies ha utfallit öpver buf- 
wud god, är fullmogenr od) fröbar utan undantag. 
Stkvgåeldar utbröto wisferligen under den torra tiden i 
Juli, men bhejdades nart af det tilltagande regnet. 
SFoderwärter och Rotfrukter, bland deåfja vdlad förnäms 
ligaft Potatis, wars affaftning år Ymnig od) fullmegen. 
Höbergningen, iom till följe af regmvådret war längmwmarig 
bar i allmänhet gifwit god aftaftuing, är tillvälig för utfo 
dringen och fenmar defutom något till affalu, oaftadt nagon 
del iom ej warit i fader förwaradt, tagit ffada af höjtregnet 
Hdlingsföretag of ftörre omfång hafva ide blifwit ut 
förda, men beträffande jordens afdifniug fynes jordbrufaren 
deråt egna ftörre uppmårtjambhet nu an förut. ; 
Binäringar är bufwudjafligaft förädling ar ffogseffefter 
till tjära, pottaffa, bjelfar och fagtinmer. Cinodlingen inom 
jodnen anjeå böra utvidgas, Iwarigenom en mängd arbets 
beböfmande qwinnor ffulle få jysjeljättning vd) arbetsförtjenit 
med linet närmare förädling. | 
Allmännare arbeten, jalom wågbrytningar Aro ide ut: 
förda, och är derföre en ftor det af inbyjesbefolkningen jom 
fana häftar eler dragare ntan arbetöförtjenft. LONE 
Slöjdalfter af nAFOnN nämmvård beffaffenhet förfärdigad ej. 


70 


— Ejenftefolfet: Aflöningen är för närvarande, piaa 40 a 
50 rdr, dräng 90 a 100 rdr od derutöpver pr ar. ; 

Fultffolan: MRågon ordinarie lärare finnes cj, dot bur 
ffolan mwarit i wertjambet under året od) blifwit ffört af en 
ertra lärare, bwarförutan fmåbarnffolor ”wartt i werfambet 
å fpridda ftäållen inom fonen. 


Från Arwidsjaurs Gille. 
Af hr fonolänsmanen Jör. Skarin 

Redan t medet of Oftober månad förlidne ärö höjt be 
tädtes här den bögft obetydligt tillfrusna marfen med något 
öfwer en fot tjock inö, derefter en jen od) temmeligen ffarp 
winter inträdde, fom vafbrutet forifor till April månads in- 
gång.  MWäderleken under fiftnämnde månad war fördeles blid, 
men under Maj månad deremot tall och ftormig, ommwerlande 
med ymnig nederbörd af dels jnö och regn. De påföljande 
tvenne fontmarmänaderna utmärfte fig bupvudfakligen genom 
ftart wårme och) fporjambet på regn. Härigenom påffyndades 
grödans fortfomft och megnad få att fåden under fenare bålf: 
ten af Angufti månad — öfwerallt nära fullmogen — funde 
afmejadg; men i följd af fäwål det vagmegna od) fendade frö: 
törn, jom förtiden wår på flefta ftällen målte begagnas til 
utfåde, fom och den mifkgynnjamma mwäderlefen ftrart efter 
jädden, blef wmwårjädet i allmänhet tunt oc uppblandat med 
ogräs, äftveniom att fornet, af tillvädlig rotblöta och ftart 
betta under fommaren, på högländigare ftållen och fandjord 
brämognade, få att färnan å nämde frålten är mindre Wwig: 
tig. Cmellertid är aftaftningen, öfwer hufvud taget, medel 
mattig. Potatis bar temnat vymnig fförd oc Höaftajtningen 
är öfver medelmåttan, jamt i allmänhet wäl inbergad. 
oo Någon wåfendtlig förändring utt ladugårdöjtötleln har 
ide egt vum, vd ehuru allt mera båg för aferdifning wijar 
fig, bar dod ide naget ftörre utdifnings- eller odtingsföretag 
blifwit under året påbörjadt och utfördt, fmilfet Hupvndfat 
ligaft torde bärflyta deraf, att allmogen genom föregaende 
mifmwärtår räfat i efonomiftt betvyc vd) en beroende fällning, 
ja att mefta arbetöfrafterna måfte amvändas på binärtingar, 
tjärutillwverfning och timmerforåling. De binäringardom bord; 
uppmuntras härftides äro bandaflöjder vd) linodling. De få 
förföF fom i fenare fallet blifvit här gjorda, har wifjat rätt 
gynrjamnma refjultat oc ådagalagt det linodlingen, rätt bes 
bandlad, omilforligen care framgång under gvnntamma Ar. 


71 


Inom föcfnen firms tvenne ambutatorifta oc oa faft 
folfffola för fwenffarne vd) för tapparne en faft fota, fom 
underbålles of hvenfta Misfionusfällftapet, amt hvenne fring 
vetande fatecheter. 

Förballandet mellan venffar och tappar ar alldeles ena 
handa fom venffa nybyggare emellan, få att lappar och ver 
ffar fanmmanlefiwa bärftides mcd en berönnvärd granulämja 


Från Arjeplougs Gille. 
Aj hr byrtohjerden 0. BWumberg 

Scdan under wintermånaderne från 1870 års början ia 
timmerhbuggningen inom Gillet förfiggatt, til följd at de ut 
ftämplingar, iom under föregående böjt blifmit mwerkftälde ar 
Fägecibetjenimgen fanwäil I fronoffogar font hemffogar; inträdde 
derefter under detta åratal em ja Hdig war, att man redan den 
11 Maj började få beiå tvorvtändta fjandåkrar, och nägra dagm 
derefter äfven befå åfrar & tung jord. Potatisjättningen bör 
jade och, under gymnan mwåderlet, & te rrattiga land den 18 
och & tyngre jordland den 20 Maj. Silta dagarna af Maj 
månad were dod, efter fulländad fadd, något ftormiga och fys 
liga. Men i Juni manad fortgid en för arsmwärten färdeles 
tjenlig wäderlek, med emmärlande wälgörande regu och ftarf 
mwärme, jom ftundom åtföljdes ar lindrigt äjfdunder i förening 
med blirt oc) tjungeld. Samma ht Fliga förbällande med was 
derlefen och med ArSwärtens framåtffridande fortfor aven att 
wara rådande intill den 24 Juli. Men från denua fiftnanmnda 
dag till den 14 HAuguftt mar under 3 wedors tid en tropift 
mwärme, utan en enda droppe regn; bwiltet förhållande, eburu 
wäl för mydet torfande för åfer och potatistand, ded för be 
berquingen, bwilfen nu fom allra ifvigalt pagid, war bögft 
gynnjamt, ja att man redan den 16 Auqufti futade att fla 
hardwallarne. Under tiden hade fihväl a atfillige hemman 
fornfförden, bwars halm a jandåfrar började wijna för den 
teopiffa hettan, målft taga fin början redan den 8 Augulti; 
men det allmänna ffördandet a tyngre jord, bwarat melta 
åfern inom Gillet beftär, mwidtogs, fortlattes och afflutades från 
och med den 17 till od med den 20 Augufti Ratten mellan 
den 23 och) 24 Augufti mar under 1870 är8 jommar bårftäded 
den förfta egentliga fallnatt med froft, men Aube SS 
da yclighvis öfwer allt afflutad, 1å att alla jen k 2 it 
nu ändtligen, efter manga hvagar, finge fägnande REN 
med de fina öfwer ett mwertligen godt ar; ar dem, efter mu 


72 


mwärternad od) prömingens wåra flydda dagar, nu filländt 
frän alla qoda gafwors gifvare derofwan. Under flutet ar 
Augufti od) börjur af September mar federmera en regnig och 
mydet oftadig mäderlet med ffovmiga nätter, men doc utan 
widare froftffador, ÅA att nu potatisupptagningen fd Werk 
ffällas och potäterna uti fällvarnes förtwaringsrum inhöfta 

utan att potatiskäln till någon betydenhet hade frufit oc med 
en potatisaffaftning öfver medelmåttan. Uti medio af Otto 
ber började fjelljjöarne att isbeläggas, dot endaft få till wida 
att ffväl intill Mlutet af Rowenmber war ganffa dåligt före 
med fwaga ifjar, men efter denna tid började det att blifwa 
mera fallt. IF December föll ymnigt med jnd få attjocmen: 
jägtinumerbuggare efter Nyårsdagen allmänt burde börja fitt 
arbete. Höbergningen, föwål af myrer fom ftrandjlätter vd 
fårdwall, bar blifwit medelmättig. Oöet bar under årets fom 
mar i tjenligt mwäder afbergats offadadt, och är nu öfwerallt i 
lador infördt, famt jäledes i godt förwar, ffildt från renarnes 
äwerfan. Beträffande ladugåcdsffötfet, difningar, odlingsföre 

tag, binävingar och fattigward, har jag intet att tillägga till 
mina. föregaende årsberätteljer, utan år allt fortfarande ena 
banda. Men folkffolewäjendet har under året 1570 inom 
Arjeploug utwvecdlats ja, att, enligt Norrbottens läns lagtima 
Landstings beflut och föreffrifter, numera en flyttande jma- 
ffolelärare under 1870 års fednare hälft warit och fortfarand: 


Hall mwara anjtäld.  Arjeplougs lappmark med en folkmängd 
af ide fullt 1,300 perjoner har derigenom nu 5 ffollärare, 
unemligen 2 för fwenffa och 3 för lappffa barn. Förhållandet 
mellan Pvenffar och lappar är inom Arjeploug i allmänhet godt. 


Ett i Arwidsjanr begaguadt fött att odla potatis. 


Mi fa 


för 


Det förmänligafte tätt, vn här brufas att odla votati 
fall wara följande: När potatis om böjten upptages rar 


landet urmwälje de fförjta och wadrafte till uttade rör I 

mande år, fwilfa genaft upplåggas på bräder under fötöt 

on och en i böjden, ide va vandra. BWid blivande plan 
i t 


tering fupaå desja votatis mycket 


us 
tet 


[Vs 


noga ed) af de förre 


blott ett mitt, bit, för frwarje utiprungen fillämnad ftangel 


och det öfriga uf potatijen bega 


mas för andra andan, th 


xfarenbeten fall hafwa wiiat att ju narare och bättre den 
anta potatijen nueinar i jorden dejto bättre fruft fram 
bringar den och tvärtom. Sedan jorden blifwit mål beqöded 


od) Indrad utplonteras nämnde 


deraf, på fjelfwa marfen i vat linia och den fträda jag mil 


potatis eller vättare bitarn 


hafva bäntarne förlagda, minit en fot mellan bwarje forn 
på fidan häraf före med en få fallad myt, (em forte pl 

iom ftjelper jorden åt båda fidor), bwarigenent potattien lät: 
öfwermyllad. Men jom potatilen härtgenour fomme att lag 
mydet greundt är det nödiat belft om torka eller arp t dine 
träffar, förnya förningen med möll efter mellan hwarje rat 


bildade gångarne få att mera | 


digt att, under förra hälften ar 


ot påföres, och) Ir nodwvan 


enmaren Naqra Jang T 


nya förandet, fy härigenom qwifvcs ogvålet jorden Indras 
och) potatijen wåra vafft. På detta lätt hummer petaten moder 


fortare till mognad. 


F anled under förliden tonunar gjorda föriöt ädagalar 
att man minft 14 dagar tidigare får ätbar potatis än på bet 


förr begagnade fättet oc) då allt 


bwad fom fan görad för för 


tortning ar mwärttid här uppe måtte wara en mwinit, vetom 


menderas detta nu iMuvidsjanr 
följd i öfriga delar af länet 


amvända jätt ähven till efter 


Förmwaltnings-utffottet. 


Ordförande: 
3. P. Bergman, Candsböfding, Hfwerlte i avméen, KF. RH. D 
TR oe (CR St 


Vice Ordförande: Rorrbotteus Wäns 


RR, v. Rebaufen, Ofwerfte-Löitnant, R. SD. 
Sekreterare: 
Aug. Cajunms, Telegqvaftommistarte. 
Ledamöter: EA A 3 
NRyftröm, I. E., Förfte Landemåtare, Afvittringsftyresman Kungl. SHushållnings-Sållffaps 
MRidmuark, 39. Sapten, NR. BW. OD. 
Englund, 3. A., Ryrkohberde. 


Grape, Åt. In Kapten, NR. SD: 
Suppleanter: 


300 R., Kapten, I. MD: p 
FE Handlingar. 


Styrelfen öfwer AMfwa Landtorutsfeola. 
Hredförande: Landshöfdingen m. m. SP. Bergman. 
Scfreterare och Skattmäjftare: Tel.-Kommisj. A Cajanue 1871—1892. 
Gedamöter: Föorwaltnings-utffottets ledamöter. 

Grofhandlaren D. Hummel. 
Örobhandlaren och Riddaren EC Ajplund. 
Guldimeden EC. I: Brandt. 
Vandträntmäftaren F. MWaldenftröm. 
Löjtnant C. 5. Espelund. 

Inipektörer: Förfte Landtmätaren I. C. Fyftröm. 
Handlanden D. D. Sundberg. 
Vänsdjurläfaren I. D. FJacoböjon. 

Suppleanter: Ingeniören P. A. Brännitrvöm. 

Handlanden MN. CE. Bergftröm 
Styrkoherden A. A. Stecfén. 
Skolans Föreftåndare: Herr S. AM Fogelmarct: 


Luleå, 1872. 
Aktiebolagets Tryckeri. 


PRrotokoll, 


hållet wid Norrbottens läns Hushål- 
nings-fällffaps allmänna fammanträde 
i Eule den 29 Januari 1872. 


Rärwarande: Dedförande: Silffapets vice ordförande, 
Herr Ofwerfte-löjtnanten oc Riddaren IB. v. Rehaufen, 
famt Ledamöter: Herrar apotekaren A. Adde, rektor TC. 
I. Badman, fapten EC. D. Bergman, hemmansegarne 
H. F. och Chr. Bergftröm, doktor G. Bolling, ingeniör 
P. A. Brännftröm, fronolänsmannen G. A Burman, 
hemmansegaren &. D. Danielsfon, landökamreraren och 


riddaren B. A. Efftvöm, kyrkoherden I. A. Englund, 
jägmåftaren &. A. Enned, landsfekreteraren YA. Gen 
berg, faptenen och riddaren Job. Grape, kaptenen och 
riddaren K. I. Grape, ingeniör Hadzell, läromerkö 
adjunfterne D. och VB. Holm, f. difningsförmannen 
Holmftröm, brufsegaren D. Hummel, jägmäftaren Lo 
tbigius, apotefaren Meijer, förfte landmätaren 3. € 
Nyftröm, handlanden H.P. Rutgwift, lårowerfåadjunk- 
ten 3. Sahlin, hemmansegaren Segergreu, fyrkoherden 
A. HA. Stetjén, hemmansegaren L. P. Sundftröm, fåne 
gelfediveftören €. T. Thulin, kaptenen och riddaren GO. 
FVidmarf, v. läromwerksadjunkten P. Widmark, hemmans 
egaren I. VW. Wiklund, v. häradshöfdingen G. Ullman, 
m. fl. famt undertednad, fekreterare, Jom förde protofollet. 


$1 
eS. D. Sedan hr Ordföranden heljat de nävmwas 
rande och förklarat mötet öppnadt, anmodades unders 
teduad uppläfa årsberätteljen, fom Hade följande tydelfe: 


4 


Berättelfe til Norrbottens läns Hushålnings-fäl- 
ffap för år 1S71, afgifiwen wid def allmänna 
faommantråde den 29 Fanuari 1872, 
af def Sckreterare, 


Om det är en fanning att medgången är fiwår att bära, 
få innebär den närmafte tiden ex ftor wåda. Ty detär onct 
ligt att detta län under de fitta åren baft medgång. Afwen 
under är 1871 har fförden utfallit tillfredsftällande. Från alla 
håll uttvrydes belåtenbet med fornetå affaftning, om än def be- 

- ffaffenhet ide fan jemförad med 1870 ars utmärfta frörd; 
vägen har mwisjertigen ide öfwerallt flagit lifa wäl ut, men 
def junföreljawvis vanfenliga odling i länet imverkar ide jär 
deled på flutomdömet öfwer Arswarten; potatifen har på flera 
ftälten wait riklig, ehuru här och der efter def magafinering 
denjamma befunnits angripen af froft. MNRefultatet Har fåledes 
warit Wydligt oaftadt de "gamla mårfena” moro allt annat än 
förhoppningsgifwande. En jen wår, ex reqnlög och fall juni 
word ide uppnumtrande, och tlfväl förmådde den egentliga 
jommaren ftämma om både vegetationen och finnena, få att 
man näftan från alla hall hörde uttryd af den ftörtta glädje 
öfwer den lifa omåntade fom rifa Aröwårten.  IWistferligen 
bar böaffaftningen warit ojemn, och gräsmaff har inom wista 


begränjade diftrifter upptvädt förhärjande, I jynnechet inom 
MReder-Tvrne Gille, men någom egentlig klagan öfwer foder- 
brift eg ide, få att äfven i detta fall länets jordbrukare 


fynaå hafwa ffäl till förnöjfambhet. Det är derföre jom här 
blifmwit yttradt, att den nårvarande fiden innebär en ftor 
mwåda, det är äfven derföre jom vrdföranden i Neder-Kalir 
Gille i fin berättelje utropar: "måtte focnends innewånare på 
ett rätt fått uppfatta och mwärdera allt det qvda dem wmweder: 
farit.” FJ er födan önffan hafwa mi alla anledning att 
förena of. Det är under åtnjutande of fredens wmwäljtgneljer 
tom man bereder fig eller bör bereda fig på frigets olydor. 
(En god åråwärt är ett fredligt tillftänd, en mifmärt deremot 
ett mwerkligt frig — ett frig mot befymren och nöden, met 
lyckligare Tottade medmennijftor, fanffe oc någon gång med 
telfförebråeljen. Det more föleded det rätta att under gyn- 
jamma år få ocdna fina förhållanden och fin efonomi, att 
man utan ftörre wårighet funde möta ett ogynjammare. — Att 
detta beklaglighvis ide ofta är händeljen med den enfrilde, 
gifwer erfarenbeten talrifa bewis på. Det were NEligt om 
ombömet alltid funde blifva fördelaftigare om det allmänna, 


4) 


ön af de almännag repvefentanter i detta fall är otwifwel- 
aftigt ett Ousbällningsjällffap, och en fådan inftitutions än- 
damäl after ide blott det direkta befordrandet af en wij fat 
eller en wiB näringsgren, utan, Dwad järffildt jordobrutet an- 
går, förefommandet af de faror, för fwitta detta få litt fan 
blottftällas eller till oc) med hittils warit bDlottfräldt. Med 
det ftora, ehuru nedfläcude exemplet of näftan hela länders 
förmandling till ofruttbara hedar, of folfets förfjuntande i tt 
nöjdhet, ofunnighet oc) armod, avbetar wetenffapen med vaft 
158 ifhver, ihärdighet och framgång att löfa det ena problemet 
efter det andra öftver orfakerna till de rubbningar fom t fam 
hällenag geftaltning under tidernoå lopp intväffat famt att 
uppgifiva medel hwariqenom dylifa Eataftrofer må för frame 
tiden funna förefommas. YHi måfte wid närmare eftertanke 
erfönna, att äfven wårt arbete, ehuru under trög fortgång, 
lifwäl haft jamma "vfte oc framgår till famma mål. Detta 
man finna, då nu en dfwerfigt af Arets arbete harmed 
meddelas. 

Det har måhända warit menligt för detta Sällffaps an 
feende vd) def ändamils befrämjande, att Silffapets hufvud: 
jafliga tillgångar blifwit amvända på ett fött fom ide funnat 
bemårfadg oc) om hiwars frufter meningarne fm mara delade. 
Under en följd af år har fålunda ett anflag af 1000 rdr ut 
gått fill premier åt lärlingarne mid Afwa landtbrutsffola. 
ör har äfven fett för detta år. Denna uppoffring har ide 
funnat bemärfag oc) def; märde bar derför fäterligen blifwit 
underffattad. SÅ länge man widbåller tron på nyttan af 
mära landtbrufsffolor och få länge ftatsanflag utgår till jä 
dana, få länge fyneg äfven bidrag fran Sillftapets fida blifva 
erforderliga.  Opartifft uppfattadt torde ide Heller desja medel 
wara alldeleå bortfaftade. Det har nemligen under ffolans 
fortgång wijat fig en förbättring t föfandenas qvalififationer. 
Från att under ett och annat år hafwa mwarit nödjakad mot 
taga mydet underhaltiga fubjekter, bar Styreljen omfider 
tunnat erhålla lärlingar med erforderlig underbyggnad, och 
om denna förändring till ett bättre blifwer fot ln bi 
torde man med wifbhet få antaga, att de lärdomar clan bi 
bringat ffola blifwa utfpridda bland en ftörve fretö af jord: 
brufdidfare.  Swärligen fan man i alla fall ännu uppfatta 
ffolans wertjambet annorlunda än fom en förbättrad upplaga 
af en manlig folfffola, n denna jynpunkt äro uppeffrin 

isferligen allt för itora. I a 
fo rr FaR bwarå wälmenande jyfte man ide 
får wifja allt för ftor otålighet att je förwertligadt, är MAutnne 


6 


gård. Tills widare torde det mwara ffäl oattfufpendera benäm- 
ningen mönfterfarm. Den oriktiga uppfagsändan för def 
upparbetande, den jemföreljawis vbetydliga del af def jord- 
mwidd fom är brufod, det ofullfomliga fältet för def torrlägg 
ning, det briftfälliga ffit bwari def abyggnader delvis ännu 
befinna fig, de frora foftnader fom egendomen lifmväl fräft 
och de ide öfwerflödande bemwijen på rationel behandling och 
på goda erempel med bänteende till alla de föremål fom tfunde 
tjena till föredöme, hwartill fommer def aflägsna läge, — 
allt detta torde länge utgöra binder för def ändamäls för 
werfligande.  Imellertid år Sällffapets ftällning till Aminu 
alldeles lifartadt med den fill Awa: ftora uppoffringar fom 
ide fynas hwart de taga mwågen. Till förbättringar af egen 
domeng Abyggnader famt till töfen för faftebref och brand. 
förjäfrvingsafgift hafwa Ytterligare under detta år utgått 
- 1182 ir Bl ove 
Det torde wara otwifwelaktigt att utftällningar äro ett 
werfjamt medel för induftriens befordrande. De periodwis 
återfommande landtbrufömötena, hwaraf det 13:De i ordningen 
under år 1871 baållits i Göteborg, äro i fjelfwa werket ingen: 
ting annat än ett flags utftållningar, närmaft affeende landte 
brufet, def produtter, def lefwande fraft: djuren, och defs mefa- 
nifta fraft: redffapen, bwilfa jenares tilhverfning utgör ett af 
de förnåmfta föremålen för landets jerninduftri. Att äfwen 
bdeöja utftällningar medföra nytta fan fåledes ide beftridas 
men i jamma mån aflägjenheten ökad, fommunifationerna 
blifwa fämre och bejöfarne få eller inga, torde den direfta 
nyttan för ett jådant län jom Norrbotten blifwa liten eller 
ingen. Det wore doc en ffam att ife mwara med; man fule 
lättligen funna bli bortglömd eller mijatftad, oc) något måfte 
äfven görag för hederns ffull. Hedern har denna gång foftat 
Sällffapet 419 rdr 35 öre, hwaremot några medaljer och 
mindre prifer tillfallit ett litet antal utftållare från länet. 
Man får dock ide glömma att i nämnda belopp ingår det af 
GSällffapet wid förra winterjamnmanträdet bewiljade anflag af 
300 rdr till 2:ne ftipendier för beföf af mötet famt för att 
faga närmare fännedom af flöjdutftällningstofalen i Stod 
bolm. De af Förmwaltnings-utffottet antagna fötande till desfa 
ftipendier moro bemmanöegaren Iob. Henriksjon från Tärendö 
od) f. dilningsförmannen SS. A. Holmftröm. Som den jenare 
ingifwit en berättelje om fin refa, är tillfälle för Sållffapet att 
bedöma nyttan af anflaget. Berätteljen har följande lydelfe: 
(ie bilagorna.) 


7 


Henriksfon har ide infommit med någon berättelje, hwars 
före det är obefant, om hans erfarenhet och nytta utaf denna 
reja warit ftörre eller mindre än den andre ftipendiatens. 

Snom länet har äfven en utftällning i jmåätt förfiggått; 
det är den jom plågar mwara förenad med jommarmötet och 
jom fåledes förfiagid i Ofwer-Lule. Till följb af de delade 
meningar om lämpligafte platien för mötets hållande fom mid 
beflutet derom gjorde fig gällande, beftimdes att möte ffulle 
hällag vå begge de ifrågafatta ftällena Dd. ww. f. både i Boden 
och & Aminne. Det är doc troligt att detta experiment ide 
fommer att göradg en gång till, ty Bodens öfverlågfenhet Iom 
mötesplats war jä öfvertygande genom talrifheten ar beföfande 
och genom mängden af utitällningsföremål, att Aminne roerk: 
ligen under denna jemförelje fpelade en mydet foralig. figur. 
S$Funewånarne i fodnens öfre del, för Hmilfas full Aminne 
äfven ffulle hafiwa ett möte, moro näftan ofynliga, 14 att de 
nävwarandeå antal war ungefär flifa ftoct fom prisdomarnes. 
3 Boden deremot liknade det fig ide illa til att wara ett 
mwerfligt möte och en wertlig utftälning, och det är ofelbart 
att desfa möten, när platjen derför år viktigt wald, ffola blifwa 
af allt ftörre betydelje, om än de t någon man måjte prdnag 
på en annan fot för att mera fullftändigt uppivda fitt ändar 
mål och motfwara de derför utgående fojtnader. De wid - 
begge mötena utdelade priler uppgingo till ett belopp af till: 

nå 269 rdr. : 
lamnyn ännu ett möte bar Sällffapet under året Vag repres 
fenteradt. Det är HOushållningöfällföapen: Ombuds möte i 
. Landtbruts-MAfademisen i Stockholm. Detta möte, orstörn 
det ocha blifmit falladt, landtbrutövitsdag bar till en De SÅ 
gjort8 af landets meft framftående man. Htja hafwa SR 
werkningar låtit fig erfara till alla delar ar mät AE 
är i fynnerhet induftrien och busjlöjden jom SR pr j 
budenå uppmärkjambhet.  Genonr deras bemödan SIKTA 
Iefal för förjäljning af flöjdatjter blifvit Sto S År 
Åtfeilliga Onsbällningå-Tållftap FN SE 2 
ändamål; äfven från detta Silftap, I ARR 
inft intresteradt af företaget, har ett belopp af 100 rdr utge 
rd Käsan sd prisa 5 fli AR Rö 
uu tärmare angifver affärens tta SN tr in 
ön ftgt ot apen från Bella Jä ae no a 
nde mwara förtjänta of uppmärbjamyet. SS 
flingor AL go ne on 
i äl spffor, tagrep, forgar, Hetta 4 sg Wu Så 
AA daj bwilfa atminftone lappftor på flera 


8 


ball mwarit begårliga. Utförda med den omforg oc) elegans 
fom för förfäljning på de födra orterna är af nöden ffulle 
desfa funna bli on affär i fock.  AÄfmen föngftoftöftar hafmwa 
mwarit ifrigt efterfrågade t. er. från Gefle, bwareft en afnåmare 
förtlarat fig funna affätta näftan huru många fom belft. Att 
t förfta rummet uppmuntra fådan induftri eller flöjd fom för 
orten är naturlig fynes wara det viftigafte, oc fan garanti 
af någen flöjdidfare ftällas för beftållningarnes fullgörande, 
wore wisferligen en fådan förtjent of uppmuntran medelft ott 
mindre, räntefritt förlagslån. Ware huru fom belft bärmed, 
finner man att utftällningslofalen har ett praftifft ändamål 
och hwad Sillffapet gjort eller fan fomma att göra för def 
betryggande fan ide wara illa amwvändt eller gagnlöft. Men 
utom denna fult af Ombudeng öfwerläggningar och werts 
fambet, bafwa de äfven bidragit genom fitt initiativ till tt 
böjande af folfffolornas uppgift, i det att de fäftat uppmärt- 
- fömbeten på möjligheten af att i folfffolorna meddela under 
wisning ide blott i vitning och tedning utan äfven i flöjd. 
Den ftrifwelje derom fom bit anfom, föranledde Fönvaltnings- 
utffottet att afläta en ffrifwelje till ffolftyreljerna i länet med 
förfrågan, hurwwida perjoner, kunniga i ritning och flöjd, 
funde mara att tillgå i de rejp. orterna, få att underwisning 
devuti mid folfffolorna ffulle funna meddelad. Endaft från 5 
ftoljtyreljer, nemligen i Neder-Lule, Iodmod, Carl Guftaf, 
Judasjärwi och Cnontekis,” bugnades Förwaltnings-utffottet 
med war, och) af desja fem förklarade lig endaft MNeder-Lule 
Cfolftvrelje i ffånd att anftälla lärare t tedning och flöjd, 
till Dwilfa3 aflönande bidrag från Sällffapet wid detta jam 
manträde fommer att begäras. Detta är wisferligen en ringa 
början, men fåfom en fördel får man anfe, att den ffola fom 
fommer att tillämpa på fig en mera praftiff undevwisnin: 
är belägen mid centrum af länet, hwarigenom fördelare N 
benna organijation mera allmänt blifwa fända och antagligen 
till efterföljd ledande. 
Wid fitt fenafte fammantråde beflöto Hushållnings-fåll- 
ffapernad Ombud att mötena ffulle hållas endaft hwart tredje är. 
3 fammanbang med fragan om desja åtgärder för flöjd- 
ffidligbeten8 utmwedling i länet torde böra erinra8 om det 
yttrande fom af för famma ändamål utjedda fomiterade mid 
förra winterjammanträdet afgafå och fom föranledde ätffiliga 
beffut från Sällffapets fida. Desfa beflut hafwa imelertid 
burit mydet ma frufter. Det förnåmfta af dem, och fom 
äfven mar förtjent of fynnerlig uppmärfjambet, war det före 
flagna anflaget för linodlingeng befrämjande.  Sällffapet ber 


J 


wiljade ett anflag af 1,000 rdr; af detta belopp har 18 rdr 

50 öre utgått. En förklaring häröftver är of udden. Beflutet 

afjag anftällande af underwifare i linets beredning jamt i 

fpånad och mwäfnad. Från Helfingland efterhördes derföre 

buviwida fådan eller fådana derifran ffulle funna erhållas, 

men det hvar fom benäget lemuades fäfte Jynnerlig uppmårt 

jambet på wigten af att på tjenliga ftällen hafva ffäcttwert 
inrättade innan något annat företvgeå, hwarföre brefffrifwaren 
föreflog att i förfta rummet en mefaniff byggmålftare ffulle 
reqvirerad. Nu är dodt jom befant förhållandet, att en fidan 
för några Ar fedan war hitreqvirerad, men endaft 2:ne lin: 
beredningåwert blefvo då med nått nöd uppförda. Att med 
dryga foftnader ånyo bhittaga en byggmältare jom möjligen 
ffulle jafnat arbete hade ide marit wäålbetäntt. Brefffrifwaren 
i Heljingland meddelade äfwen, att pålitliga perjoner för un 
bdevwisning i fpånad och mwäjnad funde erhållas mot fyra rdr 
om dagen efter för twå undermwifare 8 rdr om dagen. Om 
desja undevwijare uppebölle fia här i tve månader, ffulle få 
lede8 dagtraftamentet uppgå till 720 rdr utom fojtnaden för 
reja fram och åter. Hela anflaget hade pa detta fätt åtgätt. 
Nu war dvd komiteraded förflag och Sällffapets beflut, ide 
blott att en undevwifare fiulle antagas, ”jom meddelade rad 
od) upplysningar jamt praftiff handledning i fättet att odla, 
röta och) bereda lin och hampa", utan äfven ”att praftiff un 
devwjöning decuti” fiulle "meddelad wid Awa landtbrutsftota 
och) Aminne egendom och att en lärarinna ffulle anftällas, 
iom i den ena fodnen efter den andra, förjedd med erforder- 
liga redfap, inlärde rätta fättet för raämmet: Joctering jamt 
underwijade i finare jpånad och mwäåfnad”. Men bwarifran 
taga medel till allt detta? Brefffripvaren Jäger wäl, att 
”wift tjogtals mindre pålitlige” funde fås för 3 vdr om Dagen, 
men decpa futde naturligtvis Bönwaltnings-utftottet Gå göra 
affeende, Iifa litet font det af brefffrinvaren AR 
Dertill fom en annan omftändighet jom man inäbända KS 
bort i förfta rummet tänfa på, nemligen om & ÄR SE A 
få mydet lin, att undevwisning derom funde praftift ER 
od) de upplysningar fom erhöllvs more ite STALS 
En faffunnig verton upplyfte derjemte, att befertningen ö äne 
ide eng hade fav infigt om Deffaffenbeten al Lb 
borde till finodling amwändas, ide heller om ra a 
och anjäg derföre att upplysningar i detta fall söm Se 
alla andra åtgärder.  Fövwaltningsutffottet bebjer RR 
ffäl och aftalade med nämnde faffunnige FA SFR 
Aterberg från Helfingland, att tillhandaga länets jor da 


10 


med råd oc) upplysningar håvutinnan. Kungörelfe utfärdades 
med uppmaning att fill Gillesordförandena eller Fövwaltnings- 
utffottet inlemna reqvifitioner för erhållande af hr Aterbergs 
biträde, men ingen enda afbördes. På ett enda ftälle, nem- 
ligen Ofra Swartlå, bar br Mferbergs bitväde anlitats. Detta 
är förflavingen på det befymnerliga förhållandet, att af 1000 
rd anflag endaft 18 rdr 50 öre blifvit omvända. Hela 
gången af denna frågas behandling ådagalägger, att det be 
böfiwes mer än några få timmar för Fövvaltningd-utffottet 
aft afgifva ett quundligt yttrande öfwer widyftiga förflag. 
Frågan om Linodlingens fortffyndande i länet är imellertid 
ännu olöft, oc) eburu fwårigheter möta för att löja henne på 
det föreflagna fättet, torde det dod ide mara omöjligt att 
med jemföreljewis jmå foftnader och på ett fullt praftiftt fött 
funna utväitta något för denna wigtiga fak. 

On of br Kyrkoherden Englund wådt motion om on: 
”frållande of underwifare i forgflåtning, jom på fommarmötet 
förefom till afgörande, hade deremot blifwit lemnad tillräcklig 
tid för att blifwa utredd af Förwaltnings-utffottet. Sålunda 
bade från Ofterjund erhållits ferifwelje om en derftäded an- 
ftälld undevwifare br Bondén, fom äfwen fjelf i bref under 
vättade om fina wilfor. Desja woro 500 rdr i lön, fria rejor 
och fritt underhåll under alla förrättningar. Or Bondén war 
tillifa underlärare mid Ope landtbrutsffola under winter 
månaderna och åtnjöt jom fådan 225 cdr i lön, fria husrum 
och mwedbrand, jamt ffulle wilja innehafiva lifadan plats wid 
Awa, bwilket ide mötte något hinder. -Desja wilkfor antogos 
af Sälljffapet på fommarmötet, men när undervättelie derom 
omedelbart efter mötet pr telegraf meddelades Bondén, ankom 
i feptember war, att han Hade fäftat fig för ytterligare ett 
är 1 Jemtlaond. — Derefter afläts ffrifwvelje till Bondén, om 
ban wore willig att från fonmaren efter höften 1872 på upp: 
gifna wilfor antaga plats i Norrbotten, men derå erhölls intet 
war. Att Bondén lihväl wore mård att winna för länet 
juned deraf att han är funnig i forgmaferi, halmflätning, 
jordbrut och fiffodling. Det förekommer dod wid dagens jam 
manträde ett annat förflag it jamma fyfte. 

Det of Sällffapet wid förra mwinterjammanträdet bewil- 
jade anflag af 250 rdr till ett mejeri i Neder-Kalir har ide 
för ändamalet blifvit reqviveradt. Ordföranden i Gillet upp: 
lyjer nemligen i fin berättelje att det i Gammelgården till: 
ämnade mejeriet ide fommit till ftånd af den orfaf, att me 
jert fommer att inrättas & Herr I. A Bergmans egendom 
Grytnäs, hwartill affes att uppföpa mjölk oc grädda fran de 


11 


omgifvande byarne, jennwäl Gammelgården. Här blir fåledes 
ett mejeri i ftörre ffala och, med fännedom om de derför m 
tresjerade perfonerna, orduadt på affärsmåsfig fot, bwiltet 
möåfte få ett werfjamt inflytande på denna alltför mydet för 
fummade gren of landthushällningen. Länets förut inrättade 
mejerier hafwa fortgätt under ett matt deltagande från intres 
jenternad och Indugårdsegarnes fida. Mejeriet i Hietaniemi 
bar till och med blifvit nedlagdt efter endaft ett års werk- 
jambhet. Det uppgifiwves hafwa marit illa ordnadt och deb 
produkter af underbaltig beffaffenhet. Under fådana förhål- 
landen hade det warit bättre att det alldrig fommit till ftånd. 
Imellertid har def föreftäånderffa, iom antagligen ide haft 
nagon ffuld i def bedröfliga tillftänd, åtnjutit det förtroendet 
oc) den utmärteljen att blifwa antagen tll föreftånderfta för 
mejeriet & Ultuna.  Rutmwiks mejeri har oflanderligt uppfyllt 
fontraftet8 beftämmeljer i jå måtto, att det fortfarit fina tre 
år, men detta ffulle ide hafwa funnat ffe utan hufwudintres 
jentenå, ingeniör NRuuthö, energi och nitälftan för fafen. En 
ftor del af de öfriga delegarne undandrogo fig redan förfta 
året att fullgöra fitt åtagande, hwarföre hr Ruuths ihärdighet 
förtjenar tadfamt erfännande. Af den erfarenhet fom Sil- 
ffapet funnat winna af de gjorda förjöten är lifvål uppenbart 
att det i detta län ide lydats äftadfomma nägra bymejerier, 
utan att mejeriffötfeln nmåfte tagas jåfom en affär oc föta8 
jom en affär, antingen jajom i Neder-Kaliv med det blif: 
wande mejeriet derftådes af en perjon fom enfam disponerar 
tillvädliga fapitaler, eller oc af ett aftiebolag. Att ifråga 
fatta förlagstån af t er Hushållnings jällffapet för detta 
ändamål är en ovimlighet, emedan det ide fordras nägra jmas 
fummor för att dvifiwa en fådan affär jom denna, om en 
ffulle wara förtjent af uppmärfjambhet och funna göra bet 
gagn fom man, önffar. Mälareprovinfernas aftiebelag drifwer 
mt affären nära nog med millioner, men det har Afwen I 
utgrening od) bar förmått att i ftor ffala höja och Ung / 
Iadugårdsprodufternag bebandling, på jamma gång bolage 
bidrager till nationalmwinftens fteqring. Detta exempel ne 
bafwa manat andra att werka i jamma riftning och) järt I 
har i VWefterbotten bildats ett Mejerizaftiebolag fom dranolil 
äfven ämnar taga affären i fock, Hwilfen betydelfe ett ja 
dant företag ffulle hafwa äfven för detta län fan ER Re 
af en fjummariff beräkning öfwer antalet for i länet oh fule 
affaftning, beräknad i jmör. Enligt TS ÖS 
i länet finnad imemot 40,000 for, af hwilla en ge ES daft 
ända fill 5—6 lisp. jmör om Aret. Om man fåleded en 


12 


beråfnar 1'/, lisp. fmör af Dwardera till offalu fan detta ide 
gerna anfeå mwara öfhverdrvifwet. Men 1!/; lisp. af Dwardera 
utaf 40,000 for gör 60,000 lisp., bwilfet med en mejeriftift 
bebandting med all jäferhet ffulle betinga ett pris of 12 rdr 
löpundet eller en fumma af 720,000 rdr om året. Det är 
att märfa ot denna betydliga minft ffulle funna erhållas utan 
någon tillöfning i foftnad för ladugårdsegaren. Han behöfde 
blott afftå en del af den grädde fom nu till ftor del förfares, 
utan nytta för bonom fjelf och utan minft för landet, men 
iom amvänd för mejeribandteringen ffulle lemna honom en 
ftörre behållning än han nu drager of någon annan näring, 
jordbrufet naturligtvis undantaget. Mi fe företagjamma pers 
foner fötta fia i fpetfen för företag fom anfe8 tära på landets 
fapital, när ffola wi få fe företagjamma perfoner fätta fig i 
Ipetfen för företag fom medföra fparjambhet, omtanke, moralift 
od) efonomijt förbättring fomt bereda landet ftyrfa och mar: 
aftigt mwälftand? För att gifma alla räthvifa, får man ide 
glömma att anordningarne för Grytnäs mejeri angifwa ett 
fadant företag och att Björkfors redan länge utöfwat fina 
wälgörande werkningar i jynnerhet i nordlig riftning, att 
äfmen t OfmwersKalir wadra bemödanden börja göras för grun- 
dande af en fadan induftri fom bereder trygghet för framtiden. 
Men ännu aterftår mydet att göra, innan man fan fäga, att 
företagjambeten mera allmänt börjat röva fig inom en fullt 
fojterländft mwerfningsfrets. 

För att gifva den med tillfälliga arbeten fig fysfeljättande 
talvifa Elagjen i länet ett mera ftadgadt mål hafwa både af 
Hushallningå-fällftapet oc) Landstinget förföt blifmwit gjorda, 
men bittills med ringa framgång. De auflag fom af Lands 
tinget blifmwit bemiljade till premier för uppmuntran af torp: 
anläggningar fyna8 bära Efnappaft nämmvärda frutfter. Under 
året bar endaft ett fådant premium funnat utbetalas. 

Förliden wår ingid till Fövwaltningsutffottet en ffrifz 
welje från en gammal landtbrufare i länet med hemftållan 
om att mottaga reqvifttioner af artificiella gödningsämnen, 
på det att jalunda ftörre fäferhet för mwaran8 beffaffenhet oc 
billigare pris ffulle funna erhållad8. Förwaltnings-utffottet ut- 
färdade med anledning deraf en fungörelje i detta fyfte, men 
ingen enda reqvijition ingid. Detta bewijar att länets jord 
brufare ännu ide fommit till infigt om fördelen af att bes 
gagna artificiella gödningsämnen, ehuru fådana, rätt amvända, 
på ett werfjamt fätt ffulle fortffynda mwertligheten och Ska af: 
faftningen. 

Det a Melderftein uppftällda Stamholänderiet har wer- 


13 


fat i den affedda riftningen od) utlemnat ett ide oani nligt 
antal förädlade freatur, men har under året blifwit uppjaadt 
till afflyttning. Det fommer nu att uppftällag & Grytnas 
Huru maktpåliggande fträfwandena för en förädlad bojfaps 
vad i länet än arv, är det dot ämm mera maftpåliggande 
att genom god utfodring oc) ändamålsenlig behandling I öfrigt 
föfa förbättra den inhemfta, och äfigterna börja blifva tem- 
ligen ftadgade deruti, att den inhemffa vafen är i fig fjelf 
tillväcfligt wärdefull för att förtjena all den ommwårdnad iom 
fan gifwas denfamma. Förr än jordbrufaren egnar ftörre 
omtanfe um fin ängsmarfs förbättring, torde en förbättrad 
ladugåärdsfrötjel länge förblifiva endaft ett önffningåmål. 
Sillffapet har under äret gjort en ytterligare förluft i 
de af Sällffapet inköpta fpringgumfar, i det att den andre 
af Svuthdvwnsbaggarne plötsligt, jjelidött. Han blef på hö 
ften förflyttad fran Afwa till Aminne, men dog på natten 
efter ditfomften utan att rätta dödsorjaten funnat uppgifmas. 
Sållffapet har jäledeå qwar endaft fina hvå baggar af Che 
viotras, men någon redvgörelje för deras tillftånd har ide aj 
giftvitd. Den ene är ftationerad i Ofwer-Torne, den andre 
i Pite focen. Om den of hr Hummel inföpta och i MNedere 
Stalir ftationerade baggen uppgifwed deremot i Gillets berät: 
telfe med tillfvedöftällelje, att en betydligt förbättrad generation 
utgått i närliggande byar. st AJE NA 
; Med önfrdmb af inföpet af atffilliga frifter för fpris 
dunde af funffaper i landthushällningen Herörande ämnen, bör 
järffildt åberopas den ffrift fom affer befordrande af iparjam- 
het och omtante för framtiden, nemligen den af ör terländffa 
föreningen utgifna afbandling om Lifränte: och Stapitalförs 
fäfringsanftalter. För att deputom i fin men werka för detta 
ändamäl beföt Sällffapet wid förra winterfammanteädet, att 
de Gillegordförande jom fådant önffade ffulle ega att af Sålls 
ffapetå medel utbefonma erfättning för porto och refommen- 
dativnsafgifter & medel jom blipvit infamlade och öfwerfända 
till Lifränteanftalten. EHuru någon jadan framftällning Sk 
ide blifwit gjord, är det lifväl fandt, att injättningar ter 
året ffett, od är det Lule ftåd fom i detta fall föregatt - 
godt exempel, fwilfet åter mö bör tillffrifwvad hr dof: 
t — Björkmans uppoffrande nit. FT 
s VG ett fullftändigt angifwande af de frågor + till 
Förwaltnings-utftottets behandling under aret förewarit Blom 
ftår nu endaft, utom ett omnämnande af deb AN för Iaf É 
brutgftatiftifen famt dej bidrag till K. M. SUR intne 
wandes femårsberättelje, att anföra en åtgärd fom tor 


14 


bära en framtida tögning af ett DHittillå fwårlöft problem 
Från Upjala läng Onsbällnings-fällffap har under året utgått 
en ffrifiwelje till alla andra Hushållnings-fällffap i riket att 
anmoda ett wift antal perjoner i Dwarje län att göra objer 
vationer öfver isförhållanden, froft oc äffa inom orten famt 
injända desfa uppgifter till hr profesjor Swanberg, Upfala 
Hbfervatoriisföreftändare. Man har nemligen redan förut 
fouumit på fpåren beftämda lagar för ocfanernag gång, oc 
frågan gäller nu, huvwvida ide några lagar för ofwannämnda 
förhållanden äfwen ffulle funna upptådad. Om detta är möj: 
ligt, fan det dot äftadfommas endaft genom längwariga od 
trägna takttageljer öfmer en ftörre yta. FI Norge hade man 
-förut börjat med jädana vbjervationer oc i Smwerige har med 
1871 lifartade tafttageljer blifmwit werkftällda. Inom detta 
lån äre 20 perjoner för ändamålet anlitade, nemligen i Pite, 
CEljsbyn, Avwidsjaur, Arjeplog, Lule, Aminne, Fotnmoc, Owidt- 
jod, Melderftein, Länanäs 1 Råne, Gelliwara, Neder-FKalir 
fyrtoftad, Bränna i Ofwer-Kalir, Haparanda, Öfwer-Torne, 
Korpilombolo, Pajala, WBittangi, Muonioniffa och Enontekis. 
Desja objervatörers antedningar ordnad af Upjala objervato- 
rium tillhörande tjenftemån och rejultatet fommer att Äcdligen 
befantgörad. I den mon objervationerna fortgå, ffola reful- 
taterna  naturlighwvis tiga i intveåfe, och frutten häraf fan 
blifwa en oberäknelig wmwinft för märt land, eler, med fam- 
manflagning af de olifa ländernas arbeten, för hela menfflig 
beten. FI andra länder arbetas nemligen åfwen till famna 
mål, oh i fynnerbet har Frankrikes erempel i detta fall mwarit 
beröm= och efterföljandwärdt. — Att rejultaterna nårmaft affe 
jordbrukets fromma, behöfwer ide färffildt påpekas, och åtgär 
derna för detta ändamål hafwa ide med tyftnad funnat för 
bigå8, äfven om defamma ide påkallat någon färffild utgift 
för Sällffapet. 


Utaf det beaftanåwärda, fom i de ingångna Giles: 
berättelferna för Pite ftad oc) ioden, Arjeplog, MNeder-Lule, 
Iodtmod, Råne, Neder-Kalir, Ofwer-Falir, Haparanda, Ofwer: 
Torne och Pajala förefommer od) fwaraf redan i den nu lem 
nade öfverfigten atffilligt blifmit begagnadt till grund för en 
del reflerioner od) fafförhållanden, år det i fynnerhet uppgif: 
terna om fiffet fom är egqnadt atttilldraga fig uppmärtjambet. 
Det är ett näftan enftämmigt omböme, att fiffet warit dåligt. 
Denna wigtiga binäring är faledes förtjent af det omhuldande 
ffydd fom är nödmwändigt för att ide denna infomftfälla helt 


15 

och hållet fall utfina.  Imellertid är man förhindrad att på 

ett wertjamt jätt ingripa få länge det af fifferiintendenten 
tillämnade förflag låter wänta på fig. Detta dröjömäl läre 

bero på internationella underhandlingar, Dwilka jom betant 
ide förfiggå utan ftor betänkfambet. En åtgärd jom imeller 

tid när od) of bwem fom belft låter werkftälla fig är att wi 

tybjvrå nedjättande om mwåren omgifma dem med risbuffar 

3 fadant fall lägger fiffen fin rom på desja oc) aftveln är 
räddad. Utan jådana risbuffar utlefer fiffen fin rom på ry 
jan, Dwarigenom vräfneliga romfvrn wid ryfjans upptagande 
aå förlorade. För ett förbättradt fijfe behöfved ide fort annat 
än ffydd för fiffen under (ecftiden och det uu påpefade fi rfig 
tighetömåttet borde i fiffarenå eget intrcsfe widtagas. Ord 
föranden i Haparanda Gille lemmar en beffrifning på de i 
Torne elf begagnade anftalter för larfiffet fom fan mwara ar 
intresje för mwederbörande fiffesegare. 

Man har mycet talat om lappmarkernas utmärkta lägen 
heter för boffapsffötfel, men att döma om den affaftning Jom 
der beräknas af en fo, måfte antingen lägenheterna mwara 
mindre wärderifa än jom uppgifwits eller ocfa är rafen fåmre 
än i det öfriga länet. I Arjeplog beräknas mjötfaffaftningen 
af nyburen fo till högft 3 fannor om dagen, i Jotmed til 
högft 4 fannor, under det att, fom man wet, i det nedre 
landet fannetalet uppgår till wida högre mått. Smörproduf 
tionen är i få berätteljer angifmwen, men från Neder-Kalir 
uppgifives att 350—400 centner mör afyttrats utom foctnen, 
ÅR wijar att ladugårdsffötfeln derftädeå ide får på någon 
åg ftändpunft, och i Ofmer-Torue beräknas minit 3'/. (isp 
oc) högft 6 liöp. fmör of fon om året, Mmwilfet äfven är ctt 
mwadert rejultat. När prijet derå i Reder-Kalir mwmarit mint 
12 rdr oc) i Pajala 10 rdr 50 öre pr lisp.,, Hwilfet fenare 
betalt a FKengis marknad, infer man lätt Hwilkfen rit infomit 
befolkningen med hushållning och god behandling af waran 
ffulle funna bereda fig. Någon uppgift omöfriga ladugards- 
produfter lemnas ide, ehuru det är fändt att från Melder- 
ftein och Rutwiks mejeri oft af werkligt god beftaffenhet utgått. 
I allmänhet får antagas, att oftberedningen lemnar RE 
öfrigt att önffa, och från Ofwer-Kalir lemnad den förwånands 
underråtteljen, att om mjölkens amvändning till oft och i 
fammas amvändning till föda ofunnigheten är ja ftor, att ti 
och med "en Flodaredotter, till hälften mamjel” Nga pp 
lyåning om fwartill oft egentligen unde anwändas och rn 
den ide helft borde läggas t Faffe. Om FRIUEA PG arne 
äfwentyrade en fråga om anläggning of bymejeri, fenlle ma 


16 


fäfert af allmogen möta ett medlidfamt tillbafmwvifande, fäfom 
fofter — fåger Gillets wrdförande — af en bjerna, hwarg 
normala funttioner våfat blifwa ftörda. Förhoppning är dod 
för handen att ett mejeri fommer till ftånd wid Gyljens brufg- 
egendom. — Att det ffulle mwara behöfligt injer man af det 
anförda. 

Atffilliga nyodlingar hafwa blifvit werfftälda under 
aret. Inom Pite jocfen beräknad de till minft 70 tunland; 
i Ofmwer-Kalix bahwva wid Gyljen 14 t:ld ftyf lerjerf blifwit 
odlade och till ftor del täddikade, hwarjemte fanalanläggnin- 
gen Ddevftådeå jyne8 haft ett ftorartadt inflytande på mert 
lighet och tlimat; wid MNödupp hafwa 40 t:ld bädängar blif- 
wit röjda famt ex myr of 24 td utditad till gråsmart; i 
Ofwer-Tvene har infjör Orvasjärvwi blifvit aftappad genom 
landsfiffal Bergdabls och Handl. Nymans m. fl. förjorg. 
Detta företag metjags med mibtroende, men fedan man nu 
ffördat omfring 30 fofuder och detta belopp anfed fonima att 
fördubblas, har man fommit på andra tantar. Åfwen i Ne- 
der-Kalix hafwa vdlingar och utditningar i ftörre ffala blif- 
wit werkftällda; Sangisträff med omgihvande fanka trakter 
bar aftappats och refultatet wilat fig högft gynnjant; under 
arbete är en aftappning i NRoljs by jamt på enffild bekoftnad 
en utdifning af Kvsjärv, ar bwilfa begge företag man för- 
wäntar en anfenlig höaffaftning. Widare har i MNeder-Kaltir 


wid Björfkforé 20 td ängsmark blifwit afröjd famt 5 t:ld 


afermark täcdifad. I Neder-Lule hafwa odlingarne äfmen 
widgats och fålom ett bemwis derpå anföred, att enfamt hvenne 
bröder, hwilfa plåga fysjeljätta fig att plöja på beting, denna 
jommar upplöjt ide mindre än 50 t:ld dels förut ouppbruten 
mare dels utwurna lindor, och fåfom regel får nu anfeg, att 
bonden årligen öfar arealen af fin fruffbärande jord. Ford: 
brufet i JFodmod befinner fig wislerligen i ett primitivt till- 
ftånd, men jult derföre förtjenar få mydet hellre att oms 
nämnad en (iten mönfterteg, fom af hrr Lothigius och Wärt- 
felt & Gilles-ordförandens hemman blifwit ordnad. Till 
arealen är den blott 1 td, men den är uppbruten från 
ffogémart, vregelmåsfigt medelft difen teglagd, och jom den 
är mål belägen midt i jodnen förmodad den fomma att 
tjena till ett allmänt eftercdöme. För öfrigt omnånmas fom 
utmärkta jordbrukare bhrr Bergdahl och MWälimaa i Ojwer: 
Zone, ber Andersjon (arrendator af Preftbordet och fom under 
året blifwit tilldelad Patriotiffa Sillffapets medalj), Horneij 
och Aberg i MNeder-Kalir. Andra Gilen namngihwa ide 
några framftående jordbrukare och från Arjeplog uppgiftves 


17 
orjafen dertill wara den, att detta ”torde wara orådligt än 
ort, der hwar od) em egqentfärt tycdes wara nog Kidlia i fin 
jaf, och emedan ett födant angifwande blott föulle wäc 
nängas afund.” Detta måfte man falla ett upprviftiat tal 
och hwem igenfänner ide deruti fännetetnen på ett Sträf: 
wintel fom ingalunda fafnar joffonplatjer. 


Om de för jordbrutet begagnade redffapen hafwa några 
Gillen eft flyktigt omnänmande, men Haparanda Gilles ord- 
förande omtalar, att en finft bonde i en br 10—12 mil 
uorr om Haparanda uppfunnit ett jäningSredffap fom befun 
nit$ fullkomligt ändamälöenligt på jenm Afer med wäl ud 
vad jord. Det utfläpper fäden färdeleå jemnut i rader, täd 
denlanima wäl oc till lagom djup oc inbeiparar ät åf 
brufaren nära hälften af det der i octen eljeft wanliga ut 
fädesbelvppet. Prijet är blott 36 rdr på tillwerfningsplatjen 
och refommenderas det framför det jöderut brufliga 


Den fara iom botar jordbrufaren från det tilltagand: 
antalet inhyfingar framhålles färdeles bjert af ordföranden 
i Neder-Lule Gille, hwaremot från Ieder-Kalir anföres att 
hemman äro intöpta, för att bereda den wid jägrwerken fta- 
tionåra arbetsperjonalen tillfälle till ett mindre jordbruk, od 
från Ofwer-Kalix anföres, att allvarliga bemödanden göras 
för inbyfingarnes fäftande wid jorden. GSilunda hafwa på 
Gyljen8 egor nedfjatt fig 20 torpare, wilfa fått fig jorden 
arvendefritt upplåten intildeff de beqwimligen funna föda 
2 for oc) hunnit uppodia minft 1 td åker. Defutom har 
efter ffiftetö flut en areal of omkr. 20 tid öppen åker oc 
lindmart blifvit & karta lagd och araderad, för att affättas 
till 8 torplågenbeter, och arfigten lärer wara att förmandia 
alla Hittills a Gyljens marf boende inhyfinaar till jordtor- 
pare, bwilfa, allt efterjom de ftilljättas, erhalla, utom hems 
ffiftet, ett fofoder äng af I E utängar att genaft berga. 
När man dertill får höra att werfets arbetare infatt befpa- 
vingar i Ieder-KFalir fparbank, fynes man funna anie detta 
wert fajom ett mönfter mid ordnandet of det ömtåliga för 
bällandet mellan avbetågifware vd) arbetåtagare.  Anven I 
Neder-Kalix hafwa arbetare flitigt anlitat jparbanken, men 
det är nogfamt fändt, att arbetaren åt fig fjelf lemnad i all 
mänbhet ide fommer fig för med detta fatt att frubtbargöra 
befparingar och betrygga fig mot framtida nöd, bwarför för: 
nmynderftap i ädel bemärfelje Atminftone till en början är af 
behofwet påfalladt. If blott ar nämnda fparbans utan 
af länets öfriga finner man att den efonomtfta ftllnang un 


18 


ide är dålig. I NRedersstaliv tparbant hafma infättningarne 
uppgått till 13,000 rdr emot 2,000 rdrd uttag, i NRovrrbot: 
ten$ läns i Pite ärv infättningarue 36,S55: 35 od uttagen 
20,011: 26, i Lule vefp. 15,655: 25 och) 5,S53: 43; antogs 
ligen är förhållandet lika gvnlamt t - Haparanda fparbanf, 
bwarjemte en fparbantE finnes äfwen i Ofwer-Tvrne. 


Atftiliat annat jäjom om Barnhemmet i Neder- 

Staliv och wägförbättringar af egaren till Björkfors — fule 
änn funna anföras med ledning of Gillenas bervätteljer, men 
för att ide trötta Sällffapet torde det mu anförda, iajom det 
"= mwäjentligalte, wara tillvädtigt för att ädagaligga, att Gilles 
nad årsbervätteljer funna innehålla uppgifter fom äro mydet 
belufande för bedömandet of flänetå kuvdtnnnma och efonv- 
miffa förhållanden i fin belhet och jom utgöra en god wäg: 
ledning wid ifrågafättandet af def behof och def framfteg. 


$2 
Föredrogs den af Her NReviforer afgifna berättelje 
öfwer wertjtälld avanffning af 1871 års väfenffaper, 
och meddelades Förwaltnings-utjfottet dédharge för rä- 
fenffaper och förrvaltning för nämnda är. 


Med anledning af den af reviforerna gjorda an- 
mårfning  deröfver att 1,000 rdr utgått till Afiwa 
landtoruföffola, men endaft 729 rdr 38 öre blifwit 
amvändt till premier åt lärlingarne, Pwaremot öfver 
ffottet tillfallit bolaget, beflöt? att anmärfningen för 
denna gång ide ffulle föranleda till någon Åtgärd, 
men blef på famma gång, på förflag af hr Cajanus, 
bejlutadt, att ett möjligen äfwen hädanefter uppfom- 
mande öwerffott af Fovwaltnings-utffottet ffulle an- 
wandas till inföp of artificiella gödningstmnen och 
redffap, med Mvilfa ffulle erperimenteras wid landt- 
brufsffolan, på det att lärlingarne äfwen i detta fall 
funde bibrvingad den praftiffa erfarenhet, fom för ett 
vationelt jordbruk wore af nöden, och ffulle det åligga 
förejtändaren att öfver amvändningsjättet och rejul= 
taterna afgifva en noggrann redogörelje. 


3 
— Till (edamöter 1 GSällffapet blefiwno nu enligt aj 
gifna förflag, följande imvalde, nemfigen: 

t Lule ftads Hushåll: gille: — Iöjt 5 

Pyalsgtlle: löjtnant D. F. Dabt, tef 
Sä A. Sör eten och) 2. SG. Nilsfon hten sh Y 
Oundltröm, Mir Norman VB. Shair od) tullförwaltar; 
& föekafteot; varp od) tullfövwalta 

i Pite jodens: regementöffrifwaren Glanjén; 

i Neder-Kalir: bemmansegarne Carl Olof och Dlof 
Bergftröm i Ytterbyn, MN. D. Cuglund och And. Sträle i 
NRäsbyn, infpektor Törnqwijt ä Björkfors; 

i Ofwer-Lorne: hemmanseaarne I. P. Wällim: 

3. Gabrielsjon Lambinen; : rg ne 

i Pajala:  Hhandlandena CE. MV. Fall och CE. Tengman 


$ 4. 
MWid wal till ledamöter i Fönwaltnings-utffottet 
blefvo her Nyftröm och Widmark äter imvalda. 


$ 35 
Till Reviforer aj 1872 års räfenffaper utjägos 
ber lärowerfåadjunkten D. Holm, v. fonjul H. I. 
Sundftröm och bankfamrer GC. A. Rydberg. 


$ 6. 

Beftämdes att fommarmötet ifulle hållas i Dije 
byn, men öfmerlemnades åt dörwaltnings-utffottet att 
i fområd med mwederbörande Hushållsgille bejtänma 
dagen för mötets hållande. i 


Si 
Föredrogs jåwal en från Kungl. Pandtbrufs-Afa 
demien ingängen ffrifwelje angående tilljälle till er- 
hällande under wintermänaderna af underwifare i forge 
flätning från friherre Gyllenfrots fåterizegendom Oby, 
nemfligen forgmafaren Peter Jonsjon, fom oc i fam 
manhang dermed en ffrifwelje från Hernöjands HOus- 


n 


20 
bållnings-jällffap med invjudnung att förena fig om en 
gemenjam reqvifition af nämnda forgmafare. 

Med affeende derpå, att Förwaltnings-utffottet 
ännu ligger 1 underbandling med underläraren mid 
Ope, Bondén, för famma ändamål,  bejlöts att till 
Sörwaltnings-utffottet öpverlenna afgörandet af Dwvil 
Fetdera wore att foredraga, dot med uttalad önföan 
att om Bonden funde erhållas, detta borde föredragas. 


$ 8. 

Upplajteå en Civfulärffrifwelje från SK. Landte 
brufs-Afademien angående bemwiljadt anlag för utjtäll- 
ningar och prisbelsningar af ilagtdjur och mejerialjter, 
Ewitfen ffrifwelfe ide föranledde till nagon åtgärd från 
GSälljfapets jida. 

$ 9. 


Föredrogs en ffrifwelje från Beftyreljen för den af 
Husbållnings-fälljffaperna anordnade utftällning oc) för- 
fäljning of Swenffa hemfjlöjds- och induftrialfter i buf- 
mudjtaden med redogörelje för denna anjtalts gång 
under förlidne år (Bil) jomt med bemftällan om ytter 
ligare bidrag från CGSilljfapet för anftaltens framtida 
betryggande, och beflöts med anledning häraf att 100 
rdr ffulle äfwen för detta år utgå för ändamålet, hwar- 
jemte fungörelfe ffulle utfärdas med uppmaning till 
induftviidkfare inom länet att med åjatt pris infända 
lämpliga alfter till utftällningslofalen fomt med erin- 
van om det anflag af 300 rdr jom af &. Patriotiffa 
ESillffapet bewiljats till premicr. 


$ 10. 

Till följd af Sörwaltnings-utffottets anmodan hade 
Neder-Lule Folfffoleftyretfe infommit med anhållan om 
dels ett bidrag af 36 rdr ät Mvardera of en lärare i 
tedning och en i fnideri jamt af 12 vdr till en lära 
vinna i föm, eller tilljammans 84 rdr, för inftundande 
wartermin. 


21 


Denna anhållan förantedde till on liflig diskusion, 
pwarefter beflötsa: 

1:o att nämnde Sfolftyreljes anhållan ffulle bi 
falla$s; 

2:0 aft på Förwaltnings utffottets förjlag 300 rdr 
ffulle till Utjfottets dispofition öfwerlemnas att AMvän 
das för flifartadt ändamål anven 1 andra fodnar, men 
ffulle bidraget till någon ffoljtyrelje ice få öfwerffrida 
100 rdr, bervende på Förwaltnings-utffottets pröfning 
att derunder beftämma beloppet; 

3:0 att det på Förwaltnings-utffottets bepröfwande 
ffulle få. bero, Durwvida af filtnämnda belopp NReder- 
Lule ffolftyrelje ffulte åtnjuta bidrag äfwen för böft 
terminen. 


SM. 

Uppläfteå en af f. dibningsförmannen Holmftröm 
afgiftven berättelje öfwer fina iafttageljer under den af 
honom på GSälljfapets betoftnad företagna  refa till 
landtbrufsmötet i Göteborg, och beflöts dels med an 
ledning af deruti förordade föremål att på Förwalt- 


ning8s-utffottets pröfning ffulle få bero, Burwwida desja 
eller andra möjligen lämpligare redffap m. m. ffulle 
inföpas, famt dels att berätteljen ifulle intagas i Säll- 
ffapets handlingar. 

$ 12. 


En af länsdjurläfaren Facobjon gjord anhällan, 
att det hHouom "tills mwidare" bewiljade lönebidrag af 
300 rdr måtte till honom årligen utgå få lönge han 
iåjom flänsveterinär inom länet är anftälld blef på 
Sövwaltnings-utffottets afftyrkan afflagen. 

$ 13. 

En af handlanden D. D. Sundberq hos Förwalt- 
nings-utffottet muntligen wädt motion om inföp af 
eu beffällare funde ide i motionens ofulljtändiga ffid 
bifalla. 


& 1. 

(Ett af jägmäjtaren Ennes afaifhvet yttrande öfwer 
en af hr Sandftedt & Anime gjord anbällan att för 
tjärnbränning mot afgift få amvända & egendomens 
ffog befintlige ftubbar och rötter föredrogs, och ffulle 
Sörwaltnings-utffottet öfwer framftållningen afgifva 
fitt utlåtande. 

$ 15. 


På br Ordförandens förfrågan om nagon af de 
närwarande Iedamöterne Dade någon framfrällning att 
göra, uppfteg 

Jr Ryftröm och förmälde, att, med anledning 
af bwad jom förekommit i årsberättelfen om mejerier- 
nas aftagande werkjombhet, han wille fåjom orfafer 
dertill uppgifiwa mifstroende mellan grannar, wårighet 
att affätta waran och wäntan på liqvid för levererad 
mjölf, men att det doc wore nödwändigt att befrämja 
boffapsjfötioln och mejeribandteringen, för Mwilfet ända 
mal talaren Hade från Ume reqvirerat bolagsreglorna 
för det derftädes bildade Mejerizatkticbolag, och förefloge 
nu talaren att dörwaltnings-utffottet eller en för ändar 
malet utjedd Komité finge i uppdrag att granffa desja, 
om de wore lämpliga för Norrbotten, famt afgifwa för 
flag till bolagsreglor för ett Mejerizaftiebolag äfven i 
detta län. 

Till detta förflag lemnade Siällffapet fitt bifall och 
utlägg för nämnda ändamål en Komité af 5 ledar 
möter, bwilfa ifulle utgöras af her L. Nuuutb, A. Sjö 
tedt, SC. Nyjtvöm, MB. von NRehaujen och F. Bera- 
ftröm från Björsbyn. i; 

"Oirefter föredé till diskusr Pfr i S 
fa ji Va till diskusfion af de framftällda frå 
nödtvandiga der ban. neg [örfilda öjbftolor 

: foltflolo na? vr fon undervisning i flöjd förfiggå 


Sedan flera röfter böjt jig för uppffof med be 
imwarande af denna fråga, tilldef man wunnit or Aten 
het genom de blifwande förjöfen wid Neder-Lule ifola, 
uppfiteg 

dr Englund och yttrade, att det wore jwårt att 
afgifva något fwar på frågan innon det wore utredt 
huru undevwisning i flöjd lämpade fig för folfffolan 
och huru flöjoffolor böra wara organijerade famt huru 
de ffulle funna åftadfommas.  Swarct finge natur 
ligtwis ide affe någon enffild ffola, utan ffolor i all 
mänbhet, men för wijzbet häruti wore af noden att 
en utredning ffedde antingen genom Forwaltningss 
utjfottet eller qenom Landstinget. Den af talaren 
wädta motion i detta fyfte hade doc aj Landstinget 
afflagits. För egen del hade talaren den öjwertygeljen, 
att Höjd mycet wäl läte förena jig med foltjfolans 
öfriga underwisningsämnen, och anfåg detta bättre än 
järffilda flöjdffolor, men anjäg lifwål en närmare ut 
redning af nöden. 

Hr Nyftröm hade uppfattat iäjom afajordt att 
denna fråga ffulle uppffjutas till man erhållit fänne 
dom om de praftiffa rön jom af Neder-Lule ffola wore 
att förwänta; yrfade derföre uppffof. 


dr Englund bade wisjerligen ingenting mot 
uppffof, men wille bemjtälla till Sälljfapet, burwvida 
någon fäfer ledning funde wara att förwänta af blott 
en ffola; på något fäfert rejultat mwagade talaren för 
fin del ide Hoppas. 

Hr Ordföranden framftällde mu peopofition på 
uppffof, Dwilfet af Sällffapet bifölls. 


Andra frågan: Huru fall en födan hushåll: 
ning med ffogarne funna åftodfommas, att med ffoz 
gens beftånd både det allmännas och twerföegarcs 
intresfe tillgodofcs? 


24 


Or Ennes öppnade diskusfionen om denna fråga 


jom ban funne för widtomfattande och för Bwars ut 
vedning det wore omöjligt att ingå i alla detaljer 
Irågan anqanwve ide beller, Hurmvida äfven enffildas 
fogar flulle affes; were detta fallet, ffulle mycdet mwin- 
nas om äfven der afverfning under ett wibt huntal 
ide wore tillåten. Omwad fronans ffogar anginge, ffulle 
det ligga både i fronans och werEsegares intresje att 
afwerfning med tillftånd från högfta ort äfwen i vafe 
wittrade ffogar upplätes på wisja år; detta mötte wis- 
Jerligen för närvarande binder på många trafter nen 
desja hinder ffulle undanrödjas genom elfrensningar 
Därefter yttrade fig herr N vitröm, Bergma Nn, 
Hummel, Holm, Widmark och Danielöjon, 
bwarwid den åfigt uttalades och omfattades af pra 
Erde, att oa framtida beftånd få wäl jom 
Wwerfsegares billiga fordrir plefiw 
Hebe Ran. - f gar blefwe betryggade och 
1:n all aftverfning af furu= och grantimmer för 
[örjagning eller upptäljning till fyrfantwirfe fiwvål 
från fronans fom enffildas ffogar, af mindre diinen 
fioner än 1/3 decimaltum i toppen å 16 fots längd 
fran roten blefwe i lag förbjuden, få mwida wirfet Weke 
för erport afjedt; 
2:0-0M fronan antingen med ftatåmedel läte an- 
fälla underföfningar för Upptensning af alla mwatten- 
drag, om funde göras flottbara, fomt werfftälla fe 
nödiga ubprensningarne, eler och till enffilda povfbinge 
ing rättighet al lägre ftubbören uppläte afwerfningen 
de Fr tid, med ffyldighet för dem att i flott- 
otjatt: d i 
tetfakör tiDgjöralen de wattendrag efter fwilfa af: 
3:0 OM en wi aräng host i f 
TR ag NR HR mot fjellen ofwan 
4:p om bittida tlland é Ae år 5 
fosimarbe sr NE gällande beftämmetfer i och för före 
e af Ifogseldar i wåjentlig mon ffärptes. 


95 


Beftämmeljen att intet rotträd (toppitodar alltid 
undantagna) finge för export afverfag, om det ite 
hölle minjt 7'/> dec.-tum & 16 fots längd, ffulle be 
fpara den ffog fom mwantigen alles för byggnadsbehof 
mom landet, och jå länge Hela grundmasjan af ffog 
qwarftode intill förenämnde twmtal, funnes alltid til- 
räcdflig ftovmfappa till ffydd för de nordliga mwindarne, 
fwarjemte de träd fom Hälla närmajt 7'/. dec.-tum å 
16 fotå längd ifrån roten inom fortare tid upphinna 
de dimenjioner fom för afwerfning wore lämpliga. 
På det att kontroll lättare må buma utöfmag, wore 
det nödmwändigt att lägfta tumtalet å träd från fronans 
ffogar nedjattes till 7'/. dec.-tum, enär det ide wore 
tänfbart, att den enffilde ffogsegaren i allmänhet 
ffulle wilja ingå på att ide få begagna fig af fin 
ffog då den uppnått nämnda tumtal, och fontroll wore 
omöjlig om ffillnad ajorde8 i tumtalet & träd från 
fronans och enffildes ffogar. Särffildt affeende borde 
och fäfta8 derå, att furutväden i öfra delen af Norr 
land bafwa fitt bögfta wärde mid tumtalen rån 7'/. 
till och med 10 dec.stum å 16 fots längd från roten, 
ty få nart träden öfwergå till ott högre tumtal än 
10 dec.ztum inträder oftaft ätergångstiden i affeende ä 
wedens beffaffenbet. 

Medelft upprensning af jådana wattendrag, bwar- 
imvid  tillförene orörda ffogåtrafter blifwa tillgäng- 
liga, funde afwerfningen blifwa utbredd å on jtor yta 
och jälunda begäret efter det begränjade antal träd 
fom ännu qwarftå utefter de ftora wattendragen upp- 
höra, famt werfsegarne få fina behof földa af för af 
werfning mogna träd. 

Till följd af denna diskusfion och dermed uttalade 
Afigter, blefwo följande frågor af 

dr Ordföranden frumftällda: 

1:0. Will Hushållningsfällffapet uttala fig för 
Sfogsfomiténs förjlag med den förändring att det der- 


26 


uti föreflagna erportförbudet för träd under ett wifzt 


tumtal beftämmes fålunda, att träd från enffildas fto 
ir AJ 


gar under 7 


från Fronoffog fom från enffilde 


2:00 anfer Ousbållningsfallffapet det mwara billigt 


och andanmdälsenligt, att fronan befoftar underföfning 
af och Foftuadsförflag öfwer elfrensningar i trafter der 
ffogstillgängar, ware fig & afwittrade eller oafwittrade 
ifogar, böra tillgodogöras, på det att fjelfwa rens 
ningen derefter må fwma fe antingen af fronan eler 
enffilda? 

3:0 anjer Oushällnings-fällffapet det wara önffligt 
att en gräns beftämmes mot fiellen, ofwan Dwilfan 
ingen ffogsafiwerfning får ffe? : 

Deh bejwarades desfa Irägor, bwar för fig, med ja. 


srgfee EN dr denna fråga deltogo hrr 
,Ifrom, Eune8, Beraman KO 
Danielsfon. i äs AN 


Derunder anfördes (af hr Nvftröm) ice 

 Derunde des (al Dr Nyftröm) ide blott Bwad 
är förejlagit i detta fall, utan bref Sften 
- År nucé) uppfäjt utdrag af det Frotofoll fom för 
3 pg med ffogstjenftemän från Norr 
od) IWejterbotten i Pite d Juni ) 
här Mecgiftocar få Sant 27 Juni 1871, och fom 


"AA, Pe £ 
fölönssrllör HA - Iydande: Finnes något medel attföre- 
föranledde till "ranta ffogseldarne i de norra provinferna? 
föda Föne Ua? GEN CDA mät för 
SR 5 N arder bo i etvdli 0 un 
RA antal och omfång, Er EG 
0. Tilljättandet inom bh j i 
: ihäre fm: + DWArje revier af en eller Fere 
brandmäftare, bwitka wore förfedda med en eft Tan af 25 ör 


I 2 dec.tum ide få utföras, Jumt att till 
lättnad för fontrollen famma tumtal gäller för träd 


27 


om år famt berättigade åtnjuta 2 Ndr 50 öre för hu arje dag 
de med ftvgseldöflädningsarbete mworo jysjeljatte. Brandmäs 
ftarne borde ega rättighet att i lifbet med Sronol tjeningen 
uppbuda flädningsmanffap jamt. ffyldighet att då ftogåeld 
utbrutit derom aenaft utfärda underrättelje till närmalt bo 
ende ftogåtjenfteman eller fronejägare; för Morrbottens län 
anjago$ omfring 100 jädane brandmålftare erfc rderliga. 

2:0. Förbud met potaftl rånning I ftogåmark under Juni, 
Suli od) Augufti månader. 

30. Skyldigbet att genaft flåca afbränd tjärdal famt 
denjamma federmera mafta under näftföljande 8 dagar wid 
bet af 20 Rdr. 

4:0.  Höjande af anfwarsbeftämmeljerne uti 11 fap. 2$ 
jämt 15 fap. 4 $ Byggningabalfen, jå att böter för minder 
artigt mwallbjons amvändande fjättes till femtio daler, nedläge 
gande of budfafwel till 200 daler, uteblifmwande från ffogöeld 
då man budad blifmit, till förfta gången 20 daler, men mid 
upprepad förjeelje 40 daler, tredjfa wid amvijadt flädnings 
arbetes fullgörande eller br rtaäng från arbete till 20 daler 

Sv. Upptändande jommartiden af eld ute a marbaldrio 
ma mwara fillatet annorlunda, än efter rödjning och bortren 
fande af mosja, ris och qwiftar till ett afitänd af 12 fot åt 
alla fidor från elden wid bot af 20 daler. 

6:v.  Rättighbet för Wwilfen fom beljt att i ffogseldsmåt 
mwäda åtal, jamt att 2/sdelar of dömda böter ma tilljalla 
åklagaren. q 

T:0. Spridande til allmänheten of fännedom om hår 
utinnan meddelade föreffrifter och anjmwars beftämmelfer genom 
anflag & offentliga ftällen äfmenjom genom utdelning i byar 
och gårdar af derom utfärdade allmänna fungöreljev." 

Efter disfusjionena flut framjtällde br Drdfö- 
randen följande propofition: 

Will Hushållnings-fällffapet fom fin åfigt uttala: 
1:o Hushällnings-fallffapet biträder hufwudjakligen 
Skogsfomiténs förjlag angående åtgärder för ffogs 
eldar i Bwad detfamma rörer högre ftraffbejtämmeljer; 
2:00 Hushålnings-fållffapet inftammer i GStoastjonfte- 
manåsmötetå i Pite uttalade åfigt om behofligheten af 
brandmäjtare, med det tillägg, att äfmen jägeribetje- 
ningen bör Hhafwa rättighet att i likhet med frono- 
betjeningen uppbuda till flådninga; 3:00 Kronos och 


28 


jägeribetjening böra eqa vättigbet att, då fådant är 
nödwändigt, förutvm det i lag mu tillåtna antal, upp- 
buda refervomanffap från närmafte bebyggda orter för 
elden8 flädning, Mwilket rejeromanffap dot bör åt- 
njuta ffälig erfättning af fronan; 

bwilfen propojition i defs färffilda punkter af Säll- 
ifapet befwarades med ja. 


JFicrde frågan: Finnes någon erfarenhet bland 
länets jordbrufare om de Fonftgjorda gödningsäm- 
nena och deras wärde för jordbruket, och bör något 
göras för att få funffapen om deras anmwändande 
utbredd? 


Ör Hum mel anfåg desfa gödningsännen mwara 
för dyra att amvända i wår oct, men fäftade uppmärkt 
jambeten på det utmärfta qödningsämne man funde 
erbålla genom latrvingödjelns beredande till pudrett, och 
beffref burn dermed förfares wid  Taftplatfen Karla 
borg, Bwarom redan förut redogörelje lemnats i Säll- 
ffapets Handlingar. 

Caja nus anjäg ifrågafatta erfarenhet mwara 
ganj q ringa i länet, od) bemftällde, Hurwvida ide 
rägan blefiwe bäft befwarad efter inhemtande af de 
ae & ba föreftode wid landtbrufsffolan och 
varopver föreftändaren wore örbunde i 

I före en afgifv 2 
grann beråtteflje, | äl 
dör Reg Såälljtapet, och fom någon ny 

Fgn ide Törelåge, blef fammanträdet sh för 
ber ulgtiR, F fammanträdet af hr Ordföran- 
Ar och dag iom ofwan. 


In fidem 


Jufteradt Aug. Caj 
5 Anus. 
2B. v. Rehoufen ; pg 


—— 


NRevifiousberättelje. 


Undertednade, utjedde MNevijorer för att revidera Norr: 
bottens ling LPandthbusbållnings-fälffapi vätenffaper för för 
tidet är, få härmed afgifiwa följande berättelje: 

Tillgångar: 
Aktier uti Awa Landtbrufksffola . 
NFordrvan of Landtbruksffolan 
Aminne mönfterfarnm med nventarier 
Suntant i fasjfan . rr og 
Inventarier . 


10,000: 
6,018: 
9I,190: 

356: 
730: 
26,344: 
Skulder: 
; 1,750: 


Thurdfjelffa donation . . É AR 
Landstingets anflag - so oo oo. . RI RDR 
UuberfibgjanNbdeter oc 1. or a sh Rs SV 4000: 
Stapitalfonto för öfverffjutande tillgångar. . . 20262: 


Rdr 26,344: 
Snfomfterna under året hafiwa utgjorts af: 
Bränwinsafgifter . ss > 
Arsafgifter ”) US 
Från Aminne mönftecfarm för oft 
Awa Landtbrufsffola inbetalt & def: ffuld 


Utgifter: 
Skuld till räfenffapsföraren för förra året 
Omtoftnader RR a - 
Premier för torpanläggningar. . oo ooo. : 
bv för utffållningar wid Landtbrutsmöten 
div. fill lärlingar wi Awa . SN 
Sör Aminne mönfterfarm 
Rasjabehållning till 1872 . ; 
Rdr 
”) af Neder-Kalir 44: —, Haparanda 47: —, Öjwer-Torne 6: —, Arje- 
plog 10: —, Pajala 13: — OfwersKaliy 29: —, Nåue 16: — Lule 
55: —, Avwidsjaur 2: — Summa 222 vdv vit. 


30 


Det enda att anmärka Jom NRevifore 
. 3 mnarka, Joni NReviforerna funr år 
nägra medlemniar i Oushällnings-fällftapet  euled OR 
inbetalt Arsafgifter för 1871; famt att utbetalningen af SR 
ROD till fivlingarne ej utgjort mer än 729: 38 och att. få 
VA LO ; det af Husbållnings-fällffapet beftända - 
öppet 1, wrt påförag 3 Pandtbyuks RS 
3 [28 ort paförag Awa Pandtbrufsffola med 270 Rdr 
3 öfrigt Hafwa MNevijorerna funni 
S 3 anwa 3 unnit vr 
förda od) med behöri a verifikater förj 
dh böriga ater förjed 
fribet tillftyrfeå. i je Bee 
Ynled den 27 Januari 1872. 


- DB. I. Sundfiröm. 


äfenffaperna wäl 
a, hwarföre anfwars 


OD. M. Holm. €. A. Rydberg. 


Husilöjds-Utftällningen i Stocgolm. 


Till Norrbottens läns Hushållnings-fällffap 


På jätt Beftyreljen för den af Hushållnina jällffaperna 
anerduade Utftällning och förjäljning of Swenffa bemflöjdi 
och induftrialfter i bufwudftaden genom civfulärjtrifwelje den 
15 Maj innevarande är redan haft äran tillfännagifiwa, blef 
ifrågmvarande utftällning den 11 nyfnämnda Maj månad I 
dertill anffaffad lokal öppnad och har fedan denna tid det till- 
fålle, jom derigenom erbjudits att lättare erhålla fina artiklar 
fända och affatta, mwarit omfattadt af ett ganffa ftort antal 
utftällare från de färffilda länen, af bwilfas aljter förfäljning 
ffett till ett belopp, fom intill denna dag uppgår till mera än 
15,000 Rdr, bwilfen jumma lhvål, dereft ett allmännare del 
tagande i utftällningen och ett föyndjammare fullgörande af 
från Induftrismagalinet affätne beftällningar egt rum, frule 
uppgått till ett ojemförligt mydet högre belopp. 

Då emellertid — Iifajom Mvarje nytt företag af ftörre 
omfång och betydenhet — äfven det åt Beftyreljen anförtrodda 
fordrar ide blott tid utan äfven uppoffringar för att funna 
binna den omfattning, fom def betydeljefulla ändamäl för 
tjenar, anjer fig Beftyreljen, fom wisjerligen redan från åt 
ffilliga Oushållnings-fällffaper erhållit löfte om fortfarande 
bidrag, lifwvål böra tillfännagifwa, att, huru företaget under 
de få månader, hwarunder detfamma mwarit i gång, lemnat 
ganffa fördelaktiga refultater, det lifvål torde "mwara nödigt 
att, för betryggandet af def framtida beftånd, Ännu ett ar 
påkalla jamtliga Oushåillningö-fällffapernas bidrag till det 
flamma. Till ftöd för denna åfigt får Bejftyreljen anföra föl: 
jande fiffror. 

Induftrismagafinets infomfter för är 1871 utgöras af: 
Hushallnings-fällffapernas bidrag. > 4,400: 

Statéanflag för en gång BURE — 

Hörjäljnings-provifton m. M., berät 
nadt fill årets fut i proportion 

efter Mwad intill den 1 Oftober 


influtit 


32 


Dh def utgifter: 
Stoftnader för inredning, aflöningar, byror m. m. 8,912: 12 
bwadan för detta år fule uppitå ett öfverffott af 25: 58 
De beräknade utgifter, jom, äfwen med iakttagande 
ftörjta jparjambet för är 1872 förefta, utgöras af: | , 
Aflöningar till föreftändaren m. 0; 200: — 
(2 RE BIS Er I å jne 1;550:-— 
Gas, wed jamt möjliga förändringar 
i lofalernes inreoning m. fl. om- 
fojtuader eb fer SR tea BOON 
Då, med affeende & den för bwarje månad fed 
utitällningens öppnande ftegrade förfäljnings- 
jununan od Magafinets i följd deraf ökade 
infomft genom provifion, demra fiftnämnda” 
enligt föreftändarens beväfning med temlig 
an för ita i iurpg Fn Mg upp: 
fulle för näfta år fåledeå erfordrag till utgifternas 
PVetådande ett ryllnadsbelvpp of cirka. 4,900: 
bmwillen brift i det närmafte ffulle betädas genom ett - 


ytterligare a FÄR NRA ett 
fällflaprene ig oo de i företaget delaktiga Hushällnings- 


ar 


Med föranltedande bäraf får Beftyreljen anhålla att IMovrrz 


bottend läns Hushållnings-fållffap äfwen för näjtfo 

är måtte lata ”Induftrismogafinet” sillen) jet för AE 
RN är bemwiljade bidrag od) byjer, enligt bwad Beftyreljen 
inbemtat, Magafinets föreftändare, på grund af hittills wun- 
- RAS den bejtämbda förhoppning att efter. förloppet 
jamma oltsagtibe e frin i obegr las 

- evoend oo ere bidrag ffall funna bära fig ov 

uppfylla det dermc ; il eller j ng 
roa induftn ändamal eller att werkjamt gagua 


Beftyreljen, fom med affeende & d Ö 
N RAR LR t etta företag fofter- 
kl Gös ett gynnjamt war å är Ån Slg 
Häleitan bil fig berjemte böra än widare framhålla att ju 
ke ec RR I utftällningen od) ju lifligare den deraf 
öre three blifwer, ”defto fäkrare betryggas före- 
Bee och framtida beftänd, bwarföre Beftyreljen 
fållftapet AE fig föranlåten anhälla att Hushällnings- 
föl ine nå RIaRG induftriidfare inom länet ide blott 
faffenbet 1 iu ande af jädana alfter, jom ärv af god bes 
h hH finna emotje en allmännare efterfrågan, utan 


41 


m ben for nagra ar fedan inrättade lafföftäftningsanftalt un 
pärftädes. — Merkningarna af d beflut (goda, om de blott 
funna genomföras), om för ungefär 1!/, är fedan fattades 
wid ett jammanträde mv taffsfifterätt garena på ömfe fidor 
mm ehwven och jom bufwudjatligen awjåav förefonmandet Mu 
taffjens utrotning genom fånaft på otjenliga tider och ftällen, 
bava nun ej fnmat mwija fig. DÅ laffen här fangad på 
tt jätt, iom ej tör begagnas annvrft oc) anfed frå fram 
om det på andra ftällen brutliga, tör en bejfrifning däram 
bär mwara på fin platå.  Fångften ffer i 7 ftykfen fkörve ja 
fallade ”pator” på olifa mvftånd från bwarandra på on iträffa 
mv 6 a 7 mil uppefter ehven. Desfa vator äro från ftranden 
winfelvätt utgående ftängålen mv tätt nedflagna pålar eder 
ftänger nåra intill fungsådern, där de fluta med fyrfantia 
fålla med en öppning uncdat ehven, där taktjen jöter fig in 
od) där den med not fångas.  Stängstet får doft ej utflås 
aldeles ifrån ftranden utan måfte ett ftyde närmaft ftranden 
enas oftängdt fill genomfart för mindre farfofter Hitfajom 
fungsådern ej får frångas. Fiffet bejynner, få art patorna 
funna Nås ut, dom. fo få nack den höga wattuflod, fom 
ocjafa$ mv den nedfonumande mwattenmasjan efter den I de 
nordliga trakterna och fjällen fmålta frön, gått Öwer, hwilket 
wanligen inträffar midjommartiden, och det pågår till Mugufti 
månads flut. Huru givande och för orten wiktigt detta fiffe 
fordom mwarit, fan flutas därmv, att i de mera gifwande mv 
desja pator (de nedre äro det naturlighvis mer än de övre) 
de ftundom föngade ända till 1,000 latffjar/i dygnet i en enda 
pata. Sedan de fora patorna nppbört med fin werkjombhet, 
upptagas de, cburu naturligtvis blott i ringa ffala, mv de 
ma ftrandpatorna, d. am. f. fortare från fjebhva ftranden win 
felvått utgaende ftängålen mv tätt nedflagna pålar med må 
öppningar här od) där, där tinor anbringas, i bwilfa latfjen 
fångas.  Desja pator hawa ej någon falla i ändan. Det är 
antagligt, att redan detta idkeliga föngande utan ett enda 
dygns uppehall utefter en ftor det mv ehven wållat den minft 
ning i fångften, Vwaröwer man mu fager men änn mer 
bar den troligen mwällats mv den fjuftring ov laffjen, fom på 
böften i jynnerbet i de trafter, där fiffen lägger fin rom, bes 
dviwits od) det är bufwudjakliqen förhindrandet härmv, jom 
de nys omnånarda befluten mvfjett. 

GSkogshushällningen inom gillets område ftår anm på 
unma puntt, fom min bovättelje näftföregaende ar anguver, 
Dow. fatt man i allmänhet ännu ej wabat till medwetande 
däraf, att fogömarken tifowål fom åfer och äng tavwar odling, 


42 


D. 1. f. difningar för att befrias ifrån lyra, fom förhindrar 
fogswätft, frölädd. der ffogen blivit utrotad 0. f. mw., och 
eburu troligen alla härwarande jordegare inje mwikten och nöd 
mwändigbeten aw att ffona den wåtjande ungjfogen, få för 
anledes Iifwål mången mv omöjligheten att freda denjamna 
för tillgrepp mv inbyfingar, baftftugufittare och andra löja 
perjoner, (Mwila angrepp mår mOvarande lag lifofom under 
blajer genom att förklara det iffe mwara ftöld) att nedbugga 
den för att åtminftone Hielwa få NAgOn nytta därmw. Det 
är offjå troligt ätt omr ganffa fönnbar wedbrift redan här 
wore för handen, om ej allmänbeten fedan nagra ar fått 
Iörre delen mv fitt bränslebehow från angjäg i gvranffapet. 
Under årets lopp bar en jädan Aven anlagts och fonumit i 
werfjambet nära invid Haaparanta ftad men man bar ffäl 
att antaga att den fall fnavare bjelpa än. ftjelpa härwarande 
fogar, fy desja bhamwa fnappt något dugligt fågtimmer att 
Näppa till, då däremot affallet wid fågen fommer att minfta 
behomet aw att tillgripa ungftogen. Eydlighvis funnes även 
Mangen Jordegare, fom jä infett nödwändigheten aw nyffogens 
bewarande, att ban iffe nöjt fia med anftällande aw ffog- 
mwattare, (jom i de flefta fall wilat fig opålitliga) utan jielw 
emermwatat denfanuna od) på tiv års fd ej fällt ett träd inom 
fin ffog. Det finnes ämen en ed annan by, jom lenmnat fin 
Få bemffog, om funuat fredag för andras Angrepp, vrörd 
under em längre tid. Detta fon fanffe göra, att fedan Ang: 
fågarne måft upphöra med fin werkjambet (od) detta fan mål 
ej tömwa ner än en mansalder) och allmänheten derifrån ej 
mera får fin Wwedbrand, ifog på nägra frållen finnes upps 
mutjen, fom hindrar fullftändig wedbrift. Tinmerftog, från 
bwilfen flottwäg leder bit, finnes f.n. wäl fnappaft närmare 
ån 20 a 30 mil härifrån, Svamtidsutfikterna, bwad ffogeng 
boftånd beträffar, Are jäledes här wisjerligen befymmerfulla 
men doft ej aldeles bopplöfa. Man får mål oftfå hoppas, 
att Mwära lagftiftare frola finna nödwändigheten aw att genom 
lagen reda och ej, jäjom hittills warit fallet med ftadgandena 
ER olowligt tillegnande am annans wälkfande träd, för 
Fe I per vättöbegrepp, Mig förefaller den åfigten felaktig, 
meka blott fall följa utweftlingen am follets rätts- 
wara folfets Hå 2 å i fpetfen för denfanuma. Lagen bör 
på def vättåbegreer ER uppfoftrar detjanma i amjeende 
ined att föräloro ER Sar föjom fat fill uppffomet 
äftafolleta af ående förnuftémwidriga lagftadganden 
ole rättemedawetande AMNU ej är moget för förändrin- 
garna, att det förft mafte i oltffolorna upplyfag oc) göras 


43 


moget för deras emettagande men man har föga ftäl att hop 
pas denna mogenhets anträffande, då lagen, jom ftår ömwer 
alla, lår annat, än foltffelorna. i : 
Några nya binäringar bawa iffe uppjpirat inom ort n 
Det är offjå mwanligen iffe under avda år, jådane iom de 
fwvänne jednafte, iom fädane uppitå. = et binder för fådanasd 
uppipivande, fom fåg i fattiqwårdsftadgan eller defz (am högre 
myndigheters domflut föranledda) allm inna tillämpning ! 
tyfflighvis numera upphört, Då mår nya fattigvård Itadga 
beftämdare och tydligare bämvifar den enffilde till hand egn 
frafter för hans förjörjning vd) framtid oc) fåledes ift Syna 
jorglöshet, likgiltighet oc) brift på företa vom et, fäjom Fall 
war med den förut gällande, bwars utfärdande Re måte 
wärdig frid mcd hela den ömwriga gangen mv wår tids jan 
hälläufwvektling genom lagar och ftadgar, jum följdriftigt fträma 
till 1. £. decentralifation eller upphäwandet aw det allmännas 
förmynderffap för den enffilde, jäledes till att beröwa det alle 
månna (ftaten eller fonumunen) def boud på UA eean 
mwändande av fina frafter men, fäjom en följd däraw, otid 
befria  detfanma ifrån anjwaret för och följderna mv hans 
uraktlatande att amvända dem till fin bäatnad. a 
Inga gemenjamma utdibningar, eller fjöuttappningar eller 
tjöfäntningar Hawa under året fett inom området. SAR De 
enffilda nyodlingarne hawa, efter hwad det mill iynas, IN i 
året iffe bedrifivits med amana tver, fon de föregående, buwari 
orfafen Burwudjakligen för ligga i mindre ged tillgång nl 
mar för jordbruket, då desja numera dvagaé ät flera nya i; 
der en mera förande fysfeljättning wäntar. efler [örelpra 08 
bem, fäjom de nyupptäffta guldlagr ni SR KE er SN 
den nya angjägen och fMlutligen Amerika, jom numera bee 
loffa utvandrare äwen härifrån. Redan i flere år Nf 
utom nordligafte RR fitt lönande fiffe dragit till fig 
idfe få liten arbetöfraft härifrån. | 
= rna det itte RR fen att här NER AR 
finning, eburn den ej gjorts inom gillets område, ER 
den duff ffett i desja nordliga trakter och fanffe la Sr 
jätt fommer att omnännad, dels för det owäntade an SR 
od) dels flutligen, emedan den numera börjat att SER 
orten. En bonde (hans namn minnes jag för ti få & z 
i en finff by en 10 a 12 mil novent har a Deg 
wetenfaplig underbyggnad, utan ott i någon . pda ja 
läft beffrifning om eller fett NÅgON SER Rn fne (5 
ningörvedfrap, ja fnappt nog hört något fadan 2 sekr 
några år fedan uppfunnit ett jadant, fom numer 


+ 


uven  bärftädes och befunnits fullfomtigt ändamälsenti 
Jenin afer med wäl nffrad jord (på ned åter t. og Ad 
eller jådan, fom är gödstad med fo E compoftgödfel i fator 
arbetar den mindre wäl). Det utfäpper järdelvg jemnt i rader 
tätfer denfanuma wäl vd) til lagom djup vd) inbejparar it 
Aferbrufaren nära båltten av det här oljeft wanliga ittjädes 
beloppet. L DÅ dej pris ämen är myukfet billigt (50 finffa ört 
= 36 MNdr Nmt på tilwerkningsplatfon, bwartill fommer 
forslingstoftnad alt efter wågens längd), få är det mida att 
NR fär löderut brukliga, jom enjamt genom fin 
Cyrbe arv oh Utan MN mar yvlå i 1 t 
fm olumpliga för mart norrländffa mindre betydkiga 
Frågan om ny folfffolebyggnad 
Fr; om JPND TT Haparant 
Ändtligen kommit få längt, att ritning blivit PR re Rå 
uppförande efter denfamma ätagen för 5,000 MRdr Numt (bwar 
till ytterligare fomma ätminffone 2 a 3,000 för brädford a 
målning od) inredning). Den fomumer endaft att befanns 
- Föne son) men mv anfenlig både widd och Höjb 
[ eft förradsrim. Den fordna folkffored den f 
fortfarande att bibebållag, ti föga este Stine 
l au seballag, till boftad för fulfffolelärar 
för [måffolan På landsbygde ekar ar 
i « På Sbygden ffall on n  jnäfto 
ör ars början träda I mwerfjambhet äg nin 
De Mtfor i härwarande Oushällsgitle, i 
Pe. Hor av Jusballsgille, jom upp No 
fork re Ivan otten, ceå Ore och Pi följden ca 
ar jag antedn ergaende förtecdni öwer Billetö 
VÄ CR ednat a nu återgående förtedning Ööwer Gillet 
Stigen måfte jag bär når juli 
Slutligen nm: 19 bi inna, att jjufliahe Ölver= 
att [råa med bade offentligt od) enffildt GE Gemg 
Ania ni dragare N i | ; 
Föra 34 nig uppdraget att mara härwarande Gilles ocd- 
Märk! Sn ti inr näftföre iråsberåttelj 
ide Sad min näftföregående Aröberättelje mid def 
ÖVLERR [reps Stungl. Hushallnins S-fällffapå 
mårEning twingar mi att hå då ibfolid AG KL og 
Debi SO AR DN bär mwidfoga en upplysning. För 
one föröningaianr lifafom i denna Arsbevättelje be- 
FA gslattet har jag fö : i Få 5 års 
tid, dels jålom "offentlig äl Sr sg al 
betet SA och andra. Det yr Paia i "Sara 5 
otfbolm I 4 ; I . | äg lb 
[tawningsmötets förflag. (bitfet föranledda Nordifta rätt: 
Föreflagua nya ftafningsjätt at ef utgiwaren menar med "det 
jin förbebållande din ). Utgnvaren bar jåledes genom 
miBtanfex för delaktighet utt eter uj Venbvätt fig ifrån 
hvaghetsfynd (till bwilfen man så Er öser SER 
genom andras föredönre dragen 


45 


och toffad warder) utan (fwad mwärre hade warit) eni235 års 
tid beramad och wäl ömwvertäntt uppfåtlig fynd. NRämnde möt 
och mitt ftuvningsfätt överensftämma wisjerligqen I atftilliat 
hufwudjatligt, fäjom uteflutandet aw de för det fwenffa ftri 


jpvåtet uriprungligen främmande oc) Mverflödiga bofftärwern 
i tefningen av veljudet c 
ffilligt, fåfom t. cr i teduingen of de dul 
Här är iffe ftållet att ingå I någon widn tig förklaring, för 
war mv det end eller andra, det gamla eller nya 


). 1w., men filja fig offjä i ät 
bla medljuden o. 1. m 


Från Pite ftads Gille. 
(Af hr Telegraftonmisfarion L. A. Ringius 

1:o.  Sordbrufet: Brukningsjättet är, Pwad ftadsjorden 
beträffar, oförändradt lifa fom wnder närmaft föregaende åren 
F allmänhet fföte$ ftadens jord mål och gödålad vikt, hufwud 
jafligen med affeende på gråsproduktion. Några mindre m 
odlingar Hafiwa under de fednare aren företagits, och bar man 
deviwid till en del på den otadiammafte och meft hvarbrutna 
jordmån, genom fin rifedom på ften wål förtjent af namnet 
"frenvitet”, nedlagt ftora uppoffringar och verhördt arbete. 

Avets frörd har i allmänhet mwarit medelgod af fåmwäl 
fädesprodukter jom potatis, höaftaftningen har Äfven mwarit 
gud, men bergningen förjwårades något af ogynnfam wäåder- 
left; höätgången anjes under winteru fomma att blifwa ftörre 
än under manliga förhållanden, enär tidig föld oc) ogynnjam 
wäderlef fvingade att nvanligt tidigt intaga freaturen från 
betena till winterfodring inom hus. Den fjäril, bhwars larv 
bär det rejpektingifvante nanmet ”qväsnajff” objerverades före- 
fomma färdele$ Ynmmnigt muder fonumaren. FJordårtffocer hafwa 
af undertednuad vdlats på förjöt på afern, affaftningen war 
till beffaffenbheten god men till qvantiteten riuga. 

2:0. Ladugården oc boffapsfförfeln: Till utfodring 
amvändes hufwudjakligen oc) näftan utefintande hö. Nöt: 
Ereaturen äro bufwnrdjafligen of ortens rad, dehvis uppblandad 
med Holländff, Danff och Holfteinft boftap, fom ffundom hits 
fört af ortens fjöfartidfande innewånare. Mjölken fäljos eler 
amvänded utan att beredas till oft, fom ej heller fan löna fig 
då mjölfen ftådfe fan affättas till 25 a 30 öre fannan eller 
jommartiden, da fjöfarten pågår, fill ännu högre pris. Smör 
beredes af sen del utaf gräddan, doc förekommer här, fom flere 
ftädes i länet, allmänneligen den ofeden att äta upp en ftor 


16 
om ej ftörve delen af gräddan divekte med ntjölker 
I É t— np at 
barken för fasja eller tropp dt! 
30, CSfogshandteringen: Twänne aNJjäJar I närbeten 
af ftaden nemiigen MDiunkunds od) Bergmits bafiva under 
aret fått ytterligare en medtäflare, uppförd 4 ftaden ma 
lydande jord Löfbolmen; en fjerde har under året blifwit be- 
Antad oc man har redan börjat widtaga förberedande åt 
SYNAar vy ; 4 d ; 5 
NR för anläggningen å Jord inföpt ran Pithbolms by vc 
pelägen nära Munkfud eller wid doi NE ; 
gen nara BMounkpund eller mid det I fallade CSfuthamn 


Bägge desja jednare fägar tillhöra attiebola 
Ju NAD Ilhör: bolag, det en: d 
tafligen beftående af bönder Jom för ändamalet ONE 
det andra af affärsmän och tjonftemån inom och utom LR 
En mångd arbetstrafter dragad genom desja fyra jägar i när- 
Futen ar Itaden ifrån jordbrufet oc) arbetslönerna fteqras oc 
bördt; duglige bdagåmwerföfarlar aftlönades under fommaren med 
2N0tp.2 Jr 50 öre per dag och derutöfver. 
odko. Binävingar: - Trädgardsfeötjot bedvifwes föga; af 
ungen för affalu, men af flera för prydnad och till busbeho 
tntvegjet Därför Av emedlertid märkbart tilhvärande. js 
fe Ctadens fiffen äro tf aftagande och hafwa på fednare 
a få Me je a Iörjämrate, få att man bar att befara 
ont Ja far fortgå, att de i en ide färdeles aflägjen framtis 
JE Ba, att en | > aflägten fr Dd 
BR näftan wärdelöja. Hufwudorjaken rann agn 
- SR ner är och alla hämmande ftadgar på 
et > ST Tatt årligen förftör masjor af filfyna rs 
Daktadt Manga, fom marmt i | SN FÖ fl oe 
ta naa, jo varmt intrestera fig för en Andre 
eg a ri aktre RE Sämtlunlee oc): påjtör. 
( ) ef trängande bebofivet af ftadgar eller Urdnings- 
palor Y MA FT M : 0 
Förs TE tijfen, har det nemligen ännu ide lycats 
är RÖN bgonen fallande bebhof tillfredsftälldt. 
a mod KN binäringar t egentlig mening förefomma 
oe hå S RN SN 4 icfe dit får räkna handt: 
i your Mon gillet fåjom ftad bedri was 
bella ne a Porfambetöinrättningar om ffoltväfendet: "Norr 
arend a or EN bar under aret utlemnat der injatte 
OR fat päpfagbe medel till ett belopp af 20,011 Rdr 
Rdr 36 fan at hafwa tntjättningarne uppgatt till 36,8835 
(CA 0 ” 
fövålln a åar, frå. foltffolvr, en för qosjar och en ny- 
Nygrens Kg Str bägge ffolor af ftaden underhallad; 
uttderiwisningen Ät ffolor emottager barn för förfta 
ble te rens Fr da ftaden ej befoftar någon jma- 
ellev uti privatffolor; för be Iräfte ffe gniingen. i benumen 
; en fattige arbetaren lom ej fan 


gifwa d ned 
gängar bar vårt att befofta privatunderiwic ningen år jåledeg 


ej härntiman lärdele$ mål jörjot. — 
cqur det i ffoljtar 
till lämplig platå oc jordmån ide jafnag 


47 
denna undevwisning i hemmet od) med find rinaa till 


Ingendera folkftolm 
an föreffrifna planteringålandet ehuru I 


Från Pite fotens Gille. 
AF hr Ojwerftelöjtnanten m. m. IB. v. Rehaufen. 

Då jag nu går att afgifma bevåtteljen för förlidet år 
bar jag inga förändringar t brufningsfättet att anmäla inom 
Gillets område. De redjfap, jom för jordend bruf begagnas, 
äro of den i octen wanliga beffaffenhet och fynad i allmän 
het ganffa ändamålsenliga, om de oc ide funna tilfred 
ftålla alla de fordringar, fom nyare tiders uppfinningar i 
denna mwig ftälla på aferbruföredffapen. Dikningar mwerfk- 
ftållas$ wisjerligen till det aldra nödwändigafte, men ide i 
det omfang, fom utan twifvel är erforderligt för mera requ 
digra jomrar. Under för wärtligheten jå gynnjanima ar 
fom de fiftförflutna fjynes doc jordens afdifning wara til- 
räcflig, få att mwärterna ide tidit eller förienatö i fin mognad 
Jenon fyra i jorden; en bidragande orcjak härtill torde äfven 
till ftor del ligga devuti, att jordens botten Hjelfwa alven, 
ide är få faft och tåt att den bindrar det önverflödiga watt 
net att fippra ned, hwarigenom defs ffadligbet åtminftonr 
förminftas. 

Arets fförd har warit fult 
beffaffenhet. Af hosföljande färftilda uppgift” 
forntalet fan ungefär beräfnas: 

för Råg till 16:de fornet öfwer hufiwud, 

för Ston till 7:de fornet, 

för Potatis till T:de a 8:de fovnet. 

Blandföd och Hafra odlas obetydligt och torde funna 
antagas till lifa affaftuing fom fornet, der de ide afbergats 
till grönfoder. 

Lin od) Hampa, lifaledes obetydligt odlade, ba gifwit 
medelmåttig fförd. 

Det will fynas, fom denna fförd borde wara i det når 
mafte tillvädlig för lodnen3 bebof, och detta är ockjå må 


jod, fÅ mwål till månad fom 
) wijar fig, att 


+) Denna Uppgift intages I de Jordbrynts-ftatiftiffa uppgriterna för länet 
Utg. ann 


45 


bända förhållandet, om man antager att Ifördebetoppet Mull 
funna fördelas fifa på bwarje perion. Men då fjäkerligen 
rätt många hemmansegare af Elof busbållning fpara fit: 
öfwerftott till en fommande tid, och ett ftort antal perjons 
af arbetåftasien hafiwa dels intet och dels ganita litet att 
förda, ja Är naturligt, att import of anmäl oc) mjöl äfwen 
under ett godt ar behöfives. Ae 

Vodertillgången är åfventedes gud, eller ungefär lika 
lom förlidet är. Utfodringsjättet för (adugärden, fom i all- 
månbhet beftår af ortens ras, bwitfen ec fynes mwara ganfta 
god, har ide undergått annan förändring än den vikligar. 
utfodring, jom fodertillgången medgifver. 

Några mejerier finunas, tywärr, ide tnrättade inom by 
arne, och ladugardöprodufterne äro ide tillväcliga för be 
hofivet, men libväl torde med wijhet funna jägas, att fmör: 
tillwerfningen ide obetydligt öfats, [itafom att fmöretå be 
ffaffenhet på många ftållen förbättrats. Kunde mindre för- 
lagstan beredas för mejerier till inföp af mjölf eller af grädde, 
fom inom ett bur häll är lättare att bejpara än mjölten, få 
ftulle mejerier3 inrättande troligen taga bättre fart. 

GSkogshandteringen inom orten fyneå winna en ännu 
förre utwedling än föra Udet att en ny ångjäg förliden 
jommar fatte8 i gång och en annan fnart torde bli färdig 
Bigge ega8 af bolag. Utan bvifwvel måfte desfa företag 
grundaö på on förutfatt timmertillgång från fronand upp- 
emot Arvidsjaur befintliga, betydliga fogar, fedan de blifva 
tillgängliga genom rensningar i Pite elf och def tillflöden. 
Någon annan förädling af tvärwirke, än den mwanliga förjäg 
ningen till plankor och bräder, eger ide rum mid fägmwerken 
härftådes. 

Bland binäringar intager tjärutilbverfningen fäferligen 
fråmfta rummet, om man undantager den öfriga ffogåhands 
teringen, bwilfen narare fan falla en hufwudnäving. Af 
wenledes är förfärdigandet af ftörre od) mindre båtar ide 
obetydligt, få att en jär mängd deraf affättes föderut. Så 
lom batbyggare är Hemmansegaren Edin i Böbhle färdeles 
framftående, och i Nvdwiks by ätlarbiges ett ftort antal ofta 
ganffa goda båtar. Tillwerfuingen af falpeter aftager och 
fommer fnart att upphöra. — Fiffe, ftundom lönande, tdfad i 
de flefta byar fom ligga mid tuften. Längre npp efter elfwen 
är fiffet ringa. Ousflöjden inffränter hg i allmänhet till 
något wåfnad och fpånad af lin och ull, famt förfärdigande 
ä ek redftap. Möbdlers och bättre äfdung tillwerfning är 
obetydlig 


TE 
dJ2 


oc till djättande a dejämma ar möjtgalt aga förrätjniv 
pvifer; anhallande Beftyretjen berjemte att a a in ann 

åtte åtföljas af en erinran om det anflag af 300 Mor jom 
a AA Patriotiffa Sällffapet för innevarande år tällt 
ut söeffyreljen di pofiti u för att anmända rna 
för de artiklar om deraf företrådeswi funna an er örtj | 5; 
fommande enahanda anflag ipven för ett följande är 

all anledning, att at Beftyrelfen di ponerad. 

Stodholm den 16 Oktober 1871. 


Eric Sparre GC. SG. (Servin 


Aja Landtoruksjfora. 


Till Kungl Yandtbrufs-Afademiens Förmwaltnings-Komitc 


 Hinmed får jag äran önverlenma en wördjam Yedvgörelj 
Ne RET wid denna Sandtbruksjfola under det för 
Lårlingarnes antal, jon från lärvårets bör; did 
till tolf, förminffades derunder, bea fom ippata 
till befturtt ljutligbet erhöllv tillftand att fenunm ffolnie, tid 
atta. Af desa lärlingar, bwvilta jälmmda Iran ffolan blifvit 
ntledigade, bar en, nemtl. ($$, Yindftröm från Ahwva by de Fö 
Iultlidne Mugufti med döden afgått. Blod de åtta a ; 
warande har beljotillftändet ftåndigt warit gvdt åfwenfom flit 
& uppförande berömmärde, jöwal i ftudier jom i Åh de 
"beten bmilfa mid ffolan under arets lopp förefommit kar 
Iteg n bafiwa till följe deraf warit vitt Juda. VN 
6 Den 24 lutlidne Dktober undergingo fem af desja offentlig 
aj Jängöeramen- I anivende dertill att alla de uferanmtiuerad. 
Woro bemmansegareföner, antog endaft en af dem tjenjt a 
vaktadt för 
De öfriga ater- 
da föräldrarvne i dera 
[ för att önvertaaa 
uteraminerades platier åter 
t en lifaledes äro 


detta bes Herr Stommisfarien MNingiuns i Piteå 
manliga anftällningar wartt alla erbjudna | 
gingo fill fina hem, dels för att biträda 
gärdsbrut och dels, jälum 6, Carlsjon 
hitt eget ärfda bemman. De | 
bejattes med nya lärlingar, Dwilka alla uton 
bemmansegareföner. De äro alla bör of 


godt uppförande och ordmingsftnne tyd, 
nuaftadde wid Awa landtbrutöffoln. 


mana nl SEefS winter fortgid den theoretiffa under- 
Ar a Den 1 Maj fem tunnmar dagligen, fördelade 
ge nr en och med bibehållande af jamma [ettivus- 
nere gar bejagde Underiwisning från den 1 fiftlione 
tomwenmber uti de annen Sung. Majts nån: söder Rue 
Of den 27 Maré 1863 föpovene ERT HÅdIgA Meglemente 
plan Sungl. Vandtbryrs oföreffrifwer och enligt den jpeciella 
den 11 Nowember fan [fademieng Sörwaltnings-stomité of 
ntodbeladeg ist Tar ntfärdat. Efter wanligheten 


j Are PE IA 4 + Si 2 
måteri och afwågningskonft. INN BEN dat 


diga från länet. Flit, 
5 blifwa alltmera hem 


20 


On lärling tjenftgör manadttiigen fålom gårdsrättare och 
förev derunder dagsmerkåjournalen jamt öfrige mid gården 
förefallande antedningar. 

Arbetena i flöjdftugan och fmedjan fortgå dagligen på 
enahanda fått fom mnder f regaende aren. TIwenne lärlinga 
hafva järwåil under demia jom under förra årets winter De 
ftädes efter fur mwarit jysjeljatta oc) hafiwa utom fullgjord 
reparationer af gårdens åferbrutöredföaper, mn förjäld vullbarf 
int åtjfilliga dels winter dels jomnmarfördon blifvit till 
merfade. För nävwarande är en entel Iädesvadjfäningsmaffin 
afiedd od) anmäld till utfällning wid Indufteterpofitionen i 
Köpenhamn, under arbete. Undevwisning I hofbeflageri har 
och blifvit meddelad ät ffolans lärlingar. 

Landtbyufsjfolans äbyggnader äro i jamma föic jom till 
förene. Utom det att en förre ja fallad jommarladugård & 
veteSmarfen blifwit uppförd, är endaft en reparation od) full 
fomning af innanvedet uti den förutvarande ladugården, 
frambvingad af den fortgående tillverten i freatursantalet 
nämnvärd. 

Skolans jordbruk har förlidet år lemnat en i alla af 
Ieenden nuycet nöjattig affaftning. Warbruket, börjadt med 
fornjadden den 31 Maj, flutade med potatisjättningen deu 8 
Juni. Den 13 September afflutades iförden vd) den 28 i 
januna månad potatisupptaguingen. Kornet lenmade i af 
tajtning 7,6, vågen 11,5 jamt potattjen TT, tunnor från 
bwarje tunneland. Höaffaftningen, ganffa nöjaktig, bar duck 
nagot underftigit det föregående årets.  Orfafen härtill är 
utan hvifvel den, att intet regn härftådes föll förrän den 2 
Juli, från Wwilten fiftnänvde daq wertligheten förft Ennde 
taga fin början, ferdeles fom all egentlig jommarwårme dit 
tillå uteblifwvit. Under förliden lommar bejäddes 8 '/,:dels 
tunneland, fwaraf fem mworv nyodling, med Fohannisvår, 
bwwitfen under höften lenumat ex mydet ri grönfoderfförd, 
om dels uppftillat3 färff, dels torkats på häbior till jörpfoder. 
Bergningswädret war wnder hela fämwål Mlatter= jom förde 
tiden ganffa ogymnjamt, men hela grödan Olef det oattadt 
inbergad fullfomligt offadad. Fordbruksarbetena fortgingo til 
den I MNowember, fwarunder fyra tunnebud af on förut af 
difad myräng blefwv uppvdlade. Fembhundratjugutre fträd 
famnar öppna difen hafva under årets lopp blifvit gräfda. 
— I fammanbhang härmed torde böra anmärbas, att, jedan 
nu laga ffiftet inom Afva by blifvit afflutadt och Skolan 
derigenom erhållit fina beftämda gränior, wertföljder & det ja 
fallade gärdsjfiftet, utgörande jammantagde 9!/, tunneland, 


30 


finmat anovduas på följande fått: trade, vag, rotfrukter 
forn. Den afligsnare mera frofttändta delen af egendöme 
bufwudjakligen affodd til [oderodling, blifver i mån af arbet 
frafter och gödjeltilgång uppvdtad od afdikad amt efter 
bafiva fenniat en räggröda igenlagd till rag för en obeftå, 
ramtid. 

Hwad Freotursffötfeln sUNFAL, JA MÅ nänmnag, att H 
tursantalet för nårwarande utgöres af 19 mjölfande tor, 
aldre jomt bvenme Yngre tjurar, fem Pvigor, fyra häjtar t 
fär — till en del of Svutbduwnsrace — jamt hvenne vi 
Ereatur. De nitton mjölfdjuren  bafiwa lenmat uti medelt 
OS9,30 fonnor mjölk pr fo under Arets lopp. Alla desfa fre 
tur, Mwvilta med undantag af tvenne bäjtar, äro i fin bäft 
alder, bafwa ftådje warit fria, — Göromålen uti ftaller 
och ladugården beftvidas jäfjom förut af lärlingarne, lital de 
efter tur. 

Skolans enda binärving, tarfiffet, hur ej idfats med NÅD 
framgång utan juarare, la framt man-utjträcder foftiadsberå 
Ninrgen även till de på demia bandtering nedlagde dagstwer 
fena, med förluft. ; 

Onsdagen den 23 filttidue Augufti injpekterades Skolm 

A Kungl. Candtbru Akademiens wågnar of Herr Iutende te 

och Riddaren Jublin-Dannfelt. J 
Awa Landtbrufksfola den 25 Januari 1872. 


ESirt. Arel Fogelmark, 
Skolans föreftandare 


Amimic. 


Till Norrbottens läns Kungl. Hushållnings-fällftap. 


Undertednad får härmed af jifhva Arsberättelje för år 1871 

Streaturens antal beftär för nävwarande af 14 ft. tor 
2 ft. tjurar, 3 ft. årsgrifar, 22 ft. får oc) 2 ft. hbäftar; och 
tommer ytterligare, att under denna minter påläggas 4 ft 
qvigfalfwar. 

Eaduaardens affaftning har fr nneorligen under betestiden 
warit mindre än föregående är; freaturen lågo ofta ute om 
nätterna; ty i anfeende till den mwidfträcta betesmarken är det 
vårt att få reda på dem om aftnarne, ett mifförhällande 
jum är allmänt i hela orten, oc Mwilfet förft afbjelpeå genom 
orduade betesbägnaders anordnande, för bwilta mid minne 
fumes utmärkta lägenheter, och Hrwartill början blef gjord för- 
(iden war genom inftängning oc rödjning af 46 tunlands 
areal. Att under fommaren löna och föda ett ofta vpälitligt 
wallbjon blifwer i längden foftjammare,  Atnminftone hwad 
Åminne mwidfomnier, än att ocdua 2:ne alternerande beteshbåg- 
nader. Mjölkqvantiteten fan oj i anieende till de ofwan ytt- 
rade olågenheterna uppgifiwas, men nuder året blef tillverfadt 
12!/> lispund Smör, hwilket rejultat är nn; gortunda tillfreds 
Htällande, da dertill tages i betvaktande, att 3 perjoners buss 
håll Haft jitt daaliga behof af förmå faffeqrådda fom minft 
1 fanna filmjölk; defutom blefiwv 35 ft. falpvar pålagda, till 
bwilfa åtgått mycket offunimad mjölt, äfmenjom offummad 
mjöl ofta fålts i form af "fil". 

De tre torpare, fom bo under Aminne, framföda var 
Deva 2 ft. for, 1 ft. unguöt famt 6 a 7 It. får brvardera, 
och) tyckes deras efonomiffa frällning under jenare aven nagot 
förbättrats. 

Soderaffaftningen Olef förra fonmaren 3,400 liöp. hö och 
eitfa 700 lisp. halm. Orfaten Dwarföre bötillgangen är mindr 
an enligt 1870 års berättelje, härleder fig deraf, att 10 fin 
lands areal gamla wallar blefvo före bergningen upplöjde 
ant 5 funtandå areal gama wallar tills widare nbägnad: 
till bete — planen ofwan ladugården. 


38 


Spaumälsodingen fenmade ringa aftaftning, ty It an 
Ieende fill igenläggming, gödstades ftarkt, och gräsfrö infådde 
jamtidigt med jåden, men följden blef, att gräfet tog öfer 
band få att fåwäl rågen jom fornet blott lenmade 4:de a 5:t 
fornet i affoftning, Dwarmed brutnings= vd) bergningstkoft 
naden på längt när ej godtgöred. Detta må anförag fåjon 
ytterligare ett bewis till de många, fom under en följd af c 
blifwit lemnade, att jpoumälsprodutktionen ej är förenlig med 
vrtend Elimatiffa förhållanden, men att bojtapsjffötjeln deremot 
har en ftor od) oynnande tid för framtiden. 

I aoffeende på gödfelproduktionen må anföras, att förft 
arvendearet utfördes 416 tafs gödjel, men förliden mår had 
den ftigit till 636 laf; men under näfta fommar tillfomme 
utom den ftigande tillöfningen i den aninaliffa gödjeln, civfa 
200 lab Ffompoftgödfel, jom då är mogen för åferjorden. 

Anminne den 20 Januari 1872; 


3. FI. Sandftedt. 


Gillenn8 Arsberätteljer. 


Från Haparanda och Neder-Torne Gille. 
Af hr Doktor I. Pipon 

Området för Hanparanta Hushallsgilles mwerfjambhet har 
under det är, jom denna bevättelje omfattar, iffe i allv hua 
nats med jamma goda fförd. fom Morrbottens läns Ömriga 
delar enligt K:$ B:s berättelje inhöftat. IV Jerligen har får 
desftörden härftädes utfallit ungefär Ifa gqynnjamt, men där 
emet har den för länets novdlige delar ännu wiftigare hö 
fförden genom gråsmaftens bärjning utfallit ganffa ogynns 
fant, Dyitlighvis dott ej inonr gillets hela werfjambetövmråde, 
utan bwwudjakligaft endaft inom Haaparanta by. Efter bwad 
man fänner bar detta ffadedjur deuna gang uppträdt uteflus 
tande (med undantag om en liten fläft inom ett hemman i 
MNeder-Stalir) nom nämnda by vd på gränjen till de närmaft 
liggande. Det är offjå juft detta def; enftafa uppträdande 
på detta lilla område, fom fanffe mer än migten mv den 
ifada, den förorfatat, fom våkallar fafeng omuånmande här 
för att måtfa Hushällningsfällffapets (od möjligen mwidftvät 
tare) uppmärfjambhet på denfanima. Då, fajom betant är, 
ängsffötjeln här utgör den mwigtigafte delen aw jordbrufet och 
denna larv, jom tytfeå börja ofta nvg infinna fig här, hotar 
att Dliwa för wåra ängar, hwad böjtfrofterna ärv för wåra 
åtar, få fynes det wara på tiden att föka utfimna medel och 
utwägar till def motande. Det är wisjerligen jannt, att, lifa 
lönt fäfarewetenffapen vaftadt finn ofantliga framfteg på fed= 
nare tider, jom nn fötta den i ftånd att utföra bwad jom 
ferdom fallades ”undevwerk”, ihväl ftår råd= och bjelplög in 
för wisja fjufdvmar, få fynes Även jovdbrufömwetenffapen, fom, 
ven den, gått betydligt framåt, fänna fig bopplös od) wan 
mäktig emot jomliga ”laudsplågor" der förftörande nature 
frafter; men lifajom jordbrufaren genom uppmärfjambet aft 
giwande på fomliga amw desfa förftörande trafter, t. or. froften, 
Jem wäl funde anfes för em av de”vbottiga”, hur den näm. 
uppträdde nyfffnll, fåtom det tyktteg, ffadande den ena Äfern 


40 


och lemnande den andra offtadd nom föga amvtand, Muttigo 
fom underfund med orfaferna till denna nvyfffullhet och tär 
jig att, om offjå ite fullfomligt hindra, doff mildra di 
håriningar genom nudanrödjande av de bidragande ovrfatke 
jom ftod i hans matt, att undanrödja, få för wäl oftja ; 
denna jak genom forföningar oc förjöf, mildring, om vktj 
tffe fullfonnig bot, fnmaa minnas. DÅ, Inom befant är, d 
fjärilar, jom lägga ängen till bdesta larver, lifajom andr 
flärilar, dö näftan efter Aggläggningen od) efter denfomm 
jäledes ej förflytta fig (t anfecnde till fin långfanumna fHlygt oc 
filt täta Dwilande) ITagt från den trakt, der de födts od) fort 
plontat fig genom äggläggning, få tydes den trakt, der des 
larver följande wår af en efler annan ochat förhbindrag i fö 
uhwvetkfling, böra briwva fredad för dem; men få är iffe fn 
bållandet.  Oriaken härtill fan möjligen ligga däri, att desf 
larver intet är alla utdö, om offfå jä få am dem bliva wii 
liw, att deras upptvädande ej end mwarsnas men bdesja få funn 
doff med den hos de lägre djuren wanliga otveliga frubtiam 
heten mwara IT ftånd att för följande år frambringa en amföd 
tillvädlig att. förjtöra ftora trakter. Jag bar till och me 
ninder famtal med jordbrukare om denna jaF mv truwärdig 
perjoner hört dem bawa fett bdesja larver om wAÅren, Oman 
mön ännu bortgått, utftrödda helt oförmaodadt och) på en gån; 
utefter ftora fråder på inön; de tyffas jäledes am nagot föy 
drag eller ftarkare mind hamwa förflyttats från trakter, der d 
vedan fonmit upp ur jorden och i vörelje. Owad åter beträffar 
de omftändigbeter, fom imverfa bännnande eller befordrand: 
på deras utwecling, få bar man bittils anjett fig burwa fom 
mit under fund med att mwårma och torfa om wåren befurdra 
men fyla vd) regn under famma tid förhindra denjamma 
NVligheten har dokk denna gång ej förhindrat den här oc 
anler man torkan eniam barwar warit tillvädlig att befordra 
den, få borde i är hela Swerige hawa hemfjökts mv dem 
tta tufaft > och fvårigheter i förflaring möter man, om 
nan jöfer denna förflaring i upptvädandet eler uteblövandet 
Av misja fågelarter, Jjum om höften uppföfa desja larver till 
föda, åtminftone da det, jäfum bär, gäller trakter jå nära 
bwarandra, att de baft näftan alla de omftändigheter, jom 
bär funnat utverka, gemenfoninma. Med ett ocd: fake på 
fallar omnänmande ed) ahvarlig uppmärtjambet. 

Owad ömwriga näringar inom gillet område betväffar, fa 
bar fiffet, Dwaraw, fåjom bekant är, det aw laffé utgör en 
Äv bhiwudnäringarna, itf warit färdeles gynnjammare äv 
föregående är, oaftadt man haft fäl att redan fe någon frukt 


19 


Den efonomiffa ftållningen är till följo af det guda 
året och ftora ffogsförtjenfter ganffa god, och afbetalningen 
af fodnens ffulder till ftaten är dels redan fullgjord od) det 
förfiggår utan jonnerliga fwärigheter. | 

Aj jordbrukspremiefonden fi dde ingen utdelning år 
1870, till följe Invaraf det betydliga beloppet af 160 fet 
fanns att för fiftlidet är tillgå. Detta är oc, efter bet ett 
ftort antal uppgifter om wertjtällde odlingar till Stommunal 
nämnden infommit, utdeladt utejlutande för ny. dlingar od 
afdifmingar dervå; men då ffål förefunnes till antagandet 
att uppmåtningen af de uppgifua oblingarne wertjtälts af 
mindre funnige perjoner famt uppgifterne äfven i andra fall 
unde fordra fonutroll, har deflutats, att fördelningen ffulle 
jfe inom wisia ditrift af dertill utjebde perjoner, edan de 
närmare granffat uppgifterne. Premiebeloppet iv fäledes af 
Stomuuumalnämnden tull desja diftvibt utlenunadt, men till 
huru ftort antal de Jedermera inom desja itbelate, fan ej 
uppgtfiwvas förr än deras redogöreljer infomma. FREalet af 
wertjtällda uyodlingar fan antagas till minit 70 tunnland. 

S affeende på ffolwäfendet är framatffridandet mår 
bart vd tillfeedåftållande. Den Aldrige Styrkoherdens nit 
underftödjes af förjamlingens goda mwilja. Su bafwa under 
förlidet är jmåäffolornadå antal, utom fajta ffolan, ice blott 
öfats till tolf utan jenmwål åtgärder widtagits få, att från 
imevarande års början ytterligare fer, eller inalles 18 fmå- 
ifolor, träda i wmwerffamhet, ja wida tillväcligt antal lärare 
eller lärarinnor erhållas, Dwilket man har ffål att antaga. 

MNägra infättningar i Vifrånteanftalt ba, få midt Hint 
är, ide ffett under året. Sörtroendet för Sparbanken i Pite 
ftad drager dit de iparpeuningar fom affåttas, och önftligt 
wore att fädant ffedde i ftörre omfång. Medgifwas måjte 
dock, att penningars injättning i en stapitalförläfrings- och 
Lifränte-anftalt i många fall bereder ftörre fördelar. 


Från MNeder-Lule Gille. 
(Aj Hr Kyrkoherden 3. A. Enghwwd. 

Det är med jynnerlig tilljvedsjtällelje jag bärned bar 
iran aflåta berätteljen rörande förhållandena inom gillet, 
då den filt inhöftade fförden wait i allmänbet af VIReg 
lunda god beffaffenhet och jäledeå den jordbrutande befolk 


ningen äfven detta är blifvit i tillfälle att fortjätta pr 


HU 


det af de etomomifta refmor, fom marit oundwikliga Följder 
af flera års mifwärter eller fwaga ffördar. å ; 
Waren war wisferligen ide egnad att ingifva fynner 
liga förboppningar. Det ljumma och milda WATwÄder, fom 
inträffade redan i Mars månad, efterföljdes af en längtvari 
föld och blaft, fåfom wanlighvis blir förhållandet, då wår 
mwårme förefemmer på em tid, iom wintren i deSia nordiffa 
bygder för fin väfning tagit i anjpråk Denna fenare bl. 
fönqwarigare än man wäntade och t följd bäraf funde id 
adden allmänt på manlig tid förfiggå. — MWäl war en och 
annan jordbrubare t tillfälle att redan omfring den 25 Ma 
börja nedmyllandet af fitt utjäde, men de flefta måfte a 
ffjuta fitt jäningsarbete, enredan dera åkrar denna tid ick 
word tillväcligt torra. Detta uppffof blef följd af ett ir 
efter intväffande Mmöjfall, mwida längre än man wäntat. Förf 
edan en weda förflutit af Juni månad funde jädesanden 
Niga$ hafiwa tnträdt för flertalet af jordbrrfarne inom gillet 
Men om fåledes wäåren lyntes färdeles ogynjam, fan doc cj 
De tre 


detjamma vå det hela taget fägas om Iomnmaren. 


a fyra förfta mwedorna efter nidjonumaren woro färdelec 
warm, men oc få torra, att fnappt en requdroppe föll 
för att läjta de under fjolglöden törftande änges- od) afer- 
fälten. Men efter förloppet af desta mwedur inträffade ett 
omflag, och förhållandet blef mr belt och hället motjatt. 


Mean föll vikligen, uppfriffande vegetatione erme 
ähven jordbrufarnes förhoppningar an en god böfterda DER 
nederbörden blef längmwarigare än man wäntat och önffat 
och det war mål tingen traft wid fuften, der öfwerflödet häraf 
blef få ftort fom inom gillets område. Härunder fjönk tem- 
peraturen efter hand till den grad, att man började hyfa 
farbigon för froft. Desja farhågor befamnade fig lihväl ide 
ehuru de I det affeendet Wwerfkade vjfördelaftigt, att man här 
och der började fornjförden innan åfevn hunnit mogna. Detta 
[neg = ffett få allmänt och, der man få förfarit, ice 
rr SN före tiden för fornets mognad, att ofwan 
mr ndcme om ffördeng beffaffenhet behöfwer någon 

Stornet, fom är ortens bu wudjäde, har fåledes gifvi 
Fullt medelmåttig "fförd efter fär fork ja 
RR rbållit. både Möjäd och fullwigtigt forn, bwadan be- 
affen ran ife år i allmänhet tifa utmärft fom år 1870; 
SR ice är i frället ftörre. NRojt har jäfom en följd 
a id ihållaude regnet under fommarend feduare del wifat 
lg på mwisja åfrar, men detta har ide mera allmänt warit 


0) | 


förhållandet vd) der fådant inträffat, har det endaft marit 
en mindve del af grödan, jom lidit of denna fjukdom. Korn 
fförden gifwer fäledes, om än mindre god än förra året 
ife den minfta anledning till tlagan. 

Rågen, hwaraf affaftningen för en och annan wait vif, 
har dod i allmänhet blifwit "ffördad om gen. Högft 15: 
fornet anfed detta fädeöjlag hafwa giftvit 

Hwete har oj detta år blifwit odladt. 

Hafra förekommer på få ftällen oc) har cj mognat 

Potäter od) andra rotfrukter hafva givit rif affaftning. 

Lin= od) Hampodlingen befinner jig ännu i fin linda 

Trädgärdswärterna, wanligen beftående af ärter, bönor, 
ätffilliga fåljorter, gurkor, m. m., bwilfa egentligen odtas af 
perjoner, tillhörande ftåndsperionstlasfen, hafwa wäl ej burit 
vif fruft, men lifwål betalat det arbete och de foftnader, jom 
denna i norden mera förbifedda gren af landtbrufet träftver 

Höfförden har blifwit fullt medelmåttig, dels bättre och 
delå fämre än under är 1870. 

Odling af förut ofruktbar eller mydet Pvagt fruftbärande 
marf har fortfarande warit i vaftt framåtffridande. Sijom 
bewia på huru man är angelägen att lägga under plog 
bwad jom förr gifmit ingen affaftning eller ett tunt grås, 
må nämnas, att bvänne bröder, Mwila under fommuren 
plåga fysfeljätta fig med att plöja på beting, denna fommar 
upplöjt ide mindre än 50 tunland, dels förut onppbruten 
mart, dels utwurna linder. Naturlighvis äro deja nÄKVDdA 
tunland endaft em ringa bräfdel af Mwad fom inom gtllet 
blifwit wunnet eller åtevwunnet åt odlingen, Det fan un 
mera anje$ jom regel, att bonden årligen öfar arealen at 
fin fruftbärande jord. 

Ladugårdsffötfelu befinner fig ungefärligen spå jamma 
jtändpunkt jom förr. Att deuna ide måtte wara jvinerligen 
bög, bewijar fig af den vaga erport, jom härifrån eger rum, 
ändocd gillet har bättre fjelfwärande ängar än många andra 
inom fåderneslandet, hwarifrån Indugardöpeodukter t betydlig 
mängd utföras. 

Husflöjden ligger på det hela nere. MRågra äkdon, nägra 
laggfåril och andra temligen primitiva alfter af en husflit, 
fom ännu wäntar på fin utvedlingsperiod, äro allt hwad 
fom fan åftadkommas på en oct, jom af naturen fått ammwid- 
ningen att låta flöjden ingå fäjom en hufwudjaflig beftåuds- 
del i befoltningeng efonomiffa werbjambhet. ör 

Någon betydligare ffogsafwerkning förekommer ej inom 

— Dillets område, af orfaf att få gudt fom intet finnes att af- 


52 


werka. Med undantag of ett ide få ringa qvantunr bjelfa 
och tinumer, fom afyttras of Aynvit by, vd) den Wed, jur 
förjäljes till Luleå ftad, måfte nan mnjfränka fig till föltan 
af eget bebuf af Ifogseffekter. S Itället plåga allmogen f 

en del byar begifwa fig till Ofwer-Lule, för att der med 

förstor bitväda wid ffogseffefternas frandsporterande. D 

igenom "erhålles en fontant winft, jom i förening med i 

någorlunda quda förden är equad att upphjelpa den efon 
mijfa ftållningen. Detta torde mwara obejtridligt, vad f 
öfrigt ma tänkas och lägas om Helfwa jättet för ffogsafiwer 
ningens bedrvifwande. 

Snhyfeswäfendet fortfar att mwara I ungefärligen jämn 
fit jom förr. Om offå on och annan af inbyfingarne bl 
wit fäftad wid jorden, är dot den löja befolkningen tillvä 
ligt talrik för att innebära em fara Iör-ramtiden. — MNågqvi 
ändring i förhållandet lärer wäl ej inträffa, förr än du 
bejutna allmogen får ögonen öppna för denna fara od i fit 
eget, framför allt fina ejterfommandes, intresie uppliter jori 
åt denna del af berolfuingen, fom funde blifva till werkligt 
gagn för tondet, om def werfjambhet blefwe riktad på jord 
brufet i frållet på tillfälliga förtjonfter. Wisferligen förebär 
mången bemmansegare, att inbyjesmånnen ide mwilja emot 
taga jord af bönderna, äfven om mwilforen för upplåteljen 
äro än få billiga; men då det är jordens egare, jom Ifrifiver 
lagar för den jom endaft med bang tilljftänd bor på Demta o 
ide twärt om, mårte detta förebårande bänföras till det flag: 
förbinder, fom ide plåga gå och gälla fåjom werkliga jådana 

k Folkbildningen är onecfligen i framåtffridande. Skol 
diftrittet blef förra Aret indeladt i fyra jubdiftrikt, af bwilta 
ett beftår i twå och de öfriga i tre rotar. Omwarje ubdiftritt 
har en eraminerad follffolelärare. HOwarje rote, med undan 
tag af de hvd, jom äro närmajt fyrfan, har en bitvädestärar 
eller lärarinna. Desfa underlårare hbafiva alla genomgått 


Jeminarium för bildande af imälfolelärare och lårarinnor 
De eramincrade lårarne ambulera emellan, fmåffolelärarn 
inom rotarne. Ambulerandet fer i em mid början af hwarje 
fäfear beftåmd ordning. Läraren fommer alltid efter ett wijt 
tidstörlopp tillbaka till de förre byarne, af Dwitlka Haara 
hafwa ffota ”/atdelar af läjeåret. Derigenom mätte efter hand 
folunderwisningen blifwa tillgänglig för det wida öfver 
WAJAnDde flertalet af förjamlingens barn. Till de jmå byarne 
iytta ej lärarne, utan målte  innevänarue Derjtädes jända 
fina barn till de närmajt belägna ftörre, då ffolan dit blifwit 
förlagd, bwittket de bod tymwårr ofta underlåta i anfeende till 


53 


bärmed förenade bejmwmår och foftnabder Att a aeeelärerre 
och slävarinnorna funna flytta omfring, tan net nå - Til d 
uppfomma angående dera emottagande och ISSN 
en följd af Landstingets 1869 fattade beflut angående ffol- 
mwäjendets uhvedtling od) förbättring 


Från Öftver-Lule Hille. 
Aj hr Apotetaren I. F. Meijer 
Under de fyra fifta ären hafva wi i allmänhet baft att 
glädja of åt qvda affaftningar of Ihwvil äter fom äng Sland 
desja intager det fifta året em med fina föregå nd fullt jems 
förlig plats.  UAtt jordbruket under jädana förbållanden ar 
allt lifligare omfattas oc) frorra vdtareus omtanfe Jar beg 
widare utvidgquing od) omjvrgåfullare ffötfel, Kan , se 
natur.  Cmvift fittev det gamla brufet nur bod Nurrbo 
ningen att är efter är utträda jorden ENE PADLEDE ner 
jädesjlag; få jmaningom måfte dot denna Förroufligarp fgied 
wifa för de gynjammare utflag, fom föumnyrts, Sonom uj 
werling af jädesflag eller och att, med gråsodling ti de 
wudjyfte, efter att, högft hvå års utfäde af bafra, 3 e u 
forn, till linda igenlägga den uppvdlade tegen. TE 5 
affaftningen af nyland förlidet år Att upp SS RReret NE 
10:de fornet, under det att gammal jord lenmat 5:te och 6:te 
DTUe : F 
a ffogöförölorna blifvit uppdrvifua till be AO 
böga prijer, jom de för nävwarande betinga, är Fat od - 
ladugårdsftörfeln härpå ffall lida. Det bäjta och för akta 
höet utfodras i ffogen.  Myrhö oc) hatm blir a SA in 
ladugårdens hufwudföda. Medelaffottningen fan ER Kr 
gifna förhållanden, derföre ide uppfattas til a RN 
foumor om året af Nwarje fo. Dot vm dem lä rr 
nog ftjufmederliga behandling talar om en [ERNA ier 
wår hufwudnäring, tan mg NRA EA RU 
det utvägar att gälda den ffuld. fom 1567 nifmwe 
ålamtade ätväl MM fafta jom SUNE EALE rINDE rg AN NE 
beredes genom ffogöhandteringen, fom derför SS SN JE 
| winter fom jommar, mycen arbetöfraft i onipråk. 2 


1 inom (Gillet befintliga 10 fågwerfen jysjfelfättes omfring 300 
arbetsföra perioner. E NE a 
fö SER befinner fig ungefärligen på jamma od 
puntt fom i fjor Hågen för denfanma werer om oc langjunt 


öd 


Går jiftnåmmda binårin 
fiftnå N Aring äagfamma 
tyded tywårr fiffena med vafta fteg NM bafut 
ER Er för är. Detta gäller i fråmfta rummet tarfif 
= ulle. ej odling af lar wara en för Norrbottens 5 iu 3 
ninggfällffap bebjertauSwård Aangeligenbet? SEPvAN 


Itea framåt, i 


Alldenftund detta Hub e | ce ji TES a 

É I ta dd all MM ille de tta är en trydt 

Nvar inbördesutlagor, bar det ide a Byrne lc | 
e [ Alet 


ffolor utepver det ant d 
Å al, en foft od 
för hvenne år jedan egt faf Nu Imäffolor, lom det 


Från Råne Gille. 
Af hr Iufpektor A. ESjöftedt.) 
Den långa, falla och i f 
nr nga, falla och torra wåren förori 
ett. dröjsmål med mwårarbetet til TEK 
DE måljte då mwerkjtällag på många ft (len NGE 
0 vg vd) illa arbetad jord. earn 
Xfter fäddens fullbordande 
Br bdens d vrtfor 
orfafade att jäden fom mydet ngn 
bredden Ito) tynande till i medlet af 
wälgörande regn påjfyndade wärtligbeten. 


ÄÖ mfring der 24 Au ] inträffade en fro Hatt, biwvilfe | 
. 
doc tj orjafade hnAgon ec 


Ännu torkan och för: 
Ö vjemt upp. Sorn- 
Suli månad, då ott 


| gentlig ffada, men på i 
aftagande, vilken då RE rö Kern - 
ara mer od) mindre mogen 


5 fatet be 
& förra söka NER bir pu lemnat, vafjedt 
ova - :. oh hå eföförhå 3 
äg bulredöftällande iring. Man RS Rn 
ÄR RR AN lemnat O:te fornet i affaftning. Mörnets 
; Rågen för Re RR bögft 11 [isp. pv 63 fannor. 
quantiter fon al en Jardeled god affaftning, fåmål till 
8 eye = aven lemnat en färdelcg rit ring, till 
(ön Inöönar nen det funnits perfoner fom anjett det c 
eget usbädl, bwirter pri nd IM öfwerftigit deras behof för 
rd bälige: Betan fån tjena till bewis på den mwårdslöghet 
5 Gärjan dr SR lom här Iundom tywäre förefinnes. 
fotens Gm ER er Intväffade ftart froft, jom nedträngde 
Re WPptogninga a och ffadade önverfta potäterna, eburn 
be ffadade, utan m ff vårt att ffilja de frifta från 
RE rr Freda te de följas ät ned i fällaren bwareft 
pt: alger fll, t Inart började att jmitta de frift jå tt 
40 Hallen beta deras potatisfförd gått förlorad - 


RR I 


di 

Höaffaftningen har, i iyunerbet på de fidläntta mar 
ferna mwarit god, men på lindor och bårbwall fan ffården 
anje$ medelmåttig, lamt mer oc) mindre wäl bergat 

Hmwad jordbrufet beträffar fan man cj ffönja någet fram 
åtffridande, bwarfen i ena eller andra afteeudet. De tm 
föregående åren tydtes linodlingen taga en ganfta pod fart 
men tywårr jyned den un wara till ftor del bortalömd. Dod 
fan man antaga ertafen härtill ma brilt på utjädesfri 
Sfulle någon eller några inom bmwarje gille wara mill: 
åtaga fig förjäljning of linfrö till uttäde år det mydet t 
ligt det linodlingen ffulle gå framåt. Mången torde hvia 
mifstro till jädant linfrö fom är flera år gammalt, men der 
till finned8 intet ffäl, emedan ju gamlare linfröet är deftc 
fjäfrare gror det, jamt lemnar både längre od) bättre lin än 
det Yngre fröet. 

Ladugården od) boffapöffötfelu:  Kreaturens utfodring 
är ftäld på indragning oc) bwad fom i allmänhet beftåå dem 
är myrbö och halm. Håraf fan freaturen lifnära fig, men 
ej lemna någon nämmvård affaftning.  Kreatursrajerna belta 
näftan uteflutande af den f. £ fjelrajen. Dot har från 
Melderfteins ftambeländeri, fom beftår af blandad fjel- oh 
alganerras utgått ett ej obetydligt antal ungdjur och falfmar, 
bwilfa i allmänbet mitat jig fördelaftiga 

I ffogshushållningen jyne$ förändring till det bättre 
ej bofwa intvädt. Att ffogarne äro bärdt anlitade fyncs af 
det undermåliga och) dåliga timmer Jom Hill jägarna anländer 
för att der förådlas. ; 

Snom MNåne foten finnas för nävwarande 11 ft. lågar 
od) defutom en under byggnad mid Orrbyn. Id desta jag: 
merf äro cirfa 600 man jv$ieliatta, dot är häri inberäfnadt 
de jom flotta timmer, bjelfar od) bräder famt de jom amvän 
dad wid laftplatjen. Bipvodukter äro mid desta fågar okända 

Fiffe odlas inom gillet obetydligt.  Larfilket bar i Råne 
elf de fenare ären Ilenunat 40 a 60 ft. lärar Om maren 
fiffad här ej obetydligt med tajmen och om höften fik, dod 
ej mer ån fom fan afyttraå inom fodnen. 


I 


Från Neder-Falir Gille. 

(Aj hr Brutspatron DD. Gummer) 
Då nedffrifwandet of den manliga Årsberättelen nu 
företageå från bänvarande Husbållsgille, Mer det under in 


ä6 


trydet af fann tillfvedsftållelje öfwer det quda är, fom För 
'ynen ånyv beffärt. Samtidigt påfränger fig och den tanken: 
Måtte foducnus tmewånare på eft rätt ätt uppfatta ud) wår- 
dera allt det guda dem wederfarits. - 

DHaftadt tbällande fall mwåderleE under Wwaren förfenad, 
hänmgstider till början af Juni månad, öfwverivannus detta 
menliga förhållande, dels genom det fraftiga utjädeskornet 
af förra årets fförd, dels genom derefter inträffande tjenti; 
måderlet, och brfwudfakligaft genonr den froftfria wåderkekon 
under det grödan mognade och ffördades. 

OHufwudfädet S$oru har fålunda givit förre affaftninga 
to qvantitativt, ehuru nagot mindre I qvalitativt bänleende 
im förra Aret; 

i Råg: Cburn den falln wåderleken på Maren mar menlia 
för Sn 2 ", bat dod fförden bäraf utfallit nagerbunda god; 

:Dalra bar delwia blifwit mogen delwis fajom grönfoda 
Ra bl gen, 3 Jajom gronfvoder 

Rotfrukter bafiwa lenimnat viflig affaftning; 

Einodlingen bar betlagligen Marare af än filltagit. Så 
Sk RUE orlafen härtill uppgifves brijt på för den 
anuna fjenlig jord, enär obetydlig | i ; 
finiaå. aft pp 3 areal af gamla lindor 

K .Pofängften: De, jom börjat flåttern af ganmal wana 
on Re utan ott taga i betraftande att gräsroten förft 
a wedor Jednare Funde fomma till wärtlighet, baftva er: 
allit Elenare iförd, bwaremot de fom afbidade t ide 
hafva fått god förd. En god hjelp för fr fur 8 su a 
en filtlidue höft derigenom, att SR Ad 
efen under bela Oktober d medg : ; 

en under bela Oftober månad medgaf, att Ereaturen unde 


födas ute på marken te i 
He pa mark venne mecdor längre än mwanligt. 

- Bot frysa bar warit förre än fjolåret. net 
e IE valt aftättning till pris ki rité 
KE fana Nättning till pris af 10 till 12 rit8- 
nn inbenlea Stötfeln: Sr ORfutöracen är bafwudjattigaft 
De (DEt STL uren utfodras wiSierligen mMerendels-på 
a NN men dock i allmänhet omforgörult. Det Si 
IR ae wir tillverkas och bwaraf 500 a 400 centuer fun- 
eb SU Jednen, Adagalägger, att ntjölf oc) grädda 
AL Rd är det att hoppas, att den änun bättre 
SV dtetröreljen Imaningom äfven här ffall fomnra 
långa of ON Jon bäremot mejt lägger binder, är det 
n i; / AR byarne emellan i de flefta delarne af fodnen. 
i föånd or RATE by tillevnade mejeriet har ej fommit 
Pen ocfat, att mejeri fommer att anordnas ä 


57 


Herr I. AA. Bergnans egendom Grytnäs, hwareft affeå att 
uppföpa mjölf och grädda från de omgifmande byarne, jem 
wil Ganmelgärden. 

SFäårafweln: Med tillteedeftällelje fan nämnad, att från 
den af undertectnad för 2:ne är icdan anffaffade racebaggen, 
en betydligt förbättrad generation utgått i närliggande byar. 

Beträffande tladugårdsjfötjelu mid Björkfors egendom, 
bämvijas till bilagde uppgift från förwaltaren derftådes Herr 
MH. Töruqmvift. 

Binäringar: Bland desja tntager fiffet fråmfta rum- 
met. Lar: oc) Sikfiffet, fom dehvis bedrifmwes wid fjöhol- 


omarne i Ifärgården, delwis i |. E patar uppåt elpwen, bar 


detta Arv warit under medelmåttan. 

Strömnings= oc Löjfiffet, fom -uteflutanude bedrifives 
i allmogen i fuftbyarne, bar, bwad det förjtnämmda betväf- 
far jennvål mwarit under medelmåttan men det jiftnämmnda 
gudt.  Skälfiffet bedrifwes rätt betvdligt af fuftboerne, men 
bar detta år mwarit mindre lönande. 

Stkonsafwerfningen förekommer endaft i de längft norr 
och nerdoft belägna Dyarne och äfven der tvinga ffala. Hår 
wid bör ide femnas vanmärtt, ott erfarenheten mijat, det 
befolkningens efonomiffa wälftånd ide minffats fedan aofytt- 
ringen af ffogåprodufter upphört. Genom den ftörre biför- 
tjenft, iom ffogen tilförene beredde bhemmansegarne, mworo de 
t tillrälle att mera froftigt bebygga och odla fina hemman, 
bwaraf de mi draga myttan. Hygge af iparrar förefonumer 
numera ringa eller nära nog ide; ej heller uppföpas fågtim- 
mer af mindre dimenfioner än 9 tums topp på 16 fotå längd 
engelfft matt, Dwarigenom den för buöbebof behöfliga ffogen 
ide under någon form till export amvändes. 

Tjärubränning bedrifwe: bögft ringa. 

Picd flottningar och wid taftplatjerne förefommande göros 
mål jysjellättaå en ftor del af den löfa befolfningen, fom der- 
wid har fin goda utfomft. Anfträngningar göras för att 
förmå denfamma att göra bejparingar, bwilfet vd till en del 
lydats. För att bereda den wid jagwerfen ftationåra arbets 
perjonalen tillfälle til ett mindre åferbruf, äro hemman för 
detta ändamål inföpta. Under året bar en enramig fåg till: 
fommit wid Bätffärsnås i färgården.  Timret för denna 
lag inföpes bufwudfjaftigen från Torne och Kemi eljwar. 
Wid denna fåg fonumer att på wåren inrättas lärffildt mas 
ftineri för att förjäga allt affall, föwäl från denna, fom näve 
liggande fögwert till ämnen för fruttlåder, Wvilfet fabrikat 
finner affåttning i Spanicu. 


58 


Förbättradt åkerbruk: Såjom i förra Arsbevätteljen om 
NÄMNDES, förekommer fådant meft i de byar, der laga ffift. 
böifit afflutadt, och förefomma difningar i allmänbet längt 
mera ån tillförene.  Cängjammare än fig borde fortgår dug 
förbättringen, äfwenfom anwändandet af nya redfönper; men 
nefag Fan ide, att bär finnas äldre redffaper af ändamälc 
enlig beffaffenbet. Bland dem, fom Arligen företaga nyod 
lingar oc) bringa fådane till frånd, är arrendatorn af preft 
bordet A. G. ÄAndersfon, Poftmäftaren 6. Ovrneij och Fjer 
dingsmannen IN. G. Åberg, jom i detta hänfeende föregå med 
werkligt goda ereupel. 

Angsföötfeln: Bland företag, i affigt att åftadfomma 
förötad affoftning, må omnånmas den med bidrag af ftats 
medel wertjtällda utdibfningen af Så ngisträff med om 
gifwande fanta trakter, bwilfen- utdilning redan detta är wijat 
ett högft gynnjamt rejultat; midare ett dylikt under acbet: 
warande företag inom MN ulfö Dy, bwilfet denna böjt med Fraft 
bedrifwits, fjamt en på unffild bofoftnad pågårude utdibnina 
af Ko SJätiw, en mil nocdoft om Töre by, af bwilfen utdit 
ning beråfnag en anfentig affaftning. 

GCfonomiffa ftällningen: Denna år 


a i allmänhet fort 
farande gud. Sijvm bewis härpå torde i 


böra anföras, att 


infättningarne i foduens iparbanE under året uppgått till civEa 


13,000 rifsdaler, bwaremot uttagen endaft uppgått till ci 
3 Klear DD utta q gatt Hill civfa 
ed BE NR Rn lg foud wid årets flut uppgår till omfring 
Den under året werfftällda utvymningen af obehöri a 
perjoner från |. £ Tyrtoftugvene, ang ändelser a 
werba acdt Iauwäl i fedligt fom efonomifft hänfeende, oc) Fan 
med bejtämdhet Ingas, att en bättre fparjambhetsanda fNagit 
fatt inb. befolfningen. 3 Jammanbhang härmed må, rörande 
in Igmwården Nomnas, att denna fortfarande ombejörjes 
ges utan anledning till förändriug bärutinnan. 
ommunifationer: Ett wigtigt fteg till örbättring i 
br äv jektg har tagits af egarne till Björtford äm, 
FA - bulle befoftnad denna höft låtit uppbryta my måg 
öfter 83 EN il 6, Mil från allmänna landswägen, 3 & mil 
ar Se  gältgifwaregård till Björkfors. Derifrån finnes 
TAR till Bälikoöki by 2 mil inom Carl Guftafå 
ng Text fi om Sd frtjättning af denna mwågfträckning full 
se r Pl 2) (fr RA by inom Öfwer-Torue 
Cen, utgöra 2 MHtl, Hulle direft förbindelfe emellan 
Sfwer-Torne od MNeder-Salir & Näsby Ern R 


I 


59 


förfortning i wwwarande farbara mwäglängden emellan berörde 
jufnar af fer mil. | 
Folkffolewäfendet: Härmed eger jamma förbållande rum, 
fom under fiftlidet är med til 38, att jmåbarnsffollärarned 
antal ökats, att ett jmåffollärvaredfeminarinm hölls under jom 
maren från od med den 26 Juni till den 11 Au vulti af 
etolläraren A. Lindgren fåjom lärare och inftruttör. 
Barnhemmet: Denna wilgörenhetsinvättning fortgår jå 
fom tillförene. = Under näftfomnmande år fomma fem flidor, 
till följe af deras ålder och fedan de blifwit fonfirmerade, att 
från anftalten utgå, bwarigenom rum beredes för intagande 
af fifa antal minderåriga wärntöja flidebarn. 
Diftriftmagaginet: I detta bejparingsbus finneå wid 
årets flut en fond af 3,736 fubiffot utmärkt fädeskorn, en faf 
af ftor wigt i händelje mijwärt ånyo frulle inträffa. 
Sordbrufö-premiefondern: Under året bafiwa af förra 
årets utlänningar infonumit 353 fubiffot, bwadan i magasinet 
nu finnes en fond af 1,249 fubiffot forn. Inga premier 
baftwa under året utdelats. 


På begåran af ordföranden i Neder-Stalir Oushållsgile 
får jag härmed afgifva nedanffrifne beråttelje om lndugårds- 
ffötjeln m. m. å Björkfors under förflutna året: 

Ladugärden. Wid egendomen hafwa utfodrats 65 frycen 
nötfreatur, bwaraf 2:ne fjurar, 14 qmwiger oh falfwar famt 
49 mjölfande for, Mwilfa under året lomnat 30,078 fannor 
mjölf, belöpande fig i medeltal till 614 fannor på warje Eo. 

Smörproduftionen är 5,500 ffålpund, fäledes af bwarje 
fauna offummad mjölk 18, oct fmör od) 112! a falpund 
fmör efter Bwarje ko. fö. | 

Af den ffummade mjölken Hhafwa förfålts 10,967,60 fan- 
ner, Mwilka gifvtt en infomft af 1,096 NRiksdaler vd) 71 öre, 
bwarjemte tillwerfats 2,781 ffälpund fumminoft, fwilka efter 
pris af 30 öre inbringat 834 Rdr oc 30 öre. RR. 

Utfodringen har werkftillts utan fofning, bufwndjakligen 
med hö och Fylflaget watten, någon fåfallad fraftutfedring bar 
ej amvändts. "För gräddjättningen har amvändts den jakallade 
Swartyffa methoden. ; 

MNyodlingar. Fem geometriffa tunland åker äro täd 
bitade jamt 20 geometrifta tunlond ängesmark uppröjda. 

Under fommaren bar Landtbynfsingentören Magnét upp 
gjort plan och Ffoftnadsförflag för öfmerfilning of en betydlig 
areal tillförene näftan ofrukfbar mark. — Koftnaden bärför är 


60 


upptagen till 2,452 Rdr och 10 öre. Denna böjt bafiwa reda 

200 fanurar afloppsdifen blifwit gräfba för en foftnad af D84 

ROr, od betydligt mera ffulle bafwa werkftällts om ide - 

läggningen af ny måg från Iösby till Björkfors under fören 

medtagit en betydlig arbetsftyrka. Meningen är doc att Rn 

möjligt få bela arbetet färdigt näftfommande är. j 
Björkfors den 20 December 1871. 


Ad. TLörnquift. 


Från Ofwer-FKalir Gille. 
(Aj vr Kyrkoherden KR. I, Edwall.) 

— MNåftlidar winter, den tallafte fom härftåded i nunna 
tune egt vum, efterföljdes af en fen och ingalunda hopp if 
mande wår, fom nekade landtmannor att före Funi RÅNAD 
ingång begymna fornjädden. Sedan denna blifwit afflutad 
RE ytterligare Jordbrifarens hopp af en ihärdig förta 
Li - örjt den 3 Juli afbröts af ett högeligen efterlångtadt 
- Åfötjoed pl följande bagarne under äffa föruyades 
sti nd NR Wäärine, bwarigenon wårtligheten med 
ön fört g ke STRFÖTiNDER" nd gjorde det nödwändigt, att, 
re RR et af Auqujti månad, börja med afmejandet 
a ör om HrÖjligt härligare od) vifare än det näft- 
betet på ålörr måls sjln ? - år blifwn 2 sim 
NA sfär oc FL tVINS, bar i år blifiwit mindre ymni: 
ARN of foctnren ntindre wäl inbergad. YAtfiliga 
de få FA äf gråömaften. blifvit fwärt härjade. Rågen, på 
da ÅR a odlas,  eljejt wacder, mar på wisja trakter 
itä SR ken mjölöfefvamp. AP Nobwvärter har potatis 
derhaltig 6 EAeE till mydenbet dh beffaffenbet, warit un- 
fommit for ffasr. AE bar blötröta & denjamma åftad: 

Sorbbent Ne LE bajwa belt och hället flagit fel. 

förfdn förta er allmänhet fortfarande på jamma puntt, 
ös Ma ie a fa utan att de berömwårda undantag, 
cm || i pafwa ; nöjet anföra, änn hunnit genom 
fört Dina gra nånunvärda förändringar i byufnings- 
ej att omtalar i eb, arsle 2 nt HÄ 
fö ät jäntma tavgsnlCENDe PT ladugården od) boftays- 
fältet är be AE förhållande. Utfodringér eller fioltfödrinnas 
miäbörale RE 2 ganla, Sngen frågar efter eller gör fig 
fajtnnn id Hwarken medelaffaftning” eler "hör fta af: 
ng”. Endaft i en och annan fiten fforse ör 

an liten ffogsby, der det finnes 


61 


viftigen tillgång pa jommarbete, tnbefparas några centner fmör 
till affalu. — Cljeft äte vd) drifed mjölken upp, och om def 
förvandling till oft od) denfanunad amvändning är man i 
allmänhet få ofunnig, ott jag (t.o.m. af en floctardotter, till 
pälften mantjell) blifwit tillfragad Dwartill cft caentliqen unde 
amvändas, om den ide heljt Borde läggas i faffe. DyktE okun 
nighet torde doc jnaningom förjwinna, om oc) i den mån 
amfärdjelu fomt något närmare umgänge med granunfodnarn 
i föder Mulle funna befrämjas. En fråga om anläggning af 
bymejerier ffulle fäfert bland Ofwer-FKalir allmoge ännu med 
ett wikt medliojamt föratt tillbatmvijas, jäfot fofter -af en 
pjerna, Hwars normala funftioner råkat blifwa ftörda.  Lika- 
jom på Björkfors torde man lifhväl äfwen här få emetje an 
äggandet af en privat mejerisinvättning wid Gyljens brufs- 
egendom. 

MRågra förändringar I ffogshondteringen hafiwa, mig wet: 
terligen, härjtådes ide flott. Bland binäringar finnes här 
ingen, wård att onmänmnas. Vinodling, fom ett par år lärer 
i ringa grad blifvit förjökt, höreå ej widare af. LTarfiffet har 
under nätlone fommar warit ännu fämre än föregacnde ar. 
Så widt mig blifwit bekant hafwa twänne perfoner gjort in- 
tattier i Lifränte= oc) Kavitalförfäkrings-anftalten i Stocholm. 
Atjfilliga torpare och arbetare wid Gyljens bruk, ibland bwilfa 
jynes rada ett mwift wälftand, hafwa i Reder-Stalir fparbant 
injatt en ide jä vbetydtig jparpenning. 

Skolwäfendet har under aret få tilhvida utveclats, att 
en fjerde jmäljfolelårvare blifvit antagen och warit imwerkjambhet, 
hwarigenom antalet of barn, jom ätujutit ffolunderwisning, 
unäftlione är uppgått till 532, i Mwilfen jumma ändoct ide 
ingå några tiotal, fom begagnat privat underwisning. 

Stulle ifrån Hushålmnugsfälffapets fida några åtgår 
der funna widtagas för husfliteons och Höjdernad upphjelpande, 
more det mwål bär, om någonftådes, af nöden; men något för- 
flag i den wägen tilltrvor jag mig ide för uävwarande att 
framftålla. 

= CEndaft på hvänne ”ftällen inom Gillets område bafwa 
udgra förbättringar i förre ffala blifwit företagna. Så hafwa 
wid Gyljen bruf 14 gevometriffa tunland ftyf ferjocd blifvit 
uppodtade och) till frörfta delen tädditade. Under det laga 
ffifte med MWännäs by pågått hafwa på Gyljens-egor, dels 
wid Landsjärf, dels i närheten af Gyljen nediatt fig 20 tor 
pare, bwilfa fått fig jorden arvendefritt upplåria intill dek de 
beqwämligen funna föda 2 for och bunnit uppvdla minjt 1 
geometrviftt tunland aker. Defutom har efter förftets Mut on 


62 


areal af cirka 20 geom. tunland öppen åfer och lindmart bli) 
wit a Marta lagd oh graderad, för att affättas till 8 AO 
ligenbeter, belägna 1 följd bredwid bwarandra från föda. 
Ändan af Gyljens minera enftiftade egot, och Ffommer beta 
lägenheter bebyggande faunolift näfta Jommar att Berkynnas. 
Arfigton lärer mwara utt förwandla alla hittills & Gyljens ma E 
boende f. £ inbyfingar til jordtorpare, Dwilta, allt efter oh 
de tilljättas, erhålla, utom bemjfiftet, ett tofoder äng af ft 
utängar att genaft berga. Genom den för flere år feda 
wertjtällda fanalanläggningen, bwarigenom wattentillgångens 
mängd oc) wättenftändet under den froftfarliga årstiden” far 
efter bebag beftämmas, har Åftwen en anmärfningsmwärd fill: 
nad I flinatet uppftått, od) torde den takttageljen, att föld 
graden under mwintertiden är mindre å Gyljen än & det 3 
mil föder ifrån Gyljor beliana Brå öjligen ti : 
Hår pp gna Bränna, möjligen till någon 
IS MNRödupps lägwerk äro 40 tuntand ita 
uppröjda, och eu myr a 24 tunlaond färdigditad Hu Rn 
getömärt. Den redan förut mwadra trädgården bar be 


näftförflutna fommar blifmwit med Itora foftnader 

| ikna Med | Smader omlagd oc) 
en mangd pratt= oc) fruktträd, Iniom den Hekla Tar 
bo an fafana jR famt åtffilliga bärbuffar blifwit under 
eiten. anfaffade.  Ajwen en bifupa bar bli wit inföpt och 
dit uppfransporterad. Inftundande wår ffall HR trädftvla 


derftädes anläggas. Det fall blifwa intres 

 ARläggas. D h va intresfant erfar 

desla förlöt fomma att lycas under polcirkeln, ne 
fa Jana htärgpumpor om 14 ffålp. mwigt, wader hbufiwud- 
al od) en måns iv anli 3 dömwärter i l 

Uct oa ngd andra mwanliga Fryddgårdömärter i ynmig 


Från Jockmorks Gille. 
(Uj Hr Kommisfarien 0 Ulleniu8.) 
Då en winter 
mtölver, vd) fo 
eföförballand 
RR oe gare tämmeligen lit, 
fördlorna nd brukaren funde börja 
26 Maj. och 3 ak före od) efter pingften, den 
3 aujöensn tl å Men torr wåderlet. 
alten dänget VEG 0 idesandens flut fortfor 
liga & JA gett var uppfom fädesbrodden fynner- 
Må dte | od. anffa gleft, och förft efter det 
andinannen Ii rlängtadt regu i flutet af Suni 


63 


fallit, uppfipirade den del af utfädet, fom, liggande mid ytan 
af fädesfältet dittills fafnat groningsförmaga, och hwilket cfter 
jäde, af allmvgen "efterråna” benämndt, naturlighvis ide hann 
uppnå fullkomlig mognad utan blef flöfäd. 

I medlertid är Arswärtens beffaffenhet följande: 

storuet — ortens näftan enda fädesflag — fan i all 
mänbhet antagas lemna en affaftning under medelmåttan eler 
de q Ste kornet, i qvalitativt hänfeende varierande emellan 
ordinäct= och fMökven, det fednare wägande bhögft 5 och det 
förra 9 lisp. pr tumma. 

Råg, |. £ Tof: Detta fädesflag, iom äfven inom denna 
joden förlidet är lomnade en otroligt Ynumnig och god affaftning, 
odla8 här endaft till obetydtighet, oc) äfwen detta är fan be- 
vörda utmärkta fådesflag antaga lemma en aftaftning, wa 
vande mot 12:te a 14:de fornet, ehuru detfamma i qodbet ide 
motjwarar det förlidet är ffördade, emedan hotande nattfrofter 
föranledde en allt för tidig fförd. 

Haofra, likaledes till obetydlighet fultiverad härftädes, gaf 
— fåjom warande allt för fentida utjadd — endaft halm eller 
| £ grönfoder, till qvantiteten bänförlig under medelmåttan. 

Potatis, Rofwor och Kålrötter, de 2:ne fiftnämnda fla- 
gen endaft på få frällen odlade — hafwa detta år lenunat en 
fullt medelmåttig aftoftning. 

Hofångften af hardwallsäng har, till följe af den från 
wåren rådande torkan, utfallit nagot under medelmättan, men 
deremot hofwa kärr och flodäng lemnat en mer än medel 
måttig, man fan jåga: god aftaftning. Till qvantiteten är 
fodret af god beffaffenbet. 

Några nyodlingar af betydenhet hafwa, Gillet weterligen, 
under årets lopp ej egt rum inom Ddiftriftet. De odlingar jom 
ffedt, inffränta fig till någon Aferupptagning, utan afdifning, 
jämt någon vöjdfel i och för danande af flodäng. — Härmid 
bar jag doc trott mig böra omnämna ett odlingsföretag, jom 
ehuru "en miniatur”, Hbväl fan lända jordbrufaren inom di 

ftvittet till förejyn i fråga om tegulier tegläggning och afdit- 
ning af ett återfält. Her Jägmåftar Lothigms od) Bofhällar 
Wältfelt hafwa, neml & om torplägenhet inom undertednadé 
benmansomvåde, förlidet är, från ffogsmart låtit uppbruta 
civta 1 gevmetriltt tunland åker, ja regelmäsfigt medeljt difen 
teglagdt, att det, jäfum beläget i närbeten af luctentyrfan oc) 
tätt imvid landswägen, ide fan undgå ädraga fig uppmåärte 
fambet oc) — måhända — efterapning af mangen nybyggare 
Jon aldrig fommit att göra fig underrättad om, huru ett wäl 
afdifadt äkerfält fer ut. 


4 


Streaturens utfodring ffer på fått od) wmwis jom här d 
fordom mwarit öfligt. Owall od) morgon undfäguas freaturen 
i jynnerbet for Jon mjölfa, med I £ döjda: en dekoft p 
forubalm, t ö och fäwida tillgång depå fine 
fråfne. PÅ mwisja ftållen äfven med tilblani utug af bär 
gödjel, ja — till oc) med menniffoereromenter. IIidarc beft 


freaturen 3:ne gånger dagligen tort 66, till qvantiteten p 
portioneradt efter den mjölk man bar att af Eroaturet för 
wanta, derwid de for jam börjat affina, vrar od) ungnöt I 
atnöja fig med ”ftjufbarnslotten”. 


Nalen är den Wrfprung 
liga, i lånet inbemffa, Wvilfen ras id torde, bwad mjölt 
affaftningen beträffar, böra vingaftaå, hällt erfavenbeten mwiifar 
att med tillvadtig utfodring, äfwen den gör fal för fig 
ftåfwan. 

För medelaffaftning och högfta a faftning af mjölk pr I 
är Gillet oj i tillfälle redogöra, häljt inom (SHillets diftrikt 
nagon bittills ide gjort fiy möda med att de ligen uppmäta 
och upptedua den mjölk, om från Iadugarden erbållvå, doc 
bar fig Gillet befant att tur finnas inom diftvittet hwilta 
bögita affaftning pr dygn uppgar fill 4 fannor. 

Skogshandtrringen fertrar t del närmajfte att wara jå 
dan den under de nåftföregående Aron matt. Betydtiga ut 
ftämplingar of ffog & fawal froni ublnänningar fom enffildta 
områden hafwa äfven detta År egt rum, oc) ebuva de för 
tjenfter buggning och fra njorsling till flottled af de tråd jum 
utitamplats, + förbållande till dylifa nen andra jodnar of 
länet, bär äro mydet medelmattige, utgöra bod defamnur för 
närmwarande imvänarnes inom Gjillets diltritt: förnämita och 

för många — enda umiomjtfälla.  Öwad de ofta öhverkla 
ade oloflige Ifogsaftverkningarne beträffar, hoppas man att 
edan mwederbörande mumera bejlutat onyttiggöra allt Awerkadt 
tvämwirke fom ej inlöjes efter ett af revierförmwaltaren beftämdt 
nöjattigt pris, jådane hädanefter förla blifwa mer och mer 
älliporda, måbända — omöjliga. Nagot jägmwert finnes tj 
mont Gillets biftrikt. 

De binävingar jum bår idfad äro få od) föga lönande. 
Yinodlingen bar bittills ej mwunnit någon utjträdning, ehuru 
nagra få förjöof devmed gjorts. Oqentliga ucjafen till detta 
beflagliga förbållande år efwvifwelaftigt den, att unvänarne 
Jafna all fönnedom om linets lyrning och beredningsjätt; men 
att lin of avd qvalite inom Gjilletö diftrikt wårer, derom bar 
undertednad genom gjorda förjöf mwuwnrit mill mwitbet. 

 Fiffet fom utgör den allmännajt od) Hitigaft idkade bi 
näring, bar under äretå lopp warit föga gifvande. En och 


[0 


annan filtidtande nybyggare har mål, utom nödig husbeboför 
fit, äfven funnat aftåta något deraf till affalu, men flertalet 
var ide ens fångat juE för eget bebof j : 

Larfiffet i Lule elfvarnue, förr få givande, och för de wi 
deja mwattendrag boende benmwnsegare em wigtig inf m/tfäl 
par nåftan belt och hållet uppbört af orfaf, att denna ff nu 
nera till fförjta delen uppfångad tunnan ban hinner ben honom 
f naturen amvilta fefplats, Lule elf. Manne wid få fatt 
mftändigbet det ej were allmännyttigt och för larynglets för 
fofran gagneligt, att larfiffeidkarne a Lule elf, fran vd) med 
jtärgården uppföre, ja längt laren för naturbinder fan fram 
tränga, i lifbet med tlarfifteidfarne inom IWJefterbottend län 
iladed att ett dygn i wedan bereda laren fet pajage genom 
deras kfafdhenor vd) pator? La 

Slöjdalfter äro fälljpurda inom Gillets diftrikt. De be 
tå förnämligaft uti vep, förfärdigade al grantagor, forgar, |. 
ft. farfar (filfbäringåktär), förputtor, inöffidor och Enifftaft af 
renborn m. fl. imåjafer, Wwvilta fparjamt tilverfaå oc fällan 
utbjudad till affalu. KE | MN 

Anven bär bar under feduafte decenniet bågen för injätt 
ningar i jparbant af penningebefparingar wafnat, fömwål bland 
nybyggare jom lappar, vd) det will lynad, fom föutlle en ftörre 
urtanta för framtiden mer vd) mer mwinna initeg hv befolk: 
ningen bärftådes — ett folk, jom. förut endaft lefwat för da 
em efter ffrinlagt famlade jilfwerjpecier. 

Underwisningen bedrifwes i om flyttbar fottftola od) 2:ne 
måbarnffolor, falta ffolan i Owidjot och Misfioni ffulan I 
tattisudden. Uti Owitjodsjtolan atnjuter jer od i Mat: 
tiöuddeng Misftonsjfola tolf barn af tappifa föräldrar, fri 
underwisning, busrum, foft oc) fullftändig betlädnad. 

Lapparne bhbafwa under Arets lopp wäl ide haft ortat till 
flagan öfver Fent venbete, hemföteljer ar vofdjur eller cpides 
mier bland renboffapen, men under folfningstiden wid Mlutet 
f Maj månad, inträffade i fjällen ett jå fruttanswärdt fnös 
dd) unwväder att nyfödda Ffalpwar i ftor mängd omfommo 
=SÅ bände t. er. wid weftra ändan af UWtiwis-fjället, der 2:ne 
bland de rifafte Sirkastapparne walt fin lägerplats, att ågarne 
till den der betande talrika renbjorden, morgenen efter den 
gräsliga owåderSnatten, funnv och väfnade ömmer Dundra falf: 
mar fom ljutit döden genom förfrySning Att om ftor mångd 
falfwar blifwit begrafna under jnön oc) fåledes ej fommit med 
I räkningen, taga lapparne för gifwet, oc) hade uvwädret längre 
rortfarit ffulle troligen hela årSafweln af falfwar för dem gått 
rötlerad.  Olydfan har dock lytligtwis ide i lika bög grad 


3 


66 


drabbat alla tappar, och det finnes till och med fådane, fom 
bafwa orjaf att glädja fig ät en falrif renohvel Slynnerbet 
är detta förhållande blaud ffogstapparne. 


Från Öftver-Torue Gille. 


Aj br Difvdnenten A. Mäter. 


FI enlighet ned föreffrift n uti 10. $ of reglementet för 
NRercbottens Läns Husbällningsfällffap nt Gireulär-brefiv 


af den 2 dennes, far jag jälom erdförande uti Ofwer- Torn 
Gille wördjamt afgifwa berätteljon vm förballanden jom är 
anmärfnöngåmwärda och Kgga inom Hushalluings-fällffapets om 
rade, unt ja godt fig göra liter befivara de fragor om är 
nämnde Givrfulär i den ordning fragvrna der 


uppitällda uti 
förekomma. 

1:o.  Nörande jordvrntkets tilftånd och affaftning m. m 
får jag upplyja ott jordbrufet inom Gillet i allmänbhet fö 
fe pa enahanda fått jom förnt: nemt. att allmvgen m 
I undantag, utan onnverling bejå fin fer med forn. Som 
betydliga ladugardar finnas oc) äfwen artificiell gödfel bercde 
a är henumansbrutaren uti tillfälle att bwart tredje Ar, vd 
Itundgm oftare der mager jordmån få p ifordrar, begödsta aktern. 

Aterbrutsvedffapen, jom bär begagnas äro f. fo mwållt 
pinnbharf, femfloabl, jucmenjalra eller finuplogen. Den jer 
nare begaguas endaft på jorduin der ogras är benäget att 
vota fig. NRullharfwen finnes mi mera på flere ftällen, äfven 
fäningsmaffiner. 

Stvenet, octens hufwudatjäde affaftade fiftliden jommar 
öcte Fornet, MNåg fom odlas uti mindee mån 10:de, amt Po 
tatiö 12:te fornet. 

Nägra nyodlingar of betydenhet under perioden bafwa cj 
förefommit, antagligen af anledning att laga ffifte inom alla 
byalag nu pågår, man bör dvd buppas, att odlingarne ifola 
taga ökad fart, ja jnart ffiftet bunnit afflutas. 

Pabörjad dikning af fanta trält invid Pello, Suvkfengi 
och Fänkisjärwis byars inägor bafwa blifvit under jomnarn 
fortfatt men ej på något af desta frållen afflutade. 

Angömarken beftår för det mejta af från fog uppröjda 
bacfar, flada myror, elfftränder famt bolmar od uppgrund 
ningar uti Torneå elf. De jednare öpverfwänmas Arligen 
ar flobwattnet oc utan att behöfwa någon ffötjel, lemnade 
betydlig affaftning och det enda arbete jom beböfwes för wärt 


| 


67 


ligbetens bibehållande & den förjtnäninda Ängesmarten år att 
afrödja. de buffar och telningar fom tid efter annan upprinna 

Gjenonr afditning till äng förädlade träftftränder finnes och 
inom Gillet, af Nwvilta jag i främfta rummet anfer mig böra 
nämna em infjö, jom falla Orea järmwt. Dilningen af denna 
injö ar werbjtäld genom Landsfiftalen B radabl, Handlanden 
p. Iman om. fl oc) mar allmänna tron då aftappningsar 
betet började att ingenting dermed ffulle Mwiunad, men detta 
miftroende har mi måjt wmwifa, fedan från den dråsbärand 
delen af lägenbeten, fiftl. fommar jfördats omfring 30 fofo 
der och antages med fäferhet att detta belvpp fontmer att för 
dubblas då hela lägenheten bunnit taga griåwärt. 

2:0.  Ladugarden vd) buftapsffötjeln: 

Utfodringsjättet är på de flefta ftällen jäfom hittils med 

warmt watten och böets fofning vd) bötning. En oc) annan 
bar gjort förjöf med fallwattens utfodring, men devwid fom- 
nit till den erfarenhet. att betydligt mera foder åtgår, famt 
att, bwad fom blifwit tila bergadt, ide humat till utfodring 
amvändas, bwadan flere af dem atertagit det förra utfodrings- 
jättet. 
j Högft få af allmogen befatta fig med bhåftafwelu. Rö 
diaa hältar införas från Finland, änvenja har fårafweln bit- 
till$ bedvifwits med föga emjorg, bwaraf fommer att fårrac 
cen bhärftädes är of fämre bejftaffenbet. Landsfiffal Bergdabl 
bar dec me infört en bättre fårrace och har denna vace redan 
börjat jprida fig nom Gillet. Medelaffaftningen i fmör af 
fwvarje fo räknad med fjäkerhet till 3 /, Viöp. och den bögfta 
aftaftningen af 6 Lidp. Mjölkhandteringen bedrifwed lifalom 
förr nemt. medelft mjölkens ftannande och jyrande, bwarefter 
gråddan tjärnas fill jmör vd) den jura mjölfen amväåndes till 
busbället. Wi Hietaniemi förjamling bar ett of Hushallnings- 
jällffapet underftödt mejeri någon tid warit i gång, men bdel- 
tagarena uti detjannua bafwa dermed upphört, fedan de erfa= 
vit att det ide warit winftgifwande. i 

30. Skvgshandteringen; någon förändring uti denjame 
ma föreftunes ite. Inom Gillet finnes tre iagar, bwaraf en, 
Hållfors, ej bedrifwits vd) tillwerEningen imvid Etforf mwarit 
obetydlig ed) endaft jysjeliatt några få arbetare. 

AW Swanftetr hafwa 42 arbetare, qwinnor od) barn 
inberåkuade, baft fysteljättning vd) utfomfjt. De flefta af dem 
äro bojatta wi werket, funt hafwa aferland til forn= och poz 
tatisutjäde famt ängesflag till minft en fo. Ägarena hafwa 
neml. gipvit tilliftand och uppmanat arbetarena att uppfada 
jerd och odla äng a de widftrvädta och lättadlade marker, jom 


68 


lyda unnder werfet mot wilfor att i fem ar bhafwa Den up, 
udlade jorden avrendefritt od) federmera met ev årlig måttlig 
afgift brufa denjamma. — Affallet wid fagen fåljes mot det låga 
peijet af 10 öre pr lof; fill fringliggande byar, jamt lemna 
gratis till de  mertets marE boende torpare ec) arbetare oc 
bwilfa äro förbjudna att utan ferffildt tilljftänd till bränsl 
amvända något annat, men on ftor del majte det jäjom cj 
affättlig uppbrännag, da man fer den ved, Jom allmogen m 
. använda fill brånäle, weed, fom utgöres al maart nog til 
lagtimmer dugliga trän, få är det i anning jorgligt, att ja 
mycet jom dertill wore werkligt tjenligt fall onyttiggöras til 
följe af briftande affättning. 

40. Binäringar inom Gillet äro bufwudjafligen fågtim 
mers apvertning oc) tjärubränning. Linvdlingen har ännu 
idfe gjort några ftora framfteg att det en$ förtjenar berättas: 
förjöf gjordes dermed wi Turtula förlidet är od) har efter 
följts i Juvkjengi och Pello byar. 

Sifet efter lar är en bufwvudjatlig infomft inom Gillet 
Detta fiffe utöfwas meft uti utjlagna pator medeljt folfning 
Gifta jommaren antager jag, aft larfångften uppgått till mint 
250 fumer. — Sköjdalfter frambringas” här 1 obetydlig mon 
till affalu. Pottaftetilhverkning har och på jenare tider aftagit. 

Sw. För odling af åker och afdibning af fanta trakter 
bahwa Landsfiffalen C. M. Bergdahl och Kyrkowärden I. P. 
WBälimaa utmärkt fig. Den förre har under den tid ban in 
nebaft bemmansbruf i NRuffula upptagit fer tunland äter af 
ftenbunden mark, oc) åtta tuntand mull och dyjord jamtwert 
Itällt afdifning af flere tuntand jumpig marE och aftappning 
af flera injjöar, bmitta alla blifwa gräsgifmande. Den jenare 
eller FJ. P. MBWBåltman har upptagit flera tuntand åker af ften- 
bunden mar och bufwudjakligalt genomfört afdifning af en 
förre myrtrakt, fom gränfar intill Sojwakyllå by; Han är 
derjemte bewandrad uti förfärdigandet af goda åferplogar. 

ö:o. Någon jordbruksfond finnes ide inom Gillet få- 
ivtda ej dertill fan väfnas on under mifmwärtäret 1867 be- 
Iparad fjumma aj frivilliga gåfwomedet, för bwilfa vedawis- 
ning årligen till Landstinget injändes vd) några premier hafwa 
inte blifwit utdelade förutom en filjwverbågare fom Hnshånl- 
ningéå-fällftapet för flera år fedan förärat bonden Sjat Hens 
viksjon Grki i NRiemis för odlingöflit. 

00 vd 8&v. En jparbant är inrättad inom focfnen, 
biwilken inrättning fynts medföra god mwerfon. Fnom Gillet 
finnes trenne fafta follffolor och tre J.E Ambulatoriffa ffolor, 
men detta motiwarar ej bebofwet uti om jå widfträdt joden 


69 


jom denna; hwadan önfeeligt wore att ar faft ffola invätta= 
ded i Turtula, der och ett bönhus finnes3 uppfördt; Olifwande 
tävaren uti doma ffola ffulle utom ivflandet med barnaun- 
devwisning fäwåil på Pvenffa jom på finjfa Jprätet, förrätta 
qudstjenft uti bönehujet bwarje Söndag Sör närvarande 
bo delå uti Turtulo, deld i granffapet deromfring öfver 20 
barn, fom hafva frenffan till modersmål och inom få år 
tomma 1 ffoläldern och bwilfa ej fnuna fomma ti åtnju 
tande af någon undevwisning, enär det blifwer alltför foft- 
jämt för föräldrarne att nedjända barnen till fafta ffotan 
i MRatarengi oc) den ambulatorifta ffolläraren, jom några 
wedfor af aret håller ffola i Turtula och tratten deromfring 
endajt fan undevwija på finffa. Sunde i enl. med den mo 
tion Herr Kyrkoherden I. A. Gnalund ingaf till jift hållna 
vandsturg, den förbättringen i fottjfolemnderwisningen ernås, 
att handaNlöjd blef upptagen bland foltffolornas öjningsäme 
nen, är jag förwisjad om att mycket gudt wumnes Äfven för 
de förjamlingar bwaraf Ofwer-Torne Hushällningssgille utgöres. 


Från Pajala Gille. 
Aj Or Brukspatrou €. I. Solberg.) 

Wintern fom från början på året warit blidare, onumwers 
lande med ofta påfommande Yyrmwåder oc) nöfall brarigenom 
fog och andra Ejörstor förhvårades blef bärdare på wiren 
och tilltog med häftig föld i flutet af Mard vd) April ES 
der ftundom ända till: 32" Geljtus. De falla SEA r 
bläft fortforo långt in i Maj manad, och i danne 0 e 
warit gagneliga för alla Fjörstorg werfftällande barn be ma 
vit ffadliga för jordbrukets påbörjande, bwarigenom be [SR 
mömasjorna  endaft fängjomt bortjmälte i brift på regn ov ) 
warm nft, bwilket förhindrade mwarjadden vd) Near BUR 
uppifjutas 1 '/, wecda fednare fun wanligt, vd) wero Sn de 
afrar fom blifvit beftrödda med fohiftybb vd) affa June 
för wårjädden, hwaremot andra åfrar betädtes af jnö. N 
vattadt måjte de förra bearbetas till en början för ON 
bwilfen ej funde båbörjas förrän den 28 Maj och we va 
ftåld den 6 Juni. Erfarenheten bar (Porr Aero för - 
dig jådd & demna ort fällan jordbrufaren RDR ARG 
men genom fentida faning har ofta SV reae CE rn 
igenom att fåden ej hunnit få behörig mognad UR a 
froftnätterna intväffat. Efter warjädden fortfor tufte 


70 


wara fall med vafbrutna nvrdoftliga windar, ud ibålland, 
torfa till Suli månads början; Det war antagligt att Pege 
fationen under fadan mäderkek ftulle göra föga Iramfteg, I. 
bade wi midjoniumar nåftan fngen blomma på marfen, ätrvarn 
quinade och genom den otjenliga wäderleken började gräsma 
ffen att bärja, bwadan utjigterna för någon fförd få mwäl a 
läd fom gras more ganjfa mörka till den 3 Juli, bwarefter 
regi od) mwärme inträdde. 3 Angufti månad föll vunigt regn 
dock utan nagen biunerlig ftarE wärme vd) till följe of d 
nulbra nätterna inträffade ingen Froft jom gjorde någen an 
märEningsmärd ffada a grödan innan utgängen af MAuguiti, 
oc) då mworo alla åfrar afmejade; $ anjeeude til froftens ute 
blifwande t Auqufti mognade fornet till bufwudjaktig del jom 
ar ortens bufwudjäde, duc måfte det i tyngre jord ffäras grönt 
F anjeende till den framftridna Arstiden. Nag, bwaraf odlas 
ubetydtigt funde ej till följe af den mifgynnande mwåderlekfen 
från mwåren bringa til mognad, utan förblef jmämwärt. 5 
allmänbet får man antaga att fädes-affaftningen inom fod 
nen utfallit öfmer medelmättan, är till bufwudjatklig det full 
nogen vd) fröbar, undantagandes I nägra byar, der afern wa 
vit tjodare och af regn nerflagen, ä bwilta frällen földen flåct 
tals gjort ffada. 
Höfförden bar befunnits mara öfwer medelmåttan. Den 
falla och torra måderlefen i Juni månad med åtföljande grås- 
maj, mwerkade menligt på böaffaftningen, dvd torde ej någon 
förre foderbrift wara att befara för ortens befolkning. 
Foderwärter oM rotfrutter. Bland beöla odlad förnäm 
Lligaft potatis bware affaftning är medelmåttig. Potatiskalen 
föadades wäl ice af froften under Wwertpertoden, men till följe 
af den djupa frö fom föll medium af September till den 
mycdenhet att den mäfte med floflar bortföras från fältet, 
bwvarpå föld inträffade, frös någon del af denna Wwert I fjorden 
Skogseldar bafwa wislferligen härjat några ffogstratkter 
men Jemnföreljewis till ringa del mot föregående är. 
Odlingsföretag af nagon ftörre utfträduing ha ide egt 
rum, Dwartill den påbörjade afvittrvingen möjligen lagt binder 
I MWwagen, doc jyurs mera håg enad at afdifningen på odlade 
fält. I Aterbruföredfeapen har ingen nännmiwård förändring 
tfragafomnit, då man unbantager att en od) annan jordbru- 
fare lagt jig till rultbarf. 
— Binäringar: äro förädling af fogsprodufter, dels til 
tjära oc) pottafta ed) dels till bjelfar och fågtinuner. Det 
lednare lewereras Hill Stengis och) Swanftens lägwerf, af brwitta 
det förra är beläget inom detta Onushålld-gille, bwareft äre 


71 


ftälda från 20, till vd) med 100 perioner, med fågens drift, 
nä oc) brädflottningar wisja tider af året. AT 
S Smörproduktionen är för allmogen en gud u on 
då landtbrufaren erhåller wid hemmet 0 : I | I 
roll | db etta & ) 

S 3 är under Senqis martnad beta 7 
mwilfet pud är unde | eten Ge fe 
örbkättrad tladnaardsffötfel har munni ön | 
bär sr 3 afteend mörberedningen följes de gaml 

ia allmogen. I afteende a 1 örbere / 8 
Pe men ä många ftällen berede ett ntm SR Ugn 
- Lin odlad ide, dvd är linvdting of rag yåfal 

iöni i öv 5 odlingsjättet. 

C devwisnug fafnad om vätta odling RR k 
"a 3 Gusflöjd B befulfningen inom et dd 

; | l örfärdia $ 0 vlatr, Iv 
inTränter fig eudaft Hill förfärdigande af bord, tolar, 
och infränter fig eu SE ART KRA 
fjor, dragtiftor, tvädfärl etc. af a od) esbatfal 
gar, feffor, dragtiftor, tråd ES tiflottate 
i ifwen betjade; bdesja artiftar förfärdig 
enbet, äfven betjade; desja < | 2 ke 
We från födra fotnarne Al RE RR Nr saa 
gare Henridsjon i Täränd | bdeles 

8 att hemmansegaren Henriksjo Färändd I i; 
fticlig i kila jorters finare, polerade at a 

; äfwenfom i förfärdigande äggur, al 
je om metall, äfvenfonv i fi vfärdi SES 
välta perjedlar en del äro prisbelönta AG UASARer 
Götheborg, fpimrodar förfärdigas af öga I i Rag 
jon Swart i Pajala by och fjaljag äfven deraf 
jande fodfnar. | v pj k ER 
PT öbltftolan: Ordinarie lärare är anftäld förste 
i Pajala by. Denna ffola har FR SR Ag und ; 
lifajom atffiliga fma barnffolor å ipridda HAN RR LAG 

Lapparues wiftande inom fodnen. ve oder Kl 
lappar fom- uppebålla fig med fina ara ss ÄR 
ide obetydligt antal relnar, under EES RR GR re 
wärdas ej behörigen af lapparne, bwadan IE FS 0 
tillffyndas ftor förluft & fina Ängar SES = ER Si 
förftörda af renarne dels genom åtning och dele 3 Sm 
ning. Det är en magtpaliggande jat, och ra nea 
i detta offitf fan gerna ide äftadfonunas Fn akt biailka 
lapparne måtte tillhallas att ej re e gu 5 
blifwit till relubeteöland för dem utftatade. 


Från Arjeplogs fa 
d ; ev B, Th. Binmntberg.) 
(Af hr Kyrkoherden P, T i; g 
i f Sör ings-utffottetå Civtular 
DÅ jag, med ledning af Sövwaltnings in våg Ae 
den 22 December 1871, härmed har äran ti AE rg 
bällnings-fällffapet i MNRorrbottens län aofgifiva 


4 


12 


telle för Arjeplougs Hushålls gille under det flydda året 187 
Ia är det nig glädjande att från denna fjellorct vattadt : 
dens opulljftåndiga brufningsfätt, äfven i är få Omfärnnilr 
nägorlunda fförd, eburu ep att i qvalitet jemförg med det för 
gAende irets det will Jaga 1870 års affojftning. 
za Lo, Sordbrufket. Sedan under 1S71 ärvs 3 förfta må 
nader fagtinmerbuggningen blifvit undangjord till följt ; 
mwerkitälda utftåmplirgar, och gödfelutförningen å Afrar än / 
lar förjigaätt i April, war förra hälften ar Maj fortfarand 
fall oc) Hara då ämm nult förbara I Arjeplog men eft 
medlet af Maj minffades den Eyliga mwäderleten "få att ma 
den 25 Maj fit börja föra plogen (den de bär falla iw It 
4 törtade fandakrar, wilkfa den 27 Maj bejäddes M n d 
öfriga fornjädden od) potatisjättningen å tnnjord Wwerfjtäldes 
er före än i medan från vd) med den 5 till och med den 10 
SW, under bwilkfen wedad dagar Celii thermometer wiyjad 
nellan 1 vd) 17 graders mwärme. Under hela Juni TEN 
war under vc) efter Jänngen en för ärswärten ihållande torka 
NU att af brift på regn både aker och ång wärte atta Mer 
under förra hälften af Juli blef Gudi lof en för drsmwärten 
dynan mwädeelef, ja att genont onuverlande mårme och wät 
Ita [ ide äfer och äng tilltog i frudighet.  Deremot blef ITder 
Jednare hälften af Fullt en allt för mydet reamg och) för hi 
berguingen binderjam waderlef,  Dwittet reguijufa mwåderlefs 
NE wifabe fe NO förra balfiwanr af Augufti, men 
-. SPIS luljade jig doch ännu derunder inga Eyliga nätter. 
me Eg ggentliga fallnatt inträffade ej öron mellan 
allenalt rg Y Melba men dod ide bellev då hvårare än att 
HR Fe vå aden enverjtuppå Pvartnade a froftömmar: 
; faoftfln LE Iwvartnade äfwen Iedermera potatisbladen 
el NN vemman om natten mellan den 25 oc) 29 Aunguiti. 
2 ve lednare hälft af Augujti månad war och en vjta- 
I et, Jem förjwvårade wallböbergniugen od) den mi a 
landäfrar allmänt begymnande fförden, utom fifta dagarne d 
bet började blifwa ctt jemnare och waraftisare up, hålls år, 
NE fs och fförden & alla ixom. Coumpipren bn 
andalrar, afflutadeå den filta Augufti. Under förra Hällton 
af September månad war hugt och water 4 Ka AR 
öre Fu nat od) mwadert mwäder, under det 
ine den 'u Ccylember då mod sÖ Ed fallboxdades; -S 
fanlit nordweftftorm begyute dh bo SSUPpfAgntngen em oc 
Så | : i oc) böll ut en bel weda få mwål 
motern föll Hille TS bwarunder jorden jnöbetädtes fun ther 
Börs y tofepuntten. —Potatisffalkarne affröfo nu åf 
på alla de lägenbeter, der man ej ännu medbumnit att 


(6 


uppgräfiva landen, liffom vd de öfwerft i nuten tagande po 

täterna. Natten emellan den 22 od) 23 September war ve 

dan 4 grader fallt, men rotfrufterne weoro nu allmänt tag 
ehuru af den fifta froften mer oc) mindre föadade. Stornftör- 
den anled derföre inom Arjeplogs-gillet för är 1871 mwara 
medelmattig, men potatisaftaftningen under medelmåttan. 

Högft fr nyodlingar hafwa under det annana aret på 
börjats. 

Några förändringar I brukningsföttet hafwa ej inträffat. 
Hilningar bafwa werkftälts der det anfetts meft behöfligt. 
Angömarkens beffaffenhet är i Arjeplogs gille jä fmwag, 

att myrer till 2 a 3 är måte tvädad, för ott funna ega ett 

furtfarande beftånd. 
Inga nya vedffaper Hafwa till begaguande införts eller 


uppfunnits. 

2:0. Ladugården och bofftapsffötfeln. Under fednare 
bälften of Juli och i näftan hela Augufti förjwårade den ofta 
biga mwådeclefen den då allmänt pågående böbergningen. Grönt 
hö blef deriqenom 1871 års fommare en ganffa falljynt wara, 
då det mar näftan alldele$ omöjligt att Inberga det ringaft 
utan mer eller nriudre vegu. På ett och annat ftälle börjad: 
till och med gvälet att ruttna på ftrå. Af det mycdna teg 
nandet frodades och putatifen mera & blaftern än frukten. Höet 
af alla forter vd) halmaftaftningen, ehuru till fin qvalite fra- 
dad af requ, fan dock till ffrindtal vd) tyngd få anfjeå medel 
måttia.  Utfodringsfättet är vförändradt. 

Streaturens rofer ärv inlhemfta. Medelaffaftningen af 
en fo är 1'/, fanna mjölk om dagen, och högfta affaftningen 
då fon är nyburen är 3 fannor om dag. 

3. Skogshandteringen är oförändrad. Infoctnes wat: 
tufågar finnas ide I Arjeplog, utan endaft hbandjägar för 
busbehof. Antalet perfoner, iom med någon PNags ffogshand 
tering äro fysjeljatte fan ungefärligen mwara 80. 

40. Binäöringar i Arjeplog äro fiffe och limfokning 
af rehubhovn. 

20. Att angifwa perfoner, jJom i ena eller andra nä 
tingSgrenen utmärkt fig, förde mwara urddligt ä en ort, der 
bwar oc) en egqenfärt tyds wara nog ffitlig Ijin fak, och eme 
dan ett jadant angifhvande ffulle blott wäcda mångad afund. 

6:o. Inom Arjeplogs gille hafwa aldrig några jord: 


buuföpvemier utdelats. 


7:0. Arjeplogs fambhälle har 5 frollärare, 2 för fveufta 


vd) 3 för lappffa barn. 


74 


80. MNigra förflag til förbättringar i ena oller andra 


viftningen äre ej me madta. Å 

jeondet "warit för Derad nttorp ivcligt, att rejntetjdtt 
Haft Irpparns uebjockar AS ÄN fo 
afgålt: od alv 7 bönverente gåt KN Evas 
ära inter för de twå filta åren, 1870 och 1871 erlagt fine 


RRefeberättelje. 


Till Kongl. Hushållnings-fällffapet i Lule, 


Efter af Husbållningsfälljffapet mig bewiljadt ftipens 
dinm för att bejöfa GSlöjdutftällningen i Stocholm och det 
13:e allmänna Landtbrufsmötet i Göt burg, anträddes rejan 
den 22 filtlidne Juli oc) får jag nu aofgipva deröfwer föl 
jande wördlamma beråttelje: 

Emedan de olifa alfter jom funnos mid utftällningen i 
GStotholm ide fjafnades på Landtbrufsmötet i Göteborg, torde 
det mara öfwerflödigt att nänma något om def olifa föremål 

Landtbrufsmötet i Göteborg mar Ii janning ftorartadt, 
men det är emöjligt för mig att bedömma vd beftämma 
bwad fom af de 1000:tal8 olifa föremålen funde wara nyt 
tigaft att tillämpa oc) införa till begagnande i Norrbotten. 

Faq fäftade ftor uppmärkjambhet pa de jordbruföredffap 
jom word utftällda, i fynnerhet plogar; men jom jag ej war 
i tillfälle att je dem begagnad, wet jag ide huru omvändbar 
bwar och en fonftruftion fon mara.  GSfter min uppfattning 
torde en plog från Ofwerrwms bruk med dubbel åå mara 
ändamålsenlig för plöjning af gråsmwall jamt tuhwvig och 
ojemn maart; äfven en få fallad mullhorf med mwändffinvor, 
efter ny modell, förfärdigad wid fanuma mwertjtad, torde blifwa 
till ftor nytta i fynnerhet mid ftörre jordbruk. En ftor mängd 
andea redffaper förefommoe äfven, men jag anfåg dem för 
dyra och de fordra alltid 2:mne dragare, Ywarföre de ej äro 
ndamäåldenliga för mindre jordbrut jåjom i MRorrbotten. 

Af tröffwerk företommo olika ftortefar och fonftruttioner 
Priferna woro från 300 till 3,000 rdr; de arbetade dels med 
Anga och dela med bäftfraft, men i betrattande af de höga 
priferna, jemnförda med de prifer & tröffwert jom bär i orten 
tillwerfag, neml. högft 100 rdr och dragas af en häft, fan 
jag för ingen del vefonunendera de förra, båljt jom de, efter 
den dragkraft fom ercfordrvades, ide arbetade jå wäl jom de 
Jeduare. d 

Af hornboffap förekom en ftor månad olita rafer, famt 
Hera granna exemplar, enfom gödda för utftållningen. Onjt= 
mäårdt wore om de ftora rajerna funna här i orten allmän 
nare införas och bibehållas, få wäl för mjölf fom föttaffaft- 
ning, men huru desja rafer ffola funna bibehållag, dels till 


76 


följd af Flimatiffa förballanden, delå af den här orten wa 
liga wintevutfodringen, fom för det mefta beftär”af illoget D; 
od) balm, jamt då jonmarbete frall tagas dä jumpiga my 8 


och magra beraland, fon jag omöjligen förftå i 
1 d aland, fan jag f 4. Som ) 
a a 8 vlifa RS marit en längre tid UUärne STA 
än, torde ide perjoner fatuas, bwilfa | ; De 
SR SN Ae funna fenura upphy 
Beträffande häftroferna anfer jag dem ras j i 
JG ! I den rad Ny 
orten förefonumer, em den bliifiwer wäl HFöRdL ae 
ganjfa bärdig och lag wet ej, buvwvida de wid utftällningen 
Hepnirige funde wara af bättre beffaffenbet & 
Men bwad jag bälft will göra Hushåll ing5-fållfe 
| gera Hushallnings-fålffape 
uppmåxtjant pa, är det fwinrafen, emedan vägde 
att jomföra med den jag hade tillfälle att je Jå wäl på ut 
ftällningen i Göteborg, fom under wågen I ÖOfter= vd) Bejter- 
götland, och enligt de upplysningar jag erhöll, är jag fullt 
Flag - Så det SVEIN Dwarfen mer eller bättr 
oda för de tenare ehuru de funna amn j tajt: 
eng e Tunna gifva nåra dubbel aftaft 
- RT re es va de föjdalfter fom wid Landt 
Svett Töremtjades är utom området för en f orättelje 
bi ER I ör en fort Derättelje 
AR a Dl 4 nämna nagra jom meft fåftade min UD 
RN AR igen: En enfel melfanif för dragningskraft wid 
k gr a Rp invättning för flädnangling 
för. e bucsball, bwilfa jag anjäg ändamålsenliga -K 3 
E. Ifjamma, Änvenlonm en inrättning fr SYRA. nga ar 
till tädfdikning. A SE 
Ae rer att allmogen, hälft den fattigare 
Pe z och med tattighjon, funna få fånnedom om 
vd) ätidand tig rs TD burn många mwadctra 
s ovemimalsenliga: Tafer fom finna Hillwerlog ar te hs 
raunnen, för det mefta af jadant É j ET a 
; n, fö adant folk jom ide år 
hafnad för jordbruket, emed i lan RA 
fnabyförg tet, an qwimor od) barn i ar tede 
la fear tl amvändas. Sön fånde är och 
era. tillfällen Dlifwit diskuteradt är hus; är i 
seder SMILE ] » AM huöfliten hår 
a RE 2 wara, utan behöfwer förbättring 2 
[ er ectja med den mwärde talaren wi iftione, ön ter 
a (JA NED CDG 20; fal vid fiftlidne "XS 
ggn Hushållnings-fällffapet PA a 
Re ) få lära fin friftendom äfven få lära arbeta” 
> byen fa EV det majte börjas från famhällets rot. 
MMÄRGS an erbandtagande fattigmwird ffall fluttigen under: 
grå ambhället. Neder-Lule, Awa den 25 Dt 1871 9 


L.A. Holmftvöm. 


Annonjer. 


ee följd af den utwvecling, fom den femiffa fabrifsinduftrien 
4 tagit under de fenare åren, jamt den mångd produkter 
af olifa Hag, Dwitfa fommit i vöreljen, framftår alltmer bes 
hofwet af en anftalt, der underjöfningar of i handelu före 
fommande mwarer utföras och förfragningar tänmen, hörande 
till desja Induftrigrenar, befwaras.  Dylifa anftalter hafwa 
flerftådes i utlandet nppftått och der wijat fig wara af fort 
gagn för induftrien, oc då man med ffäl forde fnnna an: 
taga, att älven härftådes tiden är iune för ett Dylift före 
tag, bar wndertednad, efter flera års mertjamhet fåfom femift 
wid Sweriqeå Geologiffa underiöfning, jamt efter i uttandet, 
för winnande af praftifta infigter, företagna reor, beflutat, 
att till allmänhetens tjenft från od) med den I Mars tune 
warande är i Stofholm, Drottninggatan 44, öppna en 


Kemifkft-TekLnifkf Byra 

för underiöfning of våmaterioler, malmer m. nu; för under 
jöfning och bearbetning af torfmosfar; för anläggning af 
cofeg-werf m. nu; Dwarjemte byrin ffall göra till fin utgift 
att tillhandagå allmänheten med utförande af förjök, famt 
meddelanden och upplysningar i frågor, tillhörande den fe 
mijtt-tefniffa indufteien a 

Då jag lälede$ härmed erbjuder min tjonft på ett til 
följe af ämnet8 natur widjträdt område, får jag på jamma 
gång nämna, att jag lyckats förfäfra mig om biträde af flere 
fatfunniga perjoner, läwäl här fom i utlandet, bwilfa tonvat 
att med fina funffaper och fitt arbete medwerka till uppfvl: 
lande af byråns åtagande. AT 

Slutligen tillåter jag mig nänna, att jag till ifråga 
warande företags utförande erhållit "en uppmuntrande tills 
ftyrfan af: Profesjorn t Medicinff och Fyftvlogift Kemi wid 
Upjala Univerfitet D:r A. Almén; Kongl. Landtbenktöafades 
mien8 Agriculturkemift, Profesjoru Dr EC. € Bergftrand; 
Profesjoru i Semi wid Lunds univerfitet, D:v CW: Bloms 
ftrand; Föreftåndaren för Bergsffelan, Profesjor B. Caaerb; 
Profesforu i Kemi och Kemift Tefnologi wid Kongl. Tekno 


18 


logiffa Inftitutet, D:r F. 2. CE 

c Hultet, Ox 5 LX Cfman jamt Gheto & 

ge Geologiffa underiöfning, Proftöfacn OA i 
lärmare undervättelje om foftnader, a RS 

nt. om. lemnas alla lödnedagar ff. 10—3 


Lö REST g " 
Förfrågningar per bolto befiwaras med vltgaende 


2A Berner Cronqwift, 
| Civil-Ingeniör. 
Adrep: Drottninggatan 44 


cn länets jordbrnfareg lynnertiga uppmårkfanmbet anför 
å | Tora 
Avehenins utgifna 


bär nedan följande af berr nr 
mwårdefulla arbe ee 
Handbok i Swenffa Jordbruket 
| wen| vuket, tve de 
pen 90 träjnitt, of I Arrhenius. rial - 
YLandtbrufs=Akadenmiens ftora medalj i . 
Pris 10 Nor IQmt. : 
S a RE AE a 
Börfta delen: Skratta OÅ 3 Urbening och GA. Gindquift 
NA elen: Sordbrufölårans hufwudgrunder r 
delen USA vg icdenting. Pris 2 Rdr 25 Se fdr 
are UND UTG ENTTELIS hub or, DI he 
nmutt, af CA Lindqwijt. ra Rör Rint 7 St dn 
Handbok i Husdjursffötfeln, af G. IN 


elav i ett band 
belönt med Stongl 
Julbd. Ändra upplagan 


oc Bndb , dj DIN iöfte 
Tesjur mid Betertnär-intitutet tt Sto fr RR 


talvifa träjnitt. Pris 2 Mor | ER 
De aollmä - 
djursafweln äl | jön ue: 
2 £ mt. 
En. Pris 40 öre. 
! lärflild tillämpning på Sweriqe 
Me A Med en farta, hva 
S jo Rdr Rut. 
Ava föredrag af Sh. Me. 
Eek aud 3 Mor Nmt. ; 
lingöfteift, ; yfeta af Jör. Ström. Tä 
SIG oja ÄnNS Hus ingqs-jå 
Fn a äre en ffogäfartn. — Pri8 HÅ SEEK 
N e lamlade ffrifter i Lor shållninge 
af & Unbining ffrifter i Laudtbushållningen, utgifna 
Om Eqgofriden, jemte 


bädar unvisning att anlägga Iefwande 
acdar amt att uppföra annan Snövm Ing fena: 


föl. 2005 SR i i 
ö6 Mel S- Avebenius. Tredje upplagan. Pris 


vn 


vr, adfordg uppgöreljer 
2, då byrån är Öppen 


19 


Om ftallgödfelu, def rätta bebandting od) anmänd 
Sin T olifa jordmäner famt för olifa mwärtflag. Af 
3. Arrhenius. Tredje upplagan. Pris 50 öre. 
Den bäfta bifupon eller entlafte oc) bäfta fättet för 
biltorreln, efter Dziersons method, med 13 tväjnitt 
AP; Bergma || Pris 35 ör 

Om bhwitmosfarna, deras nytta vd) tillgodogörani 
för wärt landtbruk. Af I. Arrhenius. Andra upp 
lagan. Pris 50 öre 

Värt bäfta Guld eller några ocd till landtanmen 
utt en för jordbrutet jynnerligen wigtig fraga. Ar 
SI- Arrhenius. Andra upplagan. Pris 50 öre. 
Om de för londtbrufet nyttiga wilda djuren hwilta 
jälont landtmannens wänner oc) bundsförwvandter böra 
yddas. Efter Glvger af $. A. Afgeliud. Andra 
omarbetade upplagan, Pris 50 öre. 

Om odlingen af humle faomt def behandling till 
wumande ar en för bryggerterna fullgod handelswara. 
Efter I. von Bildeffshanjen, med förord vd tillägg 
af SS. Arrbemins. Med 6 tråfmtt. Pris 50 öre 
Om odligen of Socferbetor. Af I. Uvrheniuvs. 
Hjerde Upplagan. Pris HO öre. 

Denna nylmgenv uttomna fjerde upplaga har blifvit oms 
arbetad efter fednafte äreug i Swerige wunna erforceulet om 
foderbetsodlingen, famt förötad med amvisningar om foderbetors 
amvändande jäfom faffefurrogat famt till beredning of bet- 
mos, betitrap od) betjockter, Wwvaraj i euffilda HusHåll- 
ningen betydliga fördelar funna winna 

9. Om mjölfhushållning och Smörberedning, med 8 
träjnitt. AA Fe. Cederborg. Pris 30 dre 
10. Om husdjurens utfodring i mifmwärtår.. Aj I 

Avhenins. Andra upplagan. Pris 50 öre. = 
11. Om oftberedning, med 6 träjnitt. Af Fr Ceder 

borgh. Pris 50 öre. 

N:o I od) 11 af förenämnde jmaffrifter, författade of utv fras 
ten8 tjenit anftällde underwifare i boffapsfrötjeln oc) mejerijushatls 
ningen, Löjtuant F. Cederborgh, innehålla detaljerade praktiffa före 
ffrijter angående mejerilushållmingens ändamålsenliga anordnande för 
wiumande oj framgång wid beredning of oft od) fmör — od) fenwas 
t den förra af desja ffriter fulftändiga amvisnungar fömäl om den 
Swartziffa aftylningsmethoden för mjöllens bejanding fom 
om deu Holfternffa od) den Önifanderita mejerimethoden, 
faomt uti den fednare föreffrifter angående bercdnwrgen af de bäfta få 
mät fmenffa fom uttändffa oftjorter, deribfand även om fättet 1Or 
tillvetbhungen of den berömda Cheddaroftem, fom med god winft 
fan affättad få wäl på den fvcnffa fom på den engelffa martnaden 


Om wärternas föda jamt om de ntedel, genom hwitta 
jordens fruftbarbet fan underhållag od) förökas A 
o ve A =irid 4 S , Å. 
Döcar Nylander, Asjifteut wid Stungl. Landtoruks 
Akademiens Agvikultur-kemiffa Sörföksanftalt. Pri 
60 öre. - 
Detta häjte lemmar en tortfattad fromftällning omr wärtnärin 
annen janmt om gödningsmedieng törefomjt, fommonjättning od) ar 
mändnuing.  Serfföd: redogör förf. för de artifictela gödningdämnen 
faunmanjätning od) mwärde jör okfa jäden.  ÄAjwenfå angifves mäng. 
2 jon af desja gödninggämnen erjordras f  gödslingen af tunn. 
andet, jamt tiden od) fättet jör dena gödält till fwar och on 
de ferffilda fulturwärterna ä oh 
13. Om mosfar, deras behandling vdy tillgodvgörand 
ör oli änd j sctterftodt N 
för olifa ändamål, aj &. BW 3etterftodt, Yandtbruts 
Sigentör. Pris 50 öre. 
Detta häjte har följande innehål: 1) Om niogfars olift 
Se 5 & avd olifa fla 
od) beffaffenhet famt om Wwilforen för att desja ffola wara lönar 
att odla til äter of) äng; 2) Om mosfars afdiknng för olifa ända- 
nål: a) för odling till åter och äng, b) för Upptagande aj bränntor; 
ec) för bejordrande aj ffogsmwärt famt dy för mmmftande och ajwärjande 
af froft.” San iörf. härefter framfrällt ätjfilliga "allmänna anmärkt. 
nungar rörande mosjars afdifning” öfvergår han 3) till framftällnin- 
gen aj de fycciela Hitethoder fom böra följad fomt de arbeten fom böra 
utföras wid otifa flag3 mosjars odling till åker od) äng, med bifo- 
gande aj detaljerade foftnadsberäkningar för desfa arbeten: Sutligen 
wijas 4; fättet för tillgodogörande af mosjar wid beredning af brämn- 
fr 5) wid utppdragning aj ffog & ajditad molmart jämt 6) jör iram- 
fö Or 9 på mosjar utan odling i wanlig mening, eller att 
odla met watten och 8”, der läget och Wwatteutillgången är fådan, 
att mofsmarfen fan fättag miuder mwatten, fom får botteuiryja och på 
ären fäfom isbränna döda de öjre fejwande untojlagren, brvilfa fe- 
ch genom fortjatt öftverfilning önvergå till grägbärande mark, på 
ynviltet lätt ängar danats på flera fällen i de Norra länen, der från 
RR oc) ftrömdragen Detydtiga Wwvattemmasjor humat på förenänmde 
5 ftor SAMA. till odling od) omgeflaltning af förut ojtuftbara moj- 
Renan on ät lemmar lörj. 7) amvisningar om ”olifa jätt ett an 
ända ottmosfa”, dermwid äfmwen Onnmänmande fednari 8 förjö 
att aj bwitnosfa bereda papper. Se er 
Avbeter åtjöljes af en 


pr tebeter föilningsplan för 
NN NR need hiten vitar att åffådliggöra j: 
fra AE läm ålSenligaft böra läggas & mos- 
EE TOD ar. Då ofta od 
fr fo att mosjarne öfwer för. 
ONE er ändå endaft ofullftändigt aj- 
företagas föreg, 0 gar I öfrigt ide jällan orätt både 
tur ch förtjena de 1 denna ffrijt lannade föreffrif- 
BA berättigadt orneende, i all fyunerhet jom de 
?D Ga arter dj metterft 

"RR: ! de norra od) metterfta delarne 
Dåla INS widder, fom Epptagas af ödsliga od) ofruft- 
ho inn cd naft fjelfwa Ingenting frambringa, utan ges 
förrattarena a fringliggande odlad jord, har det wavit 
nna en jäker oc) pålitlig ledning för mos- 


51 


jars oblug od) uyttiga tillgodogörande med utrotande devwid oj 

näften, få att äfven de redan odlade fälten derigenom I 

lemna rifore od) jätrare ffördar. 

14. GHjelpreda wid den förfta behandlingen af Hus: 
djurens allmännafte fjufdomar. Till landtmännen 
tjenft utarbetad of G. AA. Lindgqwijt, Adjunkt mid 
Kongl. Beterinäv-Jujftitutet i Stol oli. Pris 1 
Ror NRmt. 

Husdjursffötjeln hor i wåra dagar lydligtwi8 tilrmunnit jig be- 
hörig uppmärtjombhet od) fondtmanuens förnämfta lögören utgörad nu 
mera oftaft aj haus husdjur, fwviltas rätta wård och ftötfel betingar 
den affaftning, fom aj dem fan mwinnad. Att mid förefonumande fjut- 
domö-« eller olydsjall tunna rätt behandla husdjuren är jälunda jör 
hwarje djuregare en fof of ftörfta Wwigt, oc) det är ett behop för ho- 
nom att bhärwid ega tillgång till en ffrijt, fom i torthet och uti ctt 
populärt fpråt framfräller hwad han på egen hand fan åtgöra för be 
iordrande af ctt godt helfoti0ftånd hos fina husdjur famt tlemnar ho- 
now råd utt Dvilta fall, behandlingen af diurens imdomar måfte on- 
förtro8 åt en flidlig djurläkare. 

NRärwarande lilla arbete affer att fylla förbemälde behof fomt 
att derjemte huma tjena till (cdning jör den undervisning wid londt- 
brufsffolorna, fom enligt reglementet för desja ffolor bör, rörande 
husdjureus behandting mid utträfjande fjutdomstiljällen, lemuas landt- 
byutStlärlingarne. Då det förre ectenffapliga arbete, jom uyligen 
utgifwits of Föreftåndaren jör Kongl. Beterinär JInititutet I Stocholm, 
profesjoru im. m. dir ör. Lundberg, fmwilket arbete wi förutjätta re- 
dan finnes uti hwarje bildad landtmang botjomling, äfvenfom ut 
hwarje fodenbibliotck, genom fin omfattuiug ide lämpar fig till under- 
wiSningsbok wid landtbrufsffolorna, och det arbete fom hittills: för 
omjörmälde täroämnen begagnats mid desja ffolor, nemligen Spino: 
lag, ”Nådgifware wid behandlingen af Husdjurens fjukdo- 
marx”, öfwverfatt od) bearbetad af projesfor OO. VW. Sjöjtedt, nu mera 
1 det närmafte utgått ur bokhandel, har författaren på min uppma 
ning fammanfottot närwarande arbete i förbemälde dubbla ajfigt, att 
detianima dels måtte wid landtbrnkslärowerten hua tjena till led- 
tråd för underwisniugen beträffande husdjureus fjutdomar, dets för 
landtmännen utgöra cr fäfer och pålitlig rådgijmare mid Oehandtin- 
gen af husdjureu, då desfa hHemfökad aj fjukfdomar och olycsfall, fom, 
om jör dem ej widtagag lämpliga åtgärder, lätt huma Icda till ftora 
oc) fännbara förfufter, bwaremot de oftaft lätteligen funna förefom- 
Mad, om djuren femnaod en rätt ffötfel od) behandling. 

Författarens od) förläggaren affigt med utaifwandet af detta 
illa håjte Har fluttigen i hujmwudfaten varit att genom detfamma äf- 
mwen bhog den fora allmänheten, fom bwarfen har råd att töpa eler 
luft att läfa ftörre och) widlyftigare arbeten, föta medrwerka till fpris 
daude af fännedom om husdjurens lämpliga behandling wid inträfs 
fande fiutdoms$jall, famt att fålunda främja husdjursffötjelns Wwidare 
utwedling od) förfofran inom landet od) derigenom äfven befordra 
hela wår tandthushållnings fortgång och förbättring på en faft och 
fäter wäg, fom teder till infomfter ide eudaft för ögonblidet, 
för framtiden fomt derwid lemmar ritare oc) mera Tönande äl st 
ning, i mån efterfom jordbrufarne uti fin hushållning fortgå v 


denna mwäg. 6 


82 


De tälemedel, fom för fjutdom rueg botande uti detta a b 
föreffrifwit la of den faffenubet, att erhållas af I 
fom bhelft på r tet a fom 1 tt, om 
m. fl. tan vr londtmannuen lj inmjonta af de n Xter, fom 
fomma på nö fält, då vi nm befparar kontanta u 
dj med mindre t v fon förja för återfrällandet dj bibel 
det of fina I urs mwälbofinnar : 

Tabeller öfwer wärtfödan, Jon måfte finnad uti I 
tillföras till den odlade Jorden för de fförd 
bwilfa tagas från benne amt öfwer mängden 
denna mwärtföda utt de wanliga gödning 
nena, ar Dörar Rylander Pris, med hvå lith 
fierade od färglagda plaudjer, 1 MNdr Rut 

tabeiler femna en åffadri nverhgt, ned ber ningar 
ligt Arehenii Handbok i Sw vjfa Jordbrulet, öfver mar 
af den föda teterna bemta ur jorden, famt burufedeg denna 
måjfte un [( dj orfärtas Aenom gödmngen med d ämnen, I 
ej fimr i ni få ftora Qvantiteter, att de flädfe, allt efter 
vitfringen rtaår rfjlå att komna näring åt de odlade wWwär 
fandebentaren Timer här on tabellariff fr unjtällning om mån 
dy) bejfafjenbeten af den föda, fom Upptageå pr tnunlond of de 
ffilda Futtur erna jamt Anvisningar om huru, genom amvän 
of t naliga gödniugsämnen, 6 vig erjättning må lemnas åt 
den för hmwad genom ifördarne från henn borttages, — Ött höra 
rågor 3 och) npptyjag widare af följande anven belt nyligen u 
gina (ES 

Om de Femiffa Aödringsämnena, efter George Ville, fri I 
arbetning af CC. € Bergftrand, Stockholm 15870. M 


|| 


I 


r 


+ fråmitt och en [ithografierad pland), Pris 2 Rdr Rmt 
Detta arbete inne Wir s IV förföksanjtalten i B neenn 
deB föreftåndare Projesjor George Billuc hållna, föredrag öfwer 


erjarenbhet, jom uuder en följd aj år derfrädes tvunnitg rörand 


u 
Wandnugen of nljtändig femij? gödning för de odlade märterna, 


bmilta forjöt blifoit lagda i dagen de omwederfägliga fördelar, fom 
tt mina genom ett rationellt begagnande af temiffa gödningsämn 
för bibehållandet od) föröfandet of de odlude fälten8 bördiglet. 
Slutligen finnas widjogade "Gö dbningsfjormier” cker uppgifter 
den ändamålsenliga fammanfättningen of fenuuiffa gödningsämnen för 
bwete, råg, forn, hafra, ärter, wictker, bönor och Hlöjmwer 
för raps, lin och hampa, fam för rofwor, fålrötter, bet 
of) Potatis, äfmenfom för odlade gräsmwallar; jemte Qmvisni 
gar hurn temijt gödning lämpligaft AnmwMändes i förenu 
med ftallgödfelt, famt föreffrifiver huru de femijfa g 
Ringsämnena böra förmwarag och behandlas tills de ar 
Wandas fåfom gödning på fälten och huru dermwid i oftit 
I och med olitfa gödningsämnen böra förfarag. 


Rorrbotteus Väns Kungl. Onushållnings- 
Sälljtaps 
Matrikel är 1872. 


Ordförande: 
S. P. Bergman, Landsböfding, Öfmerfte i armén, KX. MR. D 
RS. ÖR BD. 
Bice Ordförande: 
WB. v. Rehaufen, Ojwerfte-Löjtnant, R. S. D. 


Sekreterare: 
Auguft Cajanus, Telegraftommisjarie. 


Förwaltnings-utffottet: 


Ordföranden. 

Bice Ordföranden. 

Sefreteraren. å VAG : 
nn 3 €., Förfte Landtmåtare, Afvittrings-ftyresman. 
Widmark, O., Kapten, NR. VB. DD. 

Grape, Ij., Kapten, R. S. D. 

Englund, I. A., Kyrkoherde. 


Suppleanter: 


ESdhough, R., Kapten, RM TD. 
Stf, Lärowerföadjunft. 


Hushillnings-gillen. 


Lule Stad. 


Ordförande: 
ÅA. Björkman, Med. Doktor. 


Ledamöter: 

Adde, A., Apotekare. 
Amnéus, M. LT, Poftinjpektor, R. MW. D. 
Fadcman, GC. 3, Rektor. 

ergman, S&S. P., Landsbördi Ofiverfte i armé 
B on re RS Ofwerftg armén, ÄN. D 
Bergitröm, MN. €E., Handlande. 
Brandt, I. E., Guldjmed. 
Cajanus, A., Teloc vaffommisjarte. 
Dabl, D: &., göjtnant. ; 
Cnneg, 6. A., SJägqmåftare. 
durpberg, B., Handandoe. 
Genberg, Y. A., Landsjekreterare. 
Gowenius, P;, Handlande, v. Konjul. 
Hadszell, I. W., Ingentör. 
Grape, &. SY., Kapten, R. S. DD. 
Hammärén, ÅA, Nadman. 
Holm, D., Lärowerföadjunkt. 
Holm, B., 5 
Hup, I. A., Radman. 
Lundblad, ÅA. NR, Disponent. 
Lönnegren, A, W., Leftor. 
Nilsjon, L, G. 


Nyftröm, I. E., Förfte Landtmåtare och Afvittringssftyresman. 


Rydberg, GC. A., Bankfamrer. 

Sablin, I., Låromerföadjuntkt, 

ESdhougbh, R., stapten, IR. MB, D. 

GSbairp, Norman WB., Disponent. 

Eon d'gbandlande. 

Sunbditröm, 4. I., Handlande, v. SKonjul 
Sundftröm, RN. P., Handlande o jöfar 
Sundberg, D. D., Handlande. RN 
Tengftedt, €., Zullförmwaltare. 

Tbulin, €. T., Fängeljedivektör. 


Tryjén, A., Bergqmåftare. 

tlman, Ö., Länsnotarie, v. Häradshöfding 
wvaldenftröm, Fritb., Landträntmäftare. 
ssaldenftröm, R., Ingeniör. 

momarf, H., Kapten, R. B. D. 
MWidomark, P. F., v. Kollega 


Pite Stad. 
Ordförande: 
Ringius, & MA, Teleqvaffommisjarie. 
Ledamöter: 
Eden, P. D., Rektor. 
Higgftröm, G., Tulluppfyningsman. 
timdforg, I., Kapten. 
eundftröm, A., v. Reftor, R. BW. D. 
Nyman, E. E., Radman 
Rutbäd, D., Borgmåjtare. 
Ulander, L., Lärowerföadjuntkt. 


' Coq 


Wallmark, L., Byggmäftare. 


Haparanda Stad och Neder-Torne Socken. 
Ordförande: 
Burman, G. E., Kyrkoherde. 
Ledamöter: 
: : SN sd 4 é 
Haparanda. Bellman, G.W, Teleqvafdireftör, Löjtnan 
R. R. St D. saje KL. 
Bergften, A. G., Häradsböfding. 
Burman, G. D., Telegrafosfiftent. 
Boftröm, I. D., Handlande. 
SLEBDCEN, AG og 
Genberg, D., Provincialåkare. 
Grape, 3., Lärvwerksadjuntkt. 
Grape, Th. n OR a 
Lindftröm, I. I., Poftfommisfarie, R. NR. St. OD. 
Hertaman, MW., Handlande. 
Holmftröm, Iör., Garfware. 
Krook, A.,, Tullfövwaltare. 
Lindh, I. B., v. Conjul. 


Dy 


56 


Haparanda 


Mattila 
Haparand 


IWojakala 


Haparanda. 


Dijebyn. 


Hijebyn. 
Yillpite. 


Pitholm 
Oijebyn. 


Längnås. 


Hijebyn 


Sefte. 
Dijebyn. 
Trundafman. 
Bergöwiken. 
Hijebyn. 
RBöble. 
Dijebyn, 
Hortlar 
Borgforp. 
Hertlar. 


Pipon, 3., v. Rektor 
Pipen, E, Ingeniör. 
Stenberg, & E, Håradshöfding, RN 
a. Etrömberg, I, Särgerifabrikö ir 
Törnften, A., Major, MR. S. D. 
Utterftröm, ($. A., 
Utterjtröm, 9V., 
Ballin, A. 5. Stronofogde 
böfding, N . D. 
Wennerftröm, MN., v. Conful oc) Handlande 
SSeftergren, &,, ömt dlande 
Jadrisvon, Abr., 
Bedrklon, A., 
Obriling, 5 
Hjtman, EC. T., Apotekare. 
Ojtman, B., Handlande. 


W. 


"| 


”" 


Pite Sodtcn. 
Ordförande: 

Nebaujen, MB. v,, Öfwerftelöjtnant, RES 
Ledamöter: 


Anders Jon, NT JHemmansegare. 
Berglund, P. YA, Nämndeman. 
Björkman, CN fo her 
Burman, UA. G., Str ronvlåns Snman. 
Bädftröm, A., Niksdagsnan. 
Clauién, MA. Handlande. 
Clauién, I, Ne gementöjtrifiwvare. 
Daniels Son, NA. Arman segare. 
Danielsion, 6. D., Henmmanscgare. 
Degerman, C., Jägmäftare. 
Degerman, Ia Brukspatron. 
Crisjon, MN. A + Denunansegare 
Crifsion, Nils, i 
Crifsjon, 6. Gulft., 
Dedquift, EC. YXA, 
BHedqwijt, C. F 
Hellgren, Ieb., 
Hortlund, Ioh., Nämndeman. 
Häggftröm, Mr Iuipektor. 
FJensjon, IJob., ÖHemmanées gate. 


”" 


Handlande. 
54 Hemmansegare. 


Dandlande vc Hemmansegar 


och vice Härads: 


Zulönås 
Linquas 
tl byn. 
Hi fanson 
3torfork 
Jvbyn 
NRoknås 
Alt 
ljsbyn 
Arnemart 
Böle 
>torjtrant 
Dijebyn. 


Swensbyn 
nertlar 
Dijebyn. 
Håkansén 
Roknäs. 
Dijebyn. 


Enalund, I 


UAfwa. 
Gäddmif 
Sundom 


Unva 
Björsbyn. 
Sunderbyn. 
Ruhvil. 


Gila Staden 


Sunderbyn 


G:la Staden. 


Ahwva. 


tardion, C. 3., 
farsion, 3. (9, 
Yunbberg, + 
Zundbera, 
Piartit 
Markflun 
Mattion 
Jiyftrö m 
Nygren, 
Pe 
MRbhebora, 
ZSanbitröm 
Stjernberg P. 
berde, & I 
Ström, IN 
Ståll, Matt 
Sunditröm, Iob., ö 
Walter, 6. . von, Kronelåneman 
Wiklund, I. BW, Hemmansegare. 
Ohman, MN. A., 
Ohman, P. A., 


Henumansegar 


Ingeniö r q 
., Doftor, Proft 


Major, RS. Oo 
c 


)Xmmande gar 


Styrfomärd. 


Neder-Lule Soten. 
Ordförande: 


A., Kyrkoherde 


Ledamöter: 


Wmqvift, Hemmansegqare 
Undersjon, MR. P., Hmmansegare 
Anderson, In, Nänmdenvan 
Undersjen, RU. C., Hennnansegare 
Anderson, 6. 

AnderdHon, A., 

Anderdjon, 

Bergftröm, NS 

Beraftvöm, > Zz M ; 
Niralttt A: 3 
Foton, 6 DD, Häradsbörding, NH 
Bojtröm, MI, Inaentör 3 
PHränuftvém, P.A, Ingenior 
Curtelius, D., Strenofogde. be 
Eråjon, 3. E., Hemmandegare. 


NR D. 


s3 


Björsbyn, Crifston, &. &., Nämnd eman. 
Ersnäs Enalund, 2. P., Henmans dare 
(G:la Staden Cnaitröm, 3., Bräinnmäftare 
MWeftnart. Orson, M., Hemnansegare 
Ava Cnqwvit, j 
Björsbyn Onqwvitt, - 
Afmwa. Sabrictus, I. NE 
Sabriciv , MN. PP, "bentmandcgare 
Soqelmarf, E=. A., Direktör. 
Gäddvik Hedtröm, PHenumanscaare 
- Hedjtröm, A., Nr a 
G:la Staden. Hjertitedt, Giäftgifware. 
Awa Helmgren, D., Nättare. 
Sunderbyn. Holm Babnjuntare 
Öjnitafefrid Holljtröm DNE Ingeniör 
Sunderbyn. Holftröm, EE El 
| huftvön, (& MB. ov Yö jtnaut 
Anva Sjatsjon, I, Femmandegare. 
Benöbun ar Få Vänsdjurlätare 
3 sv Dentmansegare. 
Ubbwvit ebansfon, D, 
q Jönsjon, Dy 
Slå Staden Stramer, er ÄN Härads bö ding. 


Ava aröjon, & P. MR 
se tänn C 
Börjeslandet Ideman. 


" 


Sunderbyn Cinditröm, A &, di Handlande 
Siddiv U 
Gäddiwik, Yindftröm, MN, I. Nämndeman 


Antnäs PMuilto Ör, Nn svunna 1 
Wir p ANDA 

Abhwvi Nils 1 AS Årg ina SSE 

Börjelslandet. Nilsivu, NR., . 


Snnderbon. Nilson, ey, . Demmansegare. 
Nordwall, 


Aly 

Bbetban erofränn, Nå PP Hemmansegare. 
Lå UV (0 era, Ingeniör. 

Öla Staden. Ny Itröm, ÖNA 

Cerjelslandet. Nåsw all, Nämndeman 

Dehrsön, Slo | 


fölon, Slvf, He ör 
+ Denmmansegare 
Dlofsjun, t c 


Sunderbyn. Nutqwijt, DD. P,, Handlande. 


"+ 


Nuhvik. Muutb, 2, Ingeniör. 


Sandön. Sandbe 

l p Se vg S DD 4 
G:la Staden ES götarna UA. MW. ör 
e andön Sundftrom, Mur Å a 
Pebrsön Sundquift, DD. P, se 


" 


e 
Lindgren jon, 35 Handlande 


Abhvif 
Gäddwvi 
Gj:la Staden 
Sunderbyn 


Boden. 


Brobyn. 


Bodtråftjork. 


Såäjmwalt. 
Emwartlå. 
Heden. 
Boden. 
Swartbyn. 
Buddbyn. 
Emwartbjörd> 
byn. 
Wittjerj. 
Smwartlå. 
Bredaker. 
Haradd. 
Hcden. 
Swartla. 
Boden 


Buddbyn. 


Boden 
Unbyn. 
Heden. 
Boden. 
Helmfori 
Ablträft. 


Bredåfer. 
Heden. 
Wibbyn. 
VWittjerf. 
Susa. 


Turdfjall, I. C., Hemmanse eqare 
MWikftröm, 6. D., Öäftaimare 
MWiljtvöm, Frid if Bert 

Ohlund, D., Ingqemtör 


ÖOfwer-Lule Socken. 


Ordförande: 
I. 5. Meijer, Apothetare 
Ledamöter: 
Badman, D. I., Nämndeman. 
Bergman, C. D., Kapten. 
Bergdabdl, R., Häradsdenmmre 
Bergqwift, M., Skogqsuppfyningöman 
Blomqwilt, I. I., Henumansegare 
Cdfjalt, Då I., Garfware 
Cröjon, D., Tolfman. 
Criföjon, C., Namudeman. 


Cröjon, FJ, Hemmandcegare. 
Horbberg, I., - 

Grave, Handlande 

Handen, RK. T., Hemmandegare. 
Hallin, &H. IS., 

Holmftröm, HO. P., 

Hjortsberg, ID, Injpeftor. 


Hällgren, I. Vandtbs untdlande 


Ivbansjon, F., Såqw: rföcgare 
Sobanslon, MN, Teljman. 
Jobansjon, 3., (unga) Hemmansegare 
IJohansjon, D. E., 

Johansjon, A., 

SJönsjon, I., 

Lindgren, $., 5 

Lindgren, I., Inipektor. 
Lindgren, I., Henumandegare. 
Lindgren, R., Stkollärare. 
Mattsjon, MN. P., Hemmandegare 
INilsjon, I., - 
Niléjon, NR. P. 5 
Nordling, A., Tolfman. 
Nordftröm, I., Hemmansegare 


90 


Harads. 


Smartbjörs- 


MöprNtra - s 
MNordftröm, 3. EE. Hemmansegare. 


lrdqwijt, 


” 


byn. Nordlund, I. &, 


Unbyn. 
Oden. 
Buddbyn. 
Wittjerf. 
Swartbyn 
Unbyn. 
Swartbjörs- 
byn. 
Boden. 
Smwartbyn. 
Wikbyn. 
Ljusas. 
Buddbyn. 
Aminne. 
Boden. 
Skogsån, 
Boden. 


Skatamart 
Qelmforb. 
Brobiun. 
GSäfmwaft. 
Ljus an. 
Swa tbyn 
Boden. 
Swartbyr 
Smartlå 
Breds fer. 
Boden 


NRåubyn. 


Melderftein. 


MNordfi ftröm, FP, 
Nyberg, 3 >. 
Nyberg, 35. 
Nyberg, NS 
Olöjon, 4. YP., 
Dlofsfon, MN. 


Olofö MN. P, 

Pe GE bb I. €,, 

, em [nn MH, De Syrkomärd. 

erdjon, BO, N 

Buttersjan, &. s Super 
Nutqwijt, I. A Te Henmmansegare. 
Sandftedt, SE 5, Direktör. 
Ebönfeldt, SC, snumninifter, 

SZ lytern, E. Be Cigwerköegare. 
tecdjén, UA, » Störkoberde, 
Strand be tg, 9 is + Dandlande. 

GSundbannt, A., Gäftgifware. 
CSundqwift, 6. & Hemmansegare 

Sund/tröm, GC. 3 Handlande. 
gm nerltröng, SS Hemmansegare. 

ör ali, YC, Hemmanse Fare, 
WBikftröm, EC. MB, Vandtbandlande. 
Jellberg, G., Snidare. 

Lo Sf, DD Stronolänsman. 

Sj ing, ? P, "demmansegare. 
terberg, <, Siqwerks egare. 

ditvöm, RN PD. Denmmansegare, 
Oquvift, G., Sngentiör. 


Råne Socken. 


Ordförande: 
Sjöftedt, A. Vandtbrufare. 


ar Ledamöter: 

öra mark, 2. D., Landski 
(Cdén, NR Romnminifter. pos 
Owen, (CH Snjpektor. 


Strömjund.  Räntund, C., Sigqwerkåegare. 
Rånbyn. Salander, I., Handlande. 
Preftholm, Sundqwift, S., Hemmandegare. 
HBöbhle. Staberg, P., Inipekter 
Rånbyn. Je enuftröm, &., Stollärare. 


Neder-Kalix Socteu. 


Ordförande: 
Styrkoftaden. Hwamel, D., Brufspatron, NR. 


Ledamöter: 
Kyrkoftaden. Andersfon, HA. G., Arrendator, 
Audersfon, G., Fullförwaltare. 
IRäsbyn. Bergmark, Is, Handkunrde. 
Styrkoftaden. Bergbobm, CE. &, Inipektor. 
Ytterbyn. BHergftröm, Carl Dlof, Hemmansegare. 
Bergftröm, Dlof, - 
Brattberg. Arel, Herr. 
Bädtman, i >D., Telegraffommisfarie. 
BHidftröm, ?I , Handlande. 
MNäsbyn. GO änR, ge SS , HOemmansegare 
Björknås. Grape, 3 Kap yten, IR. S..D. 
z Hackzell, Ö. M. Kronolänsnwn. 
Atrofen. Heinrids, Landtbrukare. 
Holmer, RN 
NRolf8. Honey, G., Pojftmärtare. 
SKyrkoftaden. Higgftröm, 'C. R., v. Konjul. 
Facobsfon, Jac., RE: 
Sifnäs. Lindgren, Job. 
Gammelgård. Rutberg, I, Stapten, RS. D. 
Kyrfkoftaden. Ström, D. '&., Apothekare. 
Ström, MW., Rotarie. 
Ytterbyu. Sjöftröm, GC. Hemmansegare. 
Rolfs. Stenftröm, I. IMB., Apothetare 
MNäsbyn. Sträle, And., HGenumandsegare. 
Syrkoftaden. Swanberg, V. A., Handlande. 
Såälljtvöm, I., Handlande. 
Björkfors. TJörnqvift, Ad., Inpektor. 


Sturfoftaden. Wallgren, A, NRepflagare. & R. D. 


Fiflund, D., v. Konutraftsproft, 
Abera, MN. 6. SjerdingSman. 
Ajtröm, Fredrik, Hemmansegare 


Öfwer-Kalix Soten. Öftver-Torncå Socken. 
Ordförande: 


Ordförande: 
Muller, A., Disponent 


Cdwall, $. I, Styrkoherde. 
rår Ledamöter: Samir 
Bränna, Björlingsjon, G., Handlande. Matarengi. 
Hrämnnwall, Hemmansegare. ; 

Heden. Bränmvall, N VP., Hemnandegare 

Heden. N ER SNR AnSegare. 

Emedjan Cnaftröm, er Se 
Swartbyn. Erslon, D., d 

Granftröm, ? Nämndeman. 
anftröm, 2, MN eman. Pell 

Rö den, 6. &. Så få NR 
b Sep Örundén, EC. &., Eagmwerköegare. eng Nyman, P.A, 
Wännäs Beudvitel RN. P., Oemmansegare, Niemis. Utterjtröm, Dun 
Hannas Henderson, SFacob 4 RES; & Hemmansegare 
Övljen Stroof, V., Injpektor. ' VWälltmaa, I. P., Hd Beg 
TR. Varsfon, er Henimandegare. 

ybyn. Larson, Lars | j 

bybvI aröjon, Lars, | ajala Soten. 
Stolmjerf Cindbäid, Fredr Ke 7 | 
My; N fr 4 
SE EN 3 Handlande. NE 
Ötltel a lölen, LC $5., Hemmans d i d F., Brutöpatro 
jod ilsfon, I. P., An$egare. Sengis Sohlberg, C. F., Brutspatron 
IN Å [ öl 1 - 

Sännäg. Nilson, M. A., RN 


Wp, E., Handlande ; 

Bergdabl, EC. M., Landsfiffat 

Grape, P. D., Komminitter. 

Hacdfzell, H. IB, Stronofogde. 

Lambinen, IF. Gabrielsjon, Hemmandegare 

Lindgren, MN., Handlande. 
[| 


Sandman, A Str st0 
Br = » by Stronolånsman. 2. så RN 
pen Stenberg. WB., Handlande Sierismwanra. Alatalo, D. F:jon, Hemmansegare 
i Sobhopteti. — Aro, G. F:jon, Gåftgifmare. 


enats Bergftröm, I., Hemmansegare. 
ja. SANNATe Soden Tu Boj öm, 6. I, Med. Doctor 
Ö FF 5, W., Handlande. 
Stj Far et Srolbör ÅT Handlande. 
Ctjernberg, 2B., LPandtbrufare. Hederftröm, D. N., Jägmältare. 
Ö jala. Lasu, Jandjon, Hemmandegare. 
Ledamöter: Paja Påtal, FI. 0 
z ajala, 5. HO:don, Nr 
a FN I, O Paj D., Hemmansegare 
og FA > Sa Hemmansegare Pajala, BD. Hemm 3 4 
Lappträft. Bergman, Nilto I. Öman a Pellifa, H., Gäftgilware. 
Karungi Budt, I P. / AnSegare. Ga ÅL fignns, 
Ne Ganiag dd ; Tengman, E., Handlande. 
Srape, I04 ”SYrkoherde. Widman, I. E., Jägmåftare. 
LS par, 'd., Hemmangegare 
HAL KYnyYlå, : ; | 
Sorpifylä, Strand, 8. d., ”" Arjeplogs Sofen. 
Watitoltr Ordförande: 


Rarvbjoki. — Wälifojfi, Pryr Nifaron" a. : 
Korpifylå. — Aija, Få Pehr Nilsfon, Öemmansegare, Binnberg, EH.. Kyrkoberde. 


" 


" 


94 


Ledamöter: 
Burman, D., SKronväåbo. 
Carlberg, &. U., Styrkomärd. 
Sjelftröm, B. I., Handlaude. 
Buft. Holmftröm, F., Stronolånsman 
Radjund. ESundftröm, I, Nämndeman. 
Bätjawn Wallftröm, I., Kronohemmandåbo 


MNurcholm. 
Längnåäs. 
Thorberg. 


Arwidsjaurs Socken. 


Ordförande: 
Skarin, I., Stronolänsman. 


Ledamöter: 

Glomnerträft. Eugelmart, $. &G. 

GEngelmart, Dice, Jufpektor. 
Lapptråiff Sjellftröm, G. R., Paftor. 
Boffjole Granberg, RE Hemmansegare. 
Glommertråft. Högberg, I. P., Ekollärare. 

Stlum, AE. Handlande 
Lindgren, C., / 
Lingitröm, 6. E., SKronohemmansåbo. 
Törngren, A. D.D 


Badtjaur. 
Glommertråft. 


CEnonteFis Soten. 


Ordförande: 
Curteliu8, 5. D., Kyrkoherde. 


Ledamöter: 
Starejuando. Hadgzell, GC. 3, Kronolånsman. 
Maunu, Grape, I., lock 


Daun odfare och Hemmansegare. 
Gamwisomutfa. NRaattamaa, 3., Kateket. 


Suttasjärii Lappmare. 
Stenborg, Paftor. 


Sockmorka Socken, 


Ordförande: 
Lothigiug, GS., Jäqmäåftare. 


a tf. Sägmåftare. 


Norvwif 
Pajerim. 


MNviktjodk. 
Tjomethö. 
IHuolerim. 


Mattisudden 


Ullatus. 


Hafkfaåd. 


Ledamöter: 
Berlin, M. TI., Kateket. ] 
Boeqwift, 2. MA, Fräljehemmansåvo 
CErifsjon, Er. OL, Nylbyggare. 
Sorbmanr, Lo F., Landthandtlande 
Mannberg, D. 3., Landtbrufare. 
Mannberg, I. D., Klodare. 
Nordlund, MR. I., Nybyggare. 
S SJS T 
UbikA (&., f.d. Kronolånsman 
WBefterlund, €. A., Kronolånsman 
Wefterlund, I. E., Nybyggare, 


Belliwara Soten. 


Ordförande: 
Sufwerbrand, Th., Kronclånsnman. 


Ledamöter: 
Appelqvvift Skolärare. | 
Engelmarf, Skogsuppflyningsman. 
Landftröm, C., Rybyggare 
Pehrsfon , Nämndeman 
Stenborg, ER 
Söderberg, Klockare : 

Aftröm, I. T., TingStolf 


Styrelfen öfwer Afiwva Landtbrutsfrola. 


Ordförande: Landsböfdinacn non 6 P. Bergman RR 
Sekreterare och Stattmäftare: Tel.-$eo manus). A. Cajanus Norrbottens Väns 
cdamöter: — Fön valtnings-utffc gi 

Staptenen m. m. R. Sh. ugb. 

Disponenten A. R. Lundblad. 


Öulöjmeden ES Om Kungl. Hushållnings-Sällffaps 


Eandh Uutfmå taren 5 Waldenffröm. 
Injpektörer: Förfte sandtnätaren 3. €. Nyftröm 


ENTER nn DD D, Sundberg 


1 ifaren 9. BD. XbSlo + 
Suppleanter: SR Ds dr 2 Ö Nn UU D [ | I III | IN 


Dandlanden MN. Bergitröm 
Syrfoherden A. . EStedjén. 
Skolans För Iandare: Herr 3 A. Fogelmard. 


för 


IST2—-1873. 


Luleå, 1873. : 
Attiebolagetd Tryderi 


Protokoll, 
hållet wid Norrbottens läns Hus 
hällnings-fällftaps fammanträde i 
Lule den 28 Jannari 1873. 


MRärwarande: Ordförande: Sällffapets vice Ordförande, 
Herr Ofwerjtelöjtnanten och Riddaren IH, von Rebaujen, 
oc) Herrar rebtor C. I: Batman, hemmansegarne 4. 
5. Bergftröm från Björsbyn och I. A. Beraftröm från 
Sunderbyn, doftor A. Björkman, flöjdläraren MN. Bon 
den, gquldjmeden I. CE. Brandt, ingeniören P.A Bränn 
ftröm, fyrfoherden I. A. Englund, jägmälftaren EC. A. 
Enned, f. d. handlanden I. M. Finell, landsjekfreteraren 
VP. A. Genberg, lärvwerksadjunkterne D. M. Holm och 
VB. Holm, länddjurlåfaren I. D. Jacebjon, förfte landt 
måtaren I. &. NRyftröm, wngeniören L. Ruuth, faptenen 
och riddaren NR. Sdougb, fonjul H. I. Sundftröm, 
v. häradsböfrdingen 6. Ullman, faptenen oc) riddaren 
DH. A. Widmark, redaktören PF. Widmark jamt under: 
tednad, Säillffapets fekreterare, jom förde protokollet. 


Sr 
S, D. Öppnaded fammanträdet af hr vice Ord- 
föranden, fom meddelade att Sällffapets Ordförande, 
br Landshöfdingen, Kommendören S. P. Bergman af 
jjufdom wore förhindrad att leda förhandlingarne. 


& 2. 
Anmnodades undertednad att föredraga ärsberättel 
jen, jom hade följande tydelje: 


Berättelfe till Norrbottens läns Hushållnings- 
fällffap för år 1872, 


afgifwen mid allmänna fommonträdet den 28 Fan. 1873 


of def Sekreterare. 


Norrbottens imvänare bafiwa äfven för det år jom m 
förflutit rönt bemis pa naturens gifmildhet. — MWåren Wnfölj 
tidigt, ja att fådden till fförfta delen funde förjiagå redan i 
Maj; omen den under bela juni oc början af juli ibållan 
fertan bindrade werternas ufvecling och botade med att boj 
och bållet förmwäfiva den tynande lifstraften. Den dere fer 
intvåffande rikliga nederbörden I förening med jemm mwärm 
förmådde dvd att ide blott framfalla nytt Hf, utan äfven att 
med ftor bajftigbet föra jäden till mognad. På bögre belägna 
af mager fandjord efter ar tinung, ide fullt udrad lerjord b 
Itaende åkrar förorjafade wisjerltgen torfan nänunwvärd jfada 
viltet äfven blef förhållandet ned bärdwallsängar, men 
uppfattadt i dej belbet har Norrbotten blifvit mwäljiquadt 
med ert avdt är De werfntngar fom I Iedligt och ofonvniitt 
afteende en följd af qvd årömwärt baft på befolkningen fEota 
wid jlutet af denna öhverfigt antydas, men här förde mwara 
Fal att framhålla en merfan Jem fon anjes mindre gynjam. 
Det bar under fenare är ide wait förenadt med några vå 


länets landtbrutsffola 
q fectnen till att mindre 


rigbeter att erhålla lärlingar mid 
Under 1S71 mijade ig tifval de förft 
beg förefanus för minmande af den grund vd) utbilduing i 


jevdbrutets förvättuingar, jom mt mera uppfattas jäjomr ound 
gänglig för def fortfomit. Denua olnft Har ännu tvdligar. 
feamträdt under 1872 vd) det bar gått trögt att få in nägra 
nya amnöfningar till de Iediga platjerna. Cudaft en enda Ja 
dan från länets nedre och närmare belägna focnr bar ingatt, 
bwaremot tvenne lärlingar från en med finft befolfning förs 
ledd juden blifwit antagna. — Detta fenare förhållande jemte 
de flere bejöfen från andra finffa foctnar wid Björkfors jynas 
angihva att man i desja mwakuat till infigt om nödwändig: 
Deten af en mera ändamälsenlig behandling af jorden och 
ladugårdens aljter, och man får Doppas att detta nymwakfnade 
behet fall bära waraftiga frufter.  Tilförene har ide mer 
an en lärling of dem finffa befolfningen genomgått landt- 
bruföffolan, "och denne började efter flutad furs equa fig ät 
ett för jordbrufönäringen mydet fränumande yrke. Doc jäges 
idfaren deraf på fifta tiden börjat vana fig ät en med folans 
Andmmnäl mera öftverenusftämmande ysteljättning, frådgärdö- 


3) 
ätjel, och den afmwifning från det förelagdu målet jem Penne 
Senna gjort torde ide fomma att leda till TE 

Rempe bar douct TAR Ne ik 

r ett bemwis »p att de af HOuShad as-jalllt 

Pr Sm Lueditserie ftundom ledar till ffolan ng 

Were ön ide bafwa de alwarligafte affigter att fjufhva 
Kn infigter i oc) federmera göra dem fruftbara Tar a 
ÖSTRA SÅ infeligt det än är, att äfven AS 
joins bäifwa delaftige i d EN 1 - äg 
iat 1 jordens behandtlurg medför, är d ] Sig, 
Rn nt föntbut ide fänner ftörre hog får 3 
iller bebhof af fådanna infigter. Det mere jult SD z 
a tiderna jom man borde bereda fig på I Er 
de a ären och om man detta gjorde ftulle de ienare j 
härda tt åftadtomma jädana rubbningar jom ett enda FS 
ov Ten mwijat fig förerfaka. Det är häraf tvdligt 5 3 
mer 39 förut ANG pröfningarne ie warit Sa 
att de kk Ku (edt till allwarlig ettertante. Det fan ra 
SSR tt angifva den utftråduing vart land brut JE SN 
NN ; Så nande, men man torde ide miftaga Hig SE ng 
ot ett godt föredöme 1 behöfligdbeten af SONERA a fö 
hon Rå ra mera trängande åtgärder än juft EG a 
bett lå ; 4 ö fta grad wigtiga angelägenhet tära ide be g 
Fe "fäntas . Att afleda den öfverflödande, FENA 
oå för Iwverternas nbvecling vr TS TNE RER ORT 

Y är up | ejt mwårdt je 

EE se fet bar betta Ustordräft i nom de aj FaR SrER 
ige 5 wertftällda agronomijfa förrvättningarne, VN 
(igen hafwa i många tratter föranledt til jordförbättringar. 
om af pr Magnét för 1572 benåget ATEN 
(Bil er ger 76. föreattaina TE ötebloröEiebelit täd- 
uppgjord plan för 1:o omläggning ar RE SIAT tätt 
difning i Cifsbyn nära 17 RO S RE re 
utdibriug, för beredning . EUT Re SÖN Lat dat 
froft 15815; 3: fjöjän  öM Ag ste annans 56,132,12 

dn bom nt ingningarne för jordens torrlägg 

gbabratrenivar. ; öd Så DIEN, träftver wår jorbbruf 
ning medeljt ta 50 och föröfad tillgång pa RDS IRI 
förens hn buden öv föregå med uppmuntrande (Car 
bellöt al Ät å förra winterjanmmnträdet att det FR SR 

SE SAR & anflaget till premier för ESR 

Ede Ar bänbas till inföp af SL Re a 
od) fonftgjorda gödningsämnen. AF de förra Db 


plog af Steillere merkftad i Göteborg 
refja från Ofwerum unde ide ar 
i anfeende till de fforartade beftällning 
håll. Deremot bafiwa förjöF mid Ajva blifiwit ÖvÄgabragta 
med de bemtagua gödningsämnena, och har ffolans föreftån 
dare för deras amvändning meddelat en i lydande rod; 
görelje: (Bil. B). 
Deöja förjöt böra naturlighwvis 
Det är nemligen ide nog med att bafwa erfarenbet af den 
omedelbara mwerfan jon det tonftgjorda gödningdämmnet baft 
fåjom driffraft, eller den werkan det baft på em wifs jordmon 
och på olifa wärter; man malte äfven göra beftämda och) på: 
litliga beräkningar öfwer Eoftnaden. — Förft derefter ffulle man 
ned full jäferbet funna afgöra, buvinvida det för den mindr 
jordbrufaren är mwinftgifwande att amvända desia ämnen 
Sidana falfyler böra wara bemtfande och ffola blifwa öfver 
tygande. Men ott enda ars erfarenhet är ide tillfylleftgörand: 
od) man mäfte akta lig för förbaftade flutjatfer. SLAJFAN dr 
alltför wigtig för länets jordbent, och pofitiva omdömen böra 
belle fomma ett år fenare än ett är för tidigt. Emellertid 
fan man jåga, att hr Sogelmarts uppgift bar tillväctligt ftort 
intvegje för att fövlöfen böra fortjättad, od) det will af den 
antura fynas fom ffulle man waga redan nu draga ou wigtig 
Nutjats af ret förjöf, uemligen att det använda gödnings- 
ämnet fortffyndar Wwertens mognad. Om detta äfven hädan- 
efter ander werlande förhållanden mwijar fig jälom jäkert, ja 
ligger redan deruti en för detta län mydet bebjertanswärd 
omftändigbet. Att fortaft möjligt drifwa jåden till Mogquad 
Hall i de flefta fall bewara den från froftftada, och om det i 
uppgiften meddelade förbållandet att "ingen liggfäd förekom" 
är tillffrifwas det begagnade gödningsämnet, Ja bar ju dets 
famma äfven  deruti framkallat en egenffap ho ftråct jom 
ofta julle ffydda jäden för froftens bärjningar. 
mad redffapen anga f 
tig för detta län. Min 
den ena efler andra formen för det 
ligafte redffapet: plogen, än att göra affeende på fidana red 
ffap Jom beftämma en jomn och lagen utfädesmångd eler 
fom förforta och billiggöra arbetet, t. er. en ffördemaffin. En 
dylik of bäfta fort Eojtar Wwisjerligen den för mindre jords 
brukare betydliga funuman af inemot 1,000 ror, men när 
nan betänfer buru nycet arbete han på fort tid förmår wert- 
ftälla, fall nan lätt infe fördelarne af en fådan. I en ort 
der mennijffofraften drages åt andra näringar; der den forta 


blifvit inföpt; en bäft 


fortjättas och fompletterasg. 


gar, Är frågan derom tfe mindre Wwig: 
dre mwäjendtligt torde mwara att införa 


vanligafte oc) oundgång- 


af fabrifen under äret levereras 
arne fran många andra 


7 


en erfordrar foreeradt arbete t alla riftningar, der fli 
fentifta lälanden "på ci enda SR SE - SR al 
ÅA Ar inaar Din e ged iförd; der dagåwertoöpri 
wande AE blant "HU MG [Cl rt jorobrufets behöriga 
mer och Raj , änonftädes äro fadana maftiner erforder 
SN et ät ide alle ifande. Det fan önverftiga mangen 
KS ÖR örgared förmåga, men om tre eler fyra 
enffild SR fig derom, fall det gå lätt. Det SA SIee 
jr er på att hemmansegare melat inbetala jur Hype k 
iden angifpver öfwerflöd på penningar EI | 
GE mvändas genom inföp af majtiner vd) ved Ae 
Inbeufkt nytta, än genom inföp af lilpwerbågar: ch SA 
ädi sr förbrufningswaror eller till och med genom Mt af 
flödig f byrotefålånen, i fynnerbet fom desja 1 gruud SA 
CUSYGR ds ar. Det är fara wårdt att jerdbrutet FORNA 
ERT Nnlas af andra näringar, om icke Jöröbrutar Ås a 
att NG Nå att jä mydet fom möjligt erfätta den di I ; 
SS sd förd rade feftwvande fraften med den metani] 4 SUR 
RR fälla händeljer på tiden blir den billigajte RA 
Si SE echbes säg leda jordbrutaren AREA OUR 
SA TD Ca ta uppgifter, od) öfwerffotte off anta; 
Sallffapetå RA ka att uträtta genomgripande RR 
Sd "Det är dvd ide blott genom förjöf mid SINE 
jo adfra föredömen funna äftadfommas; äfwen OR Ra 
far stå eacndom Mminne torde jädana böra lemnas > Rd 
lorbbratanne Knas KS do äjänt lt jämre 
: TE r arSwerter 2 e om ola 
Sä äler. 18 rör. MSN bet ffulle haft fitt ftora intecfe 
tt äftbar fberirän funnat erhalla uppgifter ont den numa 
Ra ioeda gödningSänmen under NRA fo tfomt 
mwäderletöjörbällanden  Hunnat ”nnda: (Bil. C): De för 
SArvendatornå  bevättelje Tyder ute fe mwextftällts 
NR EO LE 502 br Rd DIE : 
- au + uu JA RA 5 
rer dee ddna fommarmötet i So jeba I PIE 
; erjoner af alla Elasjer inom» ; 
LOT OUR RS ER helt antedning fill är 
2 ääfallda 1 fn. od) boffap utmärkte fig genom Nr abe 
NäR - lörd flöjdartiflarne funnos flere (ln elf 
RN hos befulfningen fumrande Un free 2 
; Å af a DM öufter för a 4 2 
beböfwer OR En ahvigt (Galet detta RARE 
SN Vt fort behof måfte fyllag vd en for britt ar 
' 


8 


t landtbefolkningens uppfoftvan, och att begge ffulle afbjelpag 
genom flöjoftolor och busballsffolvor. 

I wi mon förberedande fteg bärtill bafiwa under Året 
blifwit tagna i tvenne bejlut fom mid förra wintermötet fat 
fades, nemligen att anfla medel till Husbållningsjällffapen: 
busflöjds= och induftrintftälningstokal I EStofbolm, till Under 
Wwisning I flöp och tecfuing wid foltffolorna, jamt till under 
wiare I balmflätning och forgmakert. Om biwardera af desia 
anflag och de dermed aftedda ändamål torde nägea ovcd för 
ffildt mwara på fin plats. 

ESåjom Såällffapet har lig befant innefattade förra winter 
mötets beflut, att ett ytterligare anflag af 100 rdr ftulle utgå 
till bidrag i de foftnader jem mworo exforderliga för Hushåll- 
ningö-föllffopens förfäljningslofal i Stocholm af busföjds. 
och tnduftvialjter. Det är ojftridigt att ett fadant anflag är 
ganfta vegennyttigt frin detta Sillffapa fida, då IHorrbotte n 
endaft i ringa grad fan draga någen fördel of denna nvätt 
ning. Det gällde dock ett allmännyttigt ändamål, od) det fon 
bafiwa någon nytta med ng att ide beller Norrbotten jafnas 
I den ftora brödraringen, I lynnerbet jom det är onekligt att 
äfwen Norrbotten ffulle tunna draga ftörre nytta af inrvätt 
ningen än detfamni hittills gjort. Gjenom Patriotiffa fjäll 

ffapets onflag till premier ffulle tätteligen en utftällare från 
detta län funat wina en mwader belöning för fina alfter 
utöfiver bwad jom tillfallit honom i laluprilet för hans aljter 
men jannolift bar tngen begagnat fig af detta tillfälle att 
göra dent allmännare fända. Den uppmuntran denna nrätt 
ning förtjenar lynes äfven defutom ide bafiva fonumit den 
allmännare till del, och eburu förjäljningsfununan allt jemt 
ftigit, bar den doc ännu ide lyckats Uppdrifivas Hill ja bögt 
belopp, att mwinften funnat betäda omtoftnaderna, bwarföre 
äfven wid detta möte my hemftällan fommer att fNÖrad$ om 
ett fifta bidrag. 

Det andra anflaget fom affåg  flöjdens befurdrande ut- 
gjorde 300 rdr till underwisning i ritning, tedniug och flöjd 
wid länets folfffolvr. Beflutet härom tillfom på framftällning 
från Solkffole-ftyrelien T IHeder-Lule. Ott cirfulår utfärdades 
ned anledning bäraf till alla länets foltftole-ftyreljer, men 
ingen annan än den Nämnda ftyreljen bar wetat tillgodogöra 
ta anflaget. Någon uppgift om antalet barn jon blifwit 
mwudevwijade eller om mängden oc) beffaffenbeten af de förfär- 
digade alftren bar doc ide irfonmit, men inför Landstinget 
Nppmijades prof deraf, fom gånvo mid banden att ide blott 


vy 


werfet war & bane, utan äfmen att man på denna wåg fan 
PEO bet tva beflutet fom afier Nöjdwijendet ÖDE 
(vfwar detiamma att bära de båfta NER SE RER 
Bonden bitfoummit i början of angiuet, u ER ör 
till alla husbällningsgilen om att inlända NARE 
fr S Det war da Fövwallnings-utffottetS tauke, a TSE 
AN vm ffulle meddelas a landtbrufsffolan ms SNRA 
UR i ar inom förelagd tid tufonmme ut a Fe 
allla infom en anmälan; fommun ir bade AN 
bet bödehude bellutet att på fin betojumnan EN 
till Afwa —, få beflöt Utffottet att Å Sä STR 
jan jute NR ped SER ; ötj De UND YN (0 ning un här 
en Sr nl EKA od) foramatert, och I vtgid SO TESA 
da jaa af tertiär Cnligt den up SR a Le Sh 
f D joner begagnat ja af dettv hh 
fame mna. OD, NE ra tas af begar fören. 
Stjekigen bar endaft ett färre antal ER sd ke a Ne 
men det är deruti ingen olya Oufwudjaken SR RR 
Nöjer tadigwarande i länet, och) dertill behöfvar TR 
Höjder [been flit och allvar eqna jig devat och inna AE äl 
fal klar fall nog derigenom utbreda fig och fonuma Ngan va 
fe ON ? der lärotiden mwertitällda arbeten Nina 5 
3 Hö jdinda : 35 pivatforgar, uppfattat förp Fc SN 
fört ED engeljt facon, mwårdv 10: SC OS il. 
NS ; Z er: e 4 
Ols = RAS, 5 b myftforgar SS vebia 
21: 350; 3 brgar ; tifora: dill-50' äte: 5 Ar 
: OSSE nat tilll. 23: 201 2 IA 5 ÅR 
tilll - 20: SÅ bordabrida fill I Tor: ISSUE 9 töR 
LT RR tillj. 3: 25; 1 barmvagn till 15 Än Fe 
ft TR 33 rdr; 10 ftolar tillj. 95 rdr; 1 joffa NT ourbe 
fe 6 bed 3 pallar tillj. 13 rdr; 1 RER Så 
5 le tthullor tillj. 3 dv; 1 bavnftol till 5 Sd GR 
TEN AU orbetvåcde tat uypfinttnd. fil 4500 ter. Db 
ÖA - månad flätor af halm blivit föbafos 
SÖREN at ende dena fenare abd far väll 
D ec ANN nh a ipebygden Torde | ÄR 
nun tu of taslieiltn Sorg SN Ta 
3 na c( Tr med flera barn tagit fia för att Öm ON 
er NEN lägga halmflätor. EE finit 
till-Stodbolm för att förjalja dem, vd) eburu de fihvåt 


i betade, erhöll be 
ivunerligt fina eller ovanligt wäl arbetade, Crhö 


10 


150 ide mid deras förjäljning. 
på de länga winteraftnarne Lo mwåra bygder Möålolöfa, men 
bwilka [ifaledeå ffulle Emma famla en ftor fparpenning om 
de amvändes till något nyttigt! Med forgarbeten är förbål- 
landet (likadant. Materialet tl Jå wäl det ena fom det andra 
Innes till hands nom länet; bwad fom beböfwer ttföras 
Oderifrån, inffränter fig til något rotting och espartogrås; 
detta betingar ide ftort förlag. Endaft nagot litet god mwilja 


bär och der för befordrande af folfets fanna bäfta fulle funna 
göra underwerk IV 


Huru många armar äro id: 


ffola hoppas att bon ide fommer att 
Iafnas. 


ESällffapeta bidrag till den 
furjen har ide mwarit obetydlig. Iuberätnadt br Bondéns 
tejefoftnad och materialierna har ew jumnma af 1,100 rdr för 
ändamålet utgått, od) under detta ar torde ett belopp jon ide 
mydet underftiger den beräknas att utga, äfven om Sällffapet 
ide ffulle befluta fig för att ännu ett år begagna br Bondéns 
nyttiga biträde i länet I någon mon torde man mwål äfven 
funna pårätna fommunernas deltagande för jafen, od) ul 
[tad har redan atminftone beftridt utgiften för underwisnings 
Iofal och boftad åt läraren under lävotiden. Efter lutad furg 
t Yule bar br Bonden öppnat en ny a Awa, fom antagligen 
blifwer af mera direkt nytta för [andtöefolkningen i denna ort. 
Stoftnaden har blifwit nagot ftörre derigenom att rätta tiden 
för fJamlande af wide war förfluten, när br Bondén fom till 
länet, få att nåftan ala matertalier måfte tagas från Stod 
FN men denna olägenhet blir naturligtwis under detta år 

afbjelpt. 

För några är fedan beflåt detta Siällffap att inb 
öfriga norrlåndffa läneng Husbällningö-fällftap till ett gemen- 
famt deltagande i cn utftällning ät boftap och Indugårdö- 
produkter. Detta beflut fattades med anledning af riksdagens 
wanliga anflag till utfrällningar af denna beftaffenbet. Ju 
bjudningen atgid, men fwaret antingen uteblef eller war ne 
kande. Nu har emellertid en dylit bemftällan utgått fran 
Wefterbottens läns Ousbållningé-jällffap, od) föreligger frågan 
derom till afgörande wid dagens jammantråde. Det är ide 
troligt, att Norrbotten ffulle ftå med ffammen wid en fådan 
gemenlam  täflan, om nagra för jafen intresjerade perjoner 
wille lemna fitt biträde "mid mal af lämpliga utftällnings- 
föremål, od) det är lifaledes troligt, att en jådan täflan ffulle 
märfbart återwerka på jordbrufaren genom en förbättrad be- 
bandling af både freatur od) ladugårdsprodukter. 


Af Landstingets wälmenande anflag till premier för jurd- 


nu började unberiwisnings- 


juda de 


11 


t eller 3 ST2 mer än eu 
oc) aflöndringar har ide heller Vini IR 
a wvenie tagits i anfpråk. Det tyc ee i AE Ra 
ide mara equabe att LR rar NE 
igtt ugelägenbet.  Iär nan be 4 STR 
; SEE i der mifavniannta fonjunt: 
LE s folfningen under nmifgyn 
å rad den föja befulfninge 
hög grad 


de ur det libhvål förefalla bardt 
SR slät r fa ne mb allmänb tens dit | 2 
när SS SN ftea widtagas för att binda få ER st 
(ES a: af inhylesklas un omwid jordtorjwan od SR NN 
RENA ioltvigt met den RE 1 i PN 
NG om ftadigt od) ivrande Kf nö vändigt medför er 
ED SAST perjoner I OR Sr Star I 
vati er iSförbi en, froft oc) ffa hafm 
NE bietogttonet ln DG du föranledt Cu SE 
dylifa Sera fran Upjala vbjervatorium, till er rr 
Tong UA benn AF denna öfverfiat mijar Ita, St od 
en röd fa tsbildning & fuftlandets TSE Sr V 
br äimältni an om maren atminftone för Mur He 
I EES Jär desta obfjervationer NART Ar An 
a IT an naturligtwis fomma till beftämt d I 
Le arena med froft och åffa har LE  PrELDE 
karmen (3 ilägga någon öhverjigt, enär SE a de 
funnat Tram FR mer of Infteleftricitet och sula ingar sak 
mycfet [te Tenor ) men ett eller annat följande fl a 
(under FA o bä och det andra, od) det ge 
illa fir NT Aa lagar od) Mvitta wägar man 
mwgv I Dl 2 ( ; å 
PA Leg 5 i flut om mejeri FARSEN ROTE 
er: I y Sållffapets tulffyndele Sa 
enda Ser lt SENOR bwiltet ERE AMN 
och framgång RE utan underftöd af allmogen.  fätt Så 
året Se it bederu af att o med SRA RR nt 
EE 2r BRN bar entam uppeballit mejerie SKE a 
påbörjade före 2 ban muntligen lemnat ika ER bn 
HE Uöölägane. "Gfäler bertill måfte act ännad.. Ban 
fomma att ned SAT att mjölfen låter afratta Ng ölet 
Sr SN ende! att ftörfta SNS Sr 
rn tr D SÅR nar jom igga kutg an ; 
pa fädant jute adel pr ac etonomiltt EL RS 
Ren nn bar nyligen fett anföras en stt Dors Dee 
aralne Sverige öfwer behållningen af e öpris af 
UR me! år tal ten flutade med ett förjäljning 
fintligt mejeri. — Stalkylen | SE RS TN 
REAL re maa mjölk. fan ör f.st. mjölk t medeltal, 
öre räls af endaft 4 fannor 4 Et 
unna 


12 


vd) prijet + jmöret bar i medeltal warit 86,11 öre 
pundet I medeltal har äfven jamma mångd ffummad Mjölk 
lemnat 2 ffälpund oft. I detta län åter torde man i all 
månbet få beräkna i medeltal 6 fonner mjölt för 1 ffålpund 
Inör och i fon proportion för oft, Mnvittet fätter pritet 

mjölfen, bebandladt mid mejeri, betydligt lägre. Har faledes 
ladugdrdsegaren bärjtades tillfälle att direkt afyttra fin mjölt 
till 25 öre fannan, få more det ide mwälbetäntt af bonvom att 
amnmvända denfomna i mejeriet. AF denna anledumg bar id 
beller det tillämnade mejeriet wid Grytnis fonumit till ftånd 
Mjölken bar derftädes en firyfande afåttning till mwanligt pric 
och det bade då marit en därftap att enligga mejeri. ”Hury 
ringa framgång fåledei frågan om mejerier hittills än baft 
i detta län, får man mal i alla fall antaga att bearbetnin 

dare derför ide warit utan fin nytta. PÅ många ftällen i 
länet bebandlas minrera mört" bättre, äfven of allmogen; 
ferffildt bar mangen blifvit tagen ur fin willfarelje att jmöret 
nalfte bebandias med groft jalt för att bättre frma bewaras 
od) man fer ide ja fällan mör, faltadt med finftött jalt, om 
än lincbuvgerfoltet ice bunnit få nagen allmännare amvänd 
Ning. Det onda mejert fom med allwar, och förmodligen 
afven med framgång, fortjättes, är i öfrigt det å Björkfors, 
biwars fmör betingar 3 rdr bögre pris pr 20 ffälpund än det 
bäfta mör jom af allmogen Ievereras. Ajnämaren torde ide 
bafiva ringa ffuld i den längjanma utfweclingen af tadu 
gardSprodufternas bättre behandling, ty ban gör i allmänhet 
allt för litet affecnde Fa omwarans beftaffenbet och är allt för 
njugg på prijet då waran år mwerkligt god. Då efterfrägan 
är for od) tillgången ringa, bar defutom tillwerfaren ingen 
fmårigbet att bli af med äfven den underbaltiga mwaran, och 
ban ffall ice heller under jädana förhallanden fänna nagon 
maning att förbättra bdenjamma. 


för ffal 


Efter genomlåsningen af de infomna gillesberättelferna 
får man det intvycdet af tillftåndet i lånet, att ehuru til- 
fällena till arbetsförtjenjt äro ritliga; eburu arbetet betalas 
drygt; ehuru infättningarne i iparbantkerna äro mydet öfwer 
Wwågande uttagen oc) ehura t allmänhet den efonomiffa ftåll- 
ningen fåblunda förbättrats, få lennar doc befolfuingens jed- 
liga  mwälbefinnande atffilligt öfrigt att önffa, lifa wäl fom 


anledningarne till de rikliga arbetsförtjonfterna ide utan för: 
beball funna lofprijag. När man met, att dräfa anledningar 
till en del fammanfalla med tårandet på länets grundkapital, 


a torde dejamma fnarare böra SPUR SRK blä be Anne. am 3 
befymmerinnna RT fe ESS en År utan 
letje öfwer I 3 oftverfléd. Skogs fning 
tälletfe SH hätinatran på fanuma gång Jom rg 
Iker i töefonomilt betydelie; mar om ipefutattonen I 
a ben ipädare ffeqen, jom utgör wilforet JOE mer | 
AS Nan framtica bejtand, a malt utan lufaga ; 
oleler buvmvida en fortjatt utf idning t RA NaN 
CR vada för länets utwvedling, uta l 
- een Mitbninger och utan ffada för ctt und SR å e 
i ot utan men för befolfningens hh. lägen (GR SE 
fänstö jydligare elar förfiagångna ffogstöpe lv dh 
7 Me Lue ant jordbrufarne, nu un N i ör 3 
Nye RE bea penningar ice af alla amvändas fi 7 de 
ana gå deras fortfomit, oc) det är anven bet nt, | Cella 
RT Edtäl ningar blifmit gjorda utan beböfliga bel ka Söke 
HÄ ta ens ffudd. Dulifa ffogsföp hanwa Yuttill egt ; Ne 
- SL Lule Opwver-Lule 1 d Ian d jocen ir, od SE - 
taga, att de ftola utfträdas farwvida idv Nå I EN 
lan ftifta ingend mwäg blifwer fatt för deuna bejt töja pe FT 
a "Deja uttala flera gillen ina ubager tb - ” 
eu da I a det från HOwer-Lule, ”att 14 Fru än 
SR "väl den fafta fom den löja Gefle arg dän 0 ÅH 
EA mer itli mit, ia omöjligt I ( 
njuter 0 säbdnan för = den tiden id: torde wara 
aja FR örn: infomjitfälla fonumer att AES KA ; Kö fe 
afliglen, ille uttalar fy äm bettämdare; oca NA stjn 
Me il 8 område att föfa fällan till det a SN TES 
8 : "Stogsbandtering, n heter det i Å [| AR 
er mia en ffugalida, len der he mir ON dr 
-HOTJO - ia gar till ide obetydligt on fn 
fögtäljning ENE utbuggning ide EEE 
Rn ne SEN föparens oförmåga att Na kort 
Vibe, RE idfe dimenfioner eller hans omtanfe NM Re ; 
E ör kdear får förutfättas.” Dala SM Sar AR 
llnänbet ln vera sflöjo vd) VER till jordbrukets 
ö nas od joxdbrutets 
Sj ouingen, akt De fillbafa; och från SONET War 
tiga orjater till jfogaSbriften, 1om pu JG EE 
förag atftr ra tännbar, och) fom ar flere RER gär 
rn na T Sijom en följd ar ng Mr 
Me äta fal ög man äfven få uppfotta det bet | 
OH ettn 


för lande =RNRed DYLESTEN iyeå N v tt dena 
ha ande Jon tran IeOrr= TO k 4 red, nemlgen, abc tv 
ha U ers TOrNe ANTÖ 1 hen OC 
od må C N : tadrag FO jordbrut: 4 1,100 
Jodens 2,000 unvänare utaqdrag af 9 0 I Å 
Vv 2 t ordbrntare 


l 


14 


inhyfingar, d. om. f. att inhyftngarue ntgöra 55 proc. af jod 
nenö befolkning. I janning, är detta den framtidsbild jom 
Norrbotten frall antaga, då wore bäft att ju förr defto helly, 
pada in oc) reja fin mwåg; men man fan med ffäl hoppas 
att ett jä dyftert öde ide fall föreftå en af naturen jä rift 
utvuftad laudsända fom Norrbotten. De ffatter det innefluter 
ffola ide i nvighet ligga obegagnade.  Nutidens wiatigaft 
uppfinning, jermvågarne, ftola en gång uppjöta äfven oj 
Redan utfaftas planer för deras utjtvädning till ÄAngerman 
elfwen; men de ffola ide ftama derwid; ty ett balffärdigt nät 
fall gifva ett ofullfomligt fiffe och man ffall nog finna be 
bofwet af att binda äfwen jermvågsnätet färdigt, och då, om 
idfe förr, fall man fonvna till infigt om, att Htorrbotten ha 
en mwida högre betydelje än att för en ögonblidfig winft fföfta 
fina ffogar. 

De betänkligheter, jom från fuftlandet förjpörjag, åter 
finnas ide i berätteljerna från det öfte landet. Detta är 
äfven belt naturligt. I det öfre landet har mon ännu riflia 
tillgång på ffog, vd) man ffulle till och med funna jäga, att 
ben rätta afwerfningen der ännu ej börjat, åtminftone t flera 
af de rifafte ffogstratterna. Det är mål äfven af denna orjaf 


jom berätteljen från Jodmod låter få förtröftansfull. Denna 


berättelje måjte i detta fall adraga fig ferffild uppmärfjambhet, 
emedan den är afgifwen af en anjedd ffogötjeonfteman. Han 


yttrar jig jålunda: "ESkogsafwerkningen har under nu rådande 
gynfamna fonjunfturer funnat bedrifwas i förre ffala, bwar 
igenom ortens Defolfning beredts tillfällen till god arbetsför 
tjenft. En glädjande företeelje år, att åmwerfan jamtidigt be- 
tydligt aftagtt jå wäl & fronans odisponerade ffogar, — hwar- 
till mydet bidragit den öftverenåfonmmelje en del werksegare 
fing emellan ingatt att ej tjelfwa eller genom andra befrämja 
åverkan, — jom ferffildt a nybyggesområdena, bwareft åmer- 
fan numera hör till fäljyntbeterna, jedan nybyggarne lärt fig 
inie det föga inbringande i att amwerfanswis tillgripa af egen 
fog utöfwer hwad & laglig wig erhålleg.” 

En tröftande tanke för fuftlandets bfolfning ligger ociå 
devuti, att, när cn Jang genom elfrensningar de Hittills oåt- 
fomliga ffogstrafterna i fappmarfen öppnas för werldåmart 
naden, man ide blott ffall ordna ahwerfuingsrätten på ett 
förftändigare fått, utan aven att fuftlandets fogar derunder 
ffola få bemta anden. 

Taflan är derjemte ide utan ljuspartier. VWBisferligen 
flagas öfver lönnfrögerier oc tilltagande drycenffapstaft, men 
ä andra fidan omtalas från flera håll. werfftällda nycdlingar, 


15 


vilfa tagit fart öfverallt der laga ftiftena blifwit afftutade, 
é wattenaftappningar, fåfom mid Senwvits by ber 3 400 
SE beräknas bl fruften deraf, famt fullftändigare afdit 
Kn vr. I en jå högt belägen ort Jom FJuktfasjerwi, bwareft 
Blttet dr obetydligt, idkar man doc ide vanjenlig ladu 
Se jä att från omdaft fyra byar i jodnen 4—500 
Låpund jmör uppgifiwvag blifvit förjälda till Itorge. 
ES animal äro I wijt fall underrätteljerna om in 
pyfingarne. Trots det öfmerwågande antal jom de u SR 
SSK Nie folkmängd byfjer man SR äl SN pri : SR 
i ola öftwvergå till jordbrufet. Sleve af dem hafwa reda 
kö Lf eblapp. od) den ritliga tillgang på dvärg örn 
joctnen inrymmer underlättar öfwergången. IV eder-Luls d 
Wite jodnar hafwa bönderna fommit till full infigt om nöd 
frnlaletar att ordna denna angetigenbet od) OLAS Re 
jenare focnen ffall erbjuda ganffa talvifrnecenpe egt i 
Maa Ca pj be ftir JorGR föleå mar gjor 
jon a beta ännn jr tl | (Svdt är ochja att er 
om ån det allra mefta ännn äter VE FER 
åtgärder jo ylje HOfwersSKalir mwidtagttö, I 
fara de åtgärder fom wid Gyljen i. LE ker AE 
C tje arbetare derftåded injätter 25 öre I wme d ge 
IDR nd et C:nis fontor under det full RA 
Sönng betalas. Sör de infatta medlen a A8 : är 
6. "Ip vänta till årets fut, då fjununan of KONER 
injätted i fparbanföinrättniug efler uttänas nte dög NG 
rånta och fullgod jäterbet. WBid Jen dr || ENE 
för arbetarne bildad ex Sjuk och SSI E 
nänmda bolag jajom grundfond fföntt 500 rdr. RR 
Af de få förbättringar I fomnmumikation: måg A as 1 
berätteljerna omtalas, förtjenar att SIDE SR SEAN 
fandåwåg fom på enffild betojtnad blifmit an jr Via 
till Björkfors oc) fom uppfattas MR a ped AE 
åtgärd för att förkorta mwägen fran reftdensj Fong LR 
finffa fodnarne med ide mindre än fem AE detsde 
PES Hide sl KT ELNA från Haparanda 
Sajom framftacnde : FÖRRA 
och FE bandlanden I. Bwman, (vg SER 
SKopukfa allmänt onfed fon ett mönfter, eg Den 2 TE 
i INiktala, bandl. C. Weftergren och bom en Stel 
fenare utmärkt fig för betydliga ängsvdlingar,. vn ER 2 
Neder-Tule anföred länsdjurlåkaren RO fiska FRE 
nitiff trädgärdsidtare och fom fifta sonen dl TORRE 
of 18 tums längd. I fanumanhang derme UR 
om de fvenmne ftörre trädgårdsanläggningar I 


lifta året blifit utförda, deu ena wid, Bodträftfors i Dfwe 
Yule oc) den andra wid Gyljen i Ofmwer-Falir. Om den 
förre har gillet berättelje tugenting att förmåla, men om den 
Ienare beter det, att omfring 250 löftråd af ajp, björk oc 
rönn hafwa planterats, förutom aln, lönn, poppel, ärttråd oc 
en mångd buffwerter, bwilka infndande war fonuma att ut 
planteras. Deremot omtalas det i jamma bervättelje, att >, 
wi det täda bermitaget MNödupp gjorda förjöfen med plan- 
terande af iydlandets praft= oc feuttträd, äfiwenfom med bi 
ötjel, tymärr fulljftändigt miftycats. vr ungius i Pit 
bar ådagalagt att åtffilligt mer i trädgårdsmwäg funnat åftad 
fommas än man wågat hoppas, men lifa jäfert är och att 
naturen der wid lag bar cm given gran jom ide fan öfver 
ffridas. i 
Efter denna flyftiga öfverjigt af eller jnarare Anhydan 
um de arbeten fom under det fit förflutna året i odlingen: 
tjenft blifwit utförda, Mwarföre Mulle wi glömma de arbetar 
jom ice bafiwa nagon mwarattig boftad, intet bem, ingen ut 
wedling? — SÖmwarföre fulle mi ide erinra of unomadfolfet? 
Man bar föreftällt fig, att det nu en längre tid warit gJodar 
änven för detta; men det höres ide ja fran mål underrättad. 
håll. Man har wäl ide ipillt många otd på detta ämne, men 
besja vd äro furgliga. "Renafweln hotas med UuNDergang 
genem te Arligen i antal tilhverande rentjufwarne”, — beter 
det fran Juktasjerwi od) från Arjeplog anföres belt fort, att 
"efonomiffa itällningen förbättras hbo$ Swenjfar, men för 
jämras hos Lappar”. FJ FJoffmokt tflagas öfwer att lapparur, 
på få undantag när, ej egna fina renar nog omjorgsfull 
mard, od) det flörutiäges, att, om ej förändring håärutinnan 
inträffar, ett tillbafagaende är att befara, och Avwidsjaurs 
gille yttrar, att renarnas antal årligen minffas, jå att nu 
mera fa hushåll funna anjes burgna. Då odlingen plog 
tcfe fan framgå öfwer fjellen eller ens lämpar fig för rens 
betestanden, hmwarföre ffulle wi ide med ffonjambhet behandta 
och bahwa of angeläget att freda jamt för betungande, wäl 
mydet godtydliga ffatter ffydda det irrande folket? Det må 
hvertonr mara en vligt att jöfa winna dem för fultur och 
byféning; de äro ide otillgängliga derför och ett fådant ar: 
bete ffulle ide wara owärdigt ett civiliferadt folk. När jag 
nu för tionde gången haft åran lemna en öfverfigt af detta 
Sälljfaps åråwerkjambet, bar jag jäjom flutpuntt för detta 
ffede melat återföra i Sållffapet8 minne ett vdlingsförjöt 
lom omfattar de ipridda, aftynande lemningarne af ett ur 
gammalt folk, wars vol i menffligheten8 länga utweclings- 


17 


rbete hittillS warit böljot af eft ogenomträngligt mört 
fönfe alltid fommer ott få förblifiva. 


i illä É öfwerft Mde Brad ett jam 
Som fillägg till denna öfverftgt torde få anföra Hd 
TNA af Sällffapets IFukomiter oc) Utgifter under är INT2 
| sSsnfomfter: 
ra å 350: 18. 


Bebållning från är 1571 as 


PBrämvinsförjäljniugsmedel . 3 

Sn d Åminne LM 30: 60. 

För fjärmved a V IEC HAT BR . Re 

SF Ava bolag, fapitalafbetalning och ränta, tilll. 1,256: I > 

or Sunna 6,559: 63. 
Utgifter: 

För ftatiftiffa uppgifters iniaml. 

PPM < sr E 

Aminne . ss TRES FÖL 

För undevwisning i balmflätning och forgmateri 00 

Husfhöjdsutftälningen i Stocholm . nen 

Till premier åt lävlingarne wid Ajwa soc os 0 

Tryfning af handlingar, annonjer, häftning m. m. 394: 

Neder-Lule follfffola för flöjdunderwiåning . 

1 plog för Wienecutftälningen é 

Pojtporto och) telegrammer . 

Svakter BRA SO RR 

Räntor och fapitalafbetalning till underftödsfonden 

Diverje utgifter 

Arvoden tull jekreteraren 

Behållning till 1873 


sl 

314: 

SVR: TU 
10 


ländsdjurlåfaren m. m. 


Smwunma 6,059: 


$ 3. 
iedde revijorer afgifnun berättelfe 
(äfte8 den af utjedde revijorer afgifn Ograttetje 
säkriaa års räfenffaper, och RO fer 
ningsutffottet anfwarsfrihet för rätfenffaper och 
mwaltning under nämnda Ar. 


S 4. FLIT 
öter i Sälljf i e8: It Lule Gille: 
Ti ter i Sälljfapet imvaldes: I le Gille 
dir FART 3. MB, Berg, fandsfamreraren q 
ne fonjul €, Palmgren, bhamnmåftaren 5. AA. 
Lå 


2 
: 


Landqvift, handlanden Fr. Bateman; i Pite fotens 
Gille: Drr auditören Hj. Stjernberg och fronofogden 
». Hammarberg; i Neder-Kaliy Gille: Hrr dofter | 
Stinberg, injpeftorerna (C. Billow & Törefors och KX. u 
Grape i Mtermordjerf, bandanderna L. Bergftröm och 
C. D. Sjoding to Rasby jamt NR. D. Swanberg i 
Wallen, furiren C. C. Sant i Rolfs, fjöfapten GC 
Burman i Afrofen, häradstjenaren MR. I. Comm och 
hemmansegaren MN. P. Bergman i Kyrkojtaden, fam 
i Neder-Lule Gille: flöjdläraren MN. Bondén. 


$ 5. 
Mid wal till nya ledamöter i Fönvaltnings-utffott 
blefvo Hrr tfyrfoberden I. A. Englund och faptenen 


riddaren &K. I. Grape, fom woro i tur att afgå, äter 
unvalde. 
$ 6. 


Till reviforer för 1873 års väfenffaper utfågos 
her Tärowerfsadjunbten OD. M. Holm, Fonful HD. I 
Sundftröm och bankfamrer C. A. NRvydberg. i 


; ST 
Bejlöts att fommarmöte ffulle Hällas i Haparanda, 
nen ffulle Sorwaltnings-utffottet egqa att med Hushåll 
ning&gillet öfwerensfomma om lämpligafte tiden derför 


$ 8. 

Uppläftes en från Kungl, Landtbrufs-Afademion an- 
fommen civfulärffrifwelje angående anflag till premier 
wid utftällningar af flagtdjur och mejerialjter, i fam 
SNR hwarmed äfwen föredrogs en ffrifwelje från 
IWefterbottens läns Hushållnings-fällffaps Förwalt- 
nings-utffott rörande ett gemenjamt täflingsmöte i 
Hernofand med utfällning af djur och (adugårdspro- 
dufter, jemte ett föreflaget bidrag för Ändamålet af 
100 rdr, med wilfor att äfven de tre öfriga norra 
länen tillffjuta enahanda belopp. Denna hemftällan, 


19 


jom af Fönvaltnings-utffottet tilljftyrktes, blef af Säl- 
ffapet bifallen, äfvenfom det af Förwaltnings-utffottet 
föreflagna anflag af Högft 200 rdr till bidrag i trans 
portfojtuader bewiljades. Or Sdiugh meddelade wn 
der denna frågas behandling, att the New Gellivara 
Company änuade med nägra hundra rifsdaler till pre 
mier (om för utftällare fran Morrbotten eller för ut: 
ftällare i allmänhet funde ide dr Shough för tillfallet 
uppgifwa) bidraga till mötets och andamälets befräm- 
jande; Mwilfen underrättelje föranlät hr Ordföranden 
att till Bolaget hembära Sälljffapets tadfombhet. 


$ 9. 

En från Beftyreljen för Hushällnings-fällffapens 
Husflöjdutftällning i Stofholm anländ ffrivelje med 
bemftällan om ytterligare bidrag al Sällffapet före 
drogs, och blef på Fönvaltnings-utffottets tillftyrkan 
ett bidrag af 100 rdr bemwiljadt. 


$ 10. 
Ett af Förwaltnings-utffottet framftälldt förjlag 


att för ännu 1 år onftälla Hr Bonden i länet på 
femma wilfor jom förut blef af Sällffapet antaget. 


$ 11. 

Efter det att FK. M. Bef:de i länet anmodat Säl 
ffavet att infomma med ätffilliga af Kungl. Maj:t 
infordrade upplysningar rörande Husflöjden, hade Förs 
waltnings-utffottet uppfatt en ffrifwelje till hvar, fom 
uu föredrogs och godfändes, men ffulle det tillägg 
görag, att Sällffapet ffulle anhälla att fomma i äte 
njutaude af 500 rdr utaf det af riksdagen bewiljade 
anjlag & 2,500 rdr, för att dermed mwinna en linz 
dving i foftnaden för flöjdfäraren IN. Bondens ans 
fällning i länet. 

8 12. 
Scdan en från "Sällffapet för Norrlands wäl" 


anfommien  ffrifwelfe, angående befrämjande af detta 

iälljfapå ändamål, blifwit uppläjt, bejlöts på För 

waltnings-utffottets förflag att Hushållnings-fälffapet 

ifulle till jällffavet öfwerlemna 150 rdr mot att erhåll. 

40 ceremplar af tidffriften "Norrland och def; framtid" 
13. 

(En af hr intendenuten IJublin-Dannfelt gjord from 
ftällning om att med refeanflag underftödja ett ombud 
mid den frundande Wienerutftällningen anfägs, på För 
waltnings-utffottets afftyrfande yttrande, ide föranleda 
till någon åtgärd från Silljfapetå fida. 

$ 14. 

Wid det att anmälan gjordes, att den utjedda 
Mejerikomitén på upvgifna ffäl ide fumnrat affluta fitt 
betäntande, föreflogå af br Ordföranden od) hr Mu 
Itröm, att Hushballnings-faljfapet ffulle inga till &. 
M. Bef:de i länet med reqvifttion af en ftatens agro 
nom för boffapsffötjel vd mejeribandtering för att 
från medlet af inffundande Augufti till medlet af DF 


tober tillhandagå länets imvänare med råd och upplys 
ningar to nänada landtbusbållningsgrenar, wilfet af 
:Ousbållnings-fällffapet bifölls, och ffulle Sällffapet 
befofta agronomens traftamente under wifteljen i länet 
med förejffrifvet belopp 4 rdr 50 öre per dag. 


$ 135. 

Soörejlog Hr Nvftröm att on ffördemaffin ffulle af 
öfwerffottet & premieanflaget till landtbruföffolan för 
Hushallnings-fällffapets våfning inföpas, men på er- 
inran, att det förnt warit öfwerlemnadt till Förwalt- 
ningö-utffottet att på bäfta fått amvända detta öfver 
jfott, bejlöts att användningen deraf äfven mi ffulle 
till Utffottets bepröfwande öfwerlemnas. 


| $ 16. 
De till distusfion framftällda frågorna blefiwo nu 
behandlade: 


21 


1:fta frågan: Hmwilka åtgärder böra & Säl- 


ffapets fida widtagas för befordrande af fiffets för: 


pättrande i länets infjöar? 

Sr Nyftröm anfäg att DÅ ett jå ökat an 
ilag wid dagens fammanträde Olihvit bensiljant ör 
Bondens  anjtällning i länet med mwåfentligt affeende 
på filfets förbättrande, få funde Sällffapet for när 
warande ingenting göra. 

Sr BHerafjtröm från Björsbyn ANDEN EE 
lagliga förhballande fom eger Sc på (urnebygoen; 
nemfligen att allmogen filfar under (ettiben; ES 
winteru är det ide bättre, fiffen jamlag i grubbor, i 
Mvilfa not nedjänfes och bwarigenom fiffen utödes, 
Allmogen hade på fina ftällen fommit till 
att detta more def cqen förluft, Pwarföre md Få 
i Björsbyn öfwerensfonmelje blifvit ingängen - i 
fiffa under feftiden; men talaren wille doc NR 
hurwwida ide Sällfapet ffulle funna inga till ; NM. 
Bef:de i länet med förjlag, att fina ARLA 
anfwarsbeftänumelfer bleve -UHTRLOAD mot de 3 ofeg, 
fifa wal fom ftadga urvt försdande fiffe i eljwarne 
blifvit utfärdad. | 1 

jä NRyjtröm anjåg att intet i a SN 
borde beflutas, utan wore det bält, Met ög 
i uppdrag att utröna olägenbeteria a and 
lag om deras ALINA Hushållnings-fällffo 

eo K. M. BHef:de; hwarutt AA Ne 
ör  cglindn inftämde och UGA NNE 
om Bonden ingåfve ett förflag till Sövw gå 
HSK onde u trodde ej att fiffena före Sr 
paå utan ffydd för fiffen muder teftiden; LE ÄR 
Hushållnings-fällffapet på LT rg NR 
deråt något göra; men mille för ra ON es 
foltet om den ffada det beredde Ng fjelft 3 
itändigt fiffe. 


Or Ordföranden hemftällde härefter, huriwwida 
den förda diskusfionen ffulle anfe$ utgöra fwar på 
den framftällda frågan jemte det att GSällifapet ut 
talade den önffan, att hr Bondén till Förmwaltnings 
utffottet infommer med yttrande om filfet i wåra in 
fjöar; Dwilbet af Sillffapet godkändes. 


2:dra frågan: Hwilkfa nya jordbruföredfrap 
onfes behöfliga att införa i länet? 


Ör Nyftvöm förmåälde, att on jäningsmaffin aj 
finjf uppfinning i de nordligafte fofnarne amvändes 
näjftan allmänt och med ftor fördel, och wille erinra 
fig att frågan om inföp af en jädan förewarit i För 
waltnings-utffottet, men hade fig ej befant om det 
famma bitfommit. Fwnne desutom önffligt att fförde 
maffiner infördes i länet. 

Hr Ruuth inftämde. 

Hr Cajanus uppivfte, att Fövwaltnings-utffottet 
reqvirerat en fåningsmaffin, men erhållit till var, att 
denfamma ide under äret funde erhållas; Mwvarefter 
underrättelje ingått, att ett dylikt redffap Olifmit för 
fördigadt ä landtbrufsffolan efter tagen ritning af det 
finffa redffapet. 

Sillffapet uttalade härefter, på Dr Ordförandens 
framftällning, fåfom jmwar på frågan, att det nämnda 
Lä nd ähvenjom ffördemaffiner borde införas 
i länet. 


4 3:dje frågan: Hafiva länets jordbrukare fullt 
lämpliga torfningsfätt för fåd, eler bhivilfa tork: 
ningsfött funna wara bättre? 


Or I. YA Bergfjtröm frän Sunderbyn med- 
delade, att i flera byar fafnades Ywarje inrättning för 
jädens torfning, men att i nägra funnes'eldrior, hwil- 
fa8 behöflighet Han förordade, ehuru han erfände att 
ofunnighet om efdningsfättet förefunnes. 


20 


Hr Nuuth omnanude att i hans barndom hade 
yemier blifwit utfäfta för den fom inom ett år SN 
iatte et via, och att detta hade (edt till Natten: 
Talaren anjage äfven tädta häfsjor wara Andanuu 
a DH. FF Bergftröm från Björsbyn wistte ar 
ogen erfarenhet, att ftora briftfälligheter wid ee 
förefomme; men hade för eqen del fommit till infig 
om, att ria borde mwara tät upptill och Sn och 
uftig nedomfring; på jadant fött förjigginge forknin 
gen haftigt och falert. När 2 E 

Hr Nyjtröm betwiflade SL RNE å 
premier; — tillgängliga medel more defutom ott ill 
liga derför; — mängen fom redan uppfatt NS il i 
je em orättwija i att andra efterät blepue SA 
Bättre wore att en faffunnig perjon utgäfwe en få 3 
fattlig beffrifning på rivrnas Ceffaffenhet och uNVÄnD 
ningsjätt, Pwarutfi apeen | 

Ör I. A. Bergjtrvöm inftämde cc , 

På hr Drdförandens hemftällan ffulle Sno 
äfwven & denna fråga utgöra humret, KTRS, 
eu gemenfam önffan ffulle uttrydas, att SM 
åtminjtone tädta häfjor blefwe allmänt inrättade. 


4:de frågan: Hwilken erfarenhet har RE 
med artificiella gödningsämnens användning i oltfa 
jordmoner famt för olifa fäden? 


äs - 
Ör Ordföranden anfåg att hr BRN 
redogörelje till en del bejwarat frågan, och ig 
jatte, Hurwwida nagon allmännare erfarenhet 
- 
oore Winnen. i r a 
Bor 9. F Bergitröm fade fig af en Sänd 
hafwa bört, att dem gjort förjöf dermed, en > 
SJ SR 
miflydats; talaren wisjte ide, att någon alluoaes 
A NE 
ä jort förjö d fadana. 
ämm gjort förjöf med Jadane Rey, OS 
Ör Ruuth bade funnit kalk, blandad 


24 


avdfel, mwara bra på tung åferjord, men Förjöf med 
gnano hade mijlydats. 

Or Finell bade amvändst juperfosfat på rägjade 
och erhållit tidig och god fförd; hade af 12, Eubiffots 
utjäde erhållit 8 tunnor; iuperfosfaten wore fullt ja 
billig jom fojpillning, men def amvändning fräfde 
vjemförligt mindre arbete; talaren hade amvändt 3 
centner på 1. tunnland, och mille af den erfarenbet 
han mwunnit derföre refonumendera detfamma. 

Or Nyftröm hade wisferligen ingen egen erfa 
renhet, men bade hört från Ofwer-Lule, bwarejt ftånds 
Ferjoner begagnat fig deraf, att iuperfosfat warit a 
ypperlig mwerfan, äfwen till övergödning. 

Distusjionen jemte fr Sogelmarks berättelfe an- 
ägs utgöra det fwar jom för nävwarande finde aj 
gifvas på frågan. 

Som någon om) fråga ide mwädtes blef härefter 
jammanträdet af br Ordföranden upplöjt. 

Av och dag fom ofvan. 


In fidem 
Aug. Cajauus. 
Sujfteradt 


3. v. Rehaufen. 


Bilagor. 


20 
(Bil. A.) 
Redogörelje öfwer wertitälda agronomijt, Fjrrättningar inom Norrbottens län är 1872. 


Uppgiord vlan för 


Myr tr färvsutdilna 


Månad. Reqvirceut. | Förrättningsfräle 


T 
Junt (The New Gelliwara Company, Hwvitåforf. 
Juli | Injpektor BV. Krook, Gyljen8 Bruk. 
Byamännen, Midejävwi by. 
MNybyggaren A. Enman, Kr.enyb. Bäd. 
Handelsbolaget Bergman, Hummel, | Teurajävwi. = 
Sob. Pettersjon, Lilla Vappträft. a 
Handelsbolaget Bergman, GOunimel, Landtjerk by. | 
3. SJafob FJafobsjon m. fl., | Lappträft by. 3 | 470,40 | 
Ojtar Larsjon, Sraunyb. Tallforfen. l a 
Guftaf Aftröm, Str.enyb. Brännberget. 
Petter Abraham Poli, NRifala. 
Henr. Kangaranda m. fl., SKerasjodi by. 
Sjaf Dlåfon, Str.-nyb. Raukola. 
Jjak Persjon NRowa, | Wittjaniemi. | 
Handelsbolaget Bergman, Hummel, | Mod by. | RA 24 ÖR 
D:o D:o, Bjumitråft. - UV OcA KM | å | -3,364,60 | 
The New Gelliwara Company, | Swartlå. - ö NAN | a 448 — | 
D:v Din, Hälleftröm. 7 AR 73,60 
Sronohemmansinnehafwarne, Aborrtråff. : z SKON 2 $45,85 | 15,509,10 | 
Songl. Maj:ts Befallningshafwande, Avwidsjaur. i 7 / Nya 
SKomminifter G. IV. Nygren, Clfsbyn. : | | 
Olof Aug. Flint, Kr.enyb. Mjörwattnet. 3 | 
Zelegqraf-fommisfarien Ningius och | ; | —— 
Jägmäftaren Degerman, Pitholm. 2 = -— : Sar RT AOkA I e6 1320 
Summa) 1? 16,80 | 1,449,15 | 15,818,22 | 22,698,60 16,149,30 | 56,132,12 


Åt den 31 December 1872. ; 
EE Henr. Magnét 


CI B.) 


Sörjöf med fonjtgjorda gödningsämnen. 
Till Norrbottens läns Sung. Hushällnings-fällffap! 


emd får jag ärar afgihva min wördjamma rede 
velje angaende mwerfan art de artificiella gödningsänmnen, Baf 
gumano oc) wahwveljyrad Anunoniaf, Dwilfa Sinngl One b | 
ningösfållffapet öfmerlemmnat åt mig för förjöts un ftäll ji 
dermed bärftådes unde loppet af förledne året. IR 


: en widd af 2, gevmetrifft tunnland ganumal mwål bär 
dad äfer, bwars jordman beftod af fwartuylla på lorbotta 
och bwilfet fält under Iöregaende aret lenmat en potatisffö I 
anmvändes 4 jäcdar (=S ceutner) oblandad Baferguano. Se 
dan detta gödjelänmne blifmwit utjädt för Hand od) nteduuwlladt 
rn pimbart, utjaddes genalt derpa jamma dag 12 fot forn 
IT halpiva detta furnfält utiaddes på jamma gång uti foruet 
Fa fubbbmwete och & den återftående balfparten lifaledes 2 fot 
rä för att blifwa, bwad man här i octen fallar 

Gmedan min rvägranne Bergman bade fin bredwidsti 
gande äfer, wars jordmon och wertligbetsförhållanden ör 
lita med mun förenåninda, äfwvenledes befadd med forn bwars 
ARSA marit potatis, ja bade jag derigenom ett ojöft til 
foadötea nr tell alldenftund han amvände den mwanliga 

SN Daktadt jag, ti anjeende till gödjelämnets Jena anfomft 
majte wertftälla deuna jadd ätta dagar fenare än Beraqman 
(han befädde jin åfer deu 23 Maj och jag min den Sj Sunt) 
ja mognade fifvål min forngröda, bwari ingen liggjäd före- 
lm I tidigt och fulljtändigt att förden doraf finde före 
Na dagar tidigare än hos honom eller den 9 fiftt. Aug. 

dä erlefsförbällanderna oro gynjamma under bela werte 
en bar benna forngröda wid aftröffningen femnat 
ät bylitt fädesflag. gr SIR n rg Jag nägonjin erhaällit 
Mo wanlkar ir almen, medelmattigt läng, war ftyfvare 

Sth oe bo S 
säs ed KET be delar af fältet, jom moro bejädda 
Dar de med rag, mar ej ftarfare än mwanligt: 
2 suldbe efter fornetå afbergande en ftarf benägenhet 
SER de redan i böftas, brwvaraf man fon finna huru ftarkt 
Sunvande vc) färnbildande desja gödjelämnen äro. 


Svm de öfrige 5 fäcfarne, fwaraf I med iwafn 
anmoniaf blifvit amvände deld ä årets böftträda dels a I 
avedling, Mvilfen tifaledeå är brjddd med råg, få fan ja 
förrän näta ar argihva nagun redugörelte öfwer desia gör 
ämnens mwerbambet a dröje ftällen, bmilfa blefvo gödstade oc 
peladde under förfta mwecfan af Juli månad. IMyvdlingen till 
arealen 1", tuntand utgöres of myrjori undblandad fer 
potten. Son denjamma År ftartt jernbaltig och bar företett 
rifa ipår af alun (fårpa) ja fan den ingalunda hänföras till 
de häfta. Svm denna jerdman är inom länet, enfonnerligen 
inom Gjelluvara jocfen, gantfa allmän, torde ytterligare förjöf 
med desja qudjelämnen cj mwara urmwägen, hwarföre j vadar 
pemftälla burmvida län Kungl. HusShållningssfälljtap wore 
bägadt att fortjätta dejanmua under mv ingangna året. Om 
dylik jidland trakt är härftädes uppodlad i offigt att derd 
Blepve 2 tun 


under innevarande Ars höjt bejas med höjtrag 
tand deraf bejadda med forn, då funde man, näget 14 når, 
beftänma det derå amvända gödfelämnets dvifvande werkan, 
jä framt Baferquano dera amvändes od) detta göd) lämmne an 
lände nog tidigt. 

Pin jubjektiva åfigt om förenåmude gödjelamnen år denna: 

att de ej böra amvändas 4 fandjord, emedan den ar neg 
ftartt dvifwande förut; é 

aft de ej böra, Ätmäinftone tillå midare, begagnas för 
votfrulten potatis, emedan jag miftäntker, att Ämnets jtora 
awåhvebalt Åftadfommer potatispufan Utan farhaga för mik 
tag fan jag förjäkra, att de alldelvå ide, utan den ytterjta 
förfigtighet, äro amvändbara mid falrotss, merots rödbetå 
eller rof-odlingen, emedan de wid fadd af finare fröjurter helt 
och hället döda fröcts arvbarhet. 

Deja gödfelämnens enda mwerfan bar bittill8 wiat tg 
derutinnan belta: 

1:o att jåden mognat tidigare och blifiwit ferdeles mwigtig, 
äfven & mindre goda jordmåner. -Savm erempel II jag 
anföra att, & den oftvannännde nycdlimgen, bwitten den 4 
Juli blef bejädd, inkom i rägutjädet bär och der något forn. 
Detta har ej blott grott utan frjutit fullmogna arv. Det will 
jäga att, jemte mitt raggras, bar jag dernuti, Faran jä Ja 
jädd, fått on liten fornfförd. Denna filtnämnde SEPA 
ligen ej till annan nytta än den, att ÖIS Ra 
treatursfodret, men utvilade docf att meguaden as 
dia och funnat blifva ännu fullfomligare, om deåta forn bli: 
wit nedlagda i jorden en månad tidigare. 


30 


2:0 att rotbildningen ej förändrad aj förenämnde dödjel 
Anne; detta har jag & de bär odfade Jädvämwerterna ebjerverat 
Lule, Afwa den 19 Januari 1873. 


Sirt. Arel Fogelmark 


(Bil. C.) 
Amimic. 


Till Norrbottens läns Sung. Hushållnings-fällffaps 
Forwaltnings-utftott. 


Unudertednad får härmed ödmijukligen "afgifwa den år 
bevättelje, iom enligt fontrattet, arrendatorn är ffyldig mis 
hwarje års flut meddela fran Mminne gård. 

Streaturens antal är lifa med föregående Årets; hy a 
oriaf, jom nedan wiias, bar boftapens mängd tymwärr c 
funnat öfas. 

Vadugårdens affaftning bar under föregående jommar od 
böft mwarit ganffa ringa, t anfeende till den ftarfa torka, fom 
fortfor från futet af Maj tills medio of Juli månad. Betet 
t ffogen torfode alldeled bort, och för att Iifnära Freaturen 
måjte en del af den jämre trådan afftängas till bete. 

Jordbrukets affaftning of fämal foder fom franmäl ha 
till följe bäraf utfallit med en !/s mindre än under de före 
gående bada aren, men det öfwerffott fom befanns från d 
goda åren fommer nu wäl til paf, få attfamtelige freaturen 
unna framfödas, då det defutom är en fånd jak, att unde 
förra är är fodret både fraftigare oc) drygare, få att qvali 
teten erfatte qvantiteten. vi 

Under förra fommaren begödslades 4 geom. tunland med 
600 lajz gödfel oc) bejäddes med rag, fom på höften fyntes 
lofwande, och på höften utfördes och nedplöjdes vtterliga 250 
lafz wäl mogen fompoftaödjel, defutom begödöladeå nära 3 
geom. funland gammal tråda med 365 tunnor flytande gödjel, 
I att dela til följe häraf, dels i anjeeude till det anjenliga 
regn, jom föll förliden höft, all anledning är för arrendatorn 
att boppag på ett godt är. 

Den öppna jorden är för nåvmwarande blott 8 qeom. tun- 
land, jom nåfta fommar troligen fan fullt begödslag och till 
ftörre delen Dejädas med råg od) gräsfrö. 


Den arrendatorn Aiggande föutdiaheten, tt årligen FR 
till äng 2'/3 qeom. tunlond, har ej till fullo blifvit mwert & 
| brift på arbetSfolf; men frängning af 600 fanmmar gård 
; d och uppbyggande ar 2:1e nya hötader har medtagtt mena 
ch pennun var, än jom åtgätt fört djuingen, dec fall det 
ID I I 
priftande. bärå näfta böjt aracbetas. 

Aminue den 4 Januari 1873 
3. F Sandftedt 


(Bil. D.) 
Revijionsocriättelje. 


De EUAOe Ior 
Indertedu dd vorer, banva geo nå A 
Und ad uticdr 2 l ; bs 


bottenå läns HOushallningsTåll EST filar 
lnvariwid ingen anmärfning förefonumt, d 


frihet tilftyrkes. b i 
Ställningen wijar jig fålunda: 
Tillgångar: 
100 aftier uti Ajwa Landtbrufsjfola 
Fordran of MAjhwva Landtbrutköffola - SEG 
Snventarier wid Aminne . OR 
HAminne mönfterfarm > > a ENS 
SKtasjabehållning dj 2 


10,000: — 
5,122: 64. 


Rmt 20,5093: 43. 


Skulder: ENS 

FT olla fonde (CN 130: — 

Tburfjellffa fonden - rn ; SOE 15, 
Fandstingets anflag till prenuwr : EG 

aw Mndecftödsfonden FÄRRE ENN 

Behållning : «os > > E ön: 55005: 48 


3 
Pule den 25 Januari 1873: 


DO. M. Holm H. I. Sundftrom 


6. A. Rydbera 


32 


(Bil. EK.) 


Awa Landtornutsjtola. 


3 
Till Kungl. Landtbrufs-Akademiens Förwaltnings-Stomitc 


Härmed får j É i 
AA EA är Jag Aran öfwerlemna min wördnadsfulla 
Og . Je öpver förbållandena wid demra Landtbrnks | 
under det fenaft förflutna året. j ph 
vär 3 t 
Hö ÖT ER rg fran lärväretå början uUppgid 
nd, des mot böften deriqeno i 
RN ; derrqenom att en lärla 
NERE röm, bmwilfen fföulle uteraminer | 
/ ) AmiNeradS, genom e 
fällig böftätomma inj ; i NET 
Allt N infuade, bmwarigenom jar 
: j IDE, Atv umanlagde 
aan le wid eromenstilfället uppgicd til endajt in 
dantag af detta Hjufdomsfall bar helivtifi a 
mdant, f Sju ar bheljutillftåndet it 
tillfredåjtällande, att I INTA RN 
ande, anmanrafnade antalet fjukfdanar 
bela förledua aret utgjort 2!/, Nn PRIO Tse amb 


Offentlig examen med de lärt ill 
Ki [ ärlingar, 2 word i 
att afgå, bölls den 25 fijtl. Oktober. Denna arne I an 
En n eder. Denna eramen, hwitten 
RR ades ar flertalet bland Styreljens ledamöter, hörd. 
Hm Öl af nagra andra. De Ädagalagda funffapsprofiwen an 
Reg wara tillfredsftällnnde och allt fyntes mwara iädant det 
SER ST wid en Landtbruksffola Aj de nn 
ade bar en genom ingånget giftermål bli ' i 
RT 6 inget gi al blivit egen bemnans 
TAS Se antagit tjenft non länet på jerdeles förmån 
5 wilfor od) de öfrige aterwändt till föräldrahemmen unde 
»pgift att Seleider biträda wid gårdsbrufet. ; 
He nyantagne lärlingarne äro till antalet f S 
SPARA Jar antalet fyra.  Sövi 
MES ae Re RES bwilfa alla ärv önurtana- 
|| x ja rdige fran de meft vlifa trakter 4 
Roco R le SIR OKI ER ferdeles berömlig flit och frn 
ande. e tydas derjemte alla wara begafmade 
Jed uppfattningsförmåga, och ör jadtunrnva une 
| ng ; utgör de nade lär 
lingsantalet för närwarande tin älaes a 
SN oc SLIDE af GALEN fäjom defs arren 
: iter 2 bar förhballandet emellan lärare 1 
AGREE 18 b j an lärare och lär: 
EE a godt. Anmärkningswärdt så 
SR bea 7 bdbutg 1607 one bärftädes förekommit 
an de [| , oakta otrbottens fwärafte mip- 
twertar jedan def öfwergatt de US RR 
lbdöiga förbilla ker a galt denna ort. Jag tillftvifwer detta 
ytlig hå en förenflade fofthållni 
bäste. bd 2 de Foftballning, fom numera 
båärit: örd, och bwilfet är fullfomfiat ör 
ftämmande med allmogens i Ne 
! Mogens inom arten mwanli ; 
i ei | ga busnansfoft. 
Att få reda på denjamma od) derigenuom förare mignöjet 


30 


war en vått vår jaf för of fafom främlingar, emedan uppe 
gifterna ofta bleftvo uppfåtligen willeledande; doc har det nu 
mera lycdats of och bar vejultatet deraf blifvit: allmän 
tåtenbet, jamt att foftbället blifwit mindre dyrt 
Den tbeoretiffa undevvisniugen, vikten foctjattes intill 
det 10 fiftl. Maj, Aterbörjade på nvtt den 4 filtt. Rowenl 
Under jommarmänaderna meddelades wudevwisning I mwertlära 
andtmäteri= jämt afvågningstonit, och har förledet Ars muder 
wisning omfattat alla de änmen Kona. Maj:ts nadiga Regte 
mente af den 27 Mars 1863 föreffrifwer od) fortgått enligt 
den fpeciefla van Kongl LandebrufsHKfademieus I 
nings-Komités Cirkulär af 11 Now. jamma är beftämmer. 
Hwad den praftiffa underwisningar angar, fa bar länets 
Stungl. Oushållnings-fållffap Härftädes för desja wintermanader 
anftällt en lärare I forgs och balmflätning, i aft mening 
att ej blott den fringbuende allmänheten, utan anven jfolan: 
lärlingar mätte tunna bibringas undevwisning I denua för 
hela orten ej blott nyttiga utan mabända i en nar fr vntid 
jedan ffogarne med derad arbetsförtjenfter förhvunnit, äNven 
nödwändiga bhusflöjd, Ymwilfen bör funna anjes betryggad Tor 
framtiden, alldenftund ortens råmateriel, pilen, Mwilten af fån 
nare anjes mara ej blott fullt tillväctig uton åNven ar för 
detta ändamål god beffaffenbet, är mindre lämplig för 1ag 
erfåegarned ramar. 
| Emedan årets lärlingar Härftamma från länets melt åt- 
Filjoa trakter, torde lofalen för denna widerwisning bwilfen 
genom dem fan erhålla eu mwidfträckt ipridutug, wara er 
paslande och hydtigt mwald. - | 
Herr MN. Bonden, fom tillförene warit underlårn 
Dpe landtbrutöffola i Jemtland, vilken tär sonjtalt I an ja 
jom lärling genomgått, är underkicare härftädes. I. pa 
ftröm, bwitfen innehar getällbref Iran både Göteborg och Berg 
jund, underwijar i jmide och Nöjd. i | 
Arbetena i flöjdftugan och fmedjan fortgå jäjom wantligt 
Lärlingarne tjenftgöra & desa ftäflen efter tur finsemellan 
Jeutte de wanliga reparationerna ar. de äldee redjfaperua, till- 
werkfadeå under förra ärets minter till aftalu en vullbart, jamt 
för eget behof eu ffotjt gödjelkärra ANvVentom en äningsnaftin, 


SA fot lättffött fanmt dragen af en båft, på en gang 
bwitfen är mycet tättfött I åltar afern. — Huder nes 


häde bejär, myllar utfädet oc) m ou es 
ar Sr bar, litaledeå för eget bebor, BUN Sean 
förfärdigad en bäftreffa af jer efter Stmitts medel. " 
plog från Göteborgs mefanifta wereftar bar al fänetö ge 
Hushällnings-Tällffap plifmit infört och bärjtädes uppifålld 


delet 


mid 


34 


IBid Landtbrutksffolans ibyggnader har under förledne 
året föga blifwit åtgjordt. — Endaft en påbörjad ftörre om- 
ändring of tniwmredet och reparation t ladugården bar blifvit 
fortjatt, bwarjemte tmenne nya hölador blifvit a Ängönvarken 
uppförde. 

Under innewarande winter framfödag wid Landtbryt 
ffolan 32 ft. bornboffopsdjur, 4 bäftar, 3 Pvinkreatur famt 
11 it. får. Alla bornboffapsdjuren äro, jaåjom mjölfdjur bt 
tvaftade, of em fjerdeleå god beffaffenbet. RNågre bland den 
äro of ren Strömsholmöras, ftörre delen af half Ström 
Holms= od) en mindre del af ortens infödda fjellras. Owarj 
mjölfdjur har under årets lopp t medeltal lenmat 702 fann 
mjölf. — medan foderproduftionen med bwarje år är tjemn 
tillwert, 1å fon äfven freatursantalet under Sen närmare fram 
tiden årligen förökas. YAfwenu uti Itallet jamt ladugården tjonft 
göra lärlingarne efter tur och deltaga i alla å desja. frällen 
förefallande jvflor. < 

Landtbyutöffolans jordbruk har under förlidet. är lommnat 
en riflig affaftning i fämäl jpanmål jom foder. A fer tun 
land ganvual åfer, bwaraf en del bejäddeå med forn od 
aterftoden med böjtjäd af fubbbwcte och råg, amvändes, på 
lånets Sung. Oushbållnings-fälffaps befoftnad för förjöts an 
Itällande, 16 centuer Bakerquano jemte 2 centner iwafweljyrad 
amnmoniat. — Desfa qödjedänmen  mwijade den utomuordentliga 


werbfan att fornet, ehuru, it anjeende till aådfelämnets jena 


antomft, utfädt åtta dagar ienare, lifwvål blef moget till fförd 
och ffördades åtta dagar före grannens bredwidliggande med 


wanlig ftalljpillning begödstade äfer en iatttagelie ej om 
fendtlig för mår nordiffa trakt.  Anmärfos bör att jordmå 
nerne och vegetationsförbällanderne woro & båda fälten de 
fanmma. — Desta gödjelämnens werkan å höftträdesfälten fan 
naturligtwis förjt under kommande fommar tafttagas. Mid 
proftröffningarne bar årets Ipanmälsgröda wijat fig lemna 
76:te fornet af höjtråg famt det 11:te af forn. 

Under årets lopp hafwa 11'/> tunland nyodling, bwilfa 
1 höftas lemnade en böfträggröda, blifmit igenlagde till wall. 
Den nyodling, hwilfen under förlidne fommar funnat begödö- 
las ud) befås med böltråg, utgör endaft 15/, tunland. Hetta 
fält, Dwara Bakerguano i blandning med ftallgödjel blifmit 
amvänd, mwilade fig i höjtas utmärkt mwadort. Dep jordmån, 
beftående af myra på fandblandad lerbotten, är ftarft jens 
baltig och bar företett rika ipår of alun, fwadan den ingaz 
lunda fan bänföras till de bäfta. ; 

Från fem tunland gammal åferjord, Hmilfa under för- 


30 


fedet är befäddes med höftråg och bwarå utjädet. utgjordes at 
9 f.fot Fvbavnisvåg, erböllv8 168 lag (a 25 liöp.) rå 14 - 
mvilfet nppftillades färftt ät Hjetnbojtapsdjuren” emellan en 
4 September oc) 22 litt. Oktoder. — Till begödsling och 
jäning under det nu ingångna året bafimwa und v Det Lak 
farna blifvit afdifade och af er myräng uppotlade q TND, 
Id en allmän utffällning förledet ar i Paris bar Candts 
bruföffelan, för de derwid uppwijade profiwen Tar fig 
och forn, blifwit tillerfänd en filjwermedalj if förta ait em. 
Detta är andra gånger Landtbrufsffolan under min EE 
wederfareå en dykt utmärkelie, SN att en SEE NS 
dylika alfter erhölls wid 1867 års IWerldserpojitiv ni Pn 
Afwva Landtbrufsffola den 19 Jamart 1873. 


SBirten Arel Fogelmark, 
Sfoland Föreftandare. 


Gillenas Arsvcrätteljer. 


Från Lule frodas Gille. 


(f hr Boltor A. Björkman 


1. Cfter em t allmänhet föga fträng winter tuträddr 
istofningen 1 fenare Hälften af Maj, da marten aven up 
tinat, få att wårjadden funde påbörjas motjlutet ap manaden 
Slera dagars nederbörd wmållade d ct afbrott Dderi, det mefta 
af fåningsarbetet torde lifvål hafiwa mwarit undangjerdt Mom 
förfta wedan af Fant Under Juni och om del ap Juli in 
trädde warn och torr wädertef, fom dovt högt obetydligt jta 
dade den jemnt och mwadert uppfomna mwärfaden.  Magrare 
lindor fedo mera of torfan. Under fenare bålften aj Jul och 
en del af Anqufti förivårade emellanåt fallande regn berg 
ningen; doc torde höfförden ej deraf hafva tagit nagon Jyn 
nerlig ffoda. Inga naottfrofter af någon betydenhet inträffade 
förrän i September 

Skörden har i allmänhet utfallit god, och af de olika 
jädesflagen m. m. på följande lätt: 

Sorn — näftan det cuda fädesftag fom vdlas och Aven 
det endaft till en mindre del, da det m fta af den odlade jor 
den amvändes till böprodutktivn aaf på god vd) wål gödsla 
mart 12:te fornet, på fämre jord naturligtvis mid 

Råg vd) Hafra, fom vdlas ytterjt obetydligt oc) den 1e 
nare blott till grvönfoder, gåfo även ged affoftning.  Likfala 

Potates. 

Höfförden, ej Ia god, fom under föregående ar, anjes 
medelmåttig. 

Trädgårdswärter, jäfom ärter, morötter, fål etc., vdlad 
bär od) der i fryddgårdar oc) gave på wisja ftällen nager 
lunda god aftaftning. 

92:v. Antalet mjölkkor, Jon I ftaden underhållas, torde 
uppga till öfwer 300; de Arv I allmänbet af ortens wanliga 
rag. MWinterutfodringen är i allmänhet nägerbiunda god, men 
nog enformig, då ben beftår näftan uteftutande of hö Som 


marbetet dåligt oc otillvadligt. Den erhållna mjölfen an- 
wåndes oftaft i fitt naturliga ftid. En fanna offunmmad jöt 
mjölf betalas allmänt med 30 öre. 

30. Fiftet, hufwudfjattigen af ftrömming famt på höften 
något fif och löja, bar utfalltt under medelmåttan. 

40. Om busflöjd är naturlighvis i ett ftadsjamhälle ej 
mydet att jäga. En början dertill år dvd giord, to det unde 
böften beredts tillfälle till undevwisning I förg= och balmflät 
ning fomt tillverkning af forgmöbler. — Lärvfurjen war rått 
talvift bejökt, men nyttan deraf torde ej ftå i förhållande til 
antalet lärjungar, då desja till ftörfta delen utgjordes af del 
barn, delö perfoner, jom lefiwa under Iadana förhållanden, att 
de troligen ej fomma att widare utbilda fin munna färdigbet. 
Flera perjoner finnas dodt, jon med intresje och) framgana 
fortjätta med forg= och möbeltillwverfning, bwilten flöjd för 
orten är få mydet lämpligare, fom matertalierna fofta eudaft 
litet omtanke vd) arbete. 

br. Några anmärfningSmwärda förbättringar A den od: 
lade jorden äro oj att anföra. I allmänbet ffötes jorden en 
ligt det t orten wanliga brufningsjättet wål och bälles genom 
nödig gödsling mid ad mwårtfratt. 

T:o. MBA Arets början weoro i Sparbanken: 
Innejtaende från föregående År. . oo 46,844: 53 
20, 
2 fä NT S1 

Sununa —76,649: 50. 
Uttaget under året > os ov ooo. Brest bar sr OSA 49 
SInneftående till fÖLjANDErdAENa oda RR 64,139: 87. 
ESunma —76,648: 59. 

Genom Lule ftads förening för befordranude af infättningar 
i Ränte= och Stapitalförfäfringsanftalt har under aret infändts 
till Nänte= och Stapitalförfäkringsanftatten t Stotbolm: 
Till beredande af lifränta MA 1,659: — 
Till jamlande af kapital 3,90: — 

. Summa 5,625: — 

Fran föreningens början den 27 Maj 1871 till denna 
dag”) är genom föreningen injatt: 
Till beredande af lifrånta - 
Till famlande af fapital 


Snlatt under året We mn RROGS 


Räntor . 


et Summa 7,814 - 
Injättarnes antal uppgar f. nu. till 115. 


+) den 7 Mart 1873. 


39 


Wtgifterna för fattigmården under år 1872 uppga: 


för inalles 46 underhbållstagare till - . 2 SISTONE 


Samma utgifter utgjorde under är 1870: 65: 07 


för 52 underhållstagare .  . ; 
od) under är 1871: Rea 
ör 52 uderhållötagare . cc ed RER 
lr De jälunda under AE 7 janmanttållda up Wismar 
ifa med affeende på den cekonomiffa frällningen RR i" 
fortgående till det bättre, Wwilfet ocffa bord: jörmgee Rn SS 
1a8 då ffördarna under de fenare aren mwarit åsen AR 
tifliga affårSwerfambheten beredt fa geda till [I or fr 
förtjenft, att arbetslönerna, eburn NE I ee 
ige | tt för den närmafte fru qv 
antagligen fonuna a 
- i dande af raf 
FR Arbetena i Tjufbolmsjundet för ber SMR 
och tillvädligt djup farled hafwa fortjattå un! e 7 
oj ännu på ett par är nå fitt lut Utom RA ENA 
KSR en förerjafa ftaden en utgift ar BENET FR 
år Ae året mwertftällts en upprensning af Lu rn 
4 t Vv £ I ; ; | 
SBjörffatafjärden oc) Sturholmsfjärden er teft Rd ÖA 
förlängts till fiftnämnda fjärd oc) en EEE EM 
1ErbeS anlagdtd fwarigenom fördetarne af Ia 5 Ne 
a beredts jämäl ftadens tnnewanare, iom EN byar, 
wil! för I MD till arbetetö utfor: 
ilfa derför ocfja lemnat bidrag i SN. 
ED ftadend folfftolor äro anftällda Spar 
en lärarinna jamt hvenne IEI rarmer re Ret 
Pt Lärarefrafterna äro ji a uÅ 
er året 154. MN et (NE DOSA 
rö Hllrädliga men unbderwisningåtofalerua ten 
öfrigt att önffa med affeende på utrynm 


Från Pite ftads Gille. 


(Af hr Telegraffommisfarten 2. AU. Ringus 


d i derlefdförhållanden hafwa 
För årswärten gynfanuna vad sk dar Sa oms 
bidvagit att framfalla om vit kit. för Iadu gården i allo gynns 
äde. För ben bhafwa märtt [Or taDKRYÄrSEA TSAR mår 
TA Em och ft produceras föga eller näftan tnte 
amnut. 


jölfen fävit förföljer: i de — ännu ba 
RE Re etnbe i fare, ie i TA 
i ingöreglor för bedrifwandet Ar D 
RE dre bebofwet deraf är fännbart 


40 


Iyodingar bafwa till följe af de 
dagsmwerköpriterna ide förefonumit. 

Penningeftällningen lynes gud, injättningarue i Spar 
banken bapva mwarit owanligt ftora od) mänga, uttagen dernr 
pProportionsmwis må och få. Fattigwården bar mwarit Mindre 
betungande än under föregående åren. 

Staden är fortfarande utan imåbarnsffola för förfta in 
Nanlåsningen, men bar 2 folfffolor för äldre barn den ena 
för gosfar, den andra för flidor 


verhördt Uppdrifia 


— Från Haparanda ftads oM Neder-Torne fockens Gille. 


Aj hr Kyrkoherden EC. G. Burntan. 


Den ärliga berätteljen från Neder-Torie vd) Haparanda 
ftads busbållsgille får jag bärmed wördjanmaft afgihwva od 
är det med fann glädje oc) tadjamhet mot förjynen jag fan 
haga att aret 1ST2 marit godt. 

Warwärmen fom tidigt och i fifta tagarne af Maj eller 
Jeduajt de förjta af Juni Manad war utjädet werkftäldt i en 

jord, fom redde jig wäl En dynan mwåderlek befordrade 
Jädeus wärtlighet od) utan att bafiwa blifmwit pa nagot fött 
ffadad ffördades fornet od) vågen i flutet af Augufti och början 
aj September. — Mid Hutet af fädesanden inträffade mål en 
requigare mwåderlet, bwilka fortfarit hela böjten, men, jom 
jädesbäfjor vd) torfrior finnas öfverallt, fog jäden ingen 
da.  Wisferligen wållade torfan i början af jommaren, att 
fornet blef mera aleft, men bwad fom på fina ftällen brifter 
t jädens mydenhet erjättes genom def; goda beffaffenhet. Stor- 
net anjes i allmänbet bafwa gifmwit 6:te a 7:de tornet; vågen, 
bwaraf doc ide mydet odlas T:de a S:de efter tunlandtalet. 
En ymnig affaftning bar ocffa potatis, jom doc ide odlad i 
nagon betydligare Mala, gifivit; men lom def upptagning 
edde under regn, bar den på många tällen blifwit ffämd + 
Hål Höaffaftningen är medelmåttig till qvantitet od) 
qvalitet. 

Yadugärdsffötjeln är fortfarande denjamma fom förr od) 
kemnar bär, jaälom i öftiga finfftatande jodnar en betydtin 
infomft genom förjäljning af mör. Mjölken "tätas", får ftå 
223 dygn, bwarefter” gräddan afffummas. Tätmjölken, 
”pimå” kallad, utgör befolfningens bufwudfjatligafte föda, en 


föda, jom efter brad erfarenbeten mwijat är jund men föga 


41 


e, Biwarföre den förtåres i fter mycenbet. Det jmör 
EGR cl ba bilade gräddan fan mwistertigen ide nu 
janföras med fo € mejerijmör, men orfafen dertill förde ic 
vöra föfas i ämnet, Dvaraf imöret b redes, (Ra Se | 
ning ech ans. Erfarenheten bar nemt ARS | 
utmärft avdt jmör fan fa , men. intel rang a | 
rätta temperaturen ide beller  aflägsr 8 j ia SEM 
jura Shuwllt, jem wederborde. Såläng ind n ei ST 
wärfställor än nu förefinnar och AN X (Soil RR 
införlifhvad ned det tarkli la I fnad itt rk SR 4 
anjer jag mejerier ide funna med i[ ul [ tl - vd ; ut 
Att jmöret ide anjas mäl härrör ocfia ic EA AE 
ftande infigt fom af wårdslöshet, till bwari u rd 
Hagansmarda te Hl mdet a EE / är | - SS 
ippföpare od) erportörer betala imör D S 4 . rn 
Ne än högt ringa ajjeende på det FR rr rot Jäla 
utejeriet för denna ort were derföre att d AT 
några vifsdaler mera för I dt än för Sava d Lgr 

Utom ringa fpånad oc bandaflöjod SG URI Mt 
mom gillet ide rvåfnas annat än fifte. Pe Na 
och ffärgård bar warit med (måtti R i Tan 3 SV 
ftadga utfommit för detta fifte bedri wa FSD ad 
Ifärgard. Skulle denjamma sne FR 
att larfängften fulle Stinva  rifligare, a SA gleft tra 
vårt ott förefonuma ljuftringen ar TNA tt [äger 
fade orter högre upp efter elfwen der SR SSR 
fin rom.  Såjom mindre ST ; En ESS 
i denna ftadga anmärfas förbudet at an teflon ent 
Efter bwad jag funnat erfara bar jo rt ble en 
omtalad, att i härwarande ffärgard ay ) NEAR fittoit 
RR ner EE OKD5a rod syner, "tea: på Tatant ftydd. Ett 
föanad och desja voffiffar böra ci SARAS lnvars utrvs 
annat rofdjur, IC Le kelnedlälen öde 

e borde på allt jätt betordras, är grajilen, SG 

Oe on basen och omälfontmen Ua oem 
wi wittningen af deras lagnnät och SSA NE 
4= a 500 farar, Mviltet ei OS TROSN 3 "tak fed 
MNGR Stömmingffiltet bar utfallit någorlunda. I 
fangften. 3 3 der wintern ide obetydligt late AA 
utom nr H SR ff Hnffligt wore blott att pen uf 

Poa Beten! fade filfet fäjom bi DR fe Jäjent 4 

NÄST ex ofta är hvärtom. 

RE itne föto ale id och ffogsafwerfning blott 

PEN ' e 


FINga ment detta gille. DÅ egorna mom de fiefta byar ä 

ftiftade och utfigt föreftnues att äfven de Aterjtårnde an 
ffola Miftas, bwariqenom bättre hushållning med ftv ER 
att emotje och dertill fowumer att ingen nÄNuNvärd KR fb 
bärjat inom gillet på de jenafte 15 åren, jamt att än få 
wid Röpttå a finffa och i Salmis a hvenifa find an 
genom afrall ganffa mydet och billigt bränste, fan Mu ben 
pas att ffogen, fom nom gillet är till Widden betydlig TR 

till jun beftaffenbet dålig, än midare ffall förbättras a 

Atern, jom brukas på famma fått oc) med fana red 
ffap om förr, utvidgaå bwarje är Bland b tydligare af 
tappningar, förtjenar omnånimas utgräfningen af några fräjt 
wid ESejwits by, der redan betydlig hötillgång wunnits : 
mera beråfnas inem fort neml. 3: a 400 Foroder. : 

Bland perjoner, jom utnärkt lig tjordbruf funde nämna 
bandlanden 5. Burman, hwilkens hemman, Stopntfa allmänt 
anjva mom orten fajom en möntterfarm, - beumansegaren N 
P. Purra i NRidala, Jem uppbrutit betydlig afer i ftenbunden 
marE fjamt handlanden C. Weltergren od) bemmangegaren di 
Palo, Imilfa mwertftält betydliga ängesodlingar. ; : 

oo Genom den fparjambet od) tarflighet, fom mifnvärtåren 
gjorde till en nödwändigbet och hwilta fortfarit äfven under 
de 4 jenafte bättre åren har allmvgens cfonomiffa ftätlning 
förbättrats och fan nu i allmänhet anjes god. En jparbant 
finnes i Haparanda ftad och går framåt. ”Utgifterna för fat 
tigwården hafwa funnat till någon del minffas. 

Nya mwägar bafwa ide detta är inom gillet blifmit an 
lagda med undantag af ett foct mwägftude till den nya, denna 
jommar byggda ängbåtsbryggan i Salmis hamn. 
fstftoln od er Toa HÄRA få Nye t werbjambhet en 
D 0 D [der= Torne, I 0 
a dueller , Hfaja mom MNeder-Torne, fmåffolan 
. Cnäår ingen mindre bemedlad utmärtt fig för lynnerligt 
obe, bafwa inga premier för jadant under aret 
S Ingen af länets fommuner torde i anfeende till mängden 
ar inbyringar oc badftugufittare och förhållandet af deras 
antal till antalet af den fafta befolfningen erbjuda en betänf- 
ligare utfigt än Neder-FJorne. Då nemligen den jordegande 
befolkningen uppgår till omfring 900 perjoner, uppgår den 
löja till 1,100. "De flefta af deja fenare ega dod en fuga 
och litet jord. 3 de byar der laga ffiften "ågått utgöra de 
nägra dagömwerfen till jordegaren. I MNidala od) ÖSrjmwits 
byar jom äro offiftade Hafa de flefta af dem ingen laglig 


13 


TNE den jord de nyttja vd) betala ide heller 
någon afgit till jordegaren.  Fiffet i ffärgården od den ar 
petsförtjenft de hafva mid faywerfen oc) hamnuplatjerna göra 
ded, att de funna draga fia fram, ja! der omtanfe oc) par 
jambet vada ocj förffaffa fig ett wigt wäljftånd. Odingsbar 
maart finnes doc efwerallt oc) troligt lifjom önfhvärdt är, att 
den löja befolfningen jmäningom fommer att fäftad wid jorden 

Niägon tillförlitlig uppgirt & utfäde, fförd vd) freaturens 
antal är jag ide i tillfälle att gifva. 


Från Pite fotens Gille. 


(Uj hr ÖOjtverftelöjtnanten och Riddaren I. v. Rehaufen 


Beträffande jordens brukningsfätt, åferbrufsredffap od) 
ofdifningar har gen förändring under året timat, hwarföre 
jag i desja hänjeenden får hämvifa till berättellerna för de 
föregaende åren. Kornet utgör fortfarande bufwudjädett, iom 
det will jynas, alltför ftor proportion; men nefas fan dud id 
att Rågen winner något mera infteg efterhand, få att dens 
jamma näftan allmänt begagna inom detta Gilles område, 
ehuru lifa allmänt t ett emot Kornet ringa förhållande. Då 
mwäderlekfen är få t alla affeenden gqynjam fom den under aret 
jommar warit, och böften ide fonumen för tidigt med falla 
nätter, torde och wara af mindre wigt, fwilketdera jådesflaget 
öfverwvägande vdlag, ty de lydas da bägge; men utan hvifwel 
ffulle ffadan af tidiga froftnätter blifva mindre fänbar, om 
det förr meguade rägfädet (dereft jadden nemligen ffor i rått 
tid) finge något ftörre plats på afern. 

Skörden har warit i allmänhet god, på många frållen 
riflig, få till mängd fom beffaffenhet, vd) Fan forntalet be 
räknas: ij 
för Råg till 16:de a 20:de fornet; på nagra fa ftällen 
doc något mindre; 

för $torn till S:de a I:de tornet; 

för Potatis till I:de a 10:de fornet; E | 

för Bloudfäd vh Hafra B:de a I:de tornet.  Desja fides 
flag odlas doc obetydligt vd) ffördag ofta innan de binna till 
megnad. | 
Nan och Hampa, begge vbetydtigt odlade, den fenare dod 
något mera än det förra, ba blifvit ar medelmåttig je or 

Fodertillgången har ähven blifwit tillvädlig. — Detta 


44 


vaktadt förnimmes en allmän Hagan att lädugårdarne gifva 
Elen aftaftning i mjölk. Då orfafen härtill ice fan ligga i 
Drijt på foder torde den ffäliaen böra fötas uti fodrets beftaj- 
Fenbet, och denna måjte på de flefta ftällen, åtminftone delvis 
bafiwa blifwit förändrad dels berigenonr att den ftarka jul- 
warmen i förra bälften af Suli månad uttorfade gräfet innan 
det hann afmejas, och dels til följd deraf att fädesftörden 
pajfyndades: genom den marma mwåderlekon få att en del af 
fMlottern matte efterlenmas och att gräfet äfven of denna an 
ledning blef öftvermoget ed) torrt. 

Om IMejerier bar jag intet mera tillfvedsftällande att 
meddela nu, än min förra årsberättelje; men fan ide UuNDer- 
lata att upprepa den i jamma bevåttelje uttvycta mening, att 
förlagstån för intöp af mjölt eller tanfte förnämligaft Jrädde 
måbånda wore bäfta medlet att förmå enffilde eller byalag till 
invättonde af mejerier. Smörtilmwerkuingen är derföre langt 
under beboftvet famt under ienböften od) wintern mindre än 

= förlidet år, i följd af opwanberörda ringa mjölfaffaftning. 

CSkogshandteringen börjar wija en fuggfida, fom wäder 
bekymmer, i det att förfäljning af enffildes ffogar till ich 
obetydligt omfång fett på jädaua mwilfor, att ffogens uthbugg- 
ning ide möter annat hinder, än möjligen föpareng oförmaga 
att afätta mirfe till de aldra minjta dimenjiouer eller hans 
omtfante att ipara, om nagon fjådan får förutfättas. De 
altgter om uttalas och de beflut fom fattats bade af länets 
Yandsting och Husbållningsfällffap, rörande ffogarnes bewa 
vande, fule nu warit af ovärderlig nytta, dereft de kunnat 
wiunma fajt fot att tillämpas. 

Såjom binäring driftwes tjärutillerfningen fortfarande 
t ganfta Itor ffala och detta år med järdeles qod förtjenjt, då 
waran ftått bögt i pris. — Lifaja byggas båtar i ganffa be 
tydlig mängd, bland andra af ett bolag med den betante Edin 
Ient byggmäftare; ett företag at bwilfet man bör önffa al 
framgång. 3 öftigt är, i affeende på binäringar, intet nytt 
att tillägga. Af den busflöjd, jom bär idfag woro prof af 
frånad, wäfnad, arbeten t jern, trå od) born m. m. frame 
lagde mid det i jomras härftådes hållna landtbrufsmöte — 
nuanga a ganfta god beffaffenhet. 

Nyodlingar fortgå med ungefär jamma fteg, fom jag t 
förra berätteljer angivit. Om ide wittnaude om ett ftarfare 
framätffrioande utgöra de doc en ide obetydlig mwinft vd) till 

öfning af fruftbärande jord. 

Rörande jordbrutspremicfonden och den utdelning fom 
deraf fommer att fie, fon jag för nävwarande ide lemma 


4å 


någon bejtimd uppgift, emedan Stomnmmunalnänuden ide inn 
fwnnat upprätta förjlag. till blifiwvande utdelning. Sour » ha 
premiemedel utgöras af balfiva väntan Å ben till Dirtrikt- 
magaltnet ffäntta fond, men utläningen under året icé mwarit 
betydlig, Jå lärer prenvieutdelningen JANven bli i förbållant 
mindre. Fondens vått uffaper äro ej heller a IIutad« tm 
1872, enär de förft wid marsftännn, efter örntgang un ec 
vifton, Hola till qranffning edh EAST , men 
hela fondens CR torde wid Arets flut belöpa fig till om 
king 2,5 ot forn. a 
FER SM öfa denna magafinsfond bar jocfnen 6 lugnt 
injlå ett belopp af inalle$ 4 tounor på ffälstand ur od) DÅ 
under de 2me fifta guda åren 3 fannor vedan b ijnwi intar 
rerade för bwarje ffälstand, jä är fonden ISO 
fving 2,700 fot, bwilta färffildt of Ina ljaa freftändars frn 
wijas.  Cnär magafinet ide utan plågenbet TON i 
än 6,000 fet, är afftaten att, edan fonderna yemenfan ” S 
detta belopp, af återftoden od) af den INSE nere (ro 
räntorne upptommer, bilda en fontant font att wid NR 
bebof amvändag för famuma ändamål font jpanmiäl fu obe 
d. ww. I. fill inföp af fröjäd en atgärd jom fyned ganf 
välbetäntt. Sa - 
rä Efonomiffa ftällningen är ged ER SR 
ide. Omwad inhyfingarne färffildt beträffar, är SG 
till jordegaren i allmänhet mycet Re i NS 
härutinnan pågår lihväl med aeda fteg, i hel a FJ 
af att emot wisja mwilfor förfäkfra fig on em fröre Napa 
SG JRrD ti VöliNg SN släp fe. Sålunda 
inbyfingar nu äro förjedde med jordlägenbhete Silund 
0 by, nemligen Böble, der alla STREET 
jord upplåten, KODE RN af hemmansegarnes 
å. ny LING av tv 0 mal. 4 - 
RE oflende vå ffolwäfendet, bur undevwisningen DE 
året meddelats uti 18 ffulor, oberäfnadt ruter ina 
fom jag äfven i förra REN Are KN og 
2 Vere  e0t fleece ofta nog höras 
en År prat på oc UR a 
ora 6 ue till LIG örter TRE 
Öd olden  arkin na i x mmm hå 5 Ko i 
övande af salemente. & 
är fysjeljatt med uppgörande af nytt reg ! åt 
fEdAeenen minffats under desja fen ARE te 
dod ide änme funnat nedjättas. To a RN välte tala 
ffulder under mifnvärtåren, Mwila efterhar 


40 


Uti Sparbanken i Piteå h i 

Ni € a fåkerligen betyd 

blifvit imatte, varom Ordföranden i fnbenör Oi TR 
lennar närmare beffed Religon 
SN Ffommunifotionswäg bar jag att omförm 

Adende tpprensningen af Sifforsjarne i Pite elf, i ånda 

att bereda lättuad för nedforsting af tjära vd) andra fä 

Afvenlom anläggning of ny måg från fårjeftället wid Böhl 

genen ESjulnad och Roknås bvar till Arwidsjaurdvären "iv | 

fen anläggning är beftämd att jnarligen påbörjas ;  ö Se 

LER CR t foltnad besäknadt till 13,800 Nde bar it t i 

anlag erbållitå till balhva beloppet, oc et jenar 

ag fo eloppet, och för det jenare är jä 

En uppgift vå utföde, fförd och freaturens antal bite 


ala den på 


dag 


Uppgift från Pite fotens Onsbållsgile ä 


Utfåde: S : 
RÖJ . «> sr 230 fanuor, NRåg FR 950 tunno 
UNO ost NGN KEN Beds. 
Potatis .. .. 1300 » (Potatid — . . 12.300 
Lin och Hampa 10 f-tot. | in och Hampa +” 


17 centner 
oo  Sreaturen8 antal: 
DU one 
D:o under 3 är... .. än 
Orar FER NR 18, 
FULA a LR Seder 95, 
SIDE ov så 4,250, 
lngnöt > '800, 
SKIN orsa rd 2 sa STROO. 
Örtter ER "00 
(STAS 300. 


Från Neder-Lule fotens Gille. 
Aj hr Kyrkoherden I. A. Englund.) 


Den berättelie, fom bårmed afgif | örhå 
Fisk je, I gifte angående förhållans 
nd om NReder-Lule Hnsbållsyle, har eta att 
- nAnAE RR ftora ftey i den efonomiffa utvedlingen, 
ar etrafta8 med affeende på den intelligenta fidan 
al, men hwad den dod Har att meddela, är att framåts 


1 
fribandet 1 wålmaga inom Gillet fiftl. är ide marit iå cb 
tfvdligt. ten af ertaferna bårtill, och utan trfivel den but 
wubdfatliga, bar marit den, att årävärten ifrågomwmarande År 
warit lynnertiavn god 

(Efter en tidia war, iom tillåt en det jerdbrufare att bör 
fädesanTen ben 17 Maj, men under hmilfen lifvål ett afbrott 
i fädden mwållades till etter pingfit, följde en fommar, omanligt 
torr och warm under fin förra balft Y f 
tfande terfau milade fig qrödan på mår 
och ide få få jordbrufare, Mvilfagå Åfrar t 
blandad jord, betade med nmigmärt. Codti 
ett Vnunigt requ, jom upplihvade vegetatic 
faran ar en mera allmän migmwårt Aremarter 
wit mudet gcd utom för ett fåtal 
jandjord mydet blottitäller grödan fö 
låängqwarigt torr och marm måderlef 
ercbållit 4:de fornet och derunder; men det 
dana, och detta år de fetta, iom erballit en nåt 

Stornet bar gifrit mera ån medelmåttig atfottring, 
bujwud 1—8:de fornet. — Beftafenbeten år utmärkt 
äfjmwmen i detta anlcende bar detta år företräder fram 

Rågfförden torde fnuna anNäs till 18—20:de tornet. 

Hafre förekommer ide allmänt od torde, der detta 1 
jäde begagnad, bafwa qihvit god atfartnuva 

Potatis bafiwa lemnat en färdele$ rif fförd.  Grempel 
bar ide jafnatå, att on enda fädan rotfruft bar mwagt emer 
1'/, ffålv. Miwen of fålrötter bar affaftningen marit ed 

Trödgårdsmwärterna bafma under aret wa lönat edlarens 
möda. Omwanligt ftera gurfer ända till 18 tumstangd bafmwa 
ffördats af Beterinärlåfaren Iafobiien broilfen intager ett 
mudet fromftärnde vu i affeende på trädgart ffötfeln, tom 
egentligen idfaå ar ftändsverten Hasien. 

Höfförden bar misterliqen ide utfallit under medelmattan; 
men fifhväl bar den längwariga torfan uuder jomnurens Terra 
bålft mållat, att böcet är mindre drygt an wanligt, bwadan 
balm iäjum bidrag till freaturenå föda, redan då detta fu 
wed, mera än wanligt är föremål för eftertrågan ER 

Lin oc Hampa, tem förefomma något mera än fört. 
men ded ide allmänt, bafiwa kmnat en affaftning, fom är 
eqnad ott uppmuntra den modet förefommande odlingen derat 

Arbetet med den förut ofruftbara marfeng ecifrande at 
fulturen bar fortgått. Detta arbete ffulle doc bafwa warit 
lånat mera omfattande, få framt ej de arbetöförtjenfter den 
liffiga Noqåafwerkningen lenmade, iå förböjt dräng: och dags 


48 


mwerfarelönerna, att jordbrufaren ite nmäftar betofta den arbets 
hjelp, jom till widiträdtare odlingsföretag äro af nöden. Du 
bafiwa ide ja obetydliga widder uppodlats, utom att ufvurna 
mallar blifwit upptöjda vd) bejädda. Cn framftårnde urjat 
till att odlingsarbetet I fråga på de jenare åren tilltagit, ligger 
i ode laga ffittena. Eu ftörre by, der ffiftesförrättningen för 
nagra av jedanw offlutades, har på denna tid fått mera jord 
uppodlad än under tjugu är förut. Eu mäftig häfftång fö 
jocdnens' framåtffridande I förewarande hänjecude har legat i 
erballua ftatsbidrag till utdifning af mwattenfjub maart, vilken 
derigenom blifwit tillyänglig för odlarens plug. Sadant bi 
drag bar fommit flera byar till del, ar bwilfa tre höra till d 
itörre inom fodueen. 

Till uppmuntran för odlingsflitex fommer den 1 näft 
fommande Sebruart utdelning af den |» E premiefonden (100 
E.=f. forn) att ega rum. Någon fådan utdelning har ide före 
fommit under Mngängna året af ocfaf, ätt anjöfniugarne om 
odlingspremier trfommit, med få undantag, få jent på bDöften, 
att man anjett ett uppfof till näfta år af nöden. Skulle 
man fördelat fonden före årets fifta nmänader, få hade det 
blifmwit ett fåtal, jom täflat om belöning för odlingsförtjonfter. 


Ladugårdsffötfeln går framåt både tertenfiv och inteufiv 
mening. Streaturen blifwa allt bättre utfodrade. Deras antal 
är och I betydlig mån öfodt. Yadugardsprodufternas beffaf 
fenbet denjamma jom förr. 


Höftafweln jynes mwara I tilltagande. Orjakerna härtill 
äro dels gvunianuna foderår, dels böga häftprifer, Dwilka här 
[eda fig ej blott från den goda hötillgängen, utan äfven från 
de tillfällen till god förtjenft genom forSling af träwite 
bwilfa ffogötrafifen lfemuar längre upp i laudet. Men vat 
tadt häjttreaturen tilltagit i antal fynes ej bebofiwet af jädana 
mwara fyldt. IF anicende till förutnänunde tillfällen att genom 
förstor erhålla god mwinjt af häftfreaturens ityrba och härdighet, 
är efterfragan 1 detta hänjeende ftörre än tillgångarne, bwa- 
dan hältar, på fwilka prifet ftigit ocrhördt, måfte till on del 
anjfaffas från audra orter. 

JFiffet bar warit medelmåttigt.  Omwad förft och fråmft 
larfängiten beträffar, bar den wid twenne fiffen mwarit mycet 
god. Några, fom wanligen Adragit fina egare förluft, hafwa 
detta är lemmat Atminftone få myden intomft, att de på id- 
fandet af denna näring lagda foftnaderna blifvit erjatta. 
Wisja fiffelägenheter baftva deremot wijat fig få ofördelaktiga, 
att egarnos utgifter mwida öfwerftigit infomfterna. — Ström- 


4) 


minastiffet bar i allmänhet warit gudt.  Fånaften aj andra 
filfferter torde bafiwa utfallit vlita på uolifa ftållen. 
GSkogsafwerfningen, om man offer gillet i deh belbet 
malte anjes mara Ii aftagande, af den naturliga orja 
fawad font fall aftvärtas allt mera Jafnas. Det år och 
underligt att i en furtjoden, der ej jedan mydet längt tillba 
i tiden tillgängarue wmwarit rikliga, ffoqen måtte taga lut 
denfamma af många länge anfetts fom en acemeniam cacn 
dent, af Dwilfen bwar och en egt att tillgripa bwad han 
bagat, endaft han ide lagt fig till af menniffehand nedfälda 
trän.  Cfter denna beflagliga moral, jom tycdes låna 
en logik, wars lagar äro mera förnuderliga än beundran 
mwärda, är det vrätt att tillgripa några mwedtrån, mur deremot 
alldelvå i fin ordning att på fin nåftas marb för oaen räk 
ning fälla mwåraude trän, wore det äftven de vpperfta bjelfar. 
Skogen har det ej foftat någet att uppföda, fäger man, lifa- 
jom allt, bwad jom ej emottagit näring af menftlig band, 
more ett commune bonum. (fw följd af denna fommuni 
ftiffa uppfattning i fråga om jordbrufarens ifrägarwarande för 
hela landet wigtrga egendom, bar fogqens brädfrörtade afmerk 
ning till on god del blifvit förmwmallad. Ett erompel må här 
få rum, till belysning af de prattiffa r ultaten af en på fri 
hand uppgjord moral, jom befinner tg I öIted medde entlajt 
vättSbegrepp. Eu törre by, fon ännu eger ffog till affalu, 


målfte fynda fig med nedbuggandet deraf, emedan den eljeft 
ffulle fförla$ af andra. Skogen ligger nämligen för (längt 
från byn, för att funna fredags för Mvertan. =S tola bem 
mandegarne få någon betydlig affajtning ar denna deras dyr 


bara egendom, äro de hvungna att fjetfva ligga hand 


förftöreljowertet. — Eljeft går det merfet Team all deras 
förutan och deras tfasja förbi. IF följd tee mint af före 
warande jorgliga förwivetng i vättöbegreppen bar fyren 
på atffilliga Ia KR FF Far, od) all anledning ä 

denfammna allt mera ffall tilltaga. 7 
att "Susflöjdens fråndpunkt torde ej i allmänhet SAR 
fynnerligen hög. I nägra byar, jajom ec Väne LÄR 
rätt goda fommars och winterafdon. Cefar Så År n S 
wertfas äfven.  MWadmal beredes bär och der ti a fal 5 
öfwer allt till busbebuf. Geda laggkiril afyttras a SR 
byar. Åfven finnes inom juctnen  tillwertare Ton AG 
enliga dels fröft:, dels foftmajfiner Zill och me Sege, Nn 
nonier fuma echållas inom gillet område. JAP El le 
af de på landet wanliga flöjderna tafnar fura reprejentantr. 


Skulle mån betrakta busflöjden bärftåded utefutande fran 
| 


50 


denna jonpuntt, funde man ide bafiwa antedning till annat 
än en junnerlig  tillfvedsjtällette. Men frågar man fig ih 
Nöjdffitligheten är lika allmän jom den är månafidin, ja blir 
pvaret ingalunda jafande.  Swarliqen fan man påjta, att i 
länga mwintferqwåällarne qenen bwita befoltningen bämmiia 
till bemflöjden, härtill allmänt amvändas. MNRåttvisligen me 
gif:wes, att bönderna ofta tillbringa fin wintervafton med la 
ning or Fördom od) annan flifartad mwerfiambet. Men mån 
inbyjesmån od) em ide vinga det af wrydomen fule (3 t 
bättre än bwad nu är förballandet omvända denna tid, 
i desja nordliga bygder är en ide få ringa delaf årets art t 
tid. Ett förbållande, fom ide juft talar för den allmänna ut 
bredningen of fölfets flöjoffitligbet är, att jädana dränga 
fom fafna all wana att använda byfwel och jag, alldeles ic 
äro fälljynta. Man bar derföre marit betänkt på att göra 
den aren af busjlöjden, jon veprefenteraå of desfa werkty 
mera allmän. Ott om än ringa feg i denna viftning är taget 
Genom Husballnings-fälljffapets underftöd till lärarens alönin 
bar det blifwit en möjlighet att öfva BÖ:la ftadeus folkftol 
barn t fnideriarbete. En fådan underwisning bar cat rum 
IST2 arö bade hört: och wartermin.  Afwen nu fertyar der 
SIuhyfeswäfendet, om bwilket ordandet ft. är war något 
widlyftigare, beftuner fig bufwvudiafligen på jamma fändpuntt 
em förr. Inbyjesmån bafiwa wisiertiqen blifwit torpare, Men 
antalet ar jadana är ide ftoct. Möjligen är dot anvdnr 
till det boppet, att den löria befolfningen framdeleå längt mer 
än nn bliv fältad mid jorden, fedan upplysningen om för 
warande frågas rätta natur fömpat ut fin frid med den jeg. 
fonjervatism, jom ti denna, lifatom i lifartade fall bjuder fpet 
jen ät Dbwarje nybet. Detta hopp torde få mydet mindr 
jafua grund, jom bonden i jynnerbet på denna de tillfälliga 
arbetstörtjonfternas gyllene tid får erfara burn föga gagn ban 
bemtar af inbyjesmannen. Nog får han åt den jenare fläppa 
till wedbrand från fin t allmänhet illa medtagna ffog, men 
nar fraga är om att få nagon ArbetSbjelv af denue ertra åbo 
på bemmanet eller byallmänningen, ia geftaltar fig fafen on 
norbunda. Då bar denne ide tid. Dm wintocn befinner ban 
fig i ffogarne, för att förmärfwa fig en hög dagåpenuing bes 
fråwaruafmerfarne. Om fonumaren åter begifwer han fig till 
laftageplatjen efter andra ftällen, der god dagqspenning och femn 
förtjenft wanfas. Men när desta arbetsförtjenfter tryta och 
iwaga eller mifmwärtar inträffa, ja, då fordras helt enfelt bjolr 
af bönderna och andra bojutna inmwånare i fonmumen. Det 
borde ded wara antedning till förhoppning, att ide jamma 


I 


allmänna mwådjande till den fonommala fatti jövlörjn 
under vara fonjunfturer, fom under 1867 ars ftora n 
fommer att ega rum. Men fara mwäårdt är, att deuna I 
hoppning, om ec der den förefiunes, fommer vå ffan id 
gär ide något drag af allmän frorjambet tom det nati 
nella lipvet t wart land, I 
iunbylksmånnen böra få 
För mången qåa förtjenit 
derna funna täledes ej lägga arunden t 
af allmänbetens underftöd 

Den efonomiffa ftällningen, wars förbäåttrand 
är antydd, bar taled id unnit tomma i jemnl 
tidStörhållandena.  Onfhvärdt wore, att porjambheta 
en mera framitacnde plats an nun ibland folfets manor > 
jom förballandet är för det närwarande, tan det cj beftridas, 
att atminitone ibland ungdomen omtanfen för framtiden är 
allt för jällynt od) benägqenbeten att lepva för tundens luft 
och fycfen alltför manlig. 7 re de tbland mar tids mål 
aflönade tjenftebjon, jum göra arliga bejparingar Husbön 
dera ynas td m bd un ine mwigten deraf, med alvar 
aripa jig an att i denna jyftning mera på tjenitehjonsklasien 
Fwenue jammanfomfter bafva bållits i ändamål att bilda ev 
busbondeförening, men man bar welat ban ufettd, od) 


fara mwärdt är, att denna tid blir läng neg.  Iniättningar I 


vänte= och fapitalförjäfringSanftalten, Dwilta busbondeförenin 

qen i främita rummet ffolat befrämja, on den fommit till 
tänd, har mwarit högtt obetydliga. Möjligen bar 1 fallet 1 
jättning i länets fparbantk, bmwilfer fajom närma åtnjuter 
ftörre förtroende, naget oftare 1 MRaaen färffild 
iparanitalt för jodnen, utom twenme difrittsnagaltner för 
jamlande af fornutiäde under blifwande mijwärtår, unes 
ide. — HFattiqvården är något lindrigare ån förr, ehuru de 
fomnunmala utftvlderua fortfara att mara mydet dryga 1 an 
jeende till den pagaende betalningen of de ffulder fommunen 
emottagit i arf från mijfärtåren, tynnerbet det ftora noe 
året efter 1567 års felflagna fförd. Det är dv att hoppas, 
att den nya lagftiftniugen för fattigföriorpungen inom vitet 
ffall äfven bär bära goda rutter. Ett UNTCRE hinder 
minffande af fommunens fattigward och höjande ar deb ie 
ffånd ligger i en omftändighet, iom påtalar en jynnerlig 2 pe 
märfjambet och derföre hår nedan tillhvingar hg en jarlffi 

p t denna redogörelje. | 
RR  ttftänbigbet är fönnfrögeriet. sf rer Ra 
ide jä få byar, i bwilfa dettamma innälttat h3 DÅ der 


ffett, hafwa följderna blifmit beflagliga. Sitt poftfmi 
jpricer föritörelje, der den fräRAer i Bh öekta he GR 
blott jpridt omfring fig förderf t veligiöft och ELR De 
leende, bwarmed denna redogörelje af öfmerwägande cfottonift 
tyrte mindee bar att befatta fig, utan oc i bögfta grad ffad. 
eller vent af förftört den efonvmifta ftällningen hus de rr . 
Joner, jom äro nog olyctiga att hafwa bemfallit ät Bede 
ffapstaften. Stronobetjeningens nitifta bemödande att utrot 
denna fräfta, Jem fråter franvör allt inat, der hon Birher 
tujfteg, bar tee alltid tunnot winna fitt foftemål. En Ing. 
[öshet, iom imvger i mörkret oc mwärnar fig med mörkret 
mwapen, boteljen af hänud mot mwittren och ungifvare, lön 
och fanjte mened, är ide få god att la ur fältet. Då fö 
öfrigt mar tids hyperfilantrvpiffa tagtiftning i förewarand, 
bänfeende ej ftält ftraffbeltänmeljer i full motjwarigbet till 
förbryteljen, är föga förboppning om att gillet ätminftone i 
den närmojte framtiden befrias från demra landsplåga. Der 
emot jalnas ej fäl till den förmodan, att den I någon Män 
fommer att tillbafaträngad från den fruftanswärda pofitton 
denjanma till mangenå beftnumer me innebar. Fraga har 
warit ott Kommunalnämnden, för att tränga dem jambhälls 
fiende in på lifvet, fall hos Yandsftyreljen begära förordnande 
för en bel mängd ”brämvinsfiffaler” inom hwarje by, der lön 
frögeri frodas, genom Dmwilfen åtgärd allt hat och all hämnd 
fran lönfrögarne od) deras mejft demoraliferade funder måjte 
bryta fia emet den flutua falangen of ordningens mwänner. 
Planen är ännu ej fatt i werfet. Men all anledning är att 
förmoda det nämnden, hwars nitälffon för fomunmens bäfta 
tactfamligen erfännes, ffall täta faen fomma från ovd til 
handling. — Härigenom ffall den mångåriga tampen emot ett 
fambällsondt, brwilfet boå menniffowännen Tramfallat jå myden 
nedflagenbhet och grämelje, fommit in i ett nytt ffede, jom ide 
är egnadt att bada feger åt den hänfynstöja egoism, fom i 
ftrid mot både gudomlig och menfflig tag framräder medlet 
0 tilljvedsftälla brämmwinsbegåret. Naturlighvis är det endaft 
den veligiöja upplysningen och den på friftlig qrundwal fwi- 
laude foltvildningen, fom fan alldeleg utrota den fiende, fom 
bittills ja ofta trotjat bemödandet att betämpa honem, ware 
fig genom lagens magt eller öfmertygeljens. 

— Öwad folfffolebildningen beträffar, bar utom ofmwan- 
nämnde öfning i flöjd, ingen annan förändring under det fift 
förflutna aret egt rum än att folfffolan i Lule gamla fta? 
ater blifvit foft, och deremot Sunderbyn, emellan hwilten och 


bet förra frället, denna ffola flyttat, fått en färffild ffola med 


53 
unber läjeåret oafbruten undervisning, fött of en fidlig j.t 
piträdestärare. Som denna förändring är af Skylrådet wid 
tagen endaft på förföt, oc) hwarkfen Domfapittets ftadfäftetje 
eller ens Siyrfoftämmans medgifmande änuu fökts och wunnits 
giftes det ingen faterbet för att denfamma fommer att få 
jramtiden för fig. I misja flolrotar, der undermwisninaen 
beftrides af lärarinnor, hafwa flifbarnen efter ffolttmmarne 
blifvit öhvade i jönmad, hwarmed början redan ffett före det 
är, hwilfet denna redogörelje omfattar. 


Från Öfwer-Lule Gille. 
Af hr Apotctaren I. F. Meijer 


Det förgångna Aret har warit lydvjamt och wälfiguetie- 
bringande ide blott för hela wårt födernestand utan ferffildr 
för Norrland och ej minft för dej nordligafte län. Rit till 
gång på penningar, fiffig omfåttning på Dwad wi haft att 
afyttra, under det landtmannens arbete belönats med en 
omwanligt ymnig åring, detta är i forthet Dwad innemarandi 
är medfört. Följden häraf har oc warit att arbetölönerna 
ftigit, och arbetökraft rönt efterfrågan till den grad, att en 
bwar, iom welat, funnat finna fin rikliga berguing och i de 
flefta fall om han warit något det minfta omtänfjam, göra 
befparingar för fommande dagar; men fymwarr jafnaå fom 
oftalt den lifa nyttiga fom nödiga föreftållningen att "efter 
fju är med ftor Ymnigbhet fju härda är” funna fonma 

MWWintern utmärkte fig framför de fefta fina föregångare 
jäfom owanligt blid. mwåren fom tidigt, jonmaren War den 
gynfammafte för frambringande af Ynmig affaftning på Åker 
oc) äng. Redan den 24 Augufti hade ex och annan torn 
grödan tröffad och få torde mara fom ide mid den tiden 
bade ftörre eller mindre del deraf under tak. ih 

Att efter utfädets mängd beftånuma den ftörre eller mindre 
affaftningen är temmeligen wanffligt, da man fänner huru 
olifa Afigterna äro ont den mängd jåd man bör nedlägga I 
jorden. — Afgjurdt fälla wi of på deras fida, Iom beräkna 
aftaftningen efter jordwidden. Efter denna fenare beräkning 
anfe wi att ett geometrilft tunland jord aftaftar 8 a 10 
tunnor forn, 6 a 8 tunnor råg, 30 a 40 tunnor potattö. 

Framåt tro wi att Iadugardaftötjeln under året i någon 
mån gått, doc ingalunda Ia fort fom denna ortens hufvud 


54 


näring, fill hwilfen den af on bwar fördomåfri och förtånt. 
jam jordbrukare bör hänföras, fom mi boppasd nart fomm t 
att gå framåt.  Orfaferna ärv detta är ungefär defjanuua 
lem de närmaft föregående: ivag utfodring, månaden i 
freatur för ftor, beffaffenbeten fom oftaft under medelmättan 

Bland fommunens binåringar intager ffogsafwvertninar 
och ffoaskörsktorna det afgiordt rörjta vummet. SÅ alädjan 
det är att invål den fajta fom den löfa befolkningen bh 
genom njuter en mer än viflig infomit, jå omöjligt är det 
att tillbafabälla farbågan för att den tiden ide tETde Ivar 
längt aflägjen då denna infomftfälla fommer att affina an 
tingen af briftande tillgång på eller uteblifmen föpluft ar fte 
produkter. Att dalig busbällning med bondens egen fog « 
vum, att föga aktning för eqauderätten, hwad Ifogen beträgt 
föreftnues, ar em fifa beklaglig jom vbejftridlig fanning oc) wi 
underjferifwa i allv de farhågor och önffnivgar, fom uttalat 
wid arets flut ej mindre ä om i Pite landsförjanding bålly 
fonmnumalftänima än och wid ett af vifsdagsmannen NÅ. Bäd 
ftröm utlvjt fammantråde, hwvarom tidningarnue hafiwa att 
meddela utförliga undervätteljer. 

HHusjlöjden, fom i anieeude till de länga qmwällarne oc 
morguarne mwintertiden, borde här Hafiwa blifvit bemmaftar 
är dämör femmeligen ftjufmoderligt behandtad. 

MRågon ferffild i for ffala mwerkftälld nyvdding ella a 
flutade ftörre dilningsföretag hafiwa wi wisjerligen ide att 
omförmåla, men jordens uppodling oc ändamälsenliga ofdit 
ning omfattas med allt liflfigare intreäjfe; vaktadt genen 1867 
års mifnvärt oc) nägra af de föregående årens ffördar, bafiw 
docf fenare årens gvmmjanmma förbaållanden i jämwäl jordens 
affoaftning fon i de ftora ffogstörtjenfterna, i mwåljendtlig mån 
förbättrat den efonomiffa ftällningen. Ubuälningar, erefutiva 
auftioner famt lösöreföp förekomma mi ganffa fällan. Fattiga 
tungan bar och betydligt minffats. 

Sör fomnumifationernad förbättrande inom fomummnen 
rättas, tro wi, den derför nödmändiga endrägten od) ocgen 
nyttan. = 

Solfffolan ftår ungefär på jamma fot fom då den i 
mår förra årsberättelje omförmåldeå. Folfantalet oc) byarnes 
ipridda lägen fordra lärarefrafternas ide obetydliga förftärfande. 

Fordbruföpremicfonden uppgår till rdr 1,912:33 öre vmt 
Inga premier bafiwa under äv 1572 utdelats. 

Då arbetsförtjenftorna ärv få bögt uppdrifna, är det klart 
att den föra befolkningens wiltor äre längt ifran fena. Fö 
jordbrufaren är det jnart fagt omöjligt, att, utan att öfwer 


driva dagspenningen, erballa nodigt arbetsbiträde, då det jom 
vält behöpnveå: fådes= od) fördanden. Att inbyjingens fed 
tighet härpå föga mwunnit är alldeles gifuct 


Från Rane Gille. 


j| 3 tor A. € t 


3 flutet of Maj blef mwåderteken gqynjam för jådden oc 
fit mwårarbetet oftördt fortan, Ia att detfamnma war werkit 
i början af Juni.  Mjven framgent under fommaren 
fortfor mwädertefen att mara quunande rör wårtligbeten 
inberquingen af fämwäl rotfrukter fom ffrawärter wa 
före Augufti månads utgång. 
Rågen bar temnat en ganfta mwacker oftoftni 
uppgar ti medeltal till 270 ffålp. per 63 fannor 
fförden wara fullt medelmåtti 
Stornet bar lemn un mwardfer ftning; migten ar 63 
faner belöper fig t medeltal till i fålj Ztörden fullt 
medelmåttig. | SER 
Potäterna hafva I ar lenmat n hö t ppig alfa fring 
jom i medeltal fan uppifattas till 25:te tornet, oc) 1 gvdhe 
bhafwa de öfwerträffat de nåftförflutua 10 arens : 
— Höfförden har, med anleduing af don t ÖST 
jomt war radande i Juni månad, olipvit un t nedelmättan, 
till följe bwaraf någon höbrift möjligen torde uppta (Nam 
Gillet, i junnerhet jom en anjenlig mångt tar mi 
octen inrörde. / | j | a 
Lodugårdsffötfeln, iom för nagra ar Ieda 
en mwåndning fill något battre, S l I 
ordua ffid. S J | 
förbud det idfad: af lar, fik oc f. £ börfting, dad ej 
St abränningen bar på de fenare Aren I FNS gi 
Skonsafwerkningen deremot tilltagtt i ja e SUR 
menfioner, att denna binäring fyces milja önverga til 
iving här I urten. Ar 
RR abblinger bafwa blifwit werktälda på flera  ftållen 
inv Sjillet. å ITE | 
RE Gönomifta frällningen har på ä Fo On z 
tydligt förbättrats, och on jparbank fom Rå NAR erna a 
treåferade perjoners mt oc) fritojtiabet el rakat 
i Rane, har redau fatt emettaga ide ve etvdlig: 


56 


Inom Gillet finnes en faft folkftola och en ambiutatorijt 
bada ftötta af eraminerade foltstoletärare, famt defutom Sjud- 
barnsffolor; om G:te fommer att börja fin werfjambet, ja in vd 
nagon lärare blir wid denfomma antagen. . å 

Iubyfingens förhållande till jordegaren är ej Iadant, att 
det fan landa den Jenare till någon nutta, utan tvärtom till 
Itor ffada; derigenom att hans (inbyfingens) arbetskrafter taga: 
tanfpraf af en werfiambhet, midot ffild ifrån jordbrufaren; 
Inbyjingarne wiftas nemi. jemnvartiden mid laltagervlatjerna 
der daglönen på fenare tiden marit rätt bög, oc) mwintertidsn 
bar ffogörgaren fwärt att freda fin ffog för de täta påbets 
ningar, de göra i denfamma, Dwadan de årv att anje jom 
en tyngd för jamhället 


Från Neder-Kalir Gille. 


Aj hr Brutspatronen od) Riddaren D Hummel. 


Ater har för Norrbottend innewånare i allmänbet oc 
jabwnda äfven för deu del deraf, jom härwarande Gille om 
fattar, ett lycojant år tilländagått. Skörden bar wisicr 
ligen, jäålom här nedan närmare beffrifwes, utfallit något 
ojemt, men på det hela taget warit god, hwarjemte tillfällen 
till avbetöförtjenft för den löja befolkningen warit rikliga. 

Förra mwintern war blidare än wanligt med ringa ucder- 
börd, maren inträffade tidigt, Dwarigenom fäådesauden war 
fill det närmafte afflutad i Maj månad. Under Juni och 
förra hälften af Juli hotade en ihållande torka att orjaka 
Itor ffada ä förwål åker jom äng, och uppftod fådan å högre 
belåguna, af mager jandjord beffaende åfrar, äfvenjom A fås 
fallade bärdwallängar; men den rifliga nederbörd I förening 
med mwärme, fem jedan inträffade, upphjelpte den aftynade 
vegetationen 1 wåjendtlig grad, bwarigenom fförden i al: 
manbhet jätom ofwan nänmts, fan fallad god. 

Hufwudfödet Korn har jälunda gifwit medelmåttig af 
faftuing, fanffe något mindre i tunnetal ån förra Arvet, nen 
mera I wigt; 
> Råg, fom i allmänhet mindre odlas, har femnat rif 
äving; 

Hafra bar lemnat god grönfoderfförd; 

MRotfrukternas affaftning har warit färdeles vmuig och 
beffaffenheten mydet god; 


Linodlingen will ej mwinna framgång; 

Höfänaften under medelmåttan. 

Smörproduktionen. Grrnom den på förjonnnaren ins 
träffade ftarfa torfan, fom förjämrade jommarbetet, uppftod 
nägen minffning i det jäfallade ommarjmöret, nen ford: 
dock centnectalet i fin Helhet fullt motjwara förra årets. 

Bymejerier hafva ej kommit till ftånd, ej heller det å 
Grytnäs egendom tillämnade, enår det wilat fig, att mjölfen 
baft en få feryfande ahättning, att den oj funnat affjeå för 
oftberedning.  Affättningen of oft är oc temmeliqen be rån 
jad i Norrbotten, enär allmogen hittills amvändt högft obe 
tydligt af denna wara. 

A Björkfors egendom bedrifwes fortfarande mejerirörelje 
och har det imör, jom drevifrån blifmwit förjäldt, betingat tr 
titSdaler per 20 ffålp. högre pris än det bäfta af allmog 
imöret. | 

Lar:, Sik: od Strömmingsfiffena hafwa warit medel 
måttiga, men Löjfiffet rikligt; 

Stälfängften har warit lönande; ; 

Skogsafwerfniug vd Tjärubränning förefomma högft 
ringa. i 

Forbättriug of åkerbruket har wiiat fig på fler ftällen 
genom en jorgfalligare dikning. Till följe af den blida wåders 
Iefen på höften, hafva ätfilliga nyovdlingar mwertftällte ereme 
pelwis i Wånafjerds by, der laga ffifte förra aret afflutades, 
bafwa minft fjorton geometrifta tunnland till åker nyvdlatö, 
ett ytterligare bewis på den i förra ar berättel en ommnånada 
nyttan af att laga firten fomma till ftånd och blifva ar 

de . q p or 
för. agronomen Magnét Hafwa åtffilliga under SELENE 
för fjöaftappningar oc) öfmwerfilmngar under aret werfftå 
och böra desja i finom tid keda till goda rejultat ERA 

Utdikningar inom och af SfvsjerföträfE hafhwa 

c odret bedvifivits med frar å 
LAN anlednin at bnvad jom tillförene sunt alfeerae 
på ged fförd och viflig arbetsförtjenft, forctrar den efononmiffa 
tällningen att wara god i j CS 
| 5 at bonten har under TERES Lg 21 Rdr 78 övre 
od) blott uttagitå 4,372 Rdr 40 Sr ön — MER 

Arbetet & den i min förra berättelje OMRADET Ny 
lgbömgen rön SA teg Ac ysain: bör Då 

om fill jonmaren blir fullt farbar. Art: RA 
ill. befoftnad ett ftort fteg blifmit taget i vd) för genonr 


58 


förandet af den nödwändighetsaätgärd, jom lofalf 
anvija, att medeljt utftråcdandet af ifrågavar 


Pedeli bv i Ofwer Torne, åftadkomma on förkortning 


wågen från refidensftaden till dr öfre fiuffa fodtnarne a 


cirfa fem mil. 


Folkffolewäfendets od Barnhemmets werkjambet ba 
Fortaatt jom manligt. 


Uti Diftviftsmagafinet finnes on betparad fond ar 4,39 
fubibfot utiädesforn oh 1 fana magajin af Jordbruks 


premiefonden 1,443 fubilfot, bwaraf intet under Aret jäjom 


premter utdelats 


Från ÖOfwer-Kalir Gille. 


Aj hr Kyrkoherden K. 3. Edwall 


Efter en i allmänbet blid winter oc) wår inträdde iå 
ningstiden redan i futet aF Maj vd) wårarbetet, joma und 
gynjam mwådertek med fart pågid, mar med mimnda MANad 
utgång äpven till ftörfta delen afflutadt. Med undantag a 
nagra dagars Fall Oläft it mediet a Juni, utmärktes denn 
jämwäl jon förra hälften af Juli månad af frark wårme co 
förft den 15 Juli fuktades den uttorkade jorden med litet rean 
fom under fifta dagarna af månaden några ganger förnyad 
men uppbörde för ait lifjom enfom fenmna runv för den brat 
ffande forinjfförden och denfanmas ytliga urbergqning, bwar 
efter det ja mydet ihärdigare trotfade landtmannens bemi 
danden att wäl inberga jur genom fornets brädmognad aj 
brutna, i är temmeltiyen  fnappa böjftörd, biwitlten defsutom 
fäwäl i lador jom ftådar blifwit vtterligare förftörd genom 
det regn och jnöflaff, jom, med få afbrett, under Oktober oc 
Nowember månader war vådande oc) med tillbjelp af mwäld 
jamma ftormar banade jig wäg t. om. genom ganffa täta 
wäggar och wäl anfedda tak. Till följe bäraf har ladugår 
darnas affaftning under den tilländalupna delen af mwintern 
mwarit äm mindre än wanligt oc) man emetfer med behyme 
mer foderbrift till wären. 

Storn, fom fortfarande är orteus bafwudjäde oc) t är 
blifwit af järdeles god beffaffenbet, bar affaftot Ste a Gite, 
tamt råg och potatis, bmilta i allmänhet ganffa litet odlas 
10:de a 12:te fornet. — Hafra har på de få ftällen, der den 
blifvit utfadd, emdaft ffördats fäfjonm grönfoder. 


örhållandern: 
Ande wäg till 


Hd 

Bland binäringarna har larfiffet under förliden 
qifwit nagot mer, än under den föregående, men arftalti 
bar lifvål warit under meddelmåättan. Med tjärnbrämnin 
justeljätta fig mi mer qanjfa få; med ffoqsafiwertningen 
mycfet flere, 14 att jörwål busflöjoen fom allt Wvad til jur 
brukets förkofran hörer får frå tillbaka. Undantaaavt mu 
dock vn och annan bonde, nm ice befattar fig med Po 
ffonstörtjonfterna, utan arbetar, om oc i all mattiabet, dod 
vafbrutet på häfdandet of fin jer db, vact 4 tå jig dröja 
emvtia hurmuden bäft i ofonemijft oc man fan med trygg 
bet tillägga ipven I meraliftt hänicent 

Till följe af de flera på Wrarandra följande fifta ärconé 
quda fördar bar den efonomiffa ftällningen oaftadt en mittdre 
negaranr hushållning, blifwit något förbättrad. Genom Mt 
pel od) Huverkan ar en wunnan bland fandsperlonerna alt 
ibland desja förnåmligaft Inivett ren wid Gyljen, Herr 8 
Krock, hafva Iparanftalter, fal m MNedersSvalir iparbank oc 
Ravital= och förjäkfrtngsanftalten 1 Stocholm b irjat att Nå ut 
flitigare anlitas.  Bid Gyljen bruk infätter bwarje arbetar 
23 öre I wecfan a bolagets Bergman, Hunumel et cm CORLERE 
under den tid full jommar Sp ng b tala BRL SR 
fatta medten betalar bolaget 6 ränta till ret AR 
jununan ar fapital och vänta injättes uti jparbant IE ; : 
eller utlänas mot bögta möjliga ränta och FÖRR Så - 
MWid jamma bentöegendom år äfven för arbetarne ; on Sa 
GSjuf= oc nödbjelpskasja, Dwartill Bergman, Hummel et ec: 
jälom grundfond ffäntt 500 Tv RENA a 

Med mnrdantag måbända af det täcka ! 
SANN tf, derifran vaktadt de mwåntligajte pamtunelfer 
rent Ära paifter a mwerkftällda, 
det ej lyckats att i ar erballa nagra NPT ant Ale 
fäfert vått intresjanta förjök i boetifultin SYRE RN 
bafwa några ftörre företag ware fig i? tt RS en 
jordförbättringar  allmänbet invin NAR RR 
rum, utom wid Gyljen, der tulljtändianjorts Omkring 250 
nuntganing STL SEA Rön bofma planterats, förutom alm, 
Rn sorpar. ärtträd oc) ov mängd buffwärter, bwilta, I 
ilagha fomma att inftundande wår utplanterag. Bara 
ng af '50 tunnland tlinder är en fanal HS öre jun 
famnars längd od) på je dl os SEN indela 
För beredande af ängar PIN ee har den förnt be 
Ytterån jamt på den + E Inre "kn lin jom bottenbredd 
fintliga fora fanalen blifvit Ia ] 
upprenjad. 


ninvNar 


"n 


60 


De i förra årsberättelj å 
ärsbevätteljen omnämnda förfö ; 
285 gg ul a fortet, jo SSE 
än glordes med plonterande of jydlandeta pra fkl en fl ra nor töllater Glpolt tjära angr | 
ahve NM IsfEätia Å 5 ÄDd i r blifmit införd 
venjom med biftötjel, bafwa towärr fullffändigt hill jämt inga Sd redifaper blifvit införda. > 
id tudats 60. Magra pertener tem utmärkt fig utt de fall jom 
— SE SEN mröres uti ror 1Ående punkt bar jag ej att angifwa 
fe. De fenare Arens ftördar bahva mårtbart förbättrat 
or den efonemiffa ftällningen inom Gillet tydligt minfifat 
Från Ofwer-Torne Gille fattiswårdsutgifterna.  Siom förut är angihvet funnes hå 
3 ul en iparbank invättad, wars ivtapi | ( 
Ar hr Disponeut n ÅA. Diiler. 20000 rdr. ; FRE AA UA 
NWun pvliat li 5 : 80. MRåqra nya femmunikationsanftalter hafwa id , 
om biwad va föga Dr VAG argifwa berättel fommit od) inga mja wägar anlagda. t 1871 re x 
under mr förflutna året: 1572 och tilldragit fig inom (Silet till underjokning omläggning af wägen mellan Matarer i od 
de frågor fom fimmas frata ds tta NR befva a Kvjmwukyllå, dels för att få den fortare och del tr Pmåra 
= mwember månad nänmde ar acbiehwet af MN badars Kane men rejultatet of denna undecjöfning Ir 
1:o. Mdäderlefen under hörte = ; ännu ide fåndt. 
i betydlig mån RR re höften 1371 war fall och jnö föll 9:0, Micd folkffolewåiondet är enabanda förhållande tom 
3 ; (2 ams början inträdde derenot on uti min fift afgifna beråttelje 
n behållning at 643 


mycfet wader och blid ; V medio af M 
: dy blid mwåädertetk. S medie af Maj war elfiwen 10:0.  Jordbrufspremiefonden wijar 
inga premier hafva ännu blifmit utdelace 


laga dtirt 


ful från Så VER jar Aras opverwärt ja att boffapen fub.fot 1,1 fannor 
ut vete ) ä i a d Yr . Md [0 ' 1 
EG 5 re ND den 18 Maj börjades mer enligt uppgift till följe af i ioduen pågående 
Sån famngstiden t ERAN EES allmänhet den 8 Juni "11:te. Den löja befolkningen år mydet talrit 
denna längmwariaa it ad Mer rr föll - något regn; att döma af def pretentioner, berga fig 
tione  tovfälk web fir menig” tmvertan på vegeta andels fordrar inhyfingen den höalta dagspenning jomt octen 
tonen. — Aterfälten od) angarne afbvinade jynnerligaft på DD Rö nå SL AE ige AA : SÅ ; 
i 0 ) i 


Yde 
vanjfa gubdt, tv mer 


äller då jordbrufaren wil begagna fig af hans arbets 


torra ftällena. och eh esta ade 
nd ve SR af” Sult manad regmvåäd: biträde. Man hoppas dock att en förändring häruti fan altad 
mål fom böfförden i allinanbet ESA mA pan fommas få jnart laga fiftet Oliv afflutadt. 
f ja RN attig.  Storuet, orten: 
Pufwudutiäve, bar qifwit 5:te, vägen 10:de od Vofallös d9:te 
vynet, öfrige fädesflag vdlas ide här till jädan månad att d 
ov angifwas. ängd att du 
2:06. Med ladugårdens ffötj Sä AN 26 d N 
bällandet alldeles Malar födn Weber förta OAL br Yrån Pajala öra 
30. Binåringar b ftå af Nöt i Sonne ; Aj Hr Bruttpatronen EC. I. Sohlberg 
bränning od) få 3 eftå ar larfiftet i Torne elf, tjäru 
nu Hon Ölek ans RE NANG för feverens till de 2:ne Efter om gynnjam och för förslors mwertftällande ferdeles 
mid fuften, äfiv EE Sr rnor lagar, famt nngjagarne nere lämplig winter, utan binder ar ftora jnöfall, frorm och omåder, 
belägna ag ort I ill Sjörkfors. MWBid Cffors', inom Gillet Mwilfef mwanligen gör afbrott I FJannart och Februari manader, 
hwaremot ib fn SE bögjt få perjoner blifvit ysjeljatta, följde doc en fall och längmwarig war, tem unde tilltagande 
ftällning och) från FÖRE aE kdgn 50 perfoner haft frändig an- . bäftig föld om nätterna fortfor lånat iniMaj månad, bar: 
af larfiffet är orAfRrA werE njutit jin bergning. Snkomften under det watten jom i bädarne tillöft upptorkade, ec bade 
4: HudNalp. Sh med förra året. 4 den påföljd att iölofningen och fludtiden inträffade ganfta ent 
th förflådar jo : övas. ej fill affalw om jag undantager oc: & de flefta ftällen bortjmalte middagstolen ifen. NERE 
5:0. På förfärdigad af en del bland finfta allmogen. wären framffred få längfamt och utan nederbörd blefmo dec 
Hafiva i af mig uti förra arets berättelje angifwen ocjaf, ålrarne tjenlige för wårjädden jedan dejamnia blinvit beftrödda 
w inga onmårfningöwärda förbättringar i jordbruket egt med foljtybbe och myrftad, och i Hera weder legat rer Tran 


ö2 


Mö, få att jädden unde börjas dem manliga tiden 
20 Maj. Det tidiga inofallet från böften Jom bind 
des tntränga djupt i Jorden, medwerkade ofwifwelattigt ganjEr 
mydet till den tidiga mätjädden, och att denna måte Er 
tidigt, om oc Inonmasjer finnes i närheten al Afrarne bar or 
farenheten lärt of, och det är ej fällan landtmanner A Denaa 
ort I början of Augusti fan Ia en froftffadad och förftörd Pans 
mål till följe of 243 dagars fenare fadd, jom gör att Jrödan 
är mera ömtalig för földen. Efter Jäningstiden inträdde ins 
ningear warmare wäderlef bwilfen tilltog allt Mera, Ia att i 
Juli månad war dagligen en frydande betta, och fom å manga 
itällen intet regn föll på 4 och 6 wecors tid, vd) det wa 
endajft med Morgondaggen, jon a denna ort Ar YMNg, jorden 
julle uppfriffas, blef balmen & högländtare aferfält och jand 
jord fortwärt, och aren ma fomt fullmogna t Suli månad 
lut, bwaremot tyngre jord och fornyytta uthärdade torfan 
bättre, men äfwen ä desia itållen mar fäden mullmogen Lars 
mäbtiden eller den 12 Augujti. De jäfallade Jecnnåtterna 
0: flv Itnätterna denna tid uteblefwo alldeles, och frojt 
nätter inträffade ide förrän i Augufti manads lut. Till följ 
häraf faun med jäkerhet antagas att ipanmälen är utmärkt god 


och fullnogen inom focfnen Iauwäl af Stovn jont RNRåg, hwaraj 
ben jenare fådesjorten odlas obetydligt, men affaftningen är 
anlenligt mindre än föregående året. Det är Pvart att til 
liffran uppgifiva utjäde och affaftning, men öfwer bunvud 
taget, antes att Ipanmälsaffaftningen är va, mindre än 1871. 


eller den 
rade föl 


Höfförden.. Denna har befunnits mara betydligt unde 
ntedelmåttan till följe af den våra torka fom fortfor unda 
Juni och Juli månader, bwilfen bland andra vligenbheter 
äfven alftrade gråsnmajft iom bärjade alla gamla lindo. Dej: 
utom har den ringa arfajtning fom echållits blifvit betydtigt 
ffadad af den ibällande nederbörden under bergqningstiden jamt 
mwidare af regn och jnö I Oktober och MNomwenmber nuäuuader, 
under bwilken tid floden i alla wattendrag mar högre än för 
Liden wår. Til följe bäraf ha fodret blifwit bortffämdt i hör 
ftadar, och det är de Hefta af jordbrufarne fom begagna jå- 
bane, der ängarne äro mindre och fpridda. Doc antages att 
nagon ftörre foderbrift ej fon inträffa, belft boffapen blifiwit 
från böjten minffad och utfodringan ide wertftälles utejlutande 
med bö utan med löf od) renmosfa. 


Bodermwärter och Rotfrukter, deraf förnämligaft Potatis 
odlas, Dwars affaftning utfallit medelmåttig; fodermwärter vdlag 
ide; Timothej är doc på uägot ftälle amvändt, men anfes 


utmagra jorden, deremot har octens Hafra oc) Timothej warit 
sammanblandadt od) fåtunda begagnadt mwunnit förena 
: Ladugårdsffötfeln och Ladugardsprodufter St of 
ffötrelu eanar allmegen myten omj ra, och utfv ra8 ! ute 
het forua mål, med uppföf af fodret blanbadt men Slod 
reumvåja det Jjenare da mindre til foder finn Nl 
än ] tt utfodra i | brubet I Phvenita 
jut är älven ajerdt, att bd ) 
; od y I let watten, men Penna 
jocfnarue med etfoft foder oc a ner fria 
metod bar nn fe wunnit rama NS : ar i SK SG 
Jen apr unre foder em [| 
uppfolningen I nt Jänue f | söfa År 
bönder. J affeende a mörberedningen ba Se EG | 
winnit inträde, få att nu mera bered fler a & Ö 3 
itälle ) wwmwilas deraf attjordbrutfaren ercballit mi 
ftällen, Inviltet bemilas deraf attj vå SEN Ar 
met från 10: 25 till 11 rdi rn D A = onde) 
I I l [| of mjölk utan endalt po ( l 
I husbållet 5 ci | i uj ENE NAN SR 
och detta jemte bröd iv jordbrukaren SN 
Binäringar, Fiffe, Vr [ng 
 MRHanqvt betydliaare fijte i m kul ; 
m. Mm. MRHagqot betydlig: É ; | A Nee 
fängiten deraf har de jenare åren betydligt artagit z 3 8 
TG 4 i 1 [| I 4 N Art 
i oli deu I utrenae tet || l 
ill följe af den gang! mulfring | | : OR 
oe - den mwråker utföre floden od) lemna AE ; ; 
fångas. En laredlingSanitalt wore a bel font Rn & Nat 
någon pra ftif man om finde ataga aa : é - NE 
! IC Biförtjeniter föurmes ritligen for « DE 
rbete finues ej.  Bijö N IV 
or lffenbrtuhing pettaffetillwerfning Sr X et EN or 
ner ztogsafwerfningen har mönt PD SN )u RR ön vå 
c tflta t I fmenen ti allmänhet ' 
= än tilltagit, i det att alln | | NE 
AN efkina 3 tjära, hwartill den baft ffälrg anlet Fu - 2 
- : SE > Il ud e (mwerfatå 
5 c böga tjärpeiferna. Sunda har SM eg : Nr 
2 t yr tjära, utgörande efter medelpry v : 
SR RSER D föromijta tallnmgen har anta 
: uu den Ston a Hall yr 
30,000 rdr vmt; men a | kinin dn 
gen derföre ej blifwit mydet bättre, a ER JEN RÄLNA 
; Ad FK ' f v OPTTLOVSITVATT 
taär fr stnen ärligen I or öfver 
utgår fran Jedue 


taffe och jeder. 


i neremot obetydti 
Pottajfetillwerkningen Ar Sn (ör fån 
mng$gee ; på en låg IR 
SHusflöjden. Denna näringsgren Har på 


singg det denua. 
: ina behöfwer upphjelpad få är 
ft och om någonting behönwver de upplysning 
ant Fänod praftiff man finnas jom SEE SE tia 
> ? NÅ: WEE h 3 NO I 
åt andledning i ämnet på ftället, a RER Så tirblet 
i; | fiwa anlag för allehanda Nöjd. SCR yctenbet jon ev 
förfärstgas till någon del, men ej SUN st ÄN i Morac. 
Reeve Jå ina finned få mål bär jomt Mor: 
E € ; fattning mmäacd KH h vt 
Nr ALINA a åfer oh äng. sie RE 
Borha ; der aret, antaglige 
£ c 4 fu t undev aret, 4 : al 
afwa ej företa ENE ana fan 
kn od) laga Mitte vågårs förbättringar ä3 
DÅ : 


64 


äng jemte akerjordens utvidgande bafwa mwidtagita Hereftädes 
Afwen bebofivet af älerjordens afdikning injed, vd) är 

Jord ja wäl dermed Jem ned täddibning. Linodling 
jad, men bar ej fått igen utftrå | 
om vätta odlingsjättet och Mutlige 
redffapen har den förändrin 


början 
ar bör 
duing i brijt På upplysnin 
n beredningen. Saferbruf 
3 egtrum, att vullbarf och fänings 
majfin blipvit anffaffad. Od) Mall denna jenare, förfärdigad 
A orten, wara ändamålsenlig blaud annat anven derföre, att 
den nermollar fåden förträffligt. 

Folkffolorna Ordinarie lärare år anftälld wid fafta 
ffolan i Pajala by, hwilken warit i mwerfjambet under aret 
lifajom 3:ne barnffolor & frridda ftällen. 

Lapparnes inflyttning. Det bör v 
att åtffuliga fjellappar hafiwa till jocfuen tnflyttat med fina 
renbjortar och tillffyndar den jordbrukande befolkningen ftor 
förluft. i det att renare, lenuuade utan behörig wåard, Upp: 
äta och nedtrampa fodret i höftacdarue: Denna förluft upp- 
gifwes mwara betydlig och erfättes oj af lapparne, då ftora 
Mwarigheter uppfta för att Ieda jafen i bewisning. — Semts 
detta vnda följer ett umat änn hvarare, att jordbrufaren 
eller nybyggaren ti brijt pa lagliga medel att funna förnå 
lapparne att återwända till fina lagliga områden, antända 
IHogseldar der lapparne miftas och Jälunda gör Hut på ren 

nosan hwarefter lapparne anjes bvungna att fly. Att denna 


fEada är för ftaten od) det allmänna owanligt ftor behöfwer 
ej påpekas 


j lemnas voanmärkt 


Från Arwidsjaurs Gille. 


(Uf hr Kommisjarien Sör. Skarin.) 


Sijom berättelje för fiftlidet är 


mr härwarande Gille 
forteligen meddela följande: 


Warladden, jom under Maj månad bär fullbordades, 
gynnades, med få undantag, ar en färdelos god mwåderlet 
Under de trenne påföljande manader, wilfen på Wärternas 
fortfomft bade en glädjande inverkan, och ffulle grödan hafmwa 
uppnått owanlig ymnighet om ide otillvädlig rotblöta under 
wåren och fommaren menligt imverkat på def fulla utved> 
ling. I följd häraf blef warjäden i allmänhet tunn iroten 
famt fårnan å landjord brämogen. Någon ffada förorfakad 
af föld eller hagel har man ej att beklaga, men bäremot att 
fågnas öfver en utmärkt god inbergning och, öfver bufiwud 


62 


tagit, ett godt är. Medetaftaftningen af ymart. och ett äDeg 
jag för fig betvattad utgör: för winterrag Ode, forn S:de, 
potatis 10:de jamt fälvötter od) rofmor T:de tornet ER 
på torra, högländiga wallar vd myrer bar ide uppnat i - 
medelmåttan, men något derutöfwver vå JERbStuR re bR regDa - 
äng, myrer och öfverftlningar, amt fEnlle jemte LS 
hafwa mwarit tillväcdtlig för utfor ring af octen AR | 3 
den ymniga nedecbörden under Septemb » Dt SÅ å 
jfört en for del af det i bäfjor upplagda höet, jå att « 
fänbar foderbrift nu är att befara - 
Ladugårdöftötjelm artär fig wäl til Neget Nittre, 1yn 
gör beftagligen tängjamma och) på sn SN a 
; 7 KH sö D ) Ne [4 I ML 
ramiteg. Cadugårdöprodutter RR A ER a 
fom öfwer bhufwud taget är tillväckligt SON 
flemnar äfven något öfverffott till affalu, jynnerligal 
delen af jocden Å fa ee 
/ Snarlugar hafwa under året wmwarit i Reda a 
villa tjärubränning oc fogsafrertning em rn 
fomft. — Fifet är äfen på jua ftällen s 5 en 
men jafuad åter på andra ftällen IST ÖRE a SR RT 
petertilhverfning är mera i aftagande Se CAR a 
gjort 85 centner. Limfotning idkas äfven « 
fa en lönande handtering. ge 
öde de på husflöjden är ämm mycet att önföa, jyn 
foot nia TOR t inffränfer fig hufwudjafligen för 
EL biter öfove Dl Lo ta et fylles inom bwarje hus 
a llneetnlng  örbälrdn a i afer= och Angesttötjel 
ed se RT it FN SR med den drift fom wore 
ffrider jmåningom framåt ehuru ic RTR Srlistt 
14 nöÖ undig och önffwärd.  IFyodlinga b AE DNE 
Jå nödwändig o REON fabra de 
mer och mindre på bwarje hemumän, yn EN FE RR 
af foden der i allmänhet ftörre arbetödri mt när ide 
SLE ee. Od) ehuru oafdibringen Ännu på tänd REA 
är rådande. Och ehuru ; on mwertftälld jom den borde mara 
är få allmän och fullfomligen werkjtä Ear urfänb fd 
är doc def ftora nytta och Ern Så GT 
: före rp Ha opraAd Aa 
befolkningen, bwarföre man Ve Hig ferbyntsredffapen 
ftörre fraft Arligen lj = liker cd ngn för 
i a la yo perjoner fom utmär 
bättein härutinnan ide företagen. De Nr NN SE 
LTH rande arbete är Glomnmertrajt Eder 
fig uti ifrägarwarande Near. Sö Soba lof 
ötbet Anders Berggren, Jacdris Nilsjon och I 
erftädes ; va c wäl under 
RN efonomiffa frällningen säck or RAR Gäjlra 
Å a jig till det bättre, men Anu art a så 
året närmat fig till EGR en ftor del af fommuneng me 
gamla ffulder jon betrycta så 


66 


lemmar. Några fraranftalte i ide 
ftånd inom förfamlingen rr SRA 
fådana på andra orter. j 
Sattipvården är qemenjän för be fen od) för 
warande betydligt NE fänlas M filförme ri kär 
Stomnunitation eger foten med Pite tad ac di 
bygda fandswägen från Mofuås by FOR bena oi dädig, 
stfomviken. Med vmrörde ftad hmunt Skellefte uhvärtas äf 
pojt en gång bwarje weda. an 
Soltfolewåäjendet bedrifives af en alt och fvenne ambu 
latvriffa rotfffolur, bwarjemte finues en fajt jfola jårftildt fö 
lapparna, jom enfamt befoftas af Swenffa Misfionsjällffap it 
Ore lordbeutöpremicfond finues ide. ert 
SAYYngarnas fällning har man jött förbättra acno 
att ja mydet fom möjligt fälta dem of font er on 
lätande af torp dels af fronobenumran od) dels genom an 
af ladane a fronojord, 1 hwilket fenare afieende dod förbudet 
för nybenumans anläggning numera lagt ett jurgligt binder 

Pavpbefolkningens allmänna befiunande och förhållande 

till jordbrufare är i allmänhet godt, men beflagligen minffaö 
tenarnes antal arligen oc) är det numera få busbåll inom 
foten jom funna ankes burgna, utan utgöres ftörfta antalet 
renar of j É. ffötningsrenar, tillhörande bandlande od) hem- 
mansaboer nom  Fujtlandet i Pite och Skellefte. Antalet 
renar mom joden funna för öfrigt ide med någon fåkerhet 
uppgtfiwas, emedan det aldrig hycfaå aflocta lappen nagon upp: 
lyssning bårom, men torde dot ide öfwerftiga ättatujende 
fötningsrenar då äfven inberåknade. 

Arliga utfådet i medeltal inom jodfen utgör i det när 
majfte 4 tunnor winterråg, 530 tunnor forn och 400 tunnor 
potatis. Arfaftningen i medelmåttiga är uppgar till 24 tin: 
nor rag, 2,120 tunnor forn oc) 2400 tunnor potatis. Are 
ligen mwinterfödas 320 bäjtar öfwer och 60 bäftar under fre 
1 a 36 tjurar, 768 for, 180 unguöt, 2,972 får och 


fonumit ti 
a det medlemmar jom alitet 


Från Arjeplogs Gille. 
Aj Hr Kyrkoherden P. TH. VWinnberg.) 
Med antedning af Förwaltnings-utffottets cirkulär, ut- 


giftet i MNuwember 1872, får jaa, & Arjevt Hushållsgilles 
wågnar, bärmed inberätta: a NR 


07 


Att jedan under wintermånaderne från 1S72 års början 
fågtinumerbuggniugen inom Gillet förfiagått, I i a 
höriga jägerintitämplingar; inträdde under April månad ett 
ihållande inöjlaff med Llidt wäder, få ottjnön borttinade m 
haft ed) ifjarna började förhvagas. Under förra hälften 
Maj wore mwarma folffensdagar, få ott man den 15 M 


började få bejä torrländta jandakrar, når derefter 


fif man äfwen befå åkrar å tung jord. I fenare halpwan 
af Maj mar förft nagot kyligare, men fjedermera 17 till 20 
graders mwårme, bwarunder potatiSjättningen förjt uf. Uti 
förra hälften of Juni war en för wårtlighet oc da ut 
märkt tjonlig wådertef, bwarunder flår binunel oc) wärmant 
fjol onnvårlade med nederbörd, fa att åldre perfoner jade Ia 
då ej minnas en för aräwärten ja gynlant war; hwtitet i 
liga förhållande dec förändrades den 12:te på artonen, I ett 
fyligt öftamväder widtog oc) Höll ut de 3 aterjtaende dagarn 
till månadens mediwm. Men under den feuare bälrten ar 
Suni blef för årswärten en emvijt ihallande torka, Ia att ar 
brift på regu fandåfrar och härdwaltar ftannadetwärten mt 
började blefna af och förvifna, men endalt fun ljordé ita 
och jumpiga myrer fortforo i fin wantiga mwärttigt tö gång 
Med undantag af den 5, 6 och 7 Inti dä titet rean föll, 
war och i öfrigt under Fuli månads förra Hälft en fortrarande 
ftarf torka, ja att man jomligftads nödgades redan mu, huru 
i förtid det än war, att afberga de alldeles förwiknade bård 
mwallarne, jamt dehvis afmeja vd) Ia om anyv Pe mejt för 
bletnade ftycden af jandätrarne. Under fenare Hatten | Suli 
blef lifwmål 6 dagars wälgörande och län terli natadt ve sd 
famt i öfrigt en för böbergningen gyntant Mader LAN utt i 
ännu oftagua och offördade förvättrades | tydligt. Und ARG 
hälften af Augufti war ommwärlande regn och NE SR 
under fförden a fandjord fullbordades och) Unttegma FR 
farne afflutades, famt potättanden ar Den nu jen Siren 
erhållna mwätffan någet förbättrades; vd uno euan ; | 
nadg fenare bälft war en mydet oftadia wäderle ! meda TE 
bergen utaf ftrandflatterna pågid. Uti Scptem er Kesttaes 
förra hälft fullbordades potätupptagningen, od) under iv Ch 
månads fenare hälft, IA jnöbetåcktes narfen Sä 
töld, enligt Celfii termometer. Uti det hela Ann ATTER 
inom Arjeplogs kommun affaftningen ar FARA EN 
wallarna för av 1872 anjes genvnt torfan ST unde EE 
måttan, od) halmaffaftningen lifaja. — Potatiöf Rn ge 
jwag, dels derföre att falen redan tidigt på OR SA 
blef wanmägtig oc flatuade ned till mullen utefter bånt 


68 


lärdeles hos jädant folf, jom ej brydde 
potätlaonden, dels och derföre att man wand wid torfans beta 
marme alltför länge fördröjde potatisupptagningen. Så att 
potatifen, fom i fin utbildning detta är bindrades at torka 
och mot Nutet före upptaguingen fradades af froft, bar åftven 
lenunat en affajtning under imedelmåttan. Men böbergningen 
af myrer oc) ftvandflåtter är medelmåttig, eburwvål Jenont den 
Itändiga nederbörden ar regn och fajff i hela Detuber nvänad, 
be öfverfta od äfven nederfta bwarfiwen i bäbjorna blifvit 
betudligt förytade uppifrån och af röta angripne tuumder. 
Beträffande ladugårdsjftötjel, binäringar, busflöjd, åker 


lig om att mwattna 


och ängsförbättringar famt perjoner, fom utmärtt fig 1 detta 
fall, bar jag intet att tillägga till mina förra ärsberätteljer 

Cfonomilta ftällningen förbättra bv fwenffar, men för 
kunras bog lappar. 

Rörande kommunikationer, jå är nu fråga med allvar 
mwåädt, om en blifwvande winterwig öfwer Fellet till Saltdatns 
Jecfen i Norge. 

Beträffande folfffolewäjendet, få har Arjeplog för nävwa- 
vande 2 lärare för hvenffa och äfven 2 tärare för lappffa barn. 

Jordbrukspremiefond finnes ide i Arjeplog. 

Iubyjingarnas ftällning år fämre än lordegarned, men 
doc ide ftridig dem emellan. Lifadant år oc ffattlapparnes 
vd) de utan något land mwarande lappbushällens ömjejidiga 
förbållande, att fefwandet fins emellan tillbringas i en beröm- 
wård grannjfämja, eburu de förre tefonomifft affeende befinna 
fig ti bättre ftällning än de fenare; men antalet renar fan ej 
på fiffrän med någon tillförlitlig wifsbet uppgifwvasd. 

Hela utfädesbeloppet i Arjeplogs foden är arliqen: af 
forn 100 tunnor, bwarutaf fan ungefärligen i manliga år 
ffördas 400 a 450 tunnor, och af potatis wanligtwis 150 
tunnor, derutaf det ffördas ungefär 1000 tunnor. 

De freatur, fom arligen inom Arjeplogs foten under 
bällag, äro mid pa: 120 bäjtar, 30 tjurar, 400 for med 
ungnöten, 1000 får och 370 getter. 


Från Jodtmocs Gille. 


Oj Dr Jägmäftaren &. Vothigins.) 


1:o.  Wäderlek och fförd: På en jemföreljewis blid 
winter följde tidig mår. Nedan i Nutet af April månad war 


69 


äferjorden fri från fnö oc) fornjädd funde företagas I re mediv 
af Maj månad. Med ftart nordlig wind den 17 Maj ins 
trädde en temperaturförändriug hån + 149 till — 0,8 och 
den ogynfamnia mäderlef Jem dermed tog jin början od) fort 
for till flutet af månaden i förening med ihållande torka, war 
ej blott binderlig för jädesgrodden utan hämmade äfwen den 
lojwande gråsmwårten & mallar oc myr ingar, bmwarför och hö 
fförden 1 allmäntet utfallit färdeles vförde tigt fårwäl till 
mängd jom äfven beffaffenhet, jedan den requi v mwäderleken 
under feuböften betydligt ffadat det I håbjor upplagda höct. 
Sornet fan fägas bhafwa gifvit mer måttig fförd 
G:te fornet — ebuvu cirfa !/, af utjädet för fent arodde för 
att hinna till full mognad. = AR 
Råg. Detta fädesjlag winner allt ftörre jpridning inom 
Gillet od) har gifwvit gud affaftning ferdeleå der rågfälten marit 
ändamålsenligt afditade. s LS 
Hafra har jäjom grönfoder lenuat full fförd. 
Potatis. Affaftningen deraf ritligare än tU nmannaminne 
— cirfa 20 tornet od) af god beftaffenhet, om följd tr 
ligen of den under fommaren rådande torra mwäderlefen ou 
i Ajwen ör och SEIvOEN vått ER ala) La a 
jiwa Iemmat god förd: Mwarpå jäfom bemwis an näntnas, 
AH tälester ägande 31 å fl eran I ett handlanden I 
Ste un tillhörigt åferland bårftides. | NE 
ON ifbar ”bettäffar Ladu ärdsffötfeln ja bar ingen 
förändring till ett bättre funnat förmårtas d EN, Ktfeörten 
mwintertiden och flent tommarbete torde SUR SN 
att ladugardarne fenima få ringa oftaftning. Inom Omwidtjo 
ar förbållandet något bättre, i anjeende till TEA Tar 
f | jodå fjommarjmör torde funna 
tvåffliga jommarbeten. — Owitjods | Mac at 
uthärda täffan med bälta lorteng SS mö Al 
och betalas bär på frället med 13.0 I rdr = RE 
0. Binäringar:  Fiffet har under aret warit je 
SID kAbe, till följe bwaraf ej obetydlig del af fångften funnat 
för winterbehof. = | 
SE ya rr jom från och med 1873 Er 
änn har mwådt befymmer hos de manga fa ] 
S äfwcn höft och) minter af fiffet baft fitt ER 
om åfve | TT aförAnbrina af 
if ille: cdgtfiwed, att en förändring 
lifsuppehålle; oh om än medg | Mö LäblmnG mid 
De rv nödig till förekommande af mifbus Su 
ER bobrinvande jä Sajed lifwål den nya ftadgan för träng 
I (8 betrå e föngfttiderna. = Nine 
KE training vr till följe af under iolnfet rat 
fårti 3 >tndli d ifatd I betvaktande 
ffogsförtjenfter, i obetydlig gra 


70 


fräftver beljt i denna längt från affättningsplats belägna ort, 
ar lätt förklarligt, bwarför denna binäring endaft i brijft på 
Annan arbetsförtjenft fan med hagen om ån ringa fördel här 
ftådes bedrifwas. - 
Skogsafwerkningen bar inder nu rådande gynfamma 
fråwarnfonjunfturer funnat bedrifwas i ftörre ffala, bwar- 
igenom ortens befolkning beredts tillfälle till gud arbetöför- 


allt arbete, omfoftnader och tidSutdrägt, jom tjärubränningen 


tjenft. En glädjande företeelje är, att inverkan famtidigt 
betydligt aftagit ja mål å feonans disponerade ffogar, — 
bwartill mydet bidragit den onverenstommelje en del Wwerfö- 
egare jins emellan ingatt att ej ljeljwa eller genom andra be- 
främja mverfan — fom ferffildt & nybyggesomradena, bwarejt 
Mverkan munera hör till hilljyntbeterna, edan nybyggarne lärt 
ig inje det föga tnbringande i att mverkonswis tillgripa af 
egen ftog utöfwer hbwad a laglig wäg erhålles. 

5:0. Förbättringar i åker och äng medelft ftenbrytning 
och rödjningar bar under årets lopp wertftällts 4 näftan alla 
nybyggen inom fodnen och ej obetydliga nycdlingar företagits, 
allt en följd af den förbättrade efonomifta ftällningen, fom 
latt nybyggaren i tillfälle att mera än förut egna arbete åt 
förbättring af fitt hemmansbruk, 


9:o. Folkffolewäfendet inom fodnen har blifvit på ända: 


målsenligare jätt ordnat och eraminerad foltffollärare har från 
od) med förliden böjt innehaft folfjfollärarebefattningen. 


12:o, Angående AR ag t Jodmod befinnande 


och antalet renar funna inga fattiffa uppgifter lemnas. Att 
lapparne på få undantag när ej egna fina renar nog om- 
forgsfull wärd torde med fog funna anmärtas. GSfulle ingen 
förändring härutinnan inträffa torde ett tillbafagående, om ej 
redan för handen, doc mwara att befara. 

Sörjök att genonr årliga prifer uppmuntra till bättre ren- 
ffötjel hafwa under fenare ären Dlifwit gjorda, men fynas ej 
bafwa haft Ajyftad mwerkan. 

På grund af erhållna upplysningar, bufwudjaktigen efter 
uppgifter wid fenafte efonomiffa befigtningar, utgör arliga 
utfädet inom foduen 2,300 fub.-fot oc) antalet Ereatur: 300 
bäftar, 850 nötkreatur och 2,650 får. 


Fran Juctasjervi Gille. 


(Af dr Kyrkoherden E. A. Stenbr rg 


Jordbruket i denna nordliga byad befinner fia på mydet 
läg frändpunft. I det nordi ute området, jom begr re a 
Lntnio och WBittangi elfmar, för fi mmer högft obetydligt ymwai 
man egentligen förttår med jordbruk Her m t bar på NAC 
tider jordbruket gått betydligt I anat inom den del af oc A u 
fom imnejluteå af Saliv och Torne etfwar. Dett i wijat fi 
att potäter gifva rit affaftning få hi at up Jem i SR a 
jenwi by, der äftven kornet ej ja Jällan blir fulhvigtigt ; n 
ManSegare finnas, Jem förda 30 a 40 nunnor t Yt. x 
odlas ej. Af rotfrukter odlad endaft tefwor vftaft på ue dje 
tand. Den fift inhöftade fförden war fullmogen oc oj Dad. 
Soru har, med undantag af MBaittangi Or SGD i a 
midjommardagen mwattnades af ett häfti tt j oc färdele / 1 
görande aftregu, Hit of den under för h AR Of 
ihållande torra mwäderleken. Ajfaftningen fon ej antagas ti 
ögre d fornet. Å 
öra later funna anje$ bafiwa lemnat 8 fornet. ad 
Höfförden blef under medelmättan od) till en del af 
indre gud beffaffenbhet. VS FER 
eat aärdeftötfeln ftår högft i Svppero, Sung 
fuando och Ta byar, derifrån 4 a 500 lisp. 
Arligen afyttraå till Rorge. b 
FREE inäring försfommer, utom jagt och fijfe, i mindre 
järubränning och ffogsafwerbfning. ' 
öre Klonowigta Källvinger far förbättratå på d jenare även 
Renafweln hotad med undergång genom de årligen i 
al tillmärande rentjujwarne. Su 
+ Rär den föreflagna rs elä aningen. fon ga 
att med Bottenbafwet och MNordijön ra | 2 EA 1 
wara och Kiirunawara jernmolmsfält, NA befoltuing 
mwertfrällighet, fall utan hvifvel ERNA a RS NE 
utan befymmer funna fifnära fig i SR i ärende: 
derföre den ftorartade idén funna bringad ti 


fom fomme 


Norrbottens Väns Kungl. Onushällnings- 
jälljtaps Matritel år 1873. 


Ordförande: 
Bergman, Landshöfdina Ofwerjte i armén, K. ND, 
MES, NR. MR, ID. 
Bice Ordförande: 
28. v. Rehaujen, Ofwerfte-Löjtnant, R. S. D 


Sekreterare: 
Auguft Cajanus, Telegraffommisfarie. 


Förwaltnings-utfrottet: 
Ordföranden. 
Vice Ordföranden. 
Sekreteraren. 
Grape, I)., Kapten, R. S. D 
Englund, I. A., Kyrkoherde 
Widmark, H., Kapten, R. BW. DO 
MNyftröm, I. E., Förfte Landtmäåtare, Afvittrings-fyresman. 


Suppleanter: 
Sbhouab, R., Kapten, R. WW. D. 
Holm, B., Lärowerksadjunkt. 


Hushällnings-gilen. 


Lule Stad. 


Ordförande: 
Björkman, A., Med. Doktor. 


Ledamöter: 

Adde, A., Apotekare. 
Amnéns, MN. LL, Poftinjpektor, NR. MW. D. 
Amnéns, D., Landskamrerare. 
Badman, GC. I., Rektor. S 
Bateman, F., Handlande. 
Bergman, ES. P., Lands höjding, 

It DNE AND 
Berg, I. M., &St vgsinipektör. 
Bera yIfrönt, MN. EC, Handande. 
Bra lidF - €., Guldjmed. 
Cajanus, VR jraffommisfarie. 
Dabl, D. F., Löjtnant. 
Cnnes, 6. A., Jäqmåjftare. 
Fvrbb B., Handande. 
Genberg, Y. A., Landöjekreterare. 
Gowenius, P., Handlande e, v. Konful. 
Hacdzell, I. IM SAR AR 
Grape, K. I., Kapten, NR. S. D. 
Hammarén, A., Radman. 
Holm, D., Lärowerksadjunkt. 
Holm, B., 7 
Hub, I. A., NRådman. 
Sodqvift, 3. AA, Hamnmäftare. 
Sunobl ad, HA. NR. Disponent. 
Lömegren, A. I, Lettor. 
Milsjon, C& G., 


Ofwerfte i armén, K. NR. T 


Nyftrönr, 3 &., Sörfte Landtmåtare och Afvittrings-ftyresman. 


Palmgren, C., v. Konjul I 
NRydberg, C. A., Bantfamrer. 
Sablin, I., Lärvwertsadjuntkt. 
ESdhvuah, I, Kapten, R. IB. D. 
Shaivp, Norman WB., Disponent. 


GSundftröm, MN., Handtande. 

GSundjtröm, HO. I, Omusande, v. Koniul. 
GSundftröm, RN. P.; HandMande och Sjöfapten 
Sundberg, D. D., undlande. 

TJIenaftedt, C., 

Thulin, C. T 
Tryjén, A., Berqnw 
Ullman, G., Läns 
Malden!tröm, SX 
FBaldenftröm, I 
Widmark, O., 
Widmark, P 


Pite Stad. 
Ordförande: 
Ringius, LT. A., Iearaffonmmisjarie. 
C 3 


Ledamöter: 
Gdén, P. D., Nektor 
Higgftröm, G.. Tulluppfyningsman 
Lindfork, I, Kapten. 
Lundjtröm, A., Kollega Sdhole, R. BM. D 
Nyman, ECE. E., Radaur. 
MNutbäcd, D., Berqmåftare. 
Ulander, L., Lärvwerkföadjuntt 
Wallmark, 2, Byggmäftare. 


Haparanda Stad och Neder:-Torne Soten. 


Ordförande: 
Burman, G. C., Kyrkoberde 


Ledamöter: 
Haparanda. Bellman, G. MW, Telegqrafdivektör, Löjtnant 
NR. NR. St. D. I:dje Kl 
Beraften, A. ö., Di äradöbö ding. 
Burman, G. FTeleqrafasfijtent. 
Bojftröm, I : CN Sntnnbe 
Forsberg, MJ. P., V 
Genb SE oincialläfare. 
Grape, &., Vär owettadfunft 


(Srape, &6., " 


Haparanda 


Mattila. 
Haparanda 


Iojafkala. 


Haparanda. 


DHijebyn. 


DHijebyn. 
Lillpite. 


Pithelm. 
Hijebyn. 


Långnäs. 
Hijebyn. 


Sefee 
Dijebyn. 
Trundafwan. 
Bergöwifen. 


Lindftröm, I. S5., Poftfommisfarie, R. R AR 

Hertsman, MW., Handlande. JK 

Helmftröm, För, Garfware. 

Strvof, A., Tullförwaltare. 

Lindh, I. VW. v. Konjul. 

Pipon, I., MNRetktor. 

Pipun, C., Inqeniör. 

Etenderg, €C. €., Hiradsböfding, NR. IV. D 

Strömberg, I., Färgerifobriför. i 

STörnften, A., M jur, NSD, 

Utteritvöm, & A., Haudlande od) Hemnmansegar: 

Utterjtröm, IMR., p i 

Wallin, A. F., Stronofogde och vice 
böfding, NR. MW. D. 

Wennerftröm, MN, v. Koniul och Handande. 

Weftergren, C., Handlande. 

Widman, I. E., Jägmäjtare. 

2adrisfon, Abr., Handlande 

Sadrikion, A. 

Ohrdling, i 

HOltman, GC. T., Apotekare. 

Hitman, B., Handande. 


Härads 


" 


Pite Socken. 


Ordförande: 
Rehaujen, BW. v., ÖOfwerftelöjtnant, R. S. DI 


Ledamöter: 
Andersjon, Brynolf, Hemmansegare. 
Berglund, P. ÅA, Nämndeman. 
Björkman, C., Hemmansegare 
Burman, A. Stronolänsman. 
Bådftröm, A., Riksdagsman. 
Claulén, A., Handlande. 
Claujén, I., NRegementöffrifware. 
Danielsjon, A., Hemmansegare. 
Danieljon, EC. D., Hemmansegare. 
Degerman, C., Jäigmäftare. 
Degerman, I., Brufspatron. 
Criféjon, MN. A., Hemmansegare. 
Erifsjon, Nils, u 
Erifeton, €. Guft., 7 


— 


Hijebyn. 
Oijebyn. 
Böble. 
Hijebyn. 
Hortlar. 
Borgforb. 
Hvrtlar. 
GSjulsnis. 
Länquås. 
GCifsbyn. 
Håkansön 
GStorfork. 
Nybyn. 
Roknäs. 
Alter. 
Arnemarf. 
Böhble. 
Storftrand. 
Dijebyn. 


GSmwensbyn. 
Hvrtlar. 
Oijebyn. 
Hafansön. 
NRoknäsd. 
Hijebyn. 


Awa. 
Gäddwvik. 
Sundom. 


Awa. 


Björsbyn. 


Hammarberg, P., SKrenofogde. 
Hedquift, EC. A., Handlande. 
HOrdawilt, 6. 5. Hemmansegare. 
Hellgren, Foh., 9 
Hortlund, Joh, Nämndeman 
Hiqgaltröm, MN. T., I Ks 
Sonsjon, b., Hemnmandeaare 
Larson, EC. I., 
Larsjon, I. 6 
Lundberg, 
Lundberg, 
Parfkftri ande. 
Marklund, G., Hemmansegare. 
Mattjon, Er. 5 
Nyftröm, Inivetkt 
Pehråjon, IJeb., sS 
IRibeborg, Aug., $ 
Sanditröm, I., I ? 
GStjernberag, P. Doktor, 
herde, / O 


Stjernberg, « 


mnumsegare 


Proft och Kyrko 


| Auditör. 
Ström, IH, B Major, R. ES. OD. 
Ställ, Matts, Hemmanseg 
Sundftröm, Jobh., HenmanSegare 
JJalter, ES. < SKronvlänsnan 
MBiflund, I. I gare. 
Ohman, MN. A., 
Ohman, P. MA, Kyrkowård. 


Hemmant 


Neder-Lule Soten. 


Ordförande: 
Englund, I. A., Kyrkoherde 


Ledamöter: 

Ahmqvilft, Hemmansegare. 
Anderston, MR. P., Hemmandegare 
Anderson, I., Iänmdenan. 
Andersion, IR. A., Henumansegare 
Anderston, G. E,, ä 
Andersjon, A., 
Anderson, A. P., ” 
Beraftvöm, |D: I. N 


7S 


Sunderbyn. Bergftröm, I. A., Hemmansegare 
Rutvik. VBorgftröm, CS. A:fn, 
Awa. Bonrén, M., Slöjdlärare. 
Ö:la Staden. B 


re 5 Iröm, M., Injenidr. 
Eunderbyn, Bränntröm, P.A, Inqeniör. 
G:la Staden. Curtelin 
Aha 
Björsbyn. 
Erin 
Gj:la Et 
Meftuvarf 
Awa 
Björstun 
Dj + 
Awa Sabre » T- Hamndeman. 
P., Hm 
uu Orvett 
SN > är sö 
Saddiwk 20, Hmmansea 
OÖrdfiröm 
”" 


G:la Staden. Hjerkitodt, 6 taitware 


Awa Holmgren, D., NRåttare 
ESmderbyn,  Hvlm, FK bnjunfare, 

Guitafsfrid. — Gollitrö "nn, 6. 6. IT 
Sunderbyn.  Hvltröm, & 


SIDE & : 
G:la Staden. 4 mitrom, 6. I, Löjtnant. 


T., Ingeniör 


DJ i ) 
SIwa. J NS Onumnansrgaare, 
Ö:la Staden. Jacebsion, I. D., fänsdjurtåfare 
Bensbyn. Jacobi 03 OCmiKanSegare 
Ahhwvit. Iohansion, D ; 
( SJönsion, D., ä 
ta Staden. Seromer, OD. I., v. Häradsböfding 
NEED varsjen, Y£. P, Nämndeman. = 
DBörj: lålandet. Gindarea Sion, I. &, Handande 
Sunderbyn.  Liadftröm, A, FJ. f. Ha 


" "| 


FN 2 a J. andlande. 
SN NG tröm, IC, Te Nåämndenuan. 
Autnäs. Miltepée, Edv., Hcnimansegare 
Ablwifk. Milston, DL. v 
Börjelslandet. Nilsjon, Je, 
Sunderbyn. MRilsjon, LT, 
Nordwall, I., 

Abhvit. MNordftröm, MN. 9, 
Björsbyn Iordbirg, I., Ingeniör. 
Ö:la Staden. Nyjtröm, Garfmare. 
Börjelslandet. Näswall, Nämndeman. 


tröm, LD. Häradshöfding, NR. MN. Od 


Pebrsön 


Olof, Hemnundegare 
MR 


Sunderbyn. vilt ] nde. 


Rutwik 
EGSandön 
G:la Stad 
Pebrsön. 
Ahlwifk 
GJÄdO 
Ga Sta 
Sunderbyn 


Boben. 


Brobyn 
Bedträlffo 
Såhwvalt 
GSmwartla. 
Hed vu. 
Boden. 


ESwartbyn 
Buddbyn. 


n 


n. 


Ofwer:Lule Soten. 


Ordförande: 


Ledamöter 


tb. 


EGSmwartbjöre 


br 
Bittjerf. 
Swartla 
Bredåker. 
Hu ads. 
Heden. 
Gwartlå 


Boden. 
Buddbyn 


Boden. 
Unbyn. 
Heden. 
Boden. 


m. Gr 
Hort 
Sj Pe, Haudlande. 
Hansjon, KF. I., Hemmansegare 
' 
Holmitröm, i 
Hjortsberg , Sapekter. 
en, I., Vandtbandande. 
bausjen, Såqwerförgare 
handron, MH. olfinan. 
bansjon : nqa), Henunan: 
Sebandion, D. €. "| 
Schansjen, 
Jönsjon, I., 
indgren, GÖ 


Helmfurk. 
AHlträft. 


Bredåfer. 
Hed den. 
MWiblyn. 
MWittjorf. 
Stlusa. 
Harads. 


Swartbjörs- 


byn 

Unbyn. 
Ocden. 
SHuddbyn. 

Wittjerf. 
Smwartbyn. 
Unbyn. 
Swartb JÖrås 


byn 

Boden. 
ESmwarttby 
ISikbya. 
Ljusån. 
Buddbyr 
Aminne. 
Boden. 


GSkatamart. 
Holmfork. 
Stobyn. 
ESäfwalft. 
Ljusän. 
Smwartbyn. 
Boden. 
Smwartbyn. 
Swartla. 
Brodåfer. 
Boden. 


Lindgren, 3. Snfpettor. 
Lindgren, 3., Qmanscgare, 
Lindgren, N., Skollärare. 
Mattjon, MN. 3 + Henumansegare. 
NRilsjon, LEA 5 
Nilsjon, MN. P; "i 
Nordling, A., Tolfman. 
Nordftröm, T » Hemmansegare. 


Iovdffröm, IG, Hemmansegare. 


NRovdqvijt, FR 


IMordund, (CH 
NRordftröm, vå 
Nyberg, MN. SÖ; 
IMyberg, I., 
Nybe rd, SA 
Olsjon, H. P., 
Olofsjon, M., 


Olofson, 
Pottersjon, 5. 
Pettersjon, I. P., Syrkowärd. 
Pettersjon, 3. VP, Henumansegare. 
Petterson, (C W., Injpektor. 
Nutqwijt, I UA, Hemmansegare. 
ESandftedt, I VS Direttör, 
GShönteldt, Komminifter. 
CStedién, IA. A., Kyrkoberde, 
EStraudverg, N. P., Haudande. 
SN A., gVälifare, 
Sundquvift, 6. 5 

GSundftröm, (OR XY Handlande. 
ESöderftröm, OM Hemmansegare. 
Wallin, L 


Biljtvöm, j (CER 


He nunansegare. 


Landtbandtande. 
Sellberg, $., Önidare. 

Öhman, ö. D., Kronolånsman. 

Dlrling, 4. P.. Hemmansegare. 

Hiterberg, L., Sägwerköraare. 

HOftröm, RN. D., Hemmansegare. 
Oqnvift, G., Ingeniödr. 


Sjöjtedt, A., 


Råne Socken. 


Ocdförande: 
Landtbrufare 


Ledamöter: 


Nånbyn. Berghmart, V. D., Candsfiftal 
Gdén, I, Komminifter 


Melderftein. Owen, C., In pettor 


Gtrömjund.  NRänlund, C., ES 
Salander, I., Handande. 


Ranbyn. 


Proftholm. — Sundquilt, Å 
Steuber P wc ttor 


BPöbhle. 


tywertsegare. 


) Ne gate 


Ränbyn. Wenujtröm, C., Stollärare. 


Syrfkoftaden. 


Syrkoftaden. 


Nåsbyn. 
Styrkeltaden. 


Ytterbyn. 


Iväsbyn. 
Törelorp. 
Ytterbyn. 
Atrofen. 
Ytterbyn. 


NRäsbyn. 
Björknäs. 


Neder-Kalix Socken. 
Ovdföraude: 


Hummel, D., Brutspatron, R. BV. D 


Ledamöter: 
Andersfon, AA. G., Arrendator. 
Andersjon, G., Tullfövwaltare. 
Bergquark, Is, Handande. 

SBerglorn, 6. €., Inipektor. 
Bergman, MN. P., Henumansegare. 
Bergltröm, Carl Olof, Gennmansegare 
Bergftröm, Olof én 
Berg/tröm, L., Handlande. 

Billvw, E., Inj z = rt. 

Brattberg, Avel, 

Burman, C., Ulkrten. År 
Bädman, MB. D., Telegqraffommisjarie 
BHåadftröm, A., Handlande. 

Englund, NR. D., Hemmansegare. 
Grape, 5., Kapten, MR. S. D. 


Yitermordjerf. Grape, St. U, Injpettor. 


Björtnäs. 
ÅAtroken. 
Rolfs. 


SKyrkoftaden. 


Hadzell, 6. M., Nronolånsman 


Heinrida, Landtbrukare, 
Honey, G., SENS . 
Hägaltröm, C MR., v. Konul. 
Sacvbåton, Jac., Hemmansegare 


82 


Rolfs. 
SKyrkoftaden. 
Citnås. 
SKyrkoftaden. 
Ganmelqård. 
Näsbyn 
Btterbyn. 
NRolfå. 
Näsbyn. 
Styrkoftaden. 


a 
MWallen 


Styrfoftaden. 


Björ ff of. 
Styrkoftaden 


Bränna. 


Heden. 
Ewedjan. 
Swatbyn. 


Rödupp. 
Bränna. 
MWännås. 
Gyljen. 
Piitajerf. 
Nybyn. 
Koelmjerf. 
Bränna. 
Hultet. 
SIod. 


Sant, C. E., Furiv. 

Stinberg, S., Doktor. 

Lindgren, Fob., Hemmanscqare. 
Comm, 20 I, Häradstjorare. 
Iutberg, I., Sapten, MN. S. D, 
Sjödmg, 6 DD, Handlande. 
Ejöjtröm, C., Henmansegare. 
Eteuftröm, I. MR, Apetetare. 
CEStråte, Aud., Hemmnans are. 
Ström, D ND, Apotekare 
Gtröm, IB, Notaric 
Emwanbterg, MN. D., Händlande. 


PM za 


d., Snipcktor. 
L., MRepflagar 


Wiklund, D., v Stontraftsproft, 2. NR. DI 


Aberg, N. G., Fjerdingsman. 
Ajtröm, Fredrik, Hemmansegare. 


Öfwer-Kalix Socken. 


Ordförande: 
Edwall, KX. I., Kyrkoherde. 


Ledamöter: 
Björlingöjon, G., Haudlande. 
Brånmvall, Öcnumansegare. 
Brännvall, MN. P., Hemmansegare. 
Cnaftröm, Na " 
Crslon, D., i 
Granitröm, 2, NRämndenan. 
Grundéu, 6. &€., Sapverksegare. 
Hanson, MN. IP, Hemmanscgare. 
Hendriksion, Faceb, fr 
Stock, BV., Injpettor. 

Larsjon, €, Henmmanscgare. 
Larsion, Lars, a 
Lindbäd, Fredr., ” 

Lundin, I. F., Handlande. 
NRilsjon, L. H., Hemmansegare. 
Nilsjon, MN. P., " 


IVännäs 


Bräuna. 


Kufela. 
Lappträjk. 
SKarungd 
KRKufola. 
FKarhbiuvaara 
SKarungi. 


Sorpityla. 


Sarosjoti. 
Porpihyla. 


Matarenagti. 


Pello. 


Patarengi. 


Nicmis. 


Kengis. 


Schopieti 


Nilsfon, N. A., Hemmansegare 
ESandman, AA, Krouslånsman. 
Stenberg, IV. Handaude. 


Carl Guftafs Soten. 
Ordforande: 
Etjon | t 


Ledamöter: 


MHuundi, I unan 


St 


N 
M 
SS 

W 


Aija P., | | ' 


Ofwer:-Torue Soten. 


Ordförande: 
[d neut 


Ledamöter: 
s, M., Landsfiffal 
D., RKommurit 

on, Hemn 
3 K uppe. 
terftvöm, D. 
NN 


d 


Pajala Soten. 
Ordförande: 
Sohlberg, EC. I, Brutspatron 
Ledamöter: 
Aro, G. I:fon, Gäftgifmare- 


P., Hemmansegare. 


n 


Hemmandegare 


(4 


[4 


84 


Sengis. 
Muonivwaara. 


Pajala 


MNurcholm. 
Längnäs, 
Thorberg. 
Butt. 
Radjund. 
Båtjaur. 


Glommertråft. 
Lappträff. 


Bofjele. 
Glommerträft. 


Badtjaur. 


Falf, EC. B., Handlande. 
Sorsftröm, B, 5 
HOrderftröm, D. R., Sägmäftare. 
Lasiu, Fansion, Hemmansegare. 
Pajala, 5. H:jon, KR 
Pajala, H., é 
Pellifa, $., Gäftgifiware. 
GStenborg, 2, Paftor. 
Tengman, &C., Handlande. 


Maunu. 


1 


Arjeplogs Soten. 


Ordförande: 
Winnberg, THh., Syrfoherde. 


Ledamöter: 
Burman, D., Kronvåbo. 
Carlberg, 5. U., Kyrkowärd. 
Sjelljtröm, B. TI., Handlaude, 
Holmftröm, F., Kronolänsman. 
GSundftröm, I., Nämndenman. 
Wallftröm, I., Kronohbemmansåbo 


Norrwifk. 
Pajerim. 


Omidjod. 
Tjomotis. 


BWnuollerim. 


Armwidsjanrs Socken. 


MattiSudden. 


Ordförande: 
Skarin, I., Kronolånsman. 


Ledamöter: 
CEngelmarf, 5. G. 
Enaelmart, Dåc., Infycktor. 
Sjellftröm, CE. R., Paftor. 
Granberg, I. A., Hemmansegare. 
Högberg, I. P., Stvllärare. 
Klum, A. C., Handlonde. 
Lindgren, €E., 


Lingftröm, €. &€., Stronohemmangåbo. Ullatis. 


Enontekis Soten. 


Ordförande: 
Curteliug, 3. D., Kyrkoberde. 


Hakfas. 


GSamwi$onuutka 


Ledamöter: 
Grape, I., Klofare och Hemmansegar 
Raattamaa, I., Katetet 


Surkasjärwi Soten. 
Gtenborg, A. T., P ftor 


Sotmods Socken. 


Ordförande: 
Lothigius, SS, Jägmåftare 


Ledamöter: 
Berlin, M. T., Katefet 
Boquiljt, 2. A., Fräljehemmansåbo 
Gritsjon, Er. DL, Röybyggare. 
SorBman, 2. I., Landtyandlande 
Mannber , Landtbenfare. 
Manabera, < Stlocfare 
Mordund, I. I., Nybyggare 
Sandquwift, I., EN 
Ullenius, I. C., f. de Kronolångman 
IBefterlund, EC. A., Kronolänsman. 
W5efterluud, I. E., Nybyggare 


Belliwara Soten. 


Ordförande: 
GSilfwerbrand, TH., Kronolånåsman 


Ledamöter: 
Appelqwift, Stkollårare. — 
Engelmarf, Skogsupplyningsman 
Landftröm, E., Rybyggare. 
Pehröjon, Nämndeman. 
Stenborg, Poftor. 

Söderberg, Klodare. 
Åftröm, I. T., Tingstoll 


CStyrelfen öfver Afiva Landtbruksfeola. 


Ordförande: Landshöfdingen m. m. ES. P. Bergman. 
CSefreterare och Skattmäftare: Tel.-Kommisj. A. Cajanus 
Ledamöter: Sövmwaltnings-utffottet. d 
Landtväntmäjftaren 5. WHaldenftröm. 
Saptenen m, m. MN Shvugsh. 
Disponenten A. NR. Lundblad. 
Löjtnant C. 5. Cspelund. 
K Guldimeden EC. I. Brandt. 
Snfpektörer: — Länsdjurlåfaren I. D Sacobsjon. 
Förfte Landtmätaren I. CE. Ryftröm. 
Handlanden D. D. Sundb vg. 
Suppleanter: Kyrkoherden A. A. Stedjén. 
Sngenisren P. A Brännjtröm. 
Handlanden MN. CE. Bergftröm. 
Skolans föreftåndare: Herr S. A. Fogelmard. 


Norrbottens Läns 


Kungl. Hushbållnings-Sällffaps 


Handlingar 


för 


18S73—1874. 


Luleå, 1874. 
Aftiebolagets Tryderi 


Protokoll, 
hället wid Norrbottens läns Hus: 
hällningsfällfeaps fanmanträde Ä 
Rädhufet i Lule den 28 Jan. 1874. 


Rärmwarande: Silftapets vice Ordförande, Herr Ofwerfte 
N löjtnanten od) Riddaren MB. von NRebaujen, Herr Lands 
höfdingen oc) Riddareu DH. ÅA. MWidmark od Hervar 
bandt. N. CE. Bergftröm, hemmansegarne DH. H. och 3. 
A. Bergftröm, byggmältaren Job. Boman, juldimeden 
&. I. Brandt, ingeniören P.A. Brännftröm, frono- 
fogden I. D. Curtelius, kyrkoherden I. MA Cn lund, 
jägmäftaren &. A. Ennes, benumansegaren MN. Enqpvift, 
direttören S.A. Foqelmark, landsjekreteraren Y. AN. Gen- 
berg, ingeniören VW. Haczell, borgmäftaren F Hedftröm, 
Läromwerfåadjunfterne D. M. od) B. Holm, f. poftiljonen 
I. Holmgren, förfte landtmätaren I. EC. MNyftröm, fav- 
tenen och) riddaren MN. Shougb, lärowerköadjunkten I. 
GSablin, v. fonjul 9. IF. Sundftröm, landtrväntnäftaren 
5- Waldenftrvöm om. fl. jamt undertetnad, fekreterare 

jom förde protokollet. 


8 1. 


SS. D. Förklarade br vice Ordföranden detta möte 
öppnadt, Bwarjemte hr v. Ordföranden uppläfte en från 
Herr Landsböfdingen, Kommendören GS. P. Berguan 
anländ ffrifwelje, Mvaruti Herr Landshöfdingen anhöll 
att få nedlägga uppdraget att wara Sällffapets Ord- 
förande. 


d 


- Med anledning bäraf uttalade br vice Ordförande 
Sälljfapets tadjamhet för den werffambet nu afgåends 
Ordföranden i denna eqenffap utöfwat, Dwarjemte - 
vice Ordföranden äfven anmälde fig förbindrad a 
längre qwarftå fåfom Sälljfapets vice Ordförande till 
följd Hwaraf wal både till Ordförande och vice vd 
förande nu ffulle anftällas. 


NE 
- IWWid härefter anftäldt öppet mal utfägs Herr Lands 

böfdingen och Riddaren 5. A. Widmark fill Sällffapet 
Ordförande, och då nu Herr Ofwerftelöjtnanten oc 
Riddaren MW. von Nehaujen afträdde från fin plats 
bembar Herr Hhverftelöjtnanten jamtlige ledamöter och 
Sörwaltningsntffottet fin tadfambet, Dwilfet åter för 
anlät hr förfte landtmätaren I. E. Nyftröm, fåfom 
den äldfte ledamoten i Sörwaltningsutffottet, att ut 
trycda de ftora förbindelfer bwari Sällffapet och Före 
waltningsutffottet ftode till Herr Ofwerftolöjtnanten för 
den möda och) de uppoffringar Herr Ofwerfteldjtnanten 
underfaftat fig till befrämjande af Såällffapets fträf- 
wanden. 

$ 3 


GScdan Herr Landshöfding Widmark intagit ord- 
förandeplatfen, företog8 wal till vice Ordförande, Pwil- 
fet beftämdes ffola ffe med jlutna fedlar, och utföll 
walet fålunda, att hr fyrfoherden I. A. Cnglund er 
höll 13 röfter, hr förfte landtmätaren 3. 6. Nyftröm 8 
och Her faptenen N. CSdhvugb och landsfamreraren D. 
Amméus hwardera 1 röjt, till följd fwaraf hr fyrfo- 
herden Englund blifmit mwald till Sällffapets vice Ord 
förande. 

84, 


Uppläftes  Nevifionsberätteljen (Bil. A) och erhöll 
Sövwaltningsutffottet anfwarsfrihet för 1873 års räfen- 
ffaper och förwaltning. 


JA 

Imvaldes till nya ledamöter t Sällffapet följande 

Pite ftad: magifter Håkanson, I jtnant 5. Edin, doktor 
Håkansjon; 

Pite foten:  ftift gocemannen Sob. Grif Cundftröm 
villpite, NiS Petter Dantelsjon, IK idtjern, nämndeman Koh 
Petter Samuelson i Håfandsön, NR. Bon én, Pitbolm:; 

Neder-Stalir: — fanjunfar IR. I. Bröms, Stråta äg 
bandl. Albert oc) Auquit Holmqr un, ffoll. D. P. Dablyren 
bofhållar $G. E€. Broms od both. 8 (6. Hjtman, Kyrt ftaden 
hemmansegqarne I. P. NRönnbäd i NRolfs, NR. FI Englund i 
Pålänge, Fe. Martin och P. Ctbolm i Yttert yn; 

Pajala: dvuttor I. LL. C. Strandberg, foltffolläraren 
$. EC Snellman, Pajala by; 

Neder-Lule: ingeniör Sjöberg, fomminifter G. Gd& 
hemmansegarue CErit Ersjon och Obom; ; 

Lule ftad: tektorerna P. Björnlund och H. Mäblander 
disponenten I. A IMBVikftröm ingeniören Beunberg, lärowerk 
adjunkten Hj. Helleday, ingeniören D. Haglund och v. härad 
böfdingen ÅA. MWaldenitröm 


$ 6. 

Till ledamöter i Förwaltningsutffottet waldes ges 
nom omröftning med flutna fedtar her länsdjurläkaren 
I. D. IJacobfon och v. fonjul H. I. Sundftröm. 

I tur att afgå woro Hr landshöfding Widmarf, 
jom blifmwit utfedd till ordförande, och hr förfte landt: 
mätaren Nyftröm, fom undanbad fig ommwal. 

I ftället för till vice ordförande utfedde br fyrko 

3 såg 
herden Englund imvaldes Hr gutdjmeden EI. Brandt. 

Till fuppfeanter omwaldes Her faptenen NR. Sdhougb 
och lärowerfsadjuntten BV. Holm. 

ST 
MN des 

Till Revifjorer för 1874 ars vätenffaper AA 
her  tandträntmäftaren I. Sen senlirgm ER 
adjunkten D. M. Holm och bankfamrer C.A. Nydberg. 


$ 8. 
Anmodades fetreteraren föredraga Arsbervätteljen för 
1873, jä lydande: 


Berättelfe till Norrbottens läns Hushållningsfällfta, 

wid def årsmöte i Lule den 28 Fan. 1871. 

Det är ingenting omwanligt att få höra perjoner bet 

jig öfwer, att ingenting annat af en bejlutande MmyYndial 
biifvit utrvättadt än nya anjlag of penningar, nya utgifter 
Trots demna Hagan är ingenting naturligare. Om HågONn 
hude uppfinna ett medel, bwarigenom ett nyttigt ändama 
bleve befordradt utan att det Foftade Peningar, wore denn 
en mycet märfmärdig nenutfa. Det ligger fäledes igen 
elva uti att någonting foftar, utan frågan majfte alt 
mwånda fig derom, buvwvida det om foftar benningar äfven 
ar nyttigt. Om det nyttiga alltid afjes och Wwilued, ja är 
busbaluingenr viktig, det ma nu tofta alldrig jå mydet, men 
med milfor att det nyttiga ändanälet ide Winnes på befoftna 
ar något jon år ämm nyttigare och migtigare, 

Ctt Hushållningsjällffap utgör ide något undantag från 
denna allmänna regel. Det fan ingenting uträtta utan mo 
tillbjelp af pemningar. Om man ån ide affer annat än att 
fala till vd) imverfa på öfmertygeljen, måfte äfven dermwit 
niedel användas jom foftar penningar. Den naturliga följden 
häraf är den, att man lättajt od) jäfraft fan bilda fig ett 
begrepp om Sällffapets werfjamhet genom att granffa def 
utgifter. Som dod Ajigterna om en utgifts nytta funna oc 
plåga mwara mycdet olita och till od) med alldeles motjatta 
ja att en del fon falla det för busbållning mad en annan 
del anfer jåjom mifbusbällning, od) en del fan falla det jam- 
fund för busballningsjällffap Jem andra benämna mifsbus- 
ballningstälffap, id torde deruti ligga den eqvutliga grunden 
till föreffriften om en avsbevättelje. För en jådan är nens 
ligen ide nog att uppgifiva bwilfa åtgärder jom blifwit wid 
tagna od) burn mydet de tofta, utan buru desja åtgärda 
blifvit åwvägabragta och bwilfen betydelie, bwilfen nytta de 
uma bafmwa. I enlighet med denna uppfattning har denna 
arsberättelfe, jå mål jon alla föregående, blifvit utarbetad, 
och då denfanuna nu öfwergar till ett betraktande af de får: 
ffilda frågor fom under Aret förefonumit, öftwertemnas at en 
od) bwar fom får del ar benfamma att fjelf pröfiwa ffälens 
giutigbet. 


[) 


I det jydligare Morcland har för få år edan den tanken 
mwafnat vd) wwnmit flarhet, att de norcländfra fr ufterna Dit 
tills ide mwerkat med den endrigt, att de humat äftadt mm 
något mwäjendtligt för Rorcland uti d ing och framtid. ö ; 
jmärta hade man funnit, att MN erland af det öfriga iv 
uppfattades nära nog fåjom en öd mart, jamt ett e utg Y 
bwilfa ftatsmatterna beflutade till förmon f | Iicr SR 
mycdet lifnade dem I an ffulle w ta it för u lor fa i 
förjörjning. Det är obeftridligt, att ÅN reloud tjellt tcf 
liten ffuld häruti. Det bade Hjelft ide hunnit till Elar 4 on 
fina bebopwer och medlen att få de nm afbielpta ÅNUN SS 
tunde det uppitiga jom en man vd) m dj h t uttal SS 
önffningar. Mer eller mindre tydligt bar emell etil a 
brift på jilta tiden börjat injes, och jäåtom ne l 

enfamma afbjelpt har man bland annat ftiftadt ct fälg, 
före omfatta hela Iereland oc hwars namn ha blir 
ie "Sällffapet för Norrlands wäl” nd eh SR : 
Thomée är fjälen i detta jälljfap ce det år sr SS 
jem tanten derpå förjt uppftått. Framtiden ffall gi ja fore 
det fulla erkännande, bwaraf han gjort fia f SS bra 
tand fall ide huma glönma bans nanm. De n K  öejan 
med han hittills meckat äro mydet imå Len og NG ; 
endaft utgjort en liten tidftrift, benämnd Itorrland NE 
framtid”. Denna tidffrift bar ide warit FÖR Jaa så 
mydet fänd od) längt ifran allmänt RR Sn 
denna tidffuft en mwerklig SUORETag Spphijter rose 
jamma äro hepade en bk KN "för den jom will lära 
land, fom äro af offattbar SES kör Donno tioffrijt 
fann Norrlands, Hlgångar 3 NAS väl befunnits oupp 
har ingen tanke jon berört 5 lugna Fritiffa blit bar 
binnelig efter attför Djerf . ffäsftådat "och mwidare utwedlat 
tidftviften upptagit Ro anene i föreföll jäjom ett buaftett 
denfamna, och bwad fom CR wid det ljus tom tidffrirten 
on parador eller ett jwirmeri, har hvårdt och efter 
lät falla deröfwer befunnits SKE ev fe RL SM ben 
FÖR Anni Ove EO FE SA rs se Agaton rö ra TER framtids 
| a för det med, hwarmed den beb äte Stine ydat 
frem: ör den uppmärtfambet, det affeende, fom) - 
frågor, od) för den a i jin helbet är ffyldigt denfamn 
fue fia, 066 dn E n fafrifbet od) Nosa 
tadjambet för den ihärdigbet, den I äcfning genom Mor 
Nature frågan om TöRNennnS RR be 8 de fina 
Flere bebrnölnt flame At den man, em tedt tid 
(fn cd förlänat fe - bufwudfaktiga innebåll. Of 
riften vo AM 


8 


bar tidföriften anjetts mwärdig att WAra MR or 
pet för Norrlands wäl, Jon numera förlägger denjan 
och) de norvländffa Öushällningsjällftapen bafwa gifwit un 
Uppruuntran medeljt anlag till prenumerationsmedel Sf fin 
detta Sällffap bewiljade wid fitt förra årsmöte för TR 
ändamäl ett anlag, oc) det är detta beflut jom förantedt it 
färffildt omnämnande af det noreländfea ällffapet od, or 
tidfruift, Dwvilfa begge tilljantmans bafwa det wadrafte iyfte 
och Jom med tillbörlig och önfövärd Nppmuntran, äfven hh 1 
enffildag lida, Mulle Anna på ett mycket werkbjamt jätt be- 
fordra Norrlands fortfomft och framföra det till den rang 
Jum def ftortet och naturtillgångar beftämt det att Uilönr 
bland mwärt viteg öfriga landsdelar. sd 
Ott annat miflag, fom är wida betydligare, fom ide ät 
nytt oc) fom affett en direkt nytta för länet, är det fedan 
Flere år utgående anflaget till premier ät lärlingar wid Aha 
laudtbruköftola. Andamälet war godt, men nan bar ide 
tlycats att mwinna det. Skolan war afjedd för allmogen 
löner att der inhbemta ucdiga infigter om ett viftigt jordbrut 
Men allmogen har ide funnat tomma till infigt om bwarken 
beböfligbeten eller nyttan af den underwisning jom ffelan 
femnade. Det är möjligt att ffolan företett brifter mid det 
praftiffa utöfmandet ar fin werfjambet, — och bwar funna 
tcdfe brifter upptädas? — men det fäökra är, att ffolan gent 
emot befolkningens förtroende framiefwat ett hynande lif ifrån 
fin börjair allt intill denna dag, då tillftändet blifwit jä bo 
tande, att bon nära nog fan lägas ligga i Hältåget. Skolan 
bar för nävwarande faftifét fommit Hl Sen punkt, att bon 
lynes ide längre funna fortfara. Nedan under 1872—73 års 
tlärefurs förefonumo fådana Mitningar mellan lärare och lär: 
lingar, tilläto fig flere af desia fenare jådant fjelförmald oc 
adagalade jädana anjpråt, att farboga redan då måfte uppfta 
för en jnart ftundande upplösning.  IMWid det nya lärvårets in- 
gång blefvo 4 nya lärlingar antagna, men endaft 3 inftällde fig 
wid ffolan od) antalet bar ytterligare nedgatt till 2 lärlingar. 
Då förhållandet ide är ftort bättre wid de andra norrländfea 
fandtbrufsfolorna, men wäl jämre wid ar af dem, fan det 
wara mydet twifwelaftigt, buruwida ftatsmafterna bädanefter 
wilja bifalla nagot anflag för detta ändanmäl. Den uppoffring 
Såltftapet underfaftat fig för att befordra def werkfjambet bar 


Jan för Säl 


unmnolibt warit den fraftigafte ftödjepelaren för denna flole- 
bygnad, oc) när nu ide beller denna lynes förmå att hindra 
dej fall, torde ffolang öde mata latt att förutje. Emellertid 
bafiwa förjöfen med användningen af artificiella gödnings 


Vd 


ämnen & ftolang jord fortgått od) föreftåndaren redogör för 
detamma i fin till $. Landtbr -Afademien afgifna berättelje 
(Bil. B). Det will deraf jynas fom ffulle de wunua reful 
täten innebära en maning till fortjatta förjöf och mwara fullt 
wärda den foftnad jom derpå blifwit nedlagd. DÅ Kihvål on 
wunnen erfarenbet i jydtigare traftor gift wid handen, att 
desja gödningsånmmnen göra Jäfrare mwerfan om de öfn erlemna 
åt jorden på höften, blefvo de för Aret reqvirerade ide hem 
tagna förrän I augufti, Dwarföre ifvrn något förjöf dermed 
ide funnat göraå på 1873 års mwårjäd, utan fommer mer ut 
deraf att wija fig förft under innewarande år. Nagou an 
mwändning i öfrigt of öftverffottet 4 premieanflaget har id 
förefonimit, emedan Sönvaltningsutffottet mille wara för 
wisjadt om en flåttermaffin of bäfta tonftruftion oc) denna 
wibhet ide funde minnas förr än på böftftdan. Sörtvaltnings 
utffettet mwände fig midjerligen på måren till profesjur Av 
benius med anhållan om upplysning ud) råd i detta fall, men 
ban tillftyrtte afbidan på Wienererpofitionens utftag, Nå att 
veqvifitionen ide funde göras för det årets fjöfart. Scan det 
blef faftftäldt, att Bucteycs maffiner innehade förjta FT 
bar Hövwaltningsutffottet requirerat on fombinerad flåtter od) 
frördemaftin of denna fabrik, för att [levereras mid förfta öppet 
matten. En fådan maffin betingar dodt ett pris af omkring 
200 rdr, men def öfwerlägienbet öfver andra lifnande nraffi 
ner bar i Swerige mwunnit ett fromför andra mydet i oe 
mwågande antal afnämare och fan ag nvifwel äfven 1 detta 
tilldraga fig mäl förtjent förtroende. Ag 
ra Till RR 50 lAnotBtnfornes nytta bar Ar AN 
ftapetS reqvifition ftatsagronomen löjtnant 5 Sö ER 
Jött länet. Det war Sällffapets önffan att jans här å S 
ftulle väda i 2:me månader, men anipråk på RN 
andra län mwållade en förkortning i tiden till 1 SEELE 
detta under den för ändamålet mera ogynfanmma ON rd 
före Förwaltningsutffottet inlemnat ny anföfan om a 
fomft till inftundande ade Sr LG bar afg 
ötjande beråttelfe om fin werfjambhet (Bil. €C). RN 
rr denua frifwelje erfar man, att ESS ufltt 
hans rela ide blifwit mwmumet.  Silffapet babe SE UR 
befordrandet at NEKA men ETS S Ntabö förnåga Ku 
seredd för fåoana Wnrättningar. Or ECederborgb MICEU 
SA a med allmänbeten vd) den Mghoe a 
förjtår amvända för fina framftölhungar Na föola 
öfvertygande på flera af band Ähörare, lem FET OR ung 
tillgedogöra fig hans rad och upplysningar. OH 


10 


bar äftven ur den lWnpnuntter warit fördelaftig 
tillwunnit fig en om) beundrare. Wärdet af 
berjoner taga fännedonr om od uppfatta länets naturti 
gangar jamt utjprida fin ercfarenbet i widare Eretjar får a 
underffattas, fy på detta jätt fon länet med ftöree öd 
påräfta ftatåmakternas ombuldande bjelp för fin fortfomit i 
Janumanbang härmed torde on erinran böra Jöras « 
den I fort werfonde nytta jom fandtbrufsingeniören D. Mnanör 
fortfarande beredt länet genom fina förflag till janta Halfer 
torvläggning. Or Magnet har häröfiwer benäget tent jz 
redogörelje för 1573, bwaraf framgår, att han bejött 22 fälten 
länet och uppgioct plan till torrläggning m om. af 24 397 
Au.erenvars areal. (Bil. D). Denna werfjambhet har ide a 
fördvat nägra bidrag från Sälljffapets fasfa, men det fiunes 
Enappajt nagot jom fraftigare befordrar det med Sälljtapet 
affedda ändamål och hr Magnét har derat eamat nära no 
hälften af fitt Lif. ; ; 
Ofwer förbaftandena mid Sällffapets egendom ÄAminn 

bar arrendatorn infändt om få Wdande berättelje: (Bil. €). 
>= Hirkill torde endaft böra tilläggas, att den ffuld, jom 
Sällffaper wid egendomens öftvertagande måfte ikläda jig, nu 

blifwit till fullo gulden. , 
Till befurdrande af induftri och flöjd har Sållffapet på 
flera båll Ieninat bidrag. Salunda bar äfven för 1873 af 
Sillffapets medel utgått ex jnnma af 100 rdr till wnderftöd 
för den I Stocholm inrättade utftällnings> od) förjäljnings 
tefat jom ftörfta delen af rifets Hushållningsfällffap förenat 
hg om att äftadfomma. Bidrag har till ita belopp utgått 
under flere år och Silffapet bar alltid blifwit underrättadt 
em affärens ftällning, när ytterligare bidrag äffades. Det 
för 1873 utgaende anflaget vegärdes och erhölls fäjom ett 


att Norrbottsy 
att laffunniga 


om 


bidrag för Jtita gången. Nu är man eumad i ofunnigbet 
om, buru företaget flagit jig nt, nen förmodligen fommer 
vedogörelje att framdeles lemnas, när väfenffaperna för året 
hinna bli afflutade. 

j Wid MNeder-Lule folfffola har under wårterminen under 
miöning I Nöjd meddelats ffolbarnen od) Sällffapet har dertill 
bidragit med ett mindre belopp. Det är egentligen i jnideri 
tom deuna undevwisning  beftått, od) entigt uppgift hafwa 
flere nätta arbeten af barnen blifwit utförda.  Öct må mu 
ide mwara nagot fort refultat jom förjöfet lennat, men Duf- 
mwudändamälet dermed jyurs dod mwara wiunuet, nemligen, att 
ide blott tid funmat beredas för fådan underwisning, utan 
aneen att barnen mwijat fallenhet derför och förmått åftad- 


11 


tomma något. Detta fakförhållande ifall fäfertigen ide funna 
förbijes, då frågan om underwisnin: i flöjd wid foltftolsena 
en gång på allwar blifwer belandiad 

Det drygafte anflaget för ofvannänmnda ändamål har 
utgått fill undervwifjaren 1 foramaferi Hr Bundén bar under 
året haft undevwisningskurjer i Afwa vd i Djebyn. På det 
förra ftållet war elevantalet tilljredsftällande och de arbeten 
jent af desja elever förfärdigades mwunno allmänt erfännand 
wid deras utftällning i Lule gla ftad. I Hjebyn begagnade 
fig endaft ett fåtal af Bondens undevwisnin 1 deribland dvd 
äfven en elev från Avwidsjuur, men då jonimaren fom, lärer 
det mwarit omöjligt att behalla dem war. Omellertid har nu 
denna flöjd blifvit inbemf? i länet, och för att utwedta den= 
famma, torde endaft wara behöfligt att från Stotholm hem 
taga några arbeten, Mwilfa funna tjena till modeller 

I fiffodling har Bonden äfven  blifmit amvänd; han 
lemnar derom upplysningar i fin redvgörelje till Säillffapet 
(Bil. 5). 

Det af 1872 års Landsting bomwitjadi anflag till under 
wisning i tälgftens bearbetning bar blifmwit lyftadt och om i 
denna näringögren funutig perjon And. Dlöjon reqvirerad från 
SFemtland. — Onligt ingången undervättelje har Und. Olöjon 
anländt till oct och ftålle, Funvojuando, bwarifrån ban meds 
delar, att de prof af der befintlig tälgfter Han då Haft till 
fälle fe mworo lifa fina fom den jemtländffa, men bur beklagar, 
att ortens befolkning fafnar (nft att begagna det tilfälle fom 
un erbjudits att inhenta noggrann fönunsdont om ftenens an 
wändning och bearbetning. "Då anflaget jujt affäg beredande 
af arbetStförtjenft för on befolbuing, tem till följd af fin af: 
lägsna boningsoct funde anjes mara i behof af nya förmärfee 
fällor, har detta meddelande mwarit omäntadt och nedjläcnde, 
men man fan tvöfta fig med, att den tid fonmer då befulf 
ningen med tacdfambet ffall erinra fia de upptysningar fom 
den för få gudt pris erbållit eller funnat erhålla. 

Under det år fom gått har länet wait reprefenteradt pa 
tvänne utftälningar, nemligen i Haparanda oc Wien. Mötet 
i Haparanda war denna gång mida mer bejöft och utftäll- 
ningen ojemförligt ritare oc mera uppmåärtjammad än för 
jer av fedan. — Ett ganfta fort antal pris utdeladed, vd) vm 
man af de företedda föremålen får draga nägra Mutjatter, NN 
Mulle den octen Hafwa mwunnit i närvingspfiit och föjofrittigbot, 
ehuru brifterna & andra fidan ärv alltför märkbara hwad om 
mwerling och fonfträrligt utförande angar 


12 


På merbdsutftälningen i Wien bar Sällffapet blir, 
bedradt med förtjenftuebalj för der utftällda dot 
Desja prof Iemnades af flere af Sällffapets ledamöter är 
filjda delar ar linet och injändeg 1872 till induftriutitän 
ningen i Stöpenbamn, Dwarifrån de befordrades till Wien 
Då flere Husbållningsjällffap derftädes i kfartadt fall mor 
reprelenterade, men endaft 2 eler 3 erhöllv medalj, torde ut- 
märfelfen med ffäl få upptagas fäjom en heder, wisjerligen 
ähven för de jordbrufare fom mwinnlägga fig om en omfora 
rull. behandling af fin jord, men i jynnerbet för jorden fjul 
oc) den landsända, fom förmå framfalla få mwadra alfter 
När en jord fom ligger helt nära efter till och med ofmanfö 
poleivfeln fan femna fädana ipommålsprofiver, måfte detta jat 
förhållande traftigt påwerfa omdömet om detta land och bäfwa 
mänga fördomar. När wadert Mvete fan mogna nära pol 
citfeln — bland jamlingen företom Mwete från Smarta, 
Gyljen och Lule ftad — få måfte detta bewija, att detta lur 
är måftigt af ganffa hög fultur, och att det förtjenar ett när 
nure betraftande, innan man fläter utgå ett nunnvåder fom 
man pöjer ut till en "ödemark" eller ett "Sibirien". Deruti 
ligger nvttan oc) betydeljen af en reprefentation fådan fom 
den ifrågarmarande, od) detta är af ide ringa migt mid upp 
tagande af frågor jom närmaft beröra länets framtid. 

Ännu en utftällning wnder året war det ifrågafatt att 
Sållffapet ffulle lemna bidrag till, men tad ware de fälljpordt 
flena anordningarne för deltagandet, funde ide Förwaltnings- 
utffottet mwidtaga några åtgärder för inbjudande od) befor: 
drande of bidrag från Norrbotten. Denna utftällning fule 
ega rum i Hernöjand od) mwara gemenfam för de norcländfea 
lånen, men vaftadt utftällningen ffulle ega runt i juli månad, 
erhöll Förmwaltningsutftottet ide underrättelje derom förrän i 
början of famma månad, då det naturligtwis war för fent 
att befrämja fafen. Utom Norrbotten jafuades äfven Jemt- 
land derwid, och fannolift war deltagandet från Wefterbotten 
ide beller jynnerligen fturt. Det anlag Sillffapet för ändar 
målet bewiljade har fäledes ide blifvit användt. Emellertid 
bar Wefterbottens lins Hushållningsfälffap änyo upptagit 
frågan och inbjudit till en gemenjam utftällning i Ume, bwar- 
om mid dagens fammanträde fonumer att diskuteras. 

ill förtydligande of de medel, Dwarigenom Sällffapet 
utfört årets arbete må här anföras ett lammandrag af Sill- 
ffapets fasfaftällning för är 1873: 


SnEowfter : 
Pehållning från föregående år 
Brämvinsförfäljningsmedet . SA 
Awa velag inbetalt, fapitalafbetahring 
Landstingets onuflag till tälgftens bearbetning 
Räntemedel . ; 
Återbetalda 
ÄArsafgifter 


Utgifter: 
Till befordrande af induftri oc) Nöjd: 
MN. Bondén, arvode ; . 
D:o, traftamente och di 
verte omfoftnader . 
SS. F. BWabljtröm, forqmaterialier 
IJnduftriutftälln. i Stocholm ; 
INeder-Lule folkffola 1,459: 63 
St OCDerborg « os « > JE 5 SUR 
Böder od) tidffrifter «= . co lars. 50. 
Tvytning of Handlingarne m. m. jemte häftning Er 
Statilftiffa uppgifter tnjamling > > NES - = 
Fvakter, telegram vd) poftporto + cv oc > ” 45. 
Arvoden till fefreteraren, länsdjurtåfaren, matt: 
APA LATENS deg «ef 00 08 « 
Af Landstingets anflag till tälgftenöbrytning ME 
Fill Åminne, reparationer oc) brandförvlåkrings- 


vent fru till Nödhjelpsfonden, fapital vc 
TIL ene KÄNN pr FILA ra 
Vandtbrufsmötet I Haparanda . 
Premicanflaget till Ajwa 
BeHällning «= - = > > 


3,070: 53. 
384: 
MW 1,000: — 
NV 235: 87. 
Summa 8,034: 93. 


je för Hud ing5fällftapets 

Denua färffilda redogörelje för Hatyälningsrälfreredt 

oc) Fönrwvaltningsutffottete merkjambet under: ita flällning 

fullfrändig utan en öfwerfigt af läneté ANN a 

jadan den affpeglar fig i uttalanden från Så ov Re 

älfningar, äfmenlom af det FÖRR AR FN Re ock 

ternas lif må hafwa företett Ita. Snor mt åt Tenta 
teljev ide i behörig tid till fädant antal ingatt, 


14 


öfwerfigt Fan ftråda fiy till länets alla fomnnuner, men d 
äro doc tillvädliga för att derpå funna bygga ett allmänt 
Omdönte. 

Hwad förft arswärten angår, Fat benfanima med ett ord 
falla8 god. Men en obejdad nederbörd under Måtter- och fförde- 
tiden bar förjämrat beffaffenheten och äfwen förminffat Mäng- 
den, Derem äro alla eafe Men på Jjamma gång uttalas 
den åfigten, att om Mättern blifvit börjad i rättan tid od 
fömat förfiggå med tillväcklig baltighet, ffullv den allra ftörfta 
delen of höet funnat offadadt inbergas, od) förhållandet hade 
Jjannolift marit lifartadt med ipanmälsgrödan. — Briften på 
arbetsfrafter  äfwenjom den gamla mwanan att lata  gräjet 
blonuna ut bafiwa likväl warit orjafen till den uppfomna 
fEadan. Desja ocjaker funna doc i betydlig mon undanröjas, 
Arbetskraften fan erjättas af maffinfraften, och när jordbru- 
faren mera allmänt fommer till tnfigt om nyttan och nöd- 
wänbdiabeten af att anmwända flåtter: vd) ffördemaffiner, ffall 
ban få färre anledningar till flagomål öfwer förderfiwad gröda 
Början till ett bättre är äfven gjord. Sådana maffiner 
finnas redan i länet; Pite joden har 1, Neder-Lule 2, Råne 
och INedersKalir hmwardera 1, och det är fändt att flere requi- 

fitioner redan afgått från länet för erhållande af fådana under 
detta är. Owarje enjfild jordegare gör floft i att faffa fig 
en jådan, men åtminftone borde ingen enda by mwara i jafnad 
deraf. Om den ftora minft i tid och arbetåkraft fom deri- 


genont uppfommer ide är nog betryggande, måfte landtmannen 
derjemte mwara betänkt på ffyddande medel. Ett jådaut upp- 
gifwes från Pite fjoden för Jädesgrödan, nemligen eft nytt flag 
af bäpjor, jom under året blifwit begagnadt i Byn, od) fom 
lärev bade ffydda jäden mot regnffada od) tillifa paffynda 


torfningar. — Anordningen beffrifves falunda: "en loge af 
mwanlig vundloges böjd, med twänne bottnar, är wånd med 
ena gahveln mot födern och i öfrigt placerad med fritt läge 
för olen. Från denna gahwel utgå bvänne mwanliga, civfa 10 
fot åtfiljda, bäpjor, fom äro jemnlöpande med logen8 tafs. 
På denna vd på häfjeftolyarne bwilar ett med logen gemen 
jamt wanligt tak." Berätteljen tillägger: ”Då det fätt jom 
begagnag på wisja hemman & ffilda trakter inom Norcbotten 
att ria grödan är ganffa dyrt od) derjemte förenadt med ät- 
ffilliga olågenbeter, jä torde ofwannämnde entla ed) billiga 
jätt att anbringa håfsjor böra föredragas framför rior och ja 
lunda mwara förtjent af uppmärfjambet od) refonunendation.” 
Som man met, förffjuter ide det ena goda det andra och 
man fon ide nog framhålla wigten of att landfmannen genom 


15 


tillqvdogörande af mwunnen erfarenhet i tid är betäntkt på 
möjligheten af att möta framtida formar. | AN 
Om ffada jom regnet förorfafat ftråwärterna, har a ! 
fträdt fig till wår wigtigafte rotfruft, potatifen, jom - v Rh 
allt lidit af torröta. Denna bar warit få pa tt 
ftadan t. er. i Pite jocfen påråknas uppgå ay NS SN 
pela affaftningen.  Potatistjufan Har under de - aren 
warit Europa ide minfta bekymmer ST fe ONE 
rit Ia fto n od) ammn aniett pota Y 
and I ES än förhårjeljen ännu ide warit å 
Jan i wårt land fom i några af mår merlde dels UN ö 
är ded faran wärd ett uppmärfjamt Db jägsloaneer. Ae 
en nödmwändig åtgärd har allmänt blifmwit Mpär Hort ra a 
jorter borde från Amerika införas och man RAG 
framgång förjöft rä Roar este er E 
ten erperimentalfa afwa förlof b ant AR 
irtirån erbällen ny votaliajout å 1 För ve fr 
polaren, bar Pite Ia st EN He innehåller derom 
der Åren 1972 och 73.  Arsbevättelien Sen 2 
följande: "Denna vorstter, SN Sr 
igen pri ör tidigbet, rif bördighet c AR 
a kun crfänt def hvänne Tösftuförina aan 
men förflarat den mindre god och på fin böj mn Ag 
RE fav dR Sh KE fre omninen ÅN eller tätt 
beråtteljen, bero på den olifa jordn g rd ön ds 
jor en bli bwilfet ie är fallet då den odlas 
a lötber erensftämmande prijar 
vå ftyf tera efter dylik jordart. Ofwerenslt: n Sa 
- Beg denna forts tidighet och Så ana 
utan hvifwel har att t alltför ymnigt oc a kad ER 
jöfa grunden till det onda, och detta regn Saga NE 
bugder infinner fig på Ra Pr datt Da 
vår manliga potatisjort iom bå Hälle på ; na, 
I icfe Häcdan wigt att härltädes ra JAKTEN I rr 
Af denna orfat må anförag hwad ag Tr RR RR 
denfamma ytterligare bar att meddela. k Po a FS KEhdR tä 
det, ”helt uy i Gwerige faldes 1 maras I IAN 3 öre 
jättpotatis till prid af 1 rdr fannan oc af RS billigare" 
ögat, men torde fommande wår fomma att jä EA SÖ 
Häl behandlad anjeå den fomma att SERGE Sv är att 
wecdfor efter fättningen; gillesordförandens Era SG Jå 
den till fmafen S Upperlig. MÖRE tg SÄNG SRA 
C it i mjölvifbet. — Ho3 br Nin S 
EN ue fn jand vift blandad tera, OR RA 
denna potatis ide öfwverträffas af någon Hittills En 


16 
varietet. Efter desja upplysningar wore det önfeliat, att 
flere af länets jordbrufare mwände fig til erperimentalfältet, 
för att derifrån möjligen funna erbålla mindre qvantiteter 
till förlöfs anftällande En annan petatiöfort bar i Lul, 
under året blifvit odlad af tängeliediveftören Thulin, fom 
från Gefle erhållit prof deraf.  Ahven denna Jort berönimet 
för tidiabet, vifligbet och gobbet, men närmare uppgifter 
derom fafuad wid denna bevättelje8 uppfättande. Af denna 
fenare anledning torde få påpefaå, huru nyttigt det more 
att en och Mwar, fom i ena efter andra naringögrenen wunnit 
mwidaad erfarenhet, örnan bwarje års flut månde fig till ord 
föranden i hushillsgillet, eller direkt till GSällffapets fekrete 
rare, med anmälan om förhållandet. Derigenom ffulle fun 
ffapen om rönet blifva allmännare och baftigare fpridd, nyttan 
deraf bättre och mångfidigare ffärftådad, lamt, då den be 
funnits obeftridlig, tillvådtigt betonad, för att winna allmän 
beten8 uppmäårffanibet. 

Daktadt fjäledes bergnings och ffördetiden ide marit 
gynnad af det bäfta wäder, ffulle dot fodertillgången tro 
ligen Wwarit tillvädtig för bebofivet, om Iadugårdsjfötteln en- 
lam finge beftåmma detta, men det är tywårr ide få. Med 
undantag af de finffa fodnarne fynes tvärtom ladugårds- 
ffötjeln t länet hotas af faror, bwilfag midd det är omöjligt 
att förutläga. Kändt är att ätminftone i den fydligare delen 
af länet freaturen till ide obetydlig grad nedflagtad eller af- 
yttras, för att i ftållet antalet bäftar må funna ökag. Det 
nmåfte antagad, att trot8 den uppfommande minffningen af 
nötboffap, de qwarmwarande i alla fall ide utfodras rifligare 
oM fraftigare, utan att wältfodring fortfarande blir deras 
lott. F en landsända der ladugårdsffötfeln af naturförhål- 
landen är fallad att intaga ett ltamjtdenbe rum, måfte den 
nu intvädda riktningen fylla bwarje för länet8 framtid nit- 
älffande inwånare med de allwarligafte beftymmer. Det fan 
iwäårligen tänfad, att nu antydda omgeftaltning i fodrets 
anwändning ffall funna under nägra är fortgå, utan att 
jordend utmattning deraf ffall blifwa en oundwiflig följd. 
Då affallet efter nötboffapen blir fwagt och ringa oc) då af: 
fallet efter häftarne förjpille8 i trafter fom åro många mil 
aflågsna från bemmanen och fom ide heller funna tillgodo 
göra fig detjamma, hmwarmed mill då jordbrufaren uppehålla 
fin jordå mwårtfraft? 

Det är ett betänfligt fpöramål, detta, oc) det blir ännu 
betänfligare, när dertill lägges frågan om hemmanets ffog. 
De fom tröfta fig med att flagomål öfwer ffogsförödelje 


YT 


jörjpurts redan i arbundraden, torde duck böra befinna, att 
jfogen alldrig tillförene blifwit atgängen på ett jä förbärjande 
jätt jom i wåra dagar. Det är jant, att man fwcbjat ed) 
pränt, men man målte lägga mårte till, att ftörjta delen öl 
landet da war betädt af Hen, bmwilket ide mu är fallet, & 
ingen fom mill aftgifwa på Törbållanden i andra länder vd 
på wisia trakter i wärt eget land, lärer mål funna förn ka 
möjligheten af ffogens utrotande. Af de til för: fommand: 
af ett dylitt öde nppgifna förflag äro flera bebj rtansmärda, 
men det fan ifrågafättag, hurumida något i utförbarbet öjn er: 
går erportförbud för mwirke under ett wift tumtal. Wilja ide 
itatömafkterna beqwäma fig till ett jädant beflut, måltc de 
naturlighvis äfven bära anfwaret "ör följderna. Det bar 
mwarit nödmändigt att äfven denna gång onmånmna ff Jen; 
gillenag berätteljer gifva dertill full anledning; företeeljer i 
det dagliga lifvet, den öpverbän jande faran för m bernarin 
gen påkalla med högljudda röfter den ftörfta NERO amDet 
åt detta Håll. Man Elagar från flere trakter att inga nye 
lingar företagas. Från Pite joden nämnes, att på RR 
nybyggen rultas oc) odlas men endaft för att få dem fratte 
töfta oc) derigenom erhålla fri ofv rfningsvätt & frogens S 
Denna ftora närvingskälla drvager fålunda till fig all at: 
betSkfraft.  Inbyfingarne tefwa nu ja jom bwar dag wore 7 n 
fifta. Deras antal är äfwen i ftark tillmärt, oc den töja 
befolfningen öfag äpven  derigenom uppgifves bet ar 
Pite joden — att i mwisja byar ynglingar hbmwar för jig UC 
ig piga och på få lätt formerat hushåll oc) bjonelag. SR 
tjenfterna årv äfven lodande: en far fan göra (ER CN 
penning fran 2: 50 till 3 rdr oc) med bålt från 5 rdr å 
20 rdr. Sädana dagspenningar förmår ide jordbrufaren a 
gifmwa oc) han har wårt nog att fomma ut med SRA 
dräng intill 300 rdr oc) till piga intill 100 He LR nn 
Under desja trydande förhållanden afftannar busj Si a an 
odlingen upphör, jordbeufet aftynar, men Isen ; - e 
ffapen, lättfinnet wårer. "Den cfonomifta bebå uinger Sa 
beter det från gr gt bliv i allmänbet ingen, mv 
svaliffa förlujften är ftor.” : FA 
ju Sådant är det framftäende partiet af taflan. De Re 
trådande ffuggerna äre mydet mörka; Re? ERDTSOaRY Eng 
lätt eller wänder fig från dem tärdräntt af fog. rr - 
jenuvigten jafnad i denua aron RF jam 
a g och det är wid dem wi! EDJA. 
2; FS ärswärten, de rifliga ERS 
worda beböfliga för länet. Sertictalets dåliga ar böllv på 


2 


18 


tlördränfa detjamma i ffulder. 

Stomnunmerna bafiwa till fullo 
många enffilda bapwa äfven förwärfwat fig efonomiftt obe 
roende. Såhmda är länet åter i ftånd att motftå förfta 
ftöten of den härda tid. fom jannolift infinner fig då 2 
minft wantar den, men att uthärda en längre tids pröfnin är 
Jynes man i allmänhet ie bereda fig på. Wisferligen kija 
länets iparbanter en gynfam ftällning på filta året, i likhet 
med de nåvmajt föregående, i det att injättningarne öfverallt 


I ärv desta ftulder vetalda 
betalt alla undjättningstån 


öfwerföjuta uttagen; fälunda bafiwa desta mwarit följande: 


4 f Iufättning Uttag. 
EDP ENG läns i Pite, vmfkr. 80,000: — 24,415: 
UEE a a 31,824: 5 825: 93 
Råne (nybildad) EE TE 
Neder-Kalix . oda  BIPESR SILL ANOS 
bwaraf wijar fig att öfverftottet för des ; Pgar få 
Swan, di or desta banfer uppgår til 
omfring 23,000 dr, och bwartill får -låggas öfverftaan I 
Haparanda oc) Ofwer-Torne Iparbanfer, fom ännu ide funnat 
uppgtvas, men jom får beräfnag åtminftone till 15,000 rdr 
Jå att bebållningen för året uppgar till omr. 60,000 dr, och 
AE bela inneftående behållning till omfr. 4= a 500,000 rdr 
a IR Suger detta förballande än är, då det otwiftvel- 
FED en ftigande wålmaga, fon man derutaf 
i wå su Praga nagra beftämda flutjatier til omtånkffam 
Ibarjambet to allmänbet, emedan mid flasjififation af injätr- 
ES belopp det ftörkta antalet injfättare faller på den 
or jom Bafwa mmneftående 100—500 rdr Atminftoue är 
RR ta är i Yule Iparbank, od) då deuna kaj, på mydet få 
bir — RR. REN de lager af befolfningen, för 
«+ Iparvanterna äro bildade, torde man Mmarare fu 
Pr att RR lenmnar mydet öfrigt än önffa. on 
tom behållningarne i fparbanterna, få ide glö 
ne Ssa TINGEN Tjparbanterna, får man ide glömma 
Faa fö al nedlagda i produktiva förstan af 
oo  Aglvert wiSterligen fortfarande intaga förfta vlativ 
Sr biwaribland man derjemte bar att audentet da jr 
roa jr ar fin werkjamhet torde få intaga 
unmet, nemligen masuc 3 id Törefors 
cd). inglieterijaket LR Sugn och roftugn mid Törefors 
Bland de glädjande företeelj få | 
SA ALAdja öreteeljerna får man åfwen antecr 
stlöneag. folfffolawåjende ide innehar ett af Ne Sar SA 
5 NN a de Andra länen, om det än är förwånande 
inålola a ; höra upprepas, att derftädes Ännu ingen 
& mnit till frånd, ehuru briften derpå gjort fig mycet 


19 


fännbar. — Anven barnhemmet i MNeder-FKalir fortfar med jin 
wadra uppgit; det har 16 nvinliga ffydbslingar, jemte 6 
elever iom mid anftalten atnjuta enftild undermwisning. Man 
får ide beller glömma det materiella odlingdarbetet, och) fåjom 
järant är omnåmdt, att utdifningarne i Rolfs by och mid 
Björkfors blifwit fullberdade, famt att den fenare redan wijat 
wålgörande  mwerfningar, warjemte arrendatorn ÄAndersjon 
faptenen Grape och poftmäftaren Hvrneij i IRieder-Salir jamt 
ingeniören NRuuth i NReder-Lule omtalas för wadra odlings 
arbeten. 

Slutligen fan med ffäål omnimnas ett odlingsarbete, jom 
på fjäl ed) fropp utöfwar ett lifa wälgörande inflytande, nem 
ligen trädgårdsfrötieln. Härom har ordföranden i Ofwer-Kalir 
gille temuat följande intreSfanta meddelande: 

"Den i min förra ärsberättelje onmåmnda trädgårds: 
anläggningen wid Gyljens bruförgendom har under näftför- 
flutna jommar gjort ett ide obetydligt feg framåt.  Tride 
gården är indelad 1 för: oc) blomftertradgård famt part 
Flere arter af ydländjfa löftråd oc) buffar, jom höften 1872 
bleftwo hemtagna vd) näftlidna wår utplanterade, bafia under 
jommaren oc) höften milat fig lifliga. MNagra jydländffa barr 
tråd bafwa under fiftförflutna höft blifvit bemtagna för att 
under inftundande war utplanteras. 

Snwid Nyby ffolftation är för ffolans räkning ett ftyce 
jord afföndrad till trädgård. Denna jord bar ännu ide huns 
nit fullftändigt uppodlas. Den vdade delen har ammwändts 
1:o till anläggning af en mindre humlegård, 2:0 till rabatter 
för frusbärs= oc) fyrénbulffar famt nagra äppletråd, uppdragna 
af färnor, 3:0 till diverje föfötvädgärdsmwärter. Den te odlade 
jorden bar under höften befriats från en masja förre och 
mindre ftenar.  Jnwid nämnda trådgärdötand har en fill 
jodnen inflyttad, i trädgårdsodling funnig oc för allmogens 
bildning fynnerligen intresferad ung man, I. R. Owilt, på 
egen befoftnad nppbygt ett wärthus af 40 fotå längd od 12 
fot bredd famt 2:ne f. f warmbäntkar med fenfter. Bärthujet 
oc) mwarmbänfarna hafva mwarit ammwända til uppdragning af 
diverje efonomi- oc) blomplantor till ett antal af omfring 
80,000, af Mvilfa ftörre delen Sn afbemtats af både 
berrffap och bönder meft inom Ohver-Kalir. Ett mindre 
antal har afgätt till Neder-Kalir. Siwil bönderna fom inz 
byfesfamiljerna inom INybyn Hhafwa mid fina gårdar nåftan 
allmänt begynt odla kölrötter, mäljffa bönor och foderärter, 
många äfwen märgpumpor oc bhufwudkat, bwilket allt de 
äfwen pröfmat på att amvända för fina husball. Några 


20 


bafwa oc börjat oda diver i 
0 a D serie andra märter ov a ) 
a a GA lynts mwara Se bl 
anva erballifs af foder, fprite vd) märgårter, wålfa. ör 
| ö Argqårter, ww Ö 
Mr frypvönor, fälrot, nerot, bufivudfål 2 såbitor Se 
Rn fo NR atffilliga Fryddor och blommor. stäl. 
ar Dafva wti Ivybuyn erbållits, bwilfa up - 
i rbållits, bwilfa uppmätt en wi, 
Mae - Förbunagber ar 10 till 12 ffalp. or BRON 
are fran tadana vttre klad, fom ej vändad för föte 
ED ida 6 ej Mnvända j : 
RO manad ffördades i wärtbufet Rö 
at och frasje, der julen f NM > tl 
RER ale, nun under julen förff Olomfatl, uppdragen 
Churu bwad jag me baft ära fö 
S uru bw: av at äran anföra ut Mott rv 
ringa början till det på orter med mindre ER eg 
föreljemis langt framffriona civiltationsarbete föreg bart 
få betrattas Ialom ett glädjande teden dertill att ett ft äf 
wanbde till ett bättre äfwen bär mwerEligen waknat till tif . 
jafom ett löfte om framtida, fullare tillegnelje af ct lin sd 
nend frufter.” . SNS 
Till denna förboppning um | få 
| till der ! i q wi med ffål f of, i 
RR wid tanken på de perjoner fom SR rr Wilfa 
er Ren a en längre tid enat Säillffapet ina 
frafter, od) bland Mwvilfa naturlighvis den | i ; 
är Iedt Sillffapets förhandlingar i CR 
; p andlungar mate nämnas I förfta vum- 
met. Då nu Herr Yandsböfdingen och Eommsipirer fe Så 


gen 


Bergman afgåft från ordför i 
Jun qv an ordförandeffapet, finnes det fäferl; 
td fr CL Jont utan en fänsla ar nare 
d 3 war f.d. ordförandes veglementöfträn [i 
omparda möda och adagalagda förms Bugar AR 
Re förbenstlunen Falagda förmåga mid ledandet ar Säll 


$ 9. 
Beflöts att fommarmöte ffulle hållas i Lule G:a 


ad, men öfmwerlemnades d I 
agenå be e till Fö 
ön SV SY dagens beftämmande till För- 
$ 10. 


Föredrogs on cirfulärffrifwelje från K 
e [ | le från K. Landtorufs- 
FAS FYR ang. NEUE RN 
ngar, och i ammanbang dermed u slå 
illninga tfn a ppläftes 
PUR far är: Hushällningsfällftap KR 
e vemltällan om deltagande i Ö 
norra länen gemeniam utftällning i Ume Mif 


2] 


mande fommar. — Förwaltningsutffottet hade derom 
bejlutat, att förjlaget ffulle Hog Sälljfapet förordas 
äfwvenfom att ett anflag af 200 rdr till premier och 
200 rdr till bidrag i transportfoftnader blefwe bewil- 
jadt, oh biföll Sällffapet denna af Förmwaltnings- 
utjfottet gjorda hemftällan. 


$ IH. 
Ett af den utfedda Mejerifomitén afgifwet utlå 


tande uppläfteå, och ffulle detjamma utan widare åts 
gärd intagas i Sällffapets bandlingar. 


$ 12. 


Godtändeg på derom gjord framftällning de af 
Förwaltningsutffottet för tidens minnande widtagna 
åtgärder i fråga om häftafwelug förbättring.  Desja 
åtgärder beftodo deruti, att Förwaltningsutffottet & 
GSällffapetå wägnar förbundit fig att till follnad i 
Landstingets anfjlag bidraga med 25 rdr till prisbe- 
löning af I bhingft i Mwarje af länets 5 ådalar, och 
med 12 rdr 50 öre till prisbelöningar af 1 följto för 
bwarje ådal, äfvenfom att anflå 114 rdr 50 öre till 
prisbelöning till häljten af 1 hingit, 1 föllto och 1 
unghåäft, förutfatt att fraten beftridde den andra hälften, 
och ffulle detta pris utgå till de meft prisgilla djur 
inom länet, jom ide erhölle något af de andra prifen, 
oberoende af den trakt eller elfdal inom länet hwars 
ifrån djuret wore; men ffulle i detta fifta anlag ingå 
det belopp fom BHittilla blifwit på fommarmötena an: 
mwända till prisbelöningar af häftar, och Bwilket få- 
funda fåfom fådant ffulle upphöra. 


$ 13. 
Föredrogs K. Landtbruts-Nfademiens ffrihvelfe om 
de norcländffa landtbrnfsffolorna (Bil. G). 
Förmwaltningsutffottet Hade dermwid fraumftällt föl 
jande:  1:o att lärlingar mwisferligen, till nu föreffrif- 


wet, eller möjligen nedjatt antal funde erhållas 
dushållningsfällffapet bewiljade ett derför erfor 
anflag till preutier, men att det fibväl wore h 
atftigt, burwwida det med ffolan afjedda ändamål, der 
igenom Wwunne8s, —2:o att det Framftällda förjlaget om 
flere läns förening om en ffola ide wore lämpligt, 
och 3:o att, under förutjättning ar ffolang uppivsning, 
frågan om förjlag till amvändning af det möjligen 
äfven hädanefter utgående ftatsanflaget för andra ända 
mål antingen genaft blefwe afgjord eller blefiwe öfver- 
lemnad till Foörwaltningsutffottets bepröfivande, med 
bemyndigande att deröfiver å Silljfapets wägnar of 
— gifwa yttrande till K. Landtbrufs-Afademicn. 
Efter för fig gången öfwerläggning härom och på 
framftällda propolitioner bejlöts, att på KR. PLandtbrufs- 
Akademiens ffrifvelje följande vttrande ifulle afgifwas: 


, om 
derligt 
vifvel- 


l:o att ffolan ide uppfyllde jitt ändamål och 2:0 att 
förening af flere lån om en ffola wore olämpligt, 
ting af ftatsanflaget 

till Sdönwaltnings- 


bwaremot 3:0 frågan om amvändr 
för andra ändamål öfverlemnades 
. utffottet att befmara. 
$:14. 

På SFörwaltningsutffotteta förflag bejlöta 1:0 ctt 
anjlag af 200 rdr till Sälljfapet för Norrlands wäl 
mot erhållande af 50 eremplar af tidffriften "Norr 
land och def framtid”, och 2:0o att inföpa 70 ercuplar 
af prof. Arrhenii Landtörufsfalender för 1874. 


$ 15. 

Beflöts på Utffotteta förflag att br Sandftedts 
ftällan om inföp af en ffördemajfin ide ffulle f 
till någon åtgärd. 

$ 16. 


"Bemynbdigades SFörwaltningsutffottet att widtaga 
de åtgärder jom unde mwara af bebofwet påkallade i 
fråga om Åminne egendom tillhöriga ffog. 


bem- 
öranleda 


23 


8 17. 
Till Sälljfapets ombud ä ketagartönmman EE 
egarne i Ajwa bolag utjägs ordföranden, br land 
höfding HO. A. MBWidmart. 


$ 18. 

Bör att fåjom Dmbud repeefentera SE 
Hushällningsjällffapens Ombuds Fayette Av 
NN 9 nä sebr jäg$ Or Landsböfdingen, 

m den I näfta Febr. utjägs GL ; ig 
Mee e. P. Bergman till ombud od) Rodel 
tenen och riddaren I. NRutberg till era Lb 
jemte det för foftuadernag beftridande erforderlig 
drag, 30 rdr, bewiljades. 


& 19. 


stt af Fogelmark, wid frågan om yttrandes 
öifoomide TN Candtbruts Akademiens re 
landtbrufsffolan, mwädt förflag, att SRA 
ffapet ffulle bewilja anlag till jude mm agge 
äfwen för 1875, bifölls i få måtto, at AN 
anilogå för nämnda år till premier rg ss 
hvänne lärjungar, under ENN ; FÖRA 
ännu egde beftänd, men i fall af lie EN 

d antagande att lärjungarne more w SÄGA 0 
fått & affluta furjen wid annan landtbr RR 
Fulle ide Blott ett lifa ftort belopp i a 
utgå, utan äfwen 2 1 ög ÅR a ee 

Pg : 

Må ad uppförsnie påkallade fådan uppmuntran. 


$ 20. SA 
Beflöts att det br landshöfding ESR 
fn 7 f metcorologtffa objerva 
if nmandraget af me 0 Fe 
Nee fifta 10 åren ffulle med tadfambe 
CR 


tagas i Sällffapet? handlingar. 


24 


Wäd ve 
adtes fråga om att en revifjor åå Så 
” bål por [ 
wägnar Borde utjes för granffning af Ijlytande Gr 
mwinsförfäljningsmedel, men bejlöt8 att detta wal ff I 
uppffjutas till Jommarmötet. Jä 


$ 22. 


E Som Egon fråga ide widare förelåg till behand- 
- 8 ffulle de till diskusfion framftällda frågorna ny 
Oredragas, men då tiden war längt framffriden be- 


ventilerag & fom- 


ilöts, att äfven desfa frågor ffulle 
marnmötet, Ö 


Ar och dag fom ofvan. 


In fidem 


Aug. Cajanuns. 
Jufteradt 


PD. A. Bidmart 


(Bil. ÅA.y 
Revifionsberiättelje. 


Undertednade, utjedde revijorer, hafwa granffat Norr 
butten8 läns Hushållningsjällffaps rätenffaper för 1873. jamt 
få deröfiwver afgifma följande berättelje: 

3 Gasfan, pag. 161, är räntan å i Riksbanten vd i 
YWBefterbuttens enffilda bank på upp: och afffrijning injatta 
medel upptagen till 9: 41 rmt; men utgör efter Aberopade 
verififaterna 9: 78 rmt; å 

Berif. f. Gillesafgiften för Ofwer-Kalir är redomijad 
för 2 är med 54 rdr; men Aberopade verififatet upptar endalt 
21 tor; : 

Berif. m. Af 62 ledamöter i Ofwer-Lule, hafiwa endaft 
3 inbetalt årsafgiften; 

Berif. n. Af 11 i Jodmod, bafwa 5 lkdamöter betalt 
ärsafgift; 

Berif. OD. Af 66 ledamöter i Neder-Lule är årgafgiften 
betald af 19; - 

För Lule ftad är ej någon ärgafgift redowijad; 

Berif. MN. 2. Af Bondénd räkning är hela debetfunmman 
408: 13 imt upptagen fåjom utbetald; men fall: afad af 
Bondén krediterade 34: 65 vmt, iom anmärkes til rättelle. 

Sällffapets ftållning wifar fig fålunda: 

Tillgångar: z 
RSEOTNEA TE eV MÖTES NT r, Ng ov ve ch a a 235: 
Aktier i Afwa Landtbrufsffola . HER 0000: 
Af Awa Landtbrutöffola «= «= soc cc cv 2052: 
SI ÖMKDfIEUE: or so ER SJ sl cs & SOIS: (9. 
Aminne mönfterfarm SS a a 6,992: 

Rmt Rdr 22,899: & 

Skulder: 
Thurfiellffa fonden . PT. 
Landstingets anflags-conto 
RKapitalsconto för ffilnaden PITE 
Rmt Rör 


26 


Som råfenffapen, efter vättelje a de anmärkt 
är rätt förd och behörigen  verificerad tillftyrtes 
för FSövwaltningsutffottet. 

Yule den 27 Jonumt 1874. 


DD. M. Holm € A Rydberg 


a polterna, 
anvarsfribet 


HH. I. Sundftröm 


(Bil. B.) 
Xandtborutsjtolan. 


Till Kongl. Landtbrufs-Akademiens Förmwaltnings-Fomité 


Hirmedelft får jag den äran afgifva min mwördjanma 
redvgörelje öfwer werbjambheten wid Afwa Landtbruföffola 
under fiftförflutne är. 

Lärlingarned antal, bwilfet mid lärvårets början u 
till jju, förminffades under loppet af fiftl 
Anledningen bårtill war, att hvenr 
gade tfran ffolan olofligen afmwita. 
blefvo tvenne medelft Kom 


p pgid 
September till 
te bland lärlingarne bebha 
Genom ftyreljens förjvrg 
gens Befallninghafwandes band 
d ;| men, jedan famma 
ynglingar fort derefter änyo från  ftället afwitit, fann jig 
ftyrelien föranlåten, att dejamma från ffolan filja. Den 
tredje afvifne bar lydate bålla fig få dvld wid ett jägmwert 
att han ej ännu funnat af fronobetjeningen, vaktadt tfriga 
efteripaningar, anträffas, och, emedan ban ännu ej blifwit af 
ftyreljen från ffolan ffitd, måfte jag tillå widare anfe och upp- 
taga honom jajom Mwvarwarande lärling. — Orjakerna till 
desja forgliga fenomener åro utan fvifwel att finna uti de 
höga dagspenningarne, Mwilta få wäl under det ingångna fom 
under det förflutna året fomma att draga alla arbetöfrafter 
fran jordbrufet od) bringa den egentliga londtmannen i fmår 
förlägenhet 

Af det genom desje ft 
yngre befolkning alftrade f 
bland de qwarwarande fyr 


vädningsätgärd, wislerligen bitdemtade; 


ora arbetöförtjenfter bland ortens 
edeförderfwet blefwo åfiwen tvenne, 
a lärlingarne, jå berörde, att jede- 
betyget måjte mid deras uteraminering i höftag nedjättas för 
bem till det lägfta. Detta är få mydet bejynnerligare jom 
bet byalag, bmwartill ffolan börer, är det enda få 


Divartill anda, der fylleri- 
laften och lönnfrögeriet motarbetas af innebyggarne Hjelfiwa och 


2 


5 Itädje bittills mari ivft för fin fedligbet. 
wars ungdom ftädje bittills marit utmärft för fin ie 
nvalt en lärling, &6. R. Siljwerbrand, iakttog från början 
till flut ett i allv hedrande uppförande. | Kra 
Den tbeoretiffa undevwisningen, bwartill Her I. Bon 
den, Dwilfen famtidigt underwijade i foraflätning, bitrå De, 
fortgid utan afbrott intill den I Juni.  Värlingarnes tydftiga 
begafning gjorde att de, utan idfad flit, burde på ett ferocked 
tillfredsftällande fätt, wid fin offentliga afgångseramen, bwilfen 
höllå den 24 fiftl. Oktober, redogöra för de ämnen bwaruti 
unbeviwisning blifwit dem meddelad, och hwilta uni ewistings- 
ännen äro föreffrifne uti Song. Maj:ts nådiga reglemente 
af den 27 Mars 1863. — I de uteraminerades frälle an 
fommo, af fem antagne lärlingar, endajt hvå. Det HETnD 
antalet är förmodligen engageradt i ffogarne, med bi SN 
utrotning provinfens förnämfta arbetskrafter årv lus elake 
Underwisningen fortgår nu med deja lärlingar på enahanda 
jätt iom under de föregående åren hör ; 
F Betväftande arbetena i fMöjdftugan och imedjan, fa bafmwa 
under imides- och flöjdtläraren FI. Halftröms handledning utom 
reparationerna & gårdens åferbrutöredfraper, Hvenne SR IG 
af jern enl. Smitts modell blifwit för eget behof under årets 
lopp tillverfade i j ; É 
iv Landtbrutsffolans åbyggnader äro uti jamma goda fi 
fom tillförene.  Endaft en tillöfning i höladornas antal har 
ttatåé nödig | Kal j | 
Landtbrufsffolans jordbruk har förlidet är lemnat - 
allo tillfredåjtällande rejultat. Efter en omwanligt jnörif on S 
finde warjädden förft Ua den FAROR 
itä er de Vv reanig jonunar e 
warn, foftän efter den 4 Aug. regnig RE SN 
ät fådesarödan, bwilfen war, på ett pu (ölingstäbjor me 
offadad inbergad den 26 Sept., företagas redan SR ; 
qufti. — Den 21 Juli börjades höflättern, jom intil Re 
Mugufti gynnades af / RR Re i bet 
nån dag ändr ig mwäderlefen få, att det mar ni 
nänunde dag Ändrade fig wåde FN fa m HR 
vinsjligt, ferdele$ mot futet af SR SKR RR 
jä godi ergadt fom önföltgt mwarit, eme red 
jä godt och mwälberga tigt NIBILSE ähoen 
ige  beledjagadt af formar, hwilfa rubbad 
Fe her ma SeIrblenat erigenom blefwv 19 fommar= 
omforgsfullt uppfatte bäpjor. - Derigenonm | o 19 fu! é 
lab Då - 30 1i8v.) af den rikliga YR se Ene latt 
7: i iUgarö r, da blef den, ta are hatt: 
— Omwad fpanmälsgrödan angar, Ia FR SE det 
ina8ja Fragen, o eYq ) alldenftund lå 
Ining$fättet af vagen, offadad inbergad od) allde; > 
Rön Orea ningBjällftar år 1872 åt ngr ved 
lemnade 18 centner Bater-Guano och 2 centner ' 
få öfwergår jag till redvgörelle för: 


29 


Oh torde anmärtfas: ott fältena 1, 2 vd 3 äro be 
tägna bredwid bwarandra med froftfritt läge, ebuvu de Autta 
amet norr; att fältena + 5, 6 oc 7, Mwvilfa 18692 oc 70 
underdifodråd, kfaleded utt et jammanbara men med Nuttnun 
Het vatktadt banva de, enligt uttago, aldrig före 
underdifhuingen fenmat meqen fådeöjfförd, bwvarföre de och mid 
mitt tillträde ar eqendonwen were tgenlagde till aviståat, att 


fältet AZ 3 är beläget I eqendomend freftlåndtafte del. Upp 
Inne 


odladt 1STO, ar det jitnämuda igenlagdt till linda 
marande dvs äwvål forn fom rägftörd, bar mwarit ganfta rif 

men emedan qredan cudaft till bälten bunnit attvöffad, fan 
jag ej mu uppginva medelaffaftningen.  Potäterua fon tem 

allmant to orten befunnits anaripne af tjufdomen torröta, åre 
boå mia alldeles friffa och wålimatfande.  Mfjtaftningen af dem 
bar och blifwit riftia Under Arvet bafiwa blifvit upptagna 
312 fträdfamnar öppna difen, bwarjemte 7 tid myecdling & 
frejtländig mar blifvit qödastlade vc: beredde för fadd af bhölt 
rag till nältfonumande temmar, varefter förevånmde fått 


aenatt tqenlågages till linda 


, 
Lå 


Q 


DQpa) mg 


emot oder 


4 201 Inngongg R 


vn 


Pjao iuvin auvrog, I 


0:Q 


4 på 
OD 


[1] 


ESerikildt torde böra omnamnad, att länets Kongl. Hud 
bållningställjfap förliden böjt till mig öfverlenumat tilllam 
mans 24 ceutuer arvthetella qvdmnasämnen för att fortjätta 
de pabörjade förlöken Sj! bar jag för eqen räkning bod 
Herrar (flnving ct (mt bettållt od) erhålltt lörte om am com 


och frördemaffin, wilfen under in 
Twenue 


batwa för 


WIDJD Dp 
Q5upwjalg 


g 


binerad Butoys Matter 
ihundande fommar fonumer att bårftåded begagnad. 


bulifa majffiner, men at Horubys tillmwerfaing, 
förlta gången, men med fadan framgang biifwit törliden fom 
mar amvände inom focnen, att flere dytita blihvit beftällde, 
och derföre bar jag, för jemföreljeng ffull, fann mig feran 
låten mälja den erfåndot båfte blond dylifa föltftärare. 


WDI1D Dj 
pd aavfn 


201 
ENTER d 


WQ12ja 


& 
= 
S 
4 
= 
S 
co 
—h 
S 
kad 
= 
S 
- 
= 
- 
—h 
S 
- 
& 
” 
- 
c 
- 
& 
& 
= 
cec 
2 
(DD 
2 
= 
IT 
= 
e& 
” 
= 
- 
kad 
= 
So 
= 
2 
S 
LS 
” 
- 
a 
-— 


Beträffande freaturdffötieln, få winterfödas för nävNvarande 
bärftädes 24 for, I tjur, 6 ungnöt, 6 ärstalfmwar, 4 bältar, 
2 jwinkreatur oc 15 får — de fiftnåmnda allefammand ar 

De 24 mjölfdjuren bhafwa under aret, 
1 Nevember, lemnat 16,532 nor 


örn Semas== — —L 
llimärtt gynjam för 1872 åra ) 
mertligheten, men wåbderliel gyuns Fy - 
regnig under flörde- fam från bör- Ta or 
den: Jan till flut ges 


balf Scutdvwnsrad. De 


råfnadt fran oc) med den ! 
medeltal 701 fmer efter Mvarje fö. 


mjölf tilliamnmand, eller 1 mi 
Alla deåia djur, warande i fin bäfta ålder, bahwa frådie wilat 


(Göromålen uti ftallen oc) Indugården beftridas 


ww 


Hajpaan np | 
upa Gunsjvjug 


jig friffa ; 
fortfarande ar lartingarne 
Hetiotillftåudet bar bland fjolårets lärlingar want Ia 
ivv antedfnade 


unva daga] 
"ELST 914 219 


baptm 
2212 
Ung godt, att enda't fem jutdaga 


30 


Yandtbruföffolan blef d NI 
e. 20 ft 
berg. andrbruts-Afademienö då t.f. fekreterare Herr 
«erre C.A. Hermelin. De wid tildfället te de 18 
bafmwa tilldelats lärlingen Sin IR 

Anva Landtbynköffola i Januari 1874 


Sirt. Arel Fogelmarf, 
Landtbrutsjfolans föreftandare. 


Sri 


(Bil. C.) 


Till Norrbottens läns Kungl Hushållningsfällffap! 
stallad att tilljandagå länets i : 
Sr Stallad tilll) gå innevånare 
ön ja RIDE m. mm. anlände jag fill Cute 
oSa HgUNN och uppehöll mig inom fänet till bör; 
nn Ni och mir Ö ill bör 
kö RE Hwer den werkjambhet jag under SERA fo 
De ER bar jag bårmed äran afgifma redogörelfe 
NT. ah 5 jag bejöfte moro följande: Persö Börjes 
. Jtubwik, Antnäs, Ersnås od) Ahbwifs byar, enligt an: 


wisning af Kyrkoherden & i 
uns. DA - SSE. t Gamla Lule; Haradé, 


med råd i 


WAR Sår od tamarts byar, efter ammisni 
Direktör Wefjtberg i Boden, famt Roswif, ER SN 


marfö byar, enligt vefetur upp; För Ö 
NE balen tgt vefetur uppjatt at Ofiw.=lö 
Da de flefta af desja ftållen höll i Ö 
; Rå [1 böll Ae Öredrar 0) = 
boj Nm ganffa talrif och TRES BA 
rr a a bar jag, — utgående från nödwändig- 
reg i rd på bur landtmannen bör fälla och 
a AR eller de deraf uppftärnde arvetSförtjenfter taga 
TA d nöd och hvara förbällanden måtte inträda, — 
S ivbikto dan SR ; a mabhända ide aftägfen fram- 
fig Nadia. penaingelnfo s - elnrne af landet funna förffaffa 
<erefter bar jag fält uppmärtjambeten på tr 
; j mi; N C Fre Feng 3 
fd iRD SE burudan den bör mara å lid I - 
dragit mål underbällne. I detta fednare fall har 
nas = gvdt och wäl ffött nötfreatur bör årligen 
: annor mjölk. — Desja efter ett pris af endajt 
SR ÅN pe fenna en affaftning af 80—100 rdr är 
5; etta är ocdffå den aftaftning man bör beräkna 


jtnanten m. m. 


It Juli injpetterad af 


1S vdr emt 


31 

af Mwarje freatur, ware fig man äter upp eller fäljer mjölken, 
ia många for en jordbrufare föder, få många hundrade rdr 
bör ban äfven ante fig ga i infomft. Mjölken måfte be- 
traftas föfom penningar, od) genom denfamma fan od) bör 
man förlfaffa fig nödig penningeintomft 

Jag wijade widare huruledes den mindre jordbrutaren 
dvd tt hemmet fwårligen fon tillgodogöra fig mjölken, eter 
fan förwandla den i penningar, äfmen om husmedren är wäl 
funnig oc) parjam, ty det tigger i fafens natur, att intet 
etter föga fan äftadfommas af en Hiten gvantitet mjölk, den 
förjptlles derföre mwanligen. En enda fanna mjöl inbefparad 
om dagen, gör emedlertid efter 16 öve per fanna omfr, 60 rdr 
per år. Till jordbrufarens hjelp bar man derföre börjat an 
ordna ). tf bymejerier der mjölf från flera hall oc i jmå 
qvantiteter mottages.  Förft genom dylifa mejerier eller upp 
föpningsftällen erhåller mjölken fitt vätta wärde, eller bliv det 
möjligt för landtavannen att taga reda på freaturenå affajt 
ning. Ice deftomindre bar anovduingen of dylifa mejerier 
mångenitädes mött motftand, emedan allmänheten till börja 
med tvdt fig erhålla alltför rviuga betalning för mjölten, mot 
bwad den hört att en eller annan fonna ftundom betalts i 
itäder eller orter der tillgången på mjölk warit ringa. Meje- 
rierna i Norrbotten funna tt ex. troligen HU börja med ej 
betala mer ån 16—17 öre per fonna mjölt, men jordbrutaren 
bör dermed mwara nöjd. Landtmannen bör föfa att uppdrifmwa 
jina freaturs affaftning eller deras mjölfningsförmaga genom 
uvmal oc) genom ritlig utfodring, da ban, fom mi redan 
nämnt, bör erhålla en affaftning af Ywarje fo uppgående till 
100 rdr årligen efter 16 öre per fanna. — IIHill kurdtmannen 
upphvinga prifet & mjölfen wid mejerterna, bära tg ej Pecta, 
och jordbrufaren går då förluftig den fåfra oc) ttgande winlt 
de under andra förhallanden böra temmna. 

eandtbruforen bör för öfriat fjelj mwara Ddetegare to mej 
viet, da han fan fe huru detfamma lönar fig, och han fan 
då under gvanjamma förbållanden erhalla en högre betalning 
för mjölken än han till börja med paratnat. | | 

Huruleded desja mejerier ffola anordnas berörde jag ej ti 
mina föredrag, då denna fråga ffall mwara öfwerlemnad fill en 
fomité 1 MRorrbotten, wars utlåtande ej annu Ar infommet. 
För min enjfilda del anjer jag dec, att & frällen der ide 
några förre mejeribolag funna aftadfommas, bwilfa Se 
bwilfet uppföper mjölk per fontant, later Det fig ganfta må 
göra, att upptätta mindre bolag der alla [everantörerne 28 
delegare och behöfwes härtill endalt ett ganffa obetydligt för- 


52 


lagstapital för att betala mjölken månadtligen, äfven unde 
mwintermanaderne, då mejeriet8 produkter måfte magajfineras 
280 de fammanträden jag böll, jötte jag endaft mija nyttan 
ar, och önffwårdbeten af, att åftadfomma mejerter till allmän. 
betens nytta, och tror jag nig äfmwen bäruti till en del hafva 
lydats, da man mangenftädeå jynes hagad att göra förjöt 
med dylita mejerier. "Bland de ftällen jag befökte anjer jag 
Ersnäs, Persön od) möjligen äfwen Skatamarts byar, mwara 
de för dylik anläggning lämpligafte. 

Sedan jag Iökt wija mejerternad nytta, ingit jag i de 
taljer af freatursffötjeln derwid färdeled frambatllande foder 
odling, fajont den för octen ja mål lämpligafte, jom minft 
foftjamma, och gaf mid desja tilfålen råd Ia wäl wid mang 
artiga gråsmwallars anläggning, underhåll och ffötfel, jom oc i 
fodrets ändanmälsenliga behandling od) förwaring, delar af 
iordbrufet jom i Norrbotten jynag temligen förbijedda. 

Mjölkhushällningen berörde jag wid fammanträdena bögft 
obetydligt, emedan jag anfer det föga mårdt mödan att tala 
ont denanma. Skall någon förbättring eller förändring Dderz 
utt inom hemnin funna äftadfommag, majte en prattijt före- 
wisnung på jamma gang jom den muntliga förklaringen ega 
rum, oc dertill egde jag nu ej tillfälle, då för den praftijfa 
undermwisningen omwilforligen minft 1 dygns förberedeljer äro 
af nöden, od) desja mworo mig ingenftädes beredde. 

Ctt fommande år fan måhända, om Kongl. Hushällningö- 


at jätt anordnas, 
för länet wara lämp- 
dling, eme- 
i länet war allmänbeten 
fförd. 


lällffapet jå önffar, min werkffambet på ann 

och torde då en annan tid än den i är, 

ligare wid underwisning i freatursffötjel och fodero 

dan under den tid jag mt wmwiftades 

till ftor del hindrad genom flotter och äfwen 
Wefterås den 5 Dec. 1873. 


Wördjammeligen 


Er. Cederborgh, 
Statsagronom. 


ättni i än är 1573. 
Berättelfe öfver iwerkftällda agronomiffa förrättningar inom Norrbottens län är 


Sumna 
qvadratrefwar. 


Anqd- 
Wwattning 


GSjöfänkning 
od) derigenom 
wunnen arcal. 


för 
fredande 
not froft 


för 
| beredning 
till odling 


uppgjord plan för 
Myrutdikn 


Indelning 
till werelbrut 


Antal förrvättnings 
dagar. 


Hörrättnings- 
frälle. 


Reqvirent. 


. Burman 


root 


DB. 


tar 


61 


unma 


cc 


Henr. Magnét 


(Bil. EC.) 
Aminne. 


Till Norrbottens läns Kungl. Hushållningsfällfraps 
Förwaltningsutffott. 


Sör förlidet är får mpderteduad ödmintktiac flv 
nedanftående berättelfe från Unn förjötåfurmer egna 
Daktadt 1572 ärå nappa fudertillgång, finde Ereaturor 

Itallfodras till den 4 jiftl. Juni; men grannarue bade redan 

S ig Sr 2 Ra fina freatur. ” é 
Saftän filtliden wår och förfommar war ganffa torr Ie 
nade dod lindorna cirfa 12 ftorffrindor mera Dö fn fören 

Ar; 1 att ciria 7,600 löp. tvrädeshö bergades; men den j f 
elfflåftern wid Bodingsträffs- och Uvstjernselwarne gid till 
ftörjta delen förlorad under Hottningen för både mig od) tor 
parne.  Corparen Sund förlorade allt fitt hö, cirka 6 ffrindor 
od) Cundqwift hälften eller 3 ffrindor. Hr Hapten Bergman 
bar mål lenurat fåfom fadeerfättning 13 rdr till den förre 
och 10 vdr till den fenare; men härmed äro de maturlighvi 
ej belatna. Ehuru jag wet, att Bodträftfors bolag har fri 
flottled genom Amiune eqvr under den tid Swartlå frocfänaft 
fog eger beftånd, få anhälles lifväl det Patron Hummel wid- 
talades att lemua full föadecrjättning eller ytterligare 45 rdr 
till Vund od) 20 rdr till Lundqvift, efter 10 rdr pr ffrinda 
Torparne måfte bafiwa ffadeerfättning; men lifa pbilligt är det 
om Husbållningsjälljfapet eller jag ffall godtgöra denjamma. 
oc mMnjeende till den mijgynnande mwäderlefen på efter 
tommaren blef beraningen betydligt foftjam vd) fodret af 
ntindre gud bejffaffenbet; ty tilhädligt arbetöfolE feud ej att 
få till nagot pris. Onftligt wore derföre om SFörwaltnings- 
utffottet wille anffaffa en ffördemaffin, och jag antingen finge 
betala arrende eller under de 3:are återftående ären af arrendet 
afbetala !/3 årligen på denfamma. 

. MRågfförden lemnade 24 hunnor efter 6 fub.-fotå utjäde 
på 4 geom, tunland; men fornutfädet (1 tunna) funde ej 
mwerkjtällas rörvån omfring 10 Juni; men dels för den fena 
jadden, dels för det wåra berquingåwädret blef derpå total 
mifswärt. Sörliden fommar gödslades och bejäddes 6 gren 
ae 12 fub.-fot råg, Dwilfen på höften fyntes ganffa 

Sör nävwarande födes 2 häftar ox, 3 tjurar 
2:ne qwiger jamt 18 får. Lä SA 


sörliden wår föpte 30 ft. jordbrukare i orten gräsfrö 
bärftädes, och ett wida ftörre antal bar till wåren betingat 
dylikt, bwaraf fynes, att fodervdlingen wid Yfminne werkat 
gedt och fördelaftigt bland allmogen. 
| På fjenböften emottogoé 8 fädar artificella gödning 
antten; men andningen anlände ja jent,”) att någon gödning 
ej funde fre, dels I anfeende för blåfig mwåderlek, dels wa jer 
den redan frujen od) möbetådt; men förfta paslande mwärdag 
ifall gödning werkftällas, od) derefter lemnas uppgift på bland 
ningsförbållanden, areal, jordmån oc för hwilfa mwärter iom 
begödslas. 

Mminne den 20 Januari 1974. 


3. FI. Sandftedt. 


(Bil. F.) 
Kort fammandrag af flöjdlärarens werkfamhet 1873. 


Wid Afwa Landtbruksffola börjades en kurd i torgmateri 
den 16 Dec. 1872 och fortgit vafbrutet till den 12 April 1373 
då den afflutades med uppmwisning i Lule gila ftad.  Beföktes 
ar 21 lärjungar, till det mefta fulwärta fartar, af hwilfa 
gjordes atffilliga arbeten, fajom foffor, Mmwil:, firif, dame, 
jalös, gung= och barnuftolar; papperås, barnmwagus-, bärs, mats, 
pirat m. fl. forgar m. m. m. m., af fådan beftaffenhet att 
de lätteligen funde uthärda en jemförelje ned mwilta fabriks 
arbeten jom beljt. : i 2 

FI HDjebyn började furjen den 1 Maj och fortgit til 
den 30 Juni 1573.  Bejöttes of 16 lärjungar, de flefta må 
och) desja mycet vjemt; de fifta dagarne i Juni jatnade jag 
ofta alla lärjungarna, bwadan jag anjag det omöjligt att fort 
jätta. En och annan gjorde do nöjatktiga framfteg.  Battas 
blott håg att på egen hand fortjätta oc) öfa Emuffaper oc 
färdighet. Ä N s 

I Suli bejökfte$ närmafte byarua för att uppmuntra till 
fifftodling, och böllvs för detta Ändamal fanumantråden med 


+) Ajiändningen fedde i September, Då orden ide hurde wara fruten, 


ide en8 & Aminne. Sekret. amn 


36 


byamännen i Trundön, Nowift, Hakandsön, Silforé och (CI 
byn. På anmodan ar Sulpektor Nyftröm i Piteå befökte 
Fällforjen och utiåägs lämplig plats för amläggande af anftalt 


för flådning af larrom. MNagon fådan blef doc, af för mi 
otanda fal, ej antagd. Sörflag mwädtes att förmå Bön 
MAunenwart, Cifforå och Elfsbyn att 


em anftalt för tlädning af tarrom uppförd 


Den 26 Ott. fik tallelje fil TIvrundön, der byamännen 


dementunt byggde anftalt för tHådning of fitrom. Den 7 


Nov. lenmades dem mnderwisning I jättet att befrukta och 


nedlägga romnen. 
Srån Tallträff ingid veqvifttion om biträde dels för an 


läggning of fiffodlingsanftalter, dels oc nagra råd angående 


jordbruk, doc förjent att da hinna uträtta nagvt wåjendtligt 
Pite och Öjebyn den 17 Januari 1874. 


RN. Boudén. 


(Bil. 5.) 


Till Norrbottens läns tung. Hushållningsfällftap. 

(En forglig erfarenbet har mwifat, att antalet af lärlingar 
mid de flefta Norrländfta landtbruföffolorna under de fenarc 
aren på ett betänkligt jätt aftagit. En ffola, den wid Dpe 


utt Jomtlands län, har för närmwarande ingen lärjunge famt 
Holorna wid Nordmwit i IMWefter-Norrlandds län och) mid Afwa 
to Morebottens lån vytterit få lärlingar. COndaft Yttertafle 
landtbrutsftola i WBefterbottns lån bar det fulla, föreffrifna 
antalet lärlingar, för narwarande af något mognare alder, 
då deremot annard, famwäl mid filtnänmmdå, fom mid de öfriga 
Rorclåndffa landtbruföffolorna, lärlingarne ofta warit mydet 
unmbderariga, jälom af 15, 16 och 17 ärvs alder, till följd bwaraf 
de efter wid ffolvrna genomgången lärokurs octja uttvädt i 
allmänna lifvet mindre mogna än önffligt warit. 

Många fanmwerkydre omftändigheter hafwa motverkat 
desta Molvré utwedling od) gagnelighet för iordbrutet; oc) då 


antingen anlägga an 
ftalter bwar för fig, eller och alla gemenfamt, dod utan att 
mu lodas minga tillvädligt antal deltagare för att i är tomma 
till ftand. Dot hyjes det bepp, aft på ett eller ounat fått 
fa lorfiffet efter bela Pite elf ordnadt och i förening dermed 


flertalet af dem uu iynes hafwa att befara att i brift på 

lärjungar ide funna fortjätta med fin mwertambet, ia har 

Sung. Candtbruks-Afademiens Förwaltnings SKomité, jom det 
enligt Sung. Brefwet den 12 Januari 1849 åligger att när 

malt under Chefen för Kuna. Civil-Departementet bandbhafiwa 
öfverinfeendet od) fontrollen onwver fandtbrufölärvwerfen, här 

med melat till Husbållning tällffapet hemit Ha, bwilta atgärder 
Såällffapet fan anje böra mwidtagad, antingen för att få ffolan 
innen länet ja fälld. att den fan uppfylla fitt ändamål och 
blifwa fåfom fig rederbör beföft af ett lå ftort antal till 
megna ar fonme lärjungar, Jem, enligt un Dy reg nm ntet 
för de lägre landtbrutfsftolorna i rifet at den 27 Mars: 1563 
anled att, med det till ffolan lemnade ftatsanflag, wid den 
famma böra mottagads vd underwijas; eller oc om de för 
bemålda ändamal anmijade ftatömedlen ffulle funna på annat 
lämpligare fött för till: duleendet af länets jordbruf amvändas. 
Särffildt anhåller Kumitén, att Sällffapet behagade taga i 
öpeerwågande, hurvida det ffulle wara lämpligt BOR 
eller flere af de norra länen förenade fig om en landtbrufö 
ffola, wid bwilfen unge mån, jom det önffade, från de län, 
till Dwilfa ffolan hörde, unde få undevwisning, fjamt om, i 
jädant fall, en del of de till landtbrufäft otorna nu af ftats 
medel utgaende ärsanflagen med mera fördel ffulle Nav SS 
mwändas antingen fåjom bidrag till aflöning åt af Hus båll: 
ningsjällffapen för de färffilda länen anftallda, Re 
underwifare uti jordbruk och Si tiel, m. m., eller på 

nat för länets efonomi gagneligt fått. 

2 AR anbäller att ESällftapet måtte, ja Jenni 
afgifva utlåtande rörande förbemålda migtiga angelägen 


Stodholm den 21 Rvvember 13873 


s Ii Fönvaltninas-Stomités 
På Kungl. Landtbeuts=Rtademiens Förwaltnings-Stoni 
J wågnar: 


Carl G. Mörner. 


I. Arebenins 


il. 55.) 
Wicjerikomiténs yttrande. 


Till Norrbottens läng Sung. Hushållningsfällftap! 

Sedan Kungl. Hushallningsjällffapet beflutat ute or 
fomité "med uppdrag att granfta bolagsreglorna för IMWefter- 
bottens Mejeriaftiebolag om de wore lämpliga för Norrbotten, 
lamt afgifva förflag till bolagsreglor för ott Mejeriakticbolag 
åfwen t detta län”, få underteduade, utjedde fomiterade, här- 
medelft afgifwa följande uttäfande od) förflag i berörde af 
feende: 

Beträffande lämpligbeten f 
ordning, fom för Wefterbottens Mejeriaktiebolag år gällande, 
tvefa tomiterade ide att uttala den äfigt att jagde bulagö- 
ordning wore fullt tillämplig vd) tillfylleftgörande Äfven i 
IMorrbotten, om ett Mejeriaktiebolag härftådes fon fonmna att 
bildas. Men härmed ffär den Iragan, huvimvida tidpunkten 
för mårmwarande fan anjeå wara inne aft med fördel funna 
bilda ett fådent Mejeriaktiebolag i Norrbotten, i ja nära jams 
manbang, att fomiterade ide funna underlåta att widröra 
denfanuma, om fadant och ma gå utöhver deras uppdrag enligt 
de ordalydelje. För att mwima någon ledning för bedöm- 
nmandet af denna fråga ba fomiterade förffaffat fig underrät- 
q till vevifionSbevätteljen 
5 räfenffaper od) fövrwalt- 
ar för bwiltet revifion hittils 
and annat, att utgifterue ide 


ör Norrbotten af den bolags 


teljer från ätffilliga ball jamt tillgån 
öfwer Wefterbottens Mejeriaktiebolag 
ning för år 1872, det enda 

bunmat fåe. Håraf inhemtas bl 
obetydligt öpverftigit infomfterne I 


! i h a att förluften under året 
utförts med ide mindre ån 2,716 vdv 99 öre; od) om och an- 


tagas fan, att ett fördelaktigare förbållande hädanefter frall 
inträffa då de iwårigbeter, Dwarmed en jådan vörelje under 
förfta aret of de tillwaro haft att fimpa, faunotift alltmera 
öfverwinnas, omfoftnaderna förminffas famt tilverbningens 
ftorlet od) wårde möjligen öfas, jå funna fomiterade icfe under- 
trycfa den tanten, att desja fiffror äro föga gynlamma för att 
nu funna med hopp om Iramgång ifrågalätta bildandet af ett 
Mejeriaktiebolag bärftädes, ja önffligt det än wore att bäruti 
erbatla ett medel för boffapsffötjelns och mejerihandteringens 
höjande inom länet. Men defto [förre ffäl jyned derföre wara 
aft, utan att förtröttas, framgå på den wåg, fom bittills är 
betrådd och löfa befrämja ändamalet genom premier, om oc 
förhöjda, för inrättande of färffilda mindre mejerier od) genom 


39 


anlag till mejerinnors bildande och Afa. ROT 
hänvid fäkerligen ide mwara utan FAS, OM Rn KR 
gängliga för att befofta rejor för mejerinnvr, b Me N RN 
wäl hos enffilda perjoner jom till MIn bya Sn Ei 
fänuedonm om mjölfbushällning och fmörberedning NS SE 
längre tids wiftande på itället, junt d rigenonr | ON EM 
bereda fältet för mejertbandteringens ytterligare oh SS 
wmware fig mid färffilda friftående mejerier FR kr SR Jr 
jammanförde under förwaltning ar ett aktieds ag. lara 
förta beföf af Herr Löjtnanten ECederborgb, Jom Se vän 
jommar bereddes några tratter af län HS i; I Ipren 
ha warit utan fruft: på flere UEten RS NS oe ; SN 
mwigtiga angelägenheten, men detta intresje 20 RASER 
if t ide ) efter ventaf undertvydas a 
jane Det. ite RU Twdktre ; noq förtjenfter od) bergar 
fortjynta föreftällningen, att man bar 0 h att de 
jig godt ända, utan att behöfwa på bälta 1 Fedog 
idugårdens aftaftning. | ] N 0 
ere  Llierabe fjalunda, genom betta 
från deras mera begränjade uppdrag, uttalat a för 
våttandet af ett Mejeriaktiebolag här i läne TG 
närwarande hafva IC ne se SVT SAG 
5 dereme e bör v Ör i au 
RG Se föta Vcceda fältet a befrämja OJAN LCErae 
1 född ående utvectling, till def en mera lämplig DING 
ut a eta fpridd öfwertygelje och fännedom om de Ira 
aln af em ordnad mjölfhusballning rige Son 
8, fi ninge männare mognad för Af | 
ENE ät snöiligalt Dela åtgärder till ändamslets IA 
É t SSR ee > 
Sjweraå fomiterade till andra Ener för dt Se juvialtia 
eller att ”afgifwa förflag till bulagsregli v SER bilbador 
bol äfven i detta län”; och da Eu IuErdoe, UGuta och 
on 2 STAS FVefterbottens Mejeriafticbolag fullt tillär 2 SEN 
Kinde ökande i fall ett dylitt bolag bärftädes tan SR 
AM Ha få fomiterade upptaga fagde a een 
fit förflag jamt deraf bårjemte Sorg - En a 
Slutligen få fommiterade, (ER ante EA 
fia interdle Då I a 1 af mwarans gedbet, öfver 
fögen sg blev ol file och mjölt af olifa flag och 
? opgift & mwigten af grad ) RN Tf rå 
REG slita ae af Deras förwaring. Sr ade it 
svan "plifrit vd SO sr inger LET 
Or Ingeniören NRuwntb mid Nu mwifö n ee fr on fait KG 
beten lärer ja NaN dan pe emedan manga 
förlitlig mätare af de godhet « | 


40 


omftändigheter, fäfjom mjölkens olika temperatur, bädning 
med matten eller nyjöl m, m. i ftörre eller nundre rad Uppe 
Itälla mwanffligheter, Dwitfa ännu ide fummat undanrödjas, få 
jyned doc jom man af desfa prof ffulle funna hemta en inga- 
binda förfajtlig ledning wid bedömandet af warand beffaffenhet 


Luleå i Januari 1874. 


28. v. Rehanfen. 
3. E€ Nyftröm L. Ruutb. FH. & Bergftröm, 


Uppgift på gråddans och mjölkens wigt i Luleå, Rutwir 
i April år 1873.- 


fanna halfjur eller fyrlig 2 a 3 dygns ganumal grädda . . 6 

d:o fur 6a7 do Ho 26 10 
0 do, under den fiftämnde, något mjöltblandad . . . 6 
0 fört dygnsganimal grädda 6 
0 föt grädda, blandad med 6 
o 6 
0 


d: 
d: 
d: 
bd:o  nymjölfad mjött 

d:o  ffummad för Mjölk 
d:o do fur d:o 


1 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
Fö 


(Bil. I.) 


Mid upprättandet af midfogade tabell äro månaderna 
Ottober, November och December af ett föregående är fame 
manförda med Sanuari, Februari, Mars och April månader 
af löpande året oc) tilljamman uppförda jajom aret8 minter- 
månader, entcdan temperaturen under bela denna tid antag: 
ligen imverfar på wärtligheten under den efterföljande jom- 
maren; Dmwareniot månaderna Maj, Juni, Juli, Augufti och 
September, eller den egentliga mwärttiden, äro upptagne fom 
Aret$ jommarmänader. 

Af tabellen inhemtas: 
att medeltemperaturen för alla 10 åren warit: för winteru 

— 6,531 grader, för jommaren + 10,801 och för hela 
aret + 0O,S414 qrad.; 


/ 


cv Aen 186. 


Ynftend medeltemperatur för unrje månad wid Ouleå ftad, enligt dagliga objervationer HH. 6 f.n, 2 och 10 cm aren 1864 t.o.m. 1873. 


(Celfii termometerfecala.) 


JAG Binvnter:månuader. | Sommar: eller Bärtmånader 


401 


Oftober Novanber December 4 Fannari Februari. Mars | April Maj Fun Juli Auqufti September 75 : 
I 


' JE 14 
11865. 538) 50) 
n ) 


| 2 ; s | öd å = då i 
= EN ; - 
- fn] qi pg 
u I 
S | 
| 1868 11819! 6 36 gl 1 9M 
a sal | 
1869. + OA Fd t SS 3 | É MIXA 9, 
| 
| 1870. ; - CA 
SEE es na a ig | 
”å j ; rö 
I 
Medium] 7 
' ag H3,818 |— rades) 
10 är. 


») Medeliemperaturen ar rälnad siter 1573 


e. P. Bergman. 


41 
att neck fermperaniren för wintern warit bögft 1369, od) tägft 
865; i i 


att medeltemperaturen 
lägft 1867; 

att medeltemperaturen för hela året w 
lägit 1867; 

att medelteomperaturen för Maj 
högft 1868, od) lägft 1867; 

att högffta mwärmen under de 10 åren war radande den I SVuli 
3 od) 9 Aug. 1870 + 27 grad.; 

att fallafte dagen war den 24 Januari 1868 med — 40 grad 
Widare fynes of tabellen under hvita dagar högfta och 

tlägfta gradtalet i bwarje månad objerverats. 


för fommarn warit högft 1570, od 
arit bögft 1870, oc 


manad  (fåningstiden) mar 


Följande utdrag of tabellen utmwifar under Mvilfa är 
medeltemperaturen mwarit högre eler lägre än de 10 åren: 
medeltemperatur, hmarwid bofftafwen bh. betyder högre och) I. 
lägre än 10-års-medeltemperaturen. 

— 

WBinter« | Sommar- 


Hela året. 
månader. månader ES 


Gillenas Arsberätteljer.” 


Från Pite frads Gille. 


(Qt hr Telegraftommisfarien L. ÅA. Ningius.) 


1:o.  SFordbruket. Höfförden war öfwer allt Yymnig od) 
omwanligt rik. De jom tidigt bergade qyunades af gudt berg: 
ningSmwåder, hwaremot jednare på höften mindre qvunjamt 
mwåder inträffade, fom förhvårade den fednare höbergningen 
od) äfven t nagon mån ffadade grödan 

GSädesbergningen förfiggid gementigen under ganfta mip- 
aynnfamma waderlefsförhällanden hwarigenom den annars all- 
männeligen goda och macra grödan mer eller mindre ffadades. 

Potatisgrödan mwijade fig allmänneligen till qvantiteten 
god, men till qvaliteten underhaltig, enär den allmänt befans 
angripen af den |. £ potatisfjuton, fom framträdt dels iom 
torr dels fom blötrvöta. En my potatisfort eller den 4. £ 
Amerifanffa NRojenpotatifenr, fom från Landtbrufsakademiens 
experimentalfält blifwit mig tilljänd har jag odlat under åren 
1572 od) 1873. Denna potatisfort har of många blifvit 
bögeligen prifad för tidighet, vit bördigbet och godhet, andra 
bahwa wisferligen erfänt de tvänne förftnämnda egenffaper 
men förflarat den mindre gvd od) på fin höjd tjenlig till bo- 
ffapsfoder; omedlertid fimrer man wid närmare aftgifwande 
od) efterfrågan att denna potatisfort allmänt bevömnmes äfven 
för godbet der den odlats på jand eller lätt jord. Mwaremot 
den ide tillerfändts något pris fajom god matpotati$ der den 
edlats på ftyf lera eller dylifa jordarter, def tidighet od) bör: 


+=) Anmärkning: Från Lule ftads, Haparanda ftads och Iicder- 
Torne fodeus, famt från Ofwer-Lule, Carl Guftafs, Armwidsjanrs, Enon- 
tes, Iudajerwi, Todmodtd od) Gcltvara fodnar? Gillon hafva års 
berätielfer ide ingått. 


44 


digbet prijas emedlertid öfwerensftämmande af alla. Potatis- 
forten belt ny i ESmwerige jäldes i mwårad i Stodholm till fått 
potatis till pris af I rdr fannan och af andra till 3 öre ögat, 
men forde fommande wår fomma att häljas billigare. Min 
erfarenbet om denjamma är följande: den är tidigare än Någon 
bittills här på orten odlad petatisjort, oc) wäl bebandlad är 
den fullt matnyttig 5 a 6 wedtor efter den blifwit lagd, fför- 
darne hafiwa under de tvänne år jag odlat denua potatisjort 
blifvit mydet rifa och imaten bar Wwarit den ypperfta, tjyn 
unerbet fedan den förmarats nägon tid in på wintren, da den 
wilat fig vift mjölig; utjeondet på den vå potatijen, jom är 
mwacdfert rojenröd, förwandtas ded genom fofningen od) den 
mwardert refenvöda färgen förbyteå fill en ful grå- eller bla: 
Pvart, fom wisierligen ej jyns jä alldeles aptitlig men jom 
dec i intet affeende mwerfar menligt på jmafen. Måhända bar 
detta potatifens mindre madra utjeende efter fofning i HÅJON 
man förwillat omdömet och bidragit till att den af en och 
Annan anljetts mindre god för bordet. Jag har funnit denna 
potatis i alla affeenden utmärtt, od för wåra nerra orter 
öfwerträffas den belt läfert of ingen bittills fånd potatis 
varietet, hwadan goda ffäl wore att fa den allmänt fönd och 
odlad i länet. Hos mig odladed den på mydet lätt med fin 
fand rift blandad lera. 

2:0. Ladugården och boffapsffötfeln: Häftantalet har 
betydligt öfats oc) häftarne lynad till någon del tränga bort 
nötboffapen efter bidraga till att boffapsjtammen hod en och 
nan mönjfas, för att gifwa rum för de tillfonme fparr= och 
bjelfdragande djuren. Höpriferna, ftrart efter berguingen upp: 
gående Hill 50 öre pr 20 ffålp., ftego i anjeende Hill det ökade 
bältantalet jnart till 75 öre och bafiwa redan hållit fig mid 
detta Mjölkpriferna fom wija tendens till Itigqning års nu 
33 a 35 öre pr fonna. 

30. Skogshandteringen: Denna bar tagit eu förfärlig 
fart, är GE en fromrullande avin, fom botar förftöra allt i 
de nårbet och fanffe märft den allmänna moralen, fom jynes 
ner och mer wifa borts för denna förfärliga framfart.  Atker- 
brufet fämpar för jitt If med detta förf 'vadliga onda, jom 
bortröfmar den arbetskraft det ja wäl behöfwer och lemmar 
afrarne vbrutade eller mwanffötta; der de ffötas ffer detta med 
förluft tillfölje af de öfwer all rejon uppjagade arbetöpriferna. 
Höjfördarne bortföras till ffogarne för att der uppfudrag, od) 
der ftadnar inprodufktif gödfeln efter menniftor och dragare. 
Borta ärv fåledeg härigenom armarne lem ffola bearbeta jur- 
den och gödfeln fom borde atfwa mujt at jorden. e 


nvingar alla fådane att ligga i 
bättre tider. 


45 


40. Binöringar: Det öfverhandtagande ffogsrajeriet 
were bwilande för att afmwatkta 


Sparfaombetsinrättningar och ffolwäfendet: 9 


5 


MNvrrbottens läns fparbant ärv under gret injatte omkring 
80,000 rdr och uttagne 24415 dr. 


Solfffolorna äro två, en för qvsjar, en för flidor, ingens 


dera emettager barn för förfta underwisningen och ingen fmå 


ola finnes, briften härpå gör fig bögft fännbart förnummen, 
Pe de te fan bade wilja RSA 
för fine barns underwisning hafwa myctet ftora Itvärigheter 
att fämpa emet för att åt fine barn få den fövfta UIrDORL IER 
ningen. — Lätt fan man föreftälla jig att när äftven den före 
mögnue bar att ftrida emot werkliga Väggen Sr NN 
jambhället få detta behof nagorlunda tillfvedsftälldt, då ftota 
för den fattige näftan vöfwerjtigliga hvårigheter finter Sör 
bållandet år näftan olidligt vd) fräfver att sfördröjligen 
bjelpas. I twänne föregående Arsberätteljer bar jag råpefa 
i förbållande. , i i 
för = gr teer SRA löner: Desia uppgå allmänneligen 
till 300 rdr för dräng i huSbundes fujt od) 60 a 100 för piga 
i dito. Stat för dräng Deräfuas motiwara ett penningewaärde 
af öfwer 300 rdr. 


Från Pite fotens Gille. 


(Af hr Ingeniören I. € Sandfivöm.) 


Pite fotens Hushållsgille, fom härmed meddelar jin ård- 


sevättelje får i fråmfta rummet mwördjammajt tada den bit: 
Hip odd fa af är, warande gilletå ordförande derr 
Ofwerfte-Löjtnauten och NRiddaren MW. von NRehanjen, MT 
bwilfen mu affagt fig ordförandeffapet,. för det nit od) före 
tjenftfulla fått bwarmed ban ordnat och ombeftyrt gillet8 ge 
lägenheter famt och i lynnerhet för de wärdefulla oc FR 
till gillets ftatiftiffa uppgifter, hwilfa under hans ordförande 
4 4 ” , . 
Da inde. NOR winter blef Pite rvifare än wanligt [anjopt 
med jnö och drygare än någon af de andra fomnumerna rot 
lånet. De 6 till 8 fot höga brifworna in i Maj Er 
förde minnet till 1867 AF owanligt Jena war och derpa I s 
iande mijmwärt; men drifwocna jmälte haftigt od) derun & 


emedan nö tädte marben tidigt böften 1872 fans ingen ce 
vbetydlig fäte. Sadden funde derföre ffe i wanlig i er 
början ap Juni. Då derpa följde om den wadrajte fom SÅ 
lr på länge baft, böaft aynmmam för wårttiabeten : KUNA oc 
mna ommwärlande vequffurar, jå att fandtnannen bade de v ft, 
förboppningar om en rit förd od) den Aldrige talade ov a 
qlerde Jentförelter med ryfdret 1809 då äfven allt vär Mr jr 

wära funde.  Förfta bvenne wedorua af berquingstiden or 

anven gynnianma, men fjordbynfärens armar woro allt fö 
In att under deuna tid medhuna mera af flotten SN n jE 
äns ffarvängar. Derpa följde regn och in längre eld 
SR rg rr RR bt FOO blef deraf 

ade vt Ret antagligt att cirfa 20 procent ; 
förlvradt af wärdet under torkningen, fö ( 
för | det ningen, fuvil af foder jom jad 
olaga 2 SR i uppfaquingen ph potatis nd 

i potatist An omwarbellt man pasjerade igenom byar 
spe i luften den med fwampånmnet följattliga 
SI | Ku Stalen affärs mwislerligen i tid på en 
dn i e MveT ny att denna förngtigbet ej war no 
- FE | qub tid werkftälld eller att frtjt potatis i förening 
RR rr förmaringörummen Innimanblandades, ja 
SSR : en enda gard jom ej har af torröta mer eller 
Iadad potatis. Mt goda fuktfria fällare uppgifveå 


det, bar förwmandlingen dod ej wid 
LOSE Tri gen ej mwidare utwedlat fig. De 
Ifadade potatifen, fom fatt fonmma fin och nötbotpen till 


Bode, uppflattas nunlt till 50 procent. 
us 8 Br lan, Är desta uppgifne procenttal wijar fig 
ie följagirs gt den ftatiftiffa tablaen lem härmed följer, 

SÖK rag 15 fornet, 

a förn DD 

a potatis 10 

Slandiäd och bafra v itet o d 
iF pod otalt. afra eburvu litet odtade baf 
- pve feå uttränga linet, ty detta är finnes få erems 
SA vå SR ND da deremot bampan blifwit mera allmän 
ör - j. SEE af 17,3 od) 20 qvadratftängers 
fö fning Je bemman efler gård, — bwilfa gifwit god 

s 
- fart arooffötfeln och [adugårdsprodukterna bafiwa under 
rlal ber fl [| aka för ffogsbandteringen, och) nötboffapens 
RE - pure och fatt jämre foder än förr, för att 
rar 9 battre foder åt de manga bäftar fom, utom 

S egna, fran andra orter blifmwit inföpta och fwilfa 


wa äfven gif- 


47 


för tröwarubhandteringen mwarit behöfliga. För famma behof 
eler matjädandet i ffogarne egentligen bafmwa äfwen fmwin- 
freaturens antal under Aret betydligt ökats. 

Binävingen: fiffe, tjärubränning, ffogsafwerkning m. m. 
Siwål fiffet jom tjärnubränningen bar umder året idfatå af 
färre antal perjoner än förr, emedan tråwaruhandteringen, 
tiwilfen  warit den meft lönande bland alla octen$ näringar, 
behöft alla de armar oc) frafter fom warit att tillgå. Aldrig 
hahwa beller ffogarne blifwit ja bhärdt ontitaode jom under 
detta År. Manga hemman, att ide jäga hela byar, wid flod 
delen och fujtlandet, hafiwa redan till den grad afwerfade ffogs- 
marker att dera mål fon funds wedbrand, till husbehof, men 
nätt om gärdjelwirke oc) alldelkå ide erforderligt hustimmer. 
— Om fiffet jerffildt, må lihväl nämnas att hår är i fråga 
bildandet af ett bolag för odting och fångft af lar. 

Husflöjden har ej eller, till följe at oftvannämnde för: 
hållande med ffogshandteringen, fått någon tid öfrig till fin 
utöfniug.  Dermed bar till oc) med gått ja längt att Slöjd- 
läraren Bonden, bwilfen ffullv på HOnshållningskillffapets be: 
toftnad meddela undevwisning i forgmateri, futl. Juni måjfte 
inftälla fin furå i brift på elever och Mmvilfa wäl ej fafnade 
intreåje för jafen, men tid 

Någon förbättring af åker och äng under året bar ej 
eriftevat, beldre förjämring, emedan, efter bwad förut är 
nämndt, ffogsröreljen dertill bindrat och de myodlingar fom 
tillfommit härledas nåftan uteflutande från fullgörandet aj 
odlingSbrift på frononybyggen för att funna ffattelöjas och 
derigenom erhålla fri afwerkningsrätt å ffogen. 

Att jordbrufaren haft värt reda fig under desia i öfrigt 
geda penningetider ma jynas af följande förr ide manliga, 
men un gångje oflöningar och priier på dagåwverkfen utan kolt, 
nemligen: för man, famwål under winter: fom iommarmåna: 
derna 2:50 a 3 rdr och på aderd till 4 a 5 rdr jamt deruts 
öfwer; häft och farl 5 a 10rdr om dagen och erempel finnes 
äfven på 15 oa 20 rdr, bår mid laftageplatjerna. Omwins- 
dagswerkena bafwa mindre böjt: oc) varierat emeflan 1 och 
2 rdr. Sjynnerbet drängar men åhven pigor bar mwarit ondt 
om att jå, och deras löner jemte fort och mer än mwanliga 
friheter bafwa varierat emellan 150 vd) 300 rdr för de förre 
oc) 50 till 100 rdr för de feduare. | 

En lotter: och ffördemaffin är af Herr DinretH på 
Lugnet införftrifven oc i jonnmar begagnad, famt jynes tills 
winna fig förtroende, 1 att defs antal troligen fonmer att 
ökad om och t något mer eler mindre förändrad fonftenttion. 


48 


Som det alltid blir af ftor migt att på billigajte od, 
bälta fått ffydda lädesgrödan under torbringen, må hår näm: 
nas eft entelt fått med anordnande af böfijor, Dwilfet under 
fiftlidue är blifwit begagnat i Byn oc) fom rätt wäl tyceg 
uppfylla fitt ändamål: att wäl och fäkert ffydda fäden emot 
regujtada vc tillita pajtynda torfningen. Anordningen är 
Jon följer: 

Yvge af wanlig rundlogeå höjd, med hvenne bottnar, är 
wånd med ena gafweln hvert mot födern vd) plaferad eljojt 
med fritt läge för folen. Ifran denna gahvel utgå bvenne 
mwanliga, cirfa 10 fot åtffilda, båfjor jenmubreda vd) paralela 
med logens tafås på bwilten, erforderligt förlängd lamt på 
böfjeftolparne, ett med logen gemenjamt wanligt tal hwilar. 
Detta är bela invåttningen, jom ej tager fig ila ut, och der: 
jemte i böjt wifat den praktijfa eqenffapen, att då grödan på 
Inejor och andra wanliga båpjor blifwit illa regnftadad, jä 
bar den uti desja Väbjor marit fullfomligt fadefri jamt for- 
tare fatt inladas. | 2 

Då det jätt jom begagnad på wisja hemmån, & ffilda 
trafter inom Norrbotten att ria grödan är ganffa dyrt och 
derjemte förenadt med åtftilliga olågenbeter, få torde ohwan:- 
nänmnde enfla oc billiga jätt” att anbringa häfjor böra före: 
dragas framför rior och fålunda mwara förtjent af uppmärf: 
hunmbet och tefommendation. 

Cfonomiffa ftällningen inom iodnen i affeende på pen: 
ningeftällningen är biwad man fan fäga utomordentligt god, 
emot bwad den förut mwarit od) har denfamma näftan ute- 
Nutande uppfommit igenom de gynnjamnma träfonjunkturerna. 
Sara är doc att desja tillgängar lifa vaftigt jom ffogen för- 


vinna och måhända ej Dradare återfomma än den i återwärt. 

Stommunifationerna. Med lands eller bäradswägarne 
inom fommunen blir nagorlunda mål beftäldt, då ändtligen, 
efter bwad fom är att boppaå, fifta wägfträdan efter föreningé- 
länfen emellan Avwidsjaurswägen od) ganla bäradåmwågen blir 
bryten och färdig. Med byamwågarne aterftår dod mydet att 
önffa både till brytning, dikning och) underball. 

Treune angbatar jysjeljättas inom ffärgården med bog: 
feringar, men ännu jafnad någon för regelbunden gedd: och 
perfontvafik, jom ded tydes funna blifwa både lönande vd) 
beböflig. IWWid den yttra ftörre fommunifationen återftår odfa 
mydet annu att önffa. Fy all erport bedrifhwes näftan ute- 
fMlutande af främmande fartyg Hwilka fapitaler och Ywitfen 
rörelfe ffulle ej fomma orten och landet till Jodo om den full- 
gjordes något Ia när af egna fartyg! 


49 


I afieende på ffolwäfendet må nämnas att de flefta 
bvarne inom jodnen nu bafwa ferffildt uppförda rvmliaa och 


HuIHåll. 


'w8 


20u8up 


7,800 


| | | 
Sh, | 
300 | 12 13,600 | 26,600 | ho | 800 


fiwit fåfom odlad jord uti desjiå mydet lindor finnas fom manliga 


lönerna ide enar fig. Nara - . 
Trädgårdsffötfeln befinner fig på famma ftändpunkt jom 
förr. Jnom denna gren af lar 
4 


ndtbrufet är Beterinärläkaren 


FSS nt 


Statiftifjf uppgift från Piteå foctens Önshållsgille jör är 1873. 


fr — — =... NM = - nns 
z I 2 O-dad egomidd omvänd til "> Hela utjädesbetoppa oj Etördebeloppet (utan utfödesafdrag) Untal wid år erbåtla 
3 E - = | TE 1 | | F Höfar 
= 3 all st <$ pd += 2 Rs z 
2 3 2 å 5 3 Ed = 2 ec od e 2 J = $ 
Sd la: lalf lille g äl 3 2158 fe l:alg 
ji SSE 3 å 213 Gö ; 
z = 35 Ad | 
2 2 2 - RE (I SR - - | 
Enanland Tunnor. Tunnor Cartner | 
| kr 
RA Gtördad 5 RA 4 [00 k 7.500 7200 
12 | 10,800 450 | 240 | 3,800 | 100 | 1,300 3,600 | 26,600 | ”Qton. | 13,000 | 54 | 640,000 | 1,400 | 140 | 12; 90140 


7 M 
173,506 | 1,220 [850 | 704,960 | 40 | 14,500 21.200 | 649220 


4 d 3 font manliga 
Ö Avli i i ifvit får i i deåj, ifter i . Kändt är lifwål att ungefär tre gånger fi mydet linder finnas font manlig 
Anmärkning. — (Efter upplysning af Herr Dfwerfte-Löjtrantar von Mehaujen lärer förut endaft den årliga defådda jorden blifwit fajom odlad jord uti desja uppgifter intagen ändt är Å t 


pra Akerjorben 


48 


Som det 


Mordes något ja n 


N alltid blir af ftor wigt att på billigaste och 
bäjta jätt ftydda lädesgrödan mer tol sa 
nad ett onfolt fätt moN anavhiesesa As 


törelfe fFulle ej fomma orten od) Tanbotvdjllt on PA) YMER 


är af egna fartyg! 


orfningen, må bår näm 
& Leer. . Hå 


E 


ill godo om den full- 


49 


3 afieende vå ffolmwäfendet må nämnas att de flefta 
byarne inom jofuen nu bafwa jerffildt uppförda rymliga oc) 
beqwåma ffolbus, Hwilfa äfven inuebålla rum för läraren, 

Om jordbruföpremiefonden fjafnad fännedom till fasta 
och frällning till följe af ej ännu alord redowisning. 

Sahyjingarnes frällming är för nävwarande oberoende 
ed) god, oc) deras antal är i ftarf tilhvärt utan att råda 
jordbrufaren bjelpjam band, tv den jednare förmår ej fylla 
de anfrråf i betalning, fom honom förutan prelterad. Den 
töja befolkningen har it wisja byar äfven ökats dermed att 
vaglingar bwarför fig legt fig piga oc på ja fätt formerat 
busbåll och bjunelag. — Afwen torde det bärtill nänmasd att 
giftermål od) bröllop ffe i ftor ffala. 


Från Neder-Lule fotens Gille. 


Aj hr Kyrkoherden I. A. Englund 


HA tragna göromål förhindrad från att afgifma en oms 
ftändigare berättelje rörande förhållandena inom MNeder-Lule 
Husballsgille, fer jag mig nödjatad att inom några få rader 


jammantränga det meddelande, jom mig åligger. 

Jag går fjaledes genaft till den wigtigajte punkten i detta 
meddelande eller redvgöreljen för ffördens beffaffenhet, af hwils 
fen wäljftändet och den efonomifta utwedlingen äro i få bög 
grad beroende. Afwen i är fan denna redvgörelje lemnag 
utan den ncdflåeude tanfen på fivikna förhoppningar oc) mer 
eller mindre allmän nöd. Med tadfambet til Honent, fom 
wärfen giver, får jag nämna, att octens bufwudläde, fornet, 
ginvit fullt medelmattig aftaftning, vågen nagot fämre i följd 
af briftande tochväder på höften, bafren, jom dvd litet odlas, 
god, potatis mindre än medelmattig, emedan den på flera 
Itällen warit angripen af torröta, famt att höfförden blifwit 
god, ehuru några jordbrufare, jom ide begaguat bhåäfjor, fått 
böet ftadadt af det ymniga regn, fom utmärfte ftörre delen 
af filtl. avs fommar. 

> Odlingen af lin och hampa befimier fig i tillbataffridande, 
af ocjaf att denna odling under nu warande Itegring af arbetös 
lönerna ide lönar fig. 

Trädgårdsffötfeln befinner fig på famma ftändpuntt jom 
förr. Inom denna gren af landtbrufet är VBeterinärläkaren 

4 


50 


SJacebjon den fom meft utmärkt fia aenom ffidlighet och d- 
liga rejultat af fina bemödanden. 

IRyedingar bafwa wisjerligen egt rum äfven det år 
denua bevättelje affer, men i mindre grad än mnder de förra 
aren. Mark, fom hunnat genaft upplöjas, har bår och d 
blifvit lagd under plog, men der uppbrufinting med bandfraft 
mwarit af nöden, der bafwva odlingsföretagen alldeles uteblifivit 
Orfaten härtill är att föfa i be höga dagSwerfslönerna el 
med andra ord den bejdöja ff gsjföflingen, till wars frutte 
börer äfven den, att den bindrar landet från att bära al 
den fvrutt det fan och bör Den font werkftält de ftörfta 
nycdlingar på jenare tider är Ajvittvingslandtmätaren Jumtb 
Lo Norhwvifl 

SF afieende på ladugårdsfrötjeln är förbällandet detjamma 
om föregaende ar.  Lifata, när fråga är om bäftafweln 
ESardes eger t desja hänjeenden ett, om än jakta framåt 
ridande vun 

Varfiffet har warit medelmåttigt i allmänhet, wid GÅdd: 
mwif qudt. I öfrigt torde fiftet hafwa warit nagorlunda. 

Stogsafwerkningen bar tagit jvnnerligen ftarf fart, iedan 
nan börjat bugga 4-tums jparrar. — För törelien mwmandrar nm 
ram bland ungjfogen till on omfattning, jom wädt befym 
mer bod flertalet af bef Ifntngen och ie minft ibland de mera 
tänfonde of allmogen. Men under det befymren höras uttala 
Ng, går vran fram fir breda mwåg, utan att hejdas af någen 
eftertante bv dem, fom jätta benne i gang. Man fäljer fina 
Hegsalfter utan att tänka på att i framtiden tat öfwer buf 
wudet oc nödigt bränsle fommer att jafnas. Stundens win 
ning bar gjort mången flegsegare blind för framtidens faror. 
Det bafiwa några warit hvunana ott upplåta fin ffog till 
Itöfling, af den i fiftl. års berättelie angifua vocjafen, att den 
i alla fall ffulle blipvit afiwerfad til winit för andra, ide ja 
mycdet derföre, att uu mera begreppet eganderätt, i fråga om 
ifog, är ett dödt b grepp, utan emedan egennyttan ffaffat fia 

en Jorglig öpwermigt öfver tlännvetet | ; | 

Hbemflöjdens ftåndpunft är den famma jom fiftl. år. 

Under Arets lopp bafiwva fvenne flotter- och lifa många 
teumpitidningsmaffiner blifvit införjfrifna. Ett [teg är fa 
ledes taget att nagot mer än förr bemta gagn of de mefa- 
nilfa bjelpmedel, fom mår nppfiuningörifa tid erbjuder den 
efonomijfa mwerfjambeten. 

Subyjesmåjendet tycfes bwarken gå tilldafa eler framåt. 
Under tidelörbållanden, Jom i fråmfta vummet åro gynnjamma 
för den föfa befolfningen fon nan ej mänta, att denna fall 


-—— 
” 


51 


finna fig bergad att fäfta fig mid jorden belft når denna del 

af fodfuenå imvånare under föregående fattigwärdölagftiftning 

want fig att lita på fommunen, då under wifmärtär oc) da 
liga fonjunfturer de egna tillgängarne tryta. gj 

3 anjeende till förutnänmde aynfamma beffaffenbet hv8 
tidsförhalandena borde det efonemiffa framåtffridandet mara 
betydligt, allva helft för inhyfeSmännen. Men desia fynas i 
allmänbet ide mydet tänfa på att andra tider fuma fomma 
med Helt andra konjunkturer. Större delen tåter ej de riktiga 
arbetsförtjeniterna blifwa till winft för framtiden. Den cfo- 
nomijta behållningen bliv i allmänhet ingen, men den mora 

liffa förluften fter. — MWanan att kfwa I bdvycfenffap och lätt- 
finne tilltager och när härda tider inträffa, fommer man 
fannelift att lifa obejwärad jom förr ropa på bjelp af fom- 
munen. — Beträffande jordbrufaren, har hans efonomijta 
ftällning i betydlig mån förbättrats, ändod tiderna för denna 
del af befolkningen wift ide warit få goda fom för inbyfin- 
garne, hwilfa lärt fig fätta få högt pris på fitt arbete och ja 
lågt på fitt framtida oberoende. — En tydlig följd af den i 
allmänbet goda penningtillgangen är, att fommunenr bumat 
betala fina feutder od) fåledeå de fommunala debetjedlarne 
fänfa fina flutfifror med on tredjedel, en förminffning i ut 
gifter, Dwilken är ia mydet mer att wärdera, fom den för 
näftan alla fonmunens medemmar är den enda. 

Daftadt fronobetjeningens  nitiffa bemödanden, fortfar 
lönfrögeriet att jprida omfring fig moralift elände och efonos 
mift. fada. Tilljättningen af en mängd brämmwinsfiffaler, 
bwarom  fiftl. år ordades, bar ide egt rum, i anieende till 
ben ordinarie åflagaremakteug briftande förtroende till befolf- 
ningens pålitlighet i de byar, der ifragarwarande fambällsanda 
tjynnerbet innaftlat fig. Hela planen Mwvilade på förutjätt- 
ningen af omutlig rättsfänsta och fträngt ordningåfume bod 
dem, bwilka ffulle emottaga uppdraget. Är förhållandet mwerte 
ligen jä, att miftroendet eger den grund, jom naturligtfwis 
nänmnde förutfättning då jaknade; Mvilar det moraliffa fattig: 
demsbewis man welat gifva mwisja byars befolkning, på werts 
liabetens grundwal, få wore förhållandet mycet forgligt. Det 
torde doct mara af nöden, ott man ide i denna fraga för 
baftar fig med fitt omdöme. Det är atminftone förlåtligt, 
om man, i ftället för att tvo det märjta, boppad det bäfta. 


Från Råne fotens Gille. 
Aj hr Iuipettor A. Sjöftert. 


MWäåren fom fent oc jorden mar ej lärdele tjenlig för 
jäddenus merkftällande, en allmän tonfe war rådande, det ett 
mifwärtär war att motie. . CM 

Wararbetet kunde ej börjag förr än förfta dagarne i 
Sunt månad, od) blef, till följe af den ftora foderbrijt jom 
da mar rådande, betydligt fördröjd, ja att man ej Rid af: 
fluta detfamma förr än i medio af nämnde månad. Der 
efter inträffade en warn och) wacter mwåderlef, och jämväl gräs 
Jona fåd antog baftigt em frodig wiärtlighet. k : 

MNätterna till den 2 oc) 3 Auqufti inträffade froft, jom 
på några ftällen ffadade potattöblaftern, men för öfrigt ej 
mwaällade någon ffada. 

NRågen bar på trådad od) gödstad jord lemnat 65 fubif- 
fot pv tunland, oc) def wigt är 44 ftälp. pr fub.-fot. 

Stornet har lenmat en järdeleg rif affaftning, man fan 
med fäferbet uppftatta affaftningen till 7:de a 3:de fornet, 
men till följe af den dåliga mwåderlef, fom under fförden war 
radande, blef mydet forn ffadadt, jå att dej wigt i allmän: 
bet ej öfmerftiger 34 ffålp. pr fub.-fot. 

Potäterna hafmwa gihvit qvd äring, men i medio af 
Augurti månad mijade fig på nägra ftällen att blaftern bör 
jade fwartna, en antydan det potatisfjufan war i annal- 
fande.  Wid upptagningen fyntes och en ed) annan potatis 
wara angripen, och fedan den blef nedlagd I de här brukliga 
mörEa oc) warma fällarne, började fjufan farkt utvecta jig, 
ma att på flera ftällen alla potåterua maft bäras ut i upp: 
lösningstillftånd. De fom haft fådane fällare, der dager och 
luft funnat inflävpag ha fått behålla fina potåter i det nar- 
mafte offadad. 

De näft föregående aren odlade allmogen inom gillet 
(lärdeleg i Preftbolm och Arrby byar) ej obetydligt med lin 
och hampa, bhwittet nu alldeles upphört. i 

böar fattningen bar blifvit vif, men det mydna requet 
bar förorjafat att on ftor del blifwit illa bergad, fårdeles 
myr= och härdwallshö, fom endaft med värigheter funnat 
bäfjasd. 

GStvlunderwisningen meddelas i en faft ffola i Ränbyn 
ar en ffidlig och nitift ffollårare jamt af en ambulaterifé 
och fer 1406 Imabarnsftolor. 

- En Irarbanf bar inrättatd inom aillet, bwilfen inrätt- 
ning bar muinit ganffa ftort förtroende. 


53 


gadugårdsffötjeln och mjölfhandteringen ha ide under 
gått någon förändring till det bättre. i 

Af busflöjd, fåjom fpånad, wåfnad och) dylift, ha de 
föregående aren warit i jomnt tilltagande, men luneå nu 
mwara på Atergående, och detta till följe af den rifa tillgång 
på penningar oc) den lätthet Dwarmed allmogen fan förs 
tjena dem. Den föredrager, att till beflädnad föpa af de 
mindre hållbara, nen mera lyjande fobrifstilhverfningarne, 
framför de tarfliga men ftarfa tyger jom i derag hem funna 
tillverkad för billigare pris. Det fynes nu fom alla glömt 
ären f. 0. m. 1863 t o m. 1867, men deremot ha i friftt 
minne det ingen bör förja för morgondagen. 

Några nyodlingar eler andra förbättringar på jords 
bruket bar till följe af de bögt uppdrifna arbetslönerna ej 
funnat widtagad, ty då en dagåwerfökarl fordrar 4 rdr od) 
devutöfwer pr dag, är det ej möjligt mwidtaga förre förbått- 
ringar på ett landtbruf; man gräfde då i anning ned fina 
penningar i jorden, utan vringafte utfigt att funna återfå dem. 


Från Neder-Kalir fotens Gille. 


Uj hr Grofhondlaren od) Riddaren D. Hummel.) 


Denna fommun, liffom bela wärt land, bar fått råfna 
ännu ett godt år till tvänne föregaende.  Gifwer detta ans 
ledning till glädje och tadjambhet, ftämmer det äfven finnet 
till allwar oc) eftertante. Mi bafiwa inga faftebref på lycdans 
bibehållande. Guru wi ffola beftå i fommande härda tider, 
blifwer ytterft bervende af det jätt, bwarpå wi begagnat 
medgängen. Men, från reflexioner till fafta. = Wintern ut- 
märkte fig i fin förra hälft genom mild temperatur och ringa 
mö.  Deraf gjorde fig mången förboppning om owanligt 
tidig mår; men under de Jednare mwintermånaderna fjönt 
termometern djupare ehuru aldrig lägre än till några och 
tretio grader, hwarjemte vymnigare med nå föll, ofta Mwirfz 
lande för formen, ja att elfwen ide frigjorde fig förrän den 
31 Maj; få dagar derefter öppnadeå Mjöfarten, och jorden 
blef mottaglig för utiäde. Detta påffyndadeå fedan till 
brodd od) mognad genom den gynnfammafte mwäderlef, i det 
mårme och regn onuverlade, hwilfet hade till påföljd att bäde 
hö och ipanmäl i allmänhet flagit rifligen till. Det förra blef 


4 


wisferligen vå fomliga ftålen ntindre mål bärgadt, emedan 
nan något uppffjutit Mättern och efterfjommaren war färdeleg 
frifoftig med nederbörd. I början af Augqufti inträffade en 
froftnatt, lydligtwis utan att göra ffada annorjtädes än der 
földen näftan årligen tenmar rår efter jig. 

Wid tröffning gifver fornet ungefär famma behållning 
om t fjel. Enligt andrag förmenande giver det något 
nundre I ffäppan nen mera I wigt än förlidet år. ; 

Råg har fom manligt kmnat god affaftning, men odlag 
annu blott alltför litet. ; 
| Grönfoderfförden af hafre har mwarit god. Pådriftvet of 
Jenimarens mwårme, bar detta Nädesflag till oc) med mognat 

Skörden af rotfrukter har warit viflig, ehuru potatis 
fjufan ide obetydligt minffat förråden. É 

Linodling är intet att tala om. 

CSmörproduktionen bar warit ganffa anfenlig och betin- 
gat I medelpris 12 rdr 50 pr 20 ftålpund. 

Mejerivörelfe bedrifwes fortfarande & Björkfors egens 
dum, dud endaft för tillverfning af jötmjöltoft. 

Larfiffet, jemfördt med fanagften närmaft föregående år 
fan uppjitattaså till medelmåttigt; fangften af fif oc) ftröm- 
ming har warit under medelmaättan, hwaremot löjfiffet bättre 
lönat mödan, j 

Sfäljagten har på wårfidan inbringat mindre än före 
gående är. På böftjidan deremot har förhållandet warit 
enumwäåndt. 

j CSkogsafwerkning, uteflutande i de öfre byarne, och 
Fen nRn hafwa ide intagit nagra nänmwärda proporz 
oner. 

I affeende a fättet för jordens brufande, bibehålla fia 
mejt de gamla Wanorna, ehuru en od) annan föregår med 
lofwärda föredömen till ett bättre. Sålunda har arvens 
datorn af Meder-Kalir paftorsboftälle A. G. Andersjon ans 
ftaffat fig. en Nättermaffin, biwarigenom myden tid och arbets 
fraft inbejparas. GSamme man älhvenjem herr foptenen och 
riddaren 3. Grape & Biövkys rr iftar ; 
i to Orape a Björknås jamt herr poftmäftaren & 
Hornetj a litt hemman i Rolfs by bafiwa octjå utfört för- 
tjonftjulla vdlingsföretag. Ehuru i mindre ffala än de 
Nänunde od) under inflytande af de höga dagsmwerföbetingen 
gfonftfotfötönerna lamt prisftegringen a alla lefuadöförnöden- 
beter, utvidga Jemwål de flefta öfriga jordbrufarne fin åker 
od) Ängömart, lynnerligaft der laga ffifte är fullbordadt. Det 
länga uppffofivet i höjtad, innan jorden filades vd) öfver: 
tädteå med jnö befrämjade i bög grad edlingsarbeten 


55 

Utdikfningarne ivom Jolfö by jamt Ä Björkjord äro får 
diga; wid filtnämnde egendom har redan ett tillfredåftällande 
velultat wijat fig. I Sangis och Kosjärw paga dylifa ar: 
beten. Alla desja företag, utom mid Björkfors hafva under 
lättats genom ftatsbidrag.  Länsagronomen Magnét har och 
under ivmmaren anlitats på åtjfilliga ftällen för myror ut- 
difning och fjöars jänkning till åftadfommande af öfad foder: 
tillgang. 

Husflöjden håller fig på jamma ftåndpuntkt. 

Till förfföning af wår mwadra elfftrand har herr gvvfg: 
bandlanden od) riddaren I. A. Bergman nedlagt ftora kolt 
nader på byggnader, trädgårds: och parfanlåggningar m. m 
å fin nära fyrfoftaden belägna egendom Grytnäd. Dylika 
företag förtjena ide minft framhållas, emedan genom dem 
bwarje för goda intvyd mottagligt finne wåces till beredande 
äfven för egen del, naturlighvis efter råd oc) lägenhet, af 
någon frörre fomfort i lifvet ån man gemenligen beftär fig. 
Den i föregående åröberättelfer omnämnda, af herr Bergman 
aulagda nya wägen från Iäsby til Björkfors och hwari- 
genom Wwinnes civfa 5 mils förkortning i jamfärdjfeln mellan 
veftidensftaden och de öfre finjfa focuarne, fan wisjerligen 
redan nu med hjuldon befaras, men torde i nåfta års bes 
rättelje Fiuna få anmälas föfom fullt färdig oc) öppen för 
trafiken. 


Ett bewis på den allmänna wälmågans ftigande lenmar 
wår fparbank, der under året hafiwa injattå ide mindre än 


« 25418 vdr och endaft uttagits 6,043 rdr och SO öre. Kvme 


nunen häftar ide längre t ftuld för undjättningåtån. Man 
måfte iannerligen förundra fig öfwer att de djupa fären efter 
1860-talet mibwärter få baftigt funnat låfad. — At är nu 
få utjemnadt, att till od) med ärren blifvit ojynliga. Men 
äfven hår nödgag man göra den forgliga erfarenheten, att 
en baftig wälmåga ide framtallar en ftörre Iedlighet, utan 
mnarare def motjatts. — Genom gältgihveriet$ förflyttande 
fran Näsby till fyrfoftaden och erhållande af laglig utffänt- 
ningörätt på fiftnämnde ftälle bar wisjerligen, beljt efter af- 
bysning af en bop i fyrfoftugor inflyttadt Löft folk, lönne 
frögertet i fjelfwa fyrfoftaden i det närmafte blifmwit utvotadt; 
men i flera byar bar det uppflagit fina fördertliga näften 
oc) devifrån fprided giftet bland både äldre od) — bmwad 
wärre är — yngre. Kommunalftyretfen bar dock föft dämpa 
detta onda, genom tilllättande af flera ordningåmån att 


mata öfver lagens efterlefnad. 


56 


. ÅA Töreford har uhvedlats en liflig affårswerffambet. 
Angiäg är derftådes redan färdigbygd, medan masugn o 
roftugn befinna jig under uppförande. Sennmwäål är mid Töre- 
forå inrättad en tredje Eladjend ftats-telegrafftation. 

i oj CUibafenöen bejörje8 af 1 faft, 2 ambulatoriffa oc) 8 
måffolor. 

Barnhemmet har fortfarande 16 qvinliga ffyddölingar, 
bwarförutom 6 elever mid anftalten åtnjuta enffild under 
mwisning 

Fottigmwården är fördelad på diftrikter och uttarera8 der 
till 9,000 rdr i jnanmäål och fontanter. 

5 diftriftmogafinet finnes on bejparing af 5,000 fubif- 
fot utjådeskorn och i famma nmagafin ar jordbrufspremie- 
fonden omfring 2,000 fubitfot, waraf inga premier under 
aret utdelats. 

Ingen fariot har hemjöft fommunen, utan fan det all: 
månna belfotillftandet lägag hafiwa warit godt. 


Från Öftwer-Kalir fotens Gille. 


UU br Kyrkoherden K. 3. Ehwvall 


Bland de jer på hwarandra följande goda är, bwaröfiwver 


och ngillet batt att glädja fig, bar intet i ymnigbhet öfwergatt 
det nys tilländalupna. Jordbeukaren har lett bade aker och 
ag mwaljtignade med viflig gröda, bwilfen och med Enappt 
nämnvärda undantag hann blifiva wäl inbergad. Endalt 
I ett par jmärre byar hade man (ätit öfwerrajfa lig af det 
thållande böltregn, jomt i de fydligare belägna focfnarna ja 
långe fördröjde Ifrafädens införande i Iadorna. Denna längs 
wariga nederbörd, fom, (if en wärflod, författe Jryndor od) 
etfångar flere alnar under watten, förderfwade mydet af det 
tU lader införda höet och än mer at det i ftadar och bäfjor 
förwarade, biwilfet till ide ringa mängd bortfördeg ar floden. 
Soderbriften, denna näftan bwarje war aterfommande, vwäl- 
fonma gåft, torde derföre äfven i år wara att emotje "om och 
ide flådd en få bifter ffepnad, fom mid Jitt Dejöt näftlidna 
war. Torne foderrika elfdal, bwilfen alltid tilljörene warit 
en bjelpfålla, torde laljom jådan för detta år hafiwa utfinat 
all den fund det förmåleg, att höjtfloden äfven der anftält 
Ifora härjningar Det är alltia, vaftadt Hfördens ynunigbhet 
dte utan be fymmer, jom mi emotie den fonmmande WåÅren. 


Lr 


Smwil bwad brufningsjätt fom jordbrutsredffaper be- 
träffar, bar man bär ännu ej anfett fig böra waga förjötet 
att anvila från det gamla bepröfivade, bwilket och onefligen 
bar den negativa fördelen, att det ide fordrar nagon jynnerlig 
tanfeantträngning, ide tager i anpraf öfad intelligens, ide 
sacnom att wända hågen till modernäringen borttager tid och 

tuft och Erafter för det vörliga  tifvet i fogar, på forwågar 
jamt andra tillfälliga förtjenfter, iom « bjuda en lätt före 
mwärfivad penning, på bwitfen man da ide behöfwer mara ja 
negråfnad med att para.  Stullv den goda tiden åter för 
bytas till härda år, jå bar man alltid den utvägen att upp: 
taga undjättningslån, anlita omtänfjammare och derför lyck 
ligare lottade mednenniffors bjelpfambet, bwilfen man fram: 
lodar genom att höja veflagan öfwer qråstig, oförmållad 
bungerSnöd, oc) då gåfwor vitligt inftrömma, lefwer man i 
alädje od gamman, förgåtande den dag, jom gått od) obe 
fymrad om den dag, fom fommer. 

Man ffulle göra denna ortens befolfning orätt, om man 
beffyllde den för att taga liftwet tunat, för ja midt man ide 
med detta uttryd identifierar begreppet af omtånfjombet och 
ett fjanuvetågrant och förnuftigt amvändande af tid och till- 
aangar.  MNjugghet är ide heller bod denfanuma ett förher- 
ffande drag, utan hellre en wi fritoftighet, bwilfens bjups 
gaende rötter man har att föfa delå uti det af alder i det 
allmänna folfmedwetandet grundade föreftållningsfättet, fom 
gjort det till en dygd, att "ide mwara ia noga”, dela i naturlig 
gvdmodighet, jom gör det till on plåga att ffärpa eftertanken 
od) grundligt ofwerwåga, om en jaf ide fule funna göras 
bättre på ett annat fått, än förfådren brufade. Med mi: 
trvende mötes och derför alt nvtt, emedan det idr är gam 
malt od) eger wanans häfd. 

Afwen med affeende på fattigwärdsmwåfendet gör fig detta 
betvatteljefätt gällande. IF de gamla och nötta hjuljpåren 
glider änn fjafta och warligt den tunga fattigwårdsdiligen- 
hen, fom för imewarande år inrymmer 24 retbjon med till: 
jammand 7,483 underbållsdagar, bwarförutom för tillfälliga 
bidrag förffottäwis uttarerats 1,000 rdt, ett belopp, fom utan 
twifwel blir otilrädligt, då för jamma ändamål under de 
föregående åren atgått mellan 1,600 od) 1,900 rdr rmt, och 
ingen anledning finnes för den förmodan, att pretentionerna 
på underftöd ffola minffas til följe af ärSwärtens ymnigbet 
ed) goda arbetsförtjenfter. Ett enda exempel ibland många 
ma anföras för att belyja denna paradorelogi. — Under näft- 
förflutna mweda har en närboende inbyjesqwinna 2:ne gånger 


äs 


infunnit fig bod mig och beflagat, att Hou were ftadd I den 
ytterfta nöd. Henne$ man bar under fenumaren baft färdigt 
arbete wid Törefors bruk emot en aflöning of 3 rdr pr dag 
oc) arbetar der fortfarande. Af fora fulhvurna och arbetsföra 
jöner äro atminftone me i den fräålning att äfven de borde 
tunna bidraga till medrens underhåll. Vf hems 2? döttrar 
är den ena 14, den andra 12 är, den fiftnämnda mudet för 
faren I bettlande och, HF alla andra, fullkomligt obehvärad af 
Stonal. förerdningen d. 9 Juni 1871. Hennes t lådan ytterlig 
uöd ftadda moder har nytiqvn åter beföft mia och begårt att 
få läna tröffmaffin oc) håftar för att aftröffa fin Årsgröda 
De futjatjer, iom af det omförmålda framgå, torde wara 
obehöfligt att angifiwa. 

I mer än ett bänjeende börjar här dot wmwifa fig gry 
ningen till en bättre dag. Med en enighet, jom hedrar 
Ofwer-Kalix bemmansegare få mydet mer, jom den öfwergic 
alla förbeppningar, fattades t fonmumatftänuma den 31 fiftl. 
Augujti det beflut, att den emellan kyrkur och preftgården, 
tätt intill folfffolan belägna brämvinsfrogen med den 31 Des 
cember ffulle upphöra, Dwarjemte till hämmande of lönnfrö- 
geviet flere perjoner utfåges, hus bilfa man trodde fia hamna 
förutjatta une för ordning oc) fedlighet, och för Dwilfa man 
hos Stongl. Maj:ts Betollningshafwande i länet fött od) er 
ballit bemyndigande att utföra detta mwärf. j 

Sör ungefar fyra är tillbafa öppnades här fråga vm ett 
handelsaktiebolag — eller fonfwmtionsförening.  Svm fragan 
da war en mybet bärftådes, mwädte den föga uppmärkjombet 
Det har behöfts flere Ars öfad, i eqentligafte mening dyrköpt 
erfavenbet, innan man lärt fig inje behöfligbeten och nyttan 
af en Jadan förening företrädeswis på denna och. — Fntresjet 
för denna fak har nu mwafnat få allmänt och traftigt, ott före: 
taget Ean anies betruggadt, och det lider intet bvifiwel att det: 


hanna, om det förftandigt bedrvifwes, ffall för denna foten 
blifwa af ftor efonomift betydelje fanffe ite minft tja måtto, 
att den åmur i fin linda liggande frågan om invättandet af 
en folfbant, härigenom tättare fan tomma fill ubwvedling. 


- i +) 


fd 2 a ODER af denna berättelje är intagen i Sefreterarens berättelfe 
De od) 2 


Från Öftver-Torne fotens Gille. 
(Aj hr Dispouenten A. Miller.) 


1:o. Under höften 1572 mar wåderlefen blid och juö föll 
på ofeujen maart. Samma wåderkt fortfor till början af är 
1ST3, utom en oc) anuan dag I jtutet af December då földen 
uppgid till 10 a 15 grader. Efter fifltnämnde tid blof mäder- 
Iefen ommwerlande emellan föld vd) nöfall; förft t futet af 
Maj blef marten bar. Omkring den 5 oc 6 Juni började 
åferfaningen od) den 18 i jamma månad war detta arbete 
för det mejta afflutadt. Från början af fäningstiden har en 
oc) annan gång regn fallit, duf mer jpariamt, Pwarjemte 
luften mwarit warm, hwitet allt warit för vegetationen wäl 
görande. Ehuru fommaren fent anfom blef grödan ti all- 
mänbet öfwer medelutåttan. Den i början af böbergningen 
intväffade requiga wåderlefen hade mentig imverfan på foder 
wärternas inbergaude. I futet of Auqufti inträffade ett lang: 
mwarigt reqn, jom förorjafade ett jwårt wattenflöde i bådar 
od) elfwar, ja få vårt att höftadar och böbäfjor, fynnecligaft 
på bolmängarne i Torne elf till en del öhverhvämmades vd 
deraf fed betydlig ffada.  Stornet, octen$ hufwudjäde, bar 
gifmwit Öste, ragen 10:e od) potatijen 14:de fornet.  Ofriga 
lädesflag odlad tfe här till den betydenbet att det lönar mödan 
deras affoftning angifwa. 

2:0. Padugårdsjfötfeln bedrifwe$ med famma omforg och 
pariambhet jom förr.  Finffa allmogen lägger winning om 
att jamla mör från fina ndugårdar.  Smörpriferna hafwa 
mwarit mycet höga. Under wintern betaltes i allmänhet 11 rdr 
pr 20 ffålp. och på höften för januma gqvantum 12 a 13 rdr. 

3:00. Hufwudjakligafte binäringar beltå af larfifte i Torne 
eff, tjärubrämting och Jågtimmerafwerkning; timret fvereras 
till de inom gillet i gång warande 2me fagwerk, Smwanitein 
od) Ekfors, anglägarnue wid fufter famt Björkfors fägwert. 
Sufomften af larfilfet har mwarit något högre än förra året, 
vwarförutom prifet ä lar öfverftigtit fiftnämnde är med minft 3. 

4:0. Owad busflöjden angår ja är förhållandet alldeles 
lifa med förra aret. 

50. Till följe of pågående laga fifte inom gillet hafiwa 
inga anmärfingsmwärda förbättringar t jordbrufet egt rum 
under året, ej bellev hafwa nägra nya afdimningar företagits, 
men deremot bar bearbetningen & de förut påbörjade blifvit 
fortjatta. Några mya vedffaper, förutom fafallade janmgå 
maffiner, fom af flere t orten tillwverfas, hafva ide inom 
Gillet blifmwit införda. 


60 


6:0. Mågra perjoner jom utmärkt fig i afjeonrde ä jord 
bruf eller Nöjd har jag nu ide att anginva. 

To. Sednare årens guvda ffördar bafiwa förjatt befolt- 
ningen uti ett allmänt wälftand och minrffat fatttyvårdstungan. 
De böga tjärupviferna ed) rikliga tillgången på inbringande 
arbetsförtjenfter bafwa äfven härtill i wåfendtlig mon bidragit 

Son jag i förra årets berätteljer angqifmit finnes bär en 
jparbant wars röreliefapital uppgår till omfring 40,000 rdr 

S:e. Ragra wågar bafiwa ide blifvit anlagda under året. 

9:0. Med foltffolewifendet är förhållandet enahanda, jom 
under föregående ar. 

10:0. Sordbrufspremiefonden utgör I fapital 67S fub.-fot 
La finor; nagra premier bafwa under året ej utdelats. 

11:0. Löja befolkningen är talrik och torde med de böga 
daglöner jom ww betalad berga fig mer än mål 

12:0. På for och häftar bar prifet under året ftigit med 
minft '/, emot föregående år. i 


Från Pajala fotens Gille. 


Aj hr Brukspatron E. I. Solberg.) 


5 anfeende till den blida höften jom fortfor till November 
månads flut med ommwerlande rean och fluttligen ftort inöfall, 
bibehöll marken fig ofrufen i fynnerbet myrorna med få uns 
dantag under beta mwintern, bwilfet hindrade földen att djupare 
Infrånga i jorden. Denna omftåndigbet anjägs framkalla en 
tidig och ynmig gråswärt, hwilfet oc ffedde denna jemmar. 
Under wintecmånaderne föll wid temmeliaen läg temperatur 
mycen fnö, Dwilfen genom ofta återfommande Yrwäder, dels 
ökades och dels jammanpadades till en faft. masa och fås 
ledes mydet hindrade od) fördyrade de mwanliga ffogskörslorna; 
maren blef oc längwarig och fall, hwarunder de tlefta förslor 
mwerkftäldes ja långt den fmåra foderbriften det medgaf; jol- 
frrålarne förmådde föga werka & de ftora fnömasforna i brift 
på mildare temperatur om nätterna, bieadan frön ännu i 
medium på Maj låg 5 a 6 qvarter djup a flera ftällen. Ut- 
taterna för en tidig fådd, fom ä denna oct är en bhufwudjat, 
wore fälvdes mörka, men till följe af ett baftigt ombyte i 
mwåbderlefen, förmandlades fnön inom få dagar till ftora watten- 
masfor, fom mältrade åfiwver alla mwattendrag, och botade med 


61 


jin mwåldjamma framfart att göra ffada, iom dec funde före 
fonnuad. MWirkesutdrifningen orter bädarne, fom 1 lagt watten 
är wår, lydfades un owantigt bra. Till följe dels af war: 
mare mwäderlef, oc) dels deraf, att liten fåla inträngti jorden 
genom ftort inöfall & ofrujen mark, blef det möjligt att baitiat 
fillveda akferjorden för mårjädden, bwadan denna började all- 
månt den 30 Maj vd) flutade omfring den 6 och 8 Juni 
IJäderlekfen war efter jåuigstiden ferdeteå gunnjan för mert- 
ligheten, i det att requ oc) wårme onuwerlade, undantagande 
nägra mweckor, jem det war ftarf torka i förening med warme, 
jom dot mildrade$ mycdet genom den mwälgörande morgonz 
daggen. Natten mot den 30 och 31 Juli inträffade frojt, 
jom doc ej hade nägen menlig imverfan a vegetationen i alls 
mänbhet, med undantag af nagra få ftällen Ter arödan war 
vmfullflagen. — Mugquitt månad, fom är den egentliga frejt: 
perioden, war ferdeles gynufam för grödans inbergande och 
någon wår froft inträffade ite under tiden grödan war ojturen. 
Spanmälsaftaftningen är till qvaliteten god, men qvantiteten 
får man ice antaga till mer än medelmåttig. 

Höfförden bar jäwål & myror jom härdwallsängar warit 
qifwvande fjamt i allmänhet blifvit wäl inbergad. Den under 
Dttober oc) Rovember rådande längwariga nederbörden bar 
doc betydligt ffadat det foder fom mwarit förwaradt i ”ftactar” 
(båfjor). j 

Foderwärter och votfrufter. Af deja fednare är det 
potatis fom odlas ganffa allmänt, ehuru endaft till husbehoft. 
Störde häraf har ide warit järdeleå gifwande, af den orjaf 
att froften, fom föll emellan d. 30 oc) 31 Juli, hvcdde bladen 
a potatisfålen oc) & flera ftällen äfven ftjelfarne i dejamma, 
bwiltfet ffadade wärten. Af fodermwårter amvändes endalt ti- 
motej blandadt med ortens frö, Bwilfet framkallat en baftig 
återmwärt oc) qod aftaftning. l 

Ladugardsftötfeln och ladugårdsprodufter. Utfodringen 
at forna ffer med mycden omforg och på beftämda tider, med 
uppfof af fodret Dlandadt med löf, da det är wagare och af 
janne beffaffenhet, bwaremot mwallhö och halm SUakA torrt. 
Smörberedningen har a manga ftållen undergått wäjendtlig 
förändring, ja ott det beredes ett utmärft imör. Till följe 
häraf betalad mid bemmet 11. a 12 rdr pr 20 fråtp. Fem 
lispund mör från Dwarje fo beräknas funna fäljas under året, 
utöfwer det fom åtgår fill finffa bondens bushall; Under 
detta År bar dvd fmörproduktionen warit mindre, i anfeende 
till den allmänna federbrift, iom blef mot förmodan fännbar; 
redan från Februari månads början minffaded utfodringen och 


62 


längre fram på mwåren måfte den nedjättas till hälften mot 
det manliga och äfven dernnder. Följderna bäraf wijade fig 
jnart då ingen nämnvärd mjölfaffaftning erhölls på halfwa 
jomnmaren. 

Binöringar, fiffe, tjärbränning, ifogsafwerfFning m. im. 
Biförtjeniter äro att tillga af alla lag, falom pottajffe= och 
tjärbränning, transporter of mör, fött, mjöl och falt, fram 
od) åter inom orten, till det orimliga prifet af 1: 75 a 2 rdr 
pe mil för 50 lisp:$ la; defutom förmes timmerbygge och 
wirkesnutdrifning genom wattendragen, varvid aflöningen 
uppgatt från 1: 75 a 2 vdr, jon den förut wartt, till 3 rdr 
pv 12 tfimmarå arbetstid. Det är jerdbrufet fom wid jädaut 
förballande får lida och erfarenbeten bar wifat, om och jordz 
bentet wore på det utmärttoafte fått wäl ordnadt, fan det cj 
bära desja utgifter. Tjenftefolfetå aflöning är ej mindre. 
200 rdr i arlig lön betalad till on till fina frafter od) för- 
måga ganjfa medelmåttig dräng famt 80 till 100 rdr åt on 
piga, och detta vaktadr jpörjes daglig brift på arbetsfolk. 
Bland fiffen är larfiffet det förnåmfta; fängften fan beräknas 
lifa med föregående är. Plundvingsförjöket mot afwvelslaren, 
eller den jfadliga i. FE ”tjuftringen”, bar dem böft ej Njtats 
Ijom tillförene, t anjeende till det böga wattenftändet i eljwen, 
da filfen är föyggare och ej låter NH lätt fånga fig. — Tjär 
tillwerfningen bar med affeende å prisförhöjningen tilltagit 
under aret; falunda bar denna focfen tillverfadt och till Ha: 
paranda nedfört 4,000 tunnor tjära, fom betingadt ett pris i 
medeltal af 17 rdr pr funna; fåledes en infomft af 6S,000 rdr 
pa dena artikel, bwaraf förta delen förhvtner I faffebannan. 
Stkogsafwerkningen bejtär endalt af fullmoget eler öpvermoget 
lagtimmer, ty en del deraf har tagit ffada. Sparbygge före- 
fonmmer ide. Till följe af årliga geda förtjenfter har den 
efonomifta Ifällmingen bland folfet blifvit märkbart förbättrad 
och fule wara det ämnr mera, om ej fyr och wållefnad till 
tagit i fanuna nån. ; 

—— Husflöjden Denna näringsgren har änma ide wunnit 
önffad framgaäng inom gillet, oc) motiverna dertill torde wara 
Hera. Någon proktift man, Jem tillhandagår med upplysnin= 
gar, funnes ide. Finffa allmeaen bar heller ide den företag= 
lambet, jom fordras för utförande af ett wadert flöjdalfter; 
Ipinurodar och möbler förfärdigag, men motfwarar ide den 
erterfragan fom förnes. 

 Forbättringar & åfer oM äng. Större cdlingsföretag 
bafwa ide. blifwit utförda, och torde anledning dertill wara 
att afvittring oc) fifte pagar. Sörbättringar i Aferjorden bar 


63 


ej förefonumit eller andra fädesflag införda, Ajom råg och 
hafra ete., vaktadt någen lörande arffoftning ej erbålles å Den 
jord fom under fefel blifwit bejädd med ett och jamnia jädes- 
lag. Behofwet af återjordens afdifning börjar alltmera inics 
oc) bar & flera ftällen nya diten blifwit upptagna och gamla 
renfade. Af Aferbrutföredffap, my fort, amvändes ingen annan 
än rullbarf och en forts janingsmaftin Jon är t orten gjord 
efter finff modell, hiwitfen berönume iäjom ändamalsenlig. 
Owad linodingen beträffar, jå bar den ide wunnit närmare 
utfträdning än bwvad förra Årsberätteljen angifar 

Blaud perjoner jom utmärkt fig för odlingsflit oc indu: 
ftrtella företag, må nämnas benden Fohbau IJobansjen For 
i Jorrbois, bwilten och för denua fin wertjanibet under aret 
erhållit Stungl. Patriotifta fällftapetså betöningsmedalj.  Lika- 
fedes har förre hammarjmeden IN. P. MWitftvöm och pigan 
Brita Helena Minawift wid Kengis bruk blifwit hedrade med 
jamma jalljfaps belöningsmedalj för längwarig od) trogen tjenit. 

Folfffolorna. Ordinarie lärare är wid föfta ffolan i 
Pajala anftäld. bwilfen ffola mwarit i werfjambet under Aret, 
lifajom 2me barnitolor då ipridda ftällen Å 

Fattigwårdstungan bar wisferligen efter 6 Avå goda 
ffördar nedgatt, men ej till det belopp man haft Mål fordra, 
med affeeute & de goda förtjenfter, jom frått den arbetåföra 
pertonalen till buds. 


Från Arjeplogs fotens Gille. 


Aj hr Kyrkoherden P. TH. BWinuberg 


1:o. VWöderlek och fförd. På en kal winter, bwars 
föld äfven fortfor få, att ännu wid April månads flut bär: 
ftådes war fullt förföre, vd) då under förra hälften af Maj 
äfven ämm i Arjeplog mar ganffa fyligt wåder och mycen 
nö qmvarliggande, få funde mwårarbetet ide börja förrän den 
26 Maj, Nwvarefter fornfädden mwidtog den 29 Maj och potatiö- 
jättningen den 31 i famnia månad. De förfta fornaren wi 
jade fia på torrländta åkrar den 25 Juli. Stvrnfförden, jom 
före fin afmejning fynteå temmeligen mader, började den 22 
Augqujti och flutade den 29 i jamma månad. Men emedan 
det under förra hälften af September war en regnig wåderlek, 
jä finge fornjnäforna en dålig torfa Dwarföre de af witjfan 
grånade i månadens medio malte intagas under taf jädane de 
word of fruttan för änun mera regn. 


64 

Storuet fan lihväl, öfwer bufwud taget, fågag bafiva 
gifwit en medelmåttig frörd eller 5:te fornet. 

Potatis. — Affaffningen deraf är ocffa medelmåttig jäjom 
berätnad ungefär till IO:de fornet, emedan def upptaqnin 
började den 12 och Mutade den 15 September, utan någon 
nämndwvird froftnatt. | 

2:00. Weträffande ladugårdsffötfeln, it har ingen för 
ändemng homat förmårfas Dh emedan mydet i häfjor upp 
lagdt hö i September och Iedan under jenböften ffadades af 
den fertfarande reantaa måderleken är winterutfi dringen 
dalig, till följe bwaraf ladugårdarne lemma få ringa affaftning 
att ganffa få boer bafiwa fjmör til afaln. Dot war hö 
bergningen af alla fort tlatter till fin qvantitet medelmåttig 

Sw. Binävingar. Fiffet förjämras alltmer, dels genom 
en ubejdad jujtring under de mörfa böftgqwällarne, bwarigenom 
alla fiffrerter både ffadas och Hämnas bort Jamt ffrämmas 
att Hy till djupen, och dels genom fagtinmerflottningen om 
mwaren ar den mydua bart, fom fimnar på jjöbotten od) hin= 
drar fiffen ifran att finna jin föda. Nadfiffet under ijen 
mwinterfiden är dod ännu nagorlunda fönande. 

Tjärubränning idkas i obetydlig grad i dema längt från 
affättuingsplats belägna ort : 

Skogsafwerkningen bedvifwes i ftörre ffala än förr, 
bwarigenom åt yngre mån beredeå tillfälle till gud arbets: 
förrjenft, men odfjå böjas drvänglönerna för aret I januna mån 
till ett bär förut owanligt belopp, a att fattigare husbönder 
börja få ganffa fwårt för att funna fega at lig behöfliga 
tjenare. 

40. Nörande fommunifationer, få äro mu både af Kungl. 
Maj:t och Riksdagen medel bewiljade för en blifwande winter 
wig öfwer fjellet till Saltdalns joden i Norge, oc) är denna 
wägplanering redan anbefald, att 1874 års jommar taaa fin 
början. Med Pite och ESkellefte wexlag poft bwarje weda 

d:0. Beträffande folfffolewöfendet, inbyfingarnas ftåll- 
ning, lappbefolfuingens befinuande, bhela loduens utfäde od) 
förd för är i medeltal, jamt ledens ärliga freaturSutfodring, 


4 bar ingen järdeleg förändring ftedt fedan förlidet år. 


Norrbottens läns Stungl. Hushållnings- 
jälljffaps WMeatritel är IN74. 


Ordförande: 


DA MBWidmark, Land: böfding, N. IB. och S. Do 


Bice Ordförande: 


3. AA. Englund, Kyrkoherde. 


Sekreterare och GSfattmäftare: 
Ang. Cajanus, Telegraftommisjaric 


Förmwaltnings-utffottet: 


Ordföranden. 

Vice Ordföranden. 

Sekreteraren 

Sacobjon, I. D., Vänsdjurläkare. 

Sundftröm, DD. I, vice Konjul och Handlande 
Grape, $. I., I d. Sapten, MN. S. 2. 
Brandt, EC. I., Guldjmed. 


Suppleanter: 
Shvugh, R., Sapten, t. f. Diftrittscdef, R. 
Holm, VB., Yärowerfsadjuntt. 


Sabtin, I., Läromertåadjuntt. 
FARA 3 jfr re ESbhough, R., Kapten, R. M. D. 
Hnshäållnings=gillen. Shairp, Norman MW. Disponent. 
Sundftröm, M., Handlande 
ESundftröm, +. I., Hnmudlande, v Stunul. 
Sundftröm, NR. P., Handlande od Sjöfapten 
Lule ftad. Sundberg, D. D., Handlanude 
Tengftedt, C., Tullförwattare. 
Ordförande: Thulin, Ö. T., Fängeljedirektör 
jan s NA Tryjén, A., Berqmäjtare. 
Björkman, A., Med. Doktor. | Trylen, 3, i É 
| | ” UWibman, Ö., Pänsnotarie, v. Häradsböfding 
Ledamöter: | IWBaldenftröm, A., v. Häradshöfding. 
Adde, A., Apotekare. | Aalden/tröm, Frith., Vandträntmäftare 
Amnéns, NR. C., Poftinipektor, MR. IM. D. rön, NR. Länsbokhållare. 
Amnéns, H., Landöfamrerare. Wennberg, D., Snqentör. 
Badman, C. I., Nektor. Widmark, H. A., Landshöfding, R. MW. och S 
Badteman, F., Handande | ; g . 3 Witftröm, I. A., Disponcnt 
Bergman, S. P., Landsböfding, Ofwerfte i armén, K. Ri D. b MWaåblander, &H., Lektor 
NSD, NAND. 
Berg, F. I, Skvgsinipeftör, R. MW. D. . 
Bergftröm, NR. EC, Handande. Pite ftad. 
Björnlund, P., Lektor. LL Ordf 5 
Brandt, I. €., Guldjued rdoforande: 
Cajanus, AA, Teleqvaffonmmisiarie. Ringius, L.A, Teleqraffommisiarie. 
] I eler q NI 
Dahl, D. 5., Löjtnant. / 
Enned, C. A., Jägqmäftare Ar c 
Sorbberg, B., Hundlande. (Cden, 'P. D., Mektor. 
Genberg, Y. A, Landsjekreterare. q Odin, 2. Löjtnant. 
Comenius, P., Handlande, v. SKtonful OR RES 
Hatzell, I. IMB., Iugeniör. Halansjon, Med. Doktor 
Grape, &. I. f. d. Kapten, I ED, Hakansjon, Lärowerköadjuntt. 
Haglund, D. B., Civilingeniör. Higaftröm, GS. Tulluppfyningsman. 
Helleday, Hj, Värvwerfsadjuntt. Yindforp, I., Kapten. 
Holm, D., å Cunditröm, A., Lärowerköadjunkt, R. I8 I 
Holm, B., i Nyman, S. E., Radman. 
Hub, I. MA, MNRädman. Rutbad, D., Borgmåftare. 
Stramer, DD. F., v. Häradshöfding. Ulander, L., LäromwerkSadjuntt. 
Candqwift, I. MA, Hamumäftare. Wallmark, L., Byggmäftare. 
undblad, A. R., Disponent. 
Cönnegren, A. MW, Lektor 
Nilsjon, L. GÖ, Haparanda ftad od Neder-Torne foten. 
Ityftröm, 3. €, Sörtte Landtmåtare och Afvittringö-ftyresman. g 
Palmgren, GC. v. Konful. Ordförande: 
Rydberg, C.A, Bankfamrer. Burman, 6. SC. Kvrkoberde. 


| 
; 
i 
i 


Ledamöter: 


6S 


sbaparanda. 


Mattila. 
Haparanda. 


IWojakala. 
Haparanda. 


Dijebyn. 


tillpite. 


Ledamöter: 

Bellman, (5. M., Telegqrafdivektör, 
MN. R. St. D. Sädje H. oc MW. OD. 

Burman, G. D., Teleqrafasjiftent. 

Boftröm, I. D, Handande. 

Sorberg, MN. P., sd 

Genberg, D., Provincialtäfare. 

Grape, L., Lårowertsadjunkt. 

Grape, Th. 

Lindftröm, I. I. 
vd) 25. D. 

Hertsman, MW, Handlande. 

Hoblnftröm, IJIör., Garfware. 

Strvek, A., Tullfövwaltare. 

Yindbh, I. IV., v. Konjul. 

Pipon, I, Rektor. 

Pipon, C., Inqeniör. 

Stenberg, 6. C., Håradshöfding, R. 

Strömberg, I, Färgerifabrikör. 

Törniten, A., Major, R. S. D. ä 

Utterftvöm, 6. A., Handtande och Hemmansegare 

Utterftröm, IV, ha 

Wallin, AA. F., Kronofogde och v. DHäradshöj 
bing, NR. WD. 

YWBeunerftröm, I, v. Storfjul och Handlande. 

Weftergren, C., Handlande. 

Widman, I. C., Jägmäftare. 

3adrisjon, Abr., Handlande. 

Sadyriston, A., Sf 

Hbrling, is 

Hitman, EC. I., Apotekare. 

Oftman, B., Handlande 


A Poftfommisjariv, MN. 


Pite foten. 


Ordförande: 
3. C., Sandftröm, Ingeniör. 


Ledamöter: 
Andersfon, Brynolf, Hemmansegare. 
Berglund, P. A., Nämndeman. 
Björkman, C., Hemmansegare. 


vöjtnant, 


Pitholm. 
Öijebyn. 


Städtjern. 
Vängquds. 
Hijebyn. 


IJefre. 
Hijebyn. 


Böhle. 
Dijebyn. 
Hortlar. 
Borgforb. 
Hortlar. 
Sjulsnås. 
Längquås. 
Hakfanson. 
villpite. 
Storfors. 
NRybyn. 
Mokbnis. 
Alter. 
Arnemarf. 
Böble. 
Dijebyn. 
Ha kfandön 
HDijebyn. 


Smwensbyn. 
Dijebyn. 
Hå kansön. 
NoMmäs. 
Dijebyn. 


Bonden, I, Slöjdlärare. 
Bädftröm, MA, Niksdagsman. 
Claufén, A., Haudtande. 

Glauién, 3 Sy 

Danielson, N. P., Skiftesgodeman. 
Danielsion, A., Hemmanseg are. 
Danielsjun, EC. D., Hemmansegare 
Degerman, C., Jäqmäftare. 
Degerman, I., Brukspatron 
Guiföjon, MN. MH, Hemmansegar 
Hedquwift, EC. A., Handlande. 
Hedquift, C. F., Hemmandegare 
Hellgren, Job., 7 
Hvrtlund, Ioh., RÄmndeman. 
Higgftröm, IN. T., Injvektor. 
Jonsjen, IJob., Henumanéegare 
Larsjon, 6. 3., Gc 

Larson, I. G, SS 
Lundberg, I. €E., cd 
Lunditröm, I. E., Skiftesgqvdeman 
Markftröm, EC. A., Handande. 
Marklund, G., Hemmansegare. 
Matton, Er., - 

Nyftröm, Injpektor. 

Pehrsjon, Job., Hemmansegare. 
Rheborg, Aug., Kapten. 
Rehaujen, WW. v., Dwerftelöjtnant, RS. DO. 


, AD 


Samnelsjou, I. P., Hemmansegare. 

Stjernberg, P. T., Doktor, Proft och Kyrko 
berde, £. MW. D 

Stjernberg, Hj., Auditör. 

Ström, NR. B., Major, NR. S. D. 

Ställ, Matts, Hemmansegare. 

ISalter, GC. L. von, FKronolånsman. 

IWiklund, I. IWB., Hemmansegare. 

Ohman, MR. A., he 

Hbhman, P. A., Kyrkomwård. 


NReder-Lule foten. 


Ordförande: 


Englund, I. A., Kyrioherde. 


0 


Ledamöter: 
Afwa. Aumqvift, Hemmansegare. 
Ojiaddut Andersjen, 3 Pp. Hemmansegare. 
ESundvour Vndersjen, I., Rämndenman. 
Andersfon, I AA, Hemmansegare. 
Ava Andersion, G. €., 
Andersjon, A., 
Anderson, A. P., 
Bergftröm, B. Fö 
Bergftröm, I SN 
Berg ftröm, SC. A:jn 
Boftröm, L. D. Häradshöfding, MN 
Boftröm RR, Inqeniör. 
Sunderbyn. — Brännftröm, P. Å., Ingentör. 
Gj:la Staden. Curtelius, I D., Krunof vgDe 
Eden, Ö., Konmmunifter. 
Afa Crdjon, I. €., Henumansegare 
Erston, Crit, 4 
Björsbyn. Grifsjon, &. F., Nämndeman. 
Uörsnasg. Englund, Lo P., He mmanscqare. 
(jla Staden. Englund, I, Brännmäftare 
WMWejftmarf. Crsjon, IM., 
Awa. Cnqvilt, 
Björsbyn Guqvilt, 3 
Ufa. Fabricius, Fo Nämndeman. 
Sabrictus, RN. P. Hennmanscgare. 
Fogelmart, « A., Direktör. 
Heditröm, RN Hemmansegare. 
SHedftröm, A., br 
(la Staden. Hjertftedt, SMG 
Ava. Holmgren, D., Rättare. 
Sunderbyn. Holm, Falnjunfare. 
Gultaföfrid. — Holf fröm, 6. 6. T., Inaeniör. 
Sunderbyn. Hollftröm, & | 
(G:la Staden. Helmjtröm, 6. IM. 
Ava. Siaföjon, Fj., £ 
(:la Staden. Jacoböfon, I. DS 
Bensbyn. Jacobson, NL 
Ah hvit. Johbansfon, Då 
Ö Jönöfon, Dr 
Afwa. Larsfon, P2. P., 
Börjelslandet. Cindgren Oljon, 
Sunderbyn Vindftröm, A. I, 
Giddwit vYindftröm, M., 


Rjörsbyn. 
Skmderbyn. 
Rutvik 

Gj:la Staden 


a 


Henmmansegare. 


(HON. 


Yöjtnant 

"tang egare. 
Yansdjurläfare. 

Ae numansegare. 


" 


"” 
Nämndeman 
e 5. Handlande 
Handlande. 
f Yr 


RN 


D. 


Antnäs. 
Abbvitk. 
Börjelslandet. 
Sunderbyn. 


Ahhvit. 
Björsbyn. 
6: a EStaden. 


slandet. 


Pehrsön. 


Sunderbyn 
RJuhvik 
Sandön. 


G:la Staden. 


Pebrsön 
Abbwik. 
Gjäddwit. 


G:la Staden. 


Pehrsön. 
Sunderbyn 


Boden 


Brobyn. 


Bodträfffork. 


Säjwalt. 
ESwartla. 
Heden. 
Boden. 


GSmwartbyn. 
Buddbyn. 
Smwartbjörs- 
byn. 
Mittjerf. 
Smwartli. 
Bredåker. 


Mäiltopée, Edv., Hemmansegare. 
MNilsjen, DL, 

MNilsjon, N., 

Juilsjvn, L., 

Nordwall, Sn 

Iiordjtröm, MR. P., 

Nordberg, I., Ingeniör 

NRyftröm, Garfware. 

-MNåNwvall, Nämndeman. 

Dlofslon, Olof. Hemmansegare. 
Dlofston, MN, 

Rutqwvift, DH. P., Handlande 
MNRuuth, ., Ingemör. 

Sandberg, I. I., Hemmansegare. 

Segergren, HA. MW, är 

Sjöberg, C., Sugeniör. 

Sundqwift, +. P., Hemmansegare. 
THuvdtjoll, I €., 

MWikftröm, 6. D., Gäftgifware 

MWifffröm, Fridolf, Herr. 

HObom, Hemmansegar:. 

HOblund, D., Ingemör. 


ÖOfwer-Lule focken. 


Ordförande: 
Meijer, I. F., Apotekare. 


NG 
Badnman, D. Rämndeman 
Bergman, 6. I. Kapten. 
BHergdabl, R., Häradsdomare. 
Bergquvift, A., Skogsuppjyningsman, 
Blomqvift, SV I., Hemmansegare. 
Boftröm, EC. I, Med. Duktor. 
Cdfalt, D. I., Garfmware. 
Ersjon, D., Tolfmwn 
Critsjon, &., NRanmdeman. 


Crsjon, Ia Hemmansegare. 
Sorkberg, I., - 

Grave, ro nA 

Hansjon, SN. I, Hemmansegare. 


72 


Harads 
DDden, 
ESmwartla. 
Boden 


Buddbyn 


Roden 
Uubyn, 
Heden 
Boden. 
Hvlmforj. 
Abiträff. 
Buden. 
Bredåker 
Heden. 
IJUbbyn 
MRittjerf 
MUSA 
Harads 


Smwartbjörs- 


bvun 
linbyn. 
Heden 
Buddbyn 
Wittjerf. 
Emwartbyn. 
Unbyn. 


Smwartbjörs- 
byn. 


Boden. 
Swartbyn, 
Wikbyn. 
LPjudan. 
PBuddbyn, 
Aminne. 
Boden. 


Statamart. 
sbelmferpg. 


Hallin, H. I, SHenimansegare 
Holmftröm, 5. P., Henumansegare. 
Hjortsberg, MW., Injpektor. 
Hällgren, I., Landtbandtande. 
SJobansjon, K. Sägwerksegare. 
Sebanston, MN., Tolfman 
IJobansfen, Rö (ma), Henunansegare 
IJobansjon, D. &., 

SJvbansion, A., 

Sönsfon, 

Yindgren, G., 

Yindaren, $., Injpektor 

Vindgren, 3., Henunansegare. 
Yindgren, N., Skollårare. 
Mattjon, IR P., Hemmansegare. 
Rilsjon, I. 
INilsjon, MM. YP., Zz 
Nordling, A., FTolfman. 
INRordjtröm, 3. HCNuuansegar 
NRordftröm, 3. E., Henunansegare 
NRordqvijt, 


Nordland, I., 
Norditröm, P., 
Nyberg, N. D., 
Nyberg, IFi., 
Nyberg, V., 
Olsion, H. hH., 


Disjon, MN., 


Dloföfon, 

DPettersion, 3. E&., Te 
DPettersjon, I P., Kyrkoward. 
Pettersjon, DD. På Henumansegare. 
Pettersjon, 6. MR, Inipettor 
Rutqwvift, I A., Hemmansegare. 
Sandjtedt, 3. 5, Direftör. 
Sbtönfeldt, So Semminifter. 
Stedfén, A. A., Kvurkoberde. 
Strandberg, MN. P., Handlande. 
Sundbaum, A., Gäftgifmare. 
Sundqvift, 6. ., Henumansegare. 
Eundftröm, C. I, Handande 


PBrobyn. 
Säpvalt. 
Ljusan 
ESmwartbyn 
Ruden 
ESmwarlbyn 
Emwartla. 
Brcdafker 
Roden 


RKanbyn 


Melderktein. 
Strömhund 
MNRanbyn: 
Preftbolm 
RÖ ble. 


Nyrkojtaden. 


NRyrkojtaden. 


Näsbyn. 
Styrkojftaden. 


Btterbyn. 


Räsbyn. 
Törefork. 
Mterbyn 
SKtyrkortaden 
Atvoken. 


Söderftröm, I., Hemmansegare 
Wallin, L., " 
Wilftröm, EC. MBW., LandtbanMare. 
dell vera, Ö., Snidare. 

Hhrman, 5. D., Stronoläånsman. 
Obrling, I. P., Hemman eaare 
Olterberg, L., Säågqmwerfåeaare 
Hjtröm, MN. P Hbenmansegare 
Oqnvijt, 6., Ingeniör 


Råne focen. 


Ordförande: 
Sjöjtedt, M., Landtbrukare. 


Ledamöter: 
Berghmark, C. D., Landöpftal. 
(Cdén, N., Komminister. 

Owen, E., Inipektor. 

MRHäånlund, C., Sägwerköegare. 
Salander, I., Handande 
Sundqvift, G., Henmmansegare. 
Stenberg, P., Inipeftor. 


NReder-Kalix focen. 


Ordförande: 
Hummel, D. Brufspatron, R 
Ledamöter: 

Anderson, A. G., Arrendator. 
Anderson, G., Tullförmwaltare 
Bergmark, I., Handande 
Bergbom, 6. L, Injpeftor. 
Bergman, M. P., Hemmansegare. 
Beraltröm, Carl Dlof, Hemmansegare. 
Bergftröm, Dlof, - 
Bergftröm, LC, Handlande. 
VBillow, E., Inipektor. 
Brattberg, Arel, Herr. 

Broms, G. C., Botkbållare. 
Burman, C., Sjöfapten. 


74 
Mterbyn 


Strafanis 
Sturtfojftaden 
Mttorbyn. 
MRisbyn 
Pålänae 


Björknås. 


Bädman, BW. D., Teleavaffemmisjarie. 
Bädftröm, MA, Hondlande. 

Bröms, MN. I, Fonjuntkare. 

Dablberg, D. P., Stollärare. 

Cfholm, P, Henmansegare 

Önablund, ID. Hemmansegare. 
Englund, MN. F., : 

Grape, I, Kapten, M. S. D. 


UMttermordjerk. Grape, SK. U., Inuipektor. 


Rjörkfnås. 


Svrkojtaden. 


Rolfs. 
Ryrfoftaden 


Nolfs. 
Styrkoftaden 
Stitnåd. 
Kyrkoftaden 
Ytterbyn 


Ojammelgard 


Nulfé. 
RNäsbyn 
Mterbyn. 
Rolfå. 
MNäsbyn. 
Kyrtoltaden. 


IJallen. 


Kyrkoftaden. 


Björkforjf 
MNvrckoitaden. 


Hazel, G. M., Kronolänsnman 
Hemribs, Gäftaifvare. 
Holmgren, Albert, Handlande. 
Hoelmaren, Unqut 
Horney, G., Poftmåjtare. 
Hågattröm, &. M., v. Koniul 
Jacebsjon, Jac, & mmansegare. 
Sant, 6: €E., Furtr. 

Siunberg, 3., Doktor. 

Lindaren, Sol Henmansegqare 
Yenum, IV. I vadstjvnare. 
Martin, Fr., Henunansegare. 
MNutberg, I., Hapten, MM. S. D. 
Nönnbad, I. P., Hemmansegare. 
Sjöding, C€. D., Handkunde. 
Sjöltröm, E., Henman SCA Are. 
Steulftröm, I. M., Apotekare. 
Stråtke, And, mansegare. 
Ström, D. 5H., Apotekare. 
Ström, IMB., NRotarie. 

Swanberg, NR. D., Handande. 
Swanberg, P. A., & 
Sälljtröm, 3. - 
Törnqwijt, Ad. Injpektor. 
Wallgren, A., NRepflagare. 


Wiklund, D., v. Stontraktsproft> V. MR. D. 


Aberg, MN. G., Sierdingsman. 
Aftröm, Fredrik, Hentmansegare. 
Oltman, F. G., Bokhållare. 


Öfwer-Kalir focken. 


Ordföraude: 
Fomall, &. 3. Kyrkoherde 


Bränna. 


Heden. 
Smwedjan. 
Gmwartbyn. 


MÖdupp. 
Bränna. 
MBJÄnNaAS. 
Gyljen 
Mikajerf. 
Iybyn. 
Stolmjerf. 
Bränna. 
Hultet. 
Jo. 
MWHänndasd. 


Bränna. 


Kuola. 
Lapptrajt. 
Starungt. 
SKudola. 
Karbuwaara. 
SKarungi. 


Korpikylå. 


Karosjoki. 
Porpifylä. 


Ledamöter: 
Björlingsjon, G.. Handlande. 
Bränmvall, Hemmansegare. 
Bränmvalt, MN. P., Henmmansegare. 
Ongftröm, L., 7 
(Eröjon, O., a 
Granffröm, 2, Nämndeman. 
Grunden, 6. 6., Sipwerkörrare. 
Hanston, NR. P., Hemmanseaar 
Hendrikston, Jacob, ; 
Krock, B., Injpektvr 
Larsjon, L., Henmansegare. 
Larsjon, Lars, in 
Yindbäd, Fredr., je 
Yundin, I. F., Handande. 
MNildjon, LL. $., Henmansegare. 
Rilsjon, NM. P., 

NRilsjon, MR. A., ij 
Sandman, A., Kronolänsman. 
Stenberg, IWV., Handtande. 


Carl Guftafs focten. 


Ordförande: 
Stjernberg, MW., Landtbrufare. 

Ledamöter: 
Anundi, I., SHemmansegare. 
Bergman, NRijto 3., Hemmansegare. 
SUG, SN, - 
NEAL NT . 
Hendriksfon, |. + 
Kynylå, GS 
Stenborg, A. E., Kyrkoherde. 
Strand, DD. Hemmandsegare. 
Tuobhea, 
WBålitofti, Pehr Nilsjon, Hemmansegare. 
Atja, P,, ”" 


fa 
& 
Ser 


Öfwer-Lorne foten. 


Ordförande: 
Wp, C., Handande. 


16 
Ledamöter: Arwidsjaurs focken. 


Matarengi. — Bergqdabt, C. M., Lanudsfiffal. 
k Grape, P. O., Komminifter. Ordförande: 
Sambinen; F. Grabielsjon, Hemmansegare. Skarin, 3., Sronolånsman. 
Pello Lindgren, MN, Handlade. 
Möller, A., Dispenent. Ledamöter: 
Nyman, P. A., ä Glvmmerträjft. Gngelmarf, $. G 


Matarengi. 
Cngelmart, Dåc., Infpektor. 


Niemis Utterjtröm, D., er 


WBWällimaa, I. P., Hemmansegare vappträft. Sielljtröm, C. MR, Paftor. 
Bofjele. Granberg, I. P., Stollärare. 
Gilommerträjt. Högberg, I. P., Stkollärare. 
Pajala focen. Sum, A. E., Handlande. 
Lindgren, C., a 
Badtjaur. Lingitröm, 6. E., Kronohemmansåbo. 


Ordförande: 
Stengis. Svbiberg, C. I, Brufspatron. 
Ledamöter: CEnoutefis focken. 


Jobopieti. Aro, G., I:sfon, Gäftgifmare. 
NRONJE Sal, (5. I, Handande. 6 sd Ordförande: Pi 
Muoniowaara. Forsftröm, B., p Sorsftröm, Frans, Kronolängman. 
Oederftröm, D. R., Jäqmäftare , 
. pm, I SR . ( FYRA 
Pajala. Casju, Hanston, Hemmanscgare. s N Ledamöter: z j 
i PMaunu. Grape, 3., Klodare od) Hemmansegare. 


Pajala, FI. HO:jon, ; 
Pajala, I, ; Smvrsomutta. Raattamaa, I., Kateket. 


Pellifa, +5., Gaftgifmare. a s 


Snellman, 5. C., Skollärare. 4 é 
Stenborg, L., Paftor. Iutasjärwi focken. 
Strandberg, I. €. C., Med. Doktor. ; ; 
Tengman, C., Handland, : Curtelius, I: D., Kyrkoherde. 


Socfmors focken. 


Ordförande: 
Ordförande: MRäftfe EFnivpektor 
WBinnberg, Th., Kyrkoherde. : MWäftfeldt, Inipektor. 


Arjeplogs focen. 


FIRE Ledamöter: 

Sn bag Ers 6 Berlin, M. T., Sateket. , 

) ureholm. Burman, De SKronoåbro. Noromwit. Bomvift, €. A., Fräljehemmandåbo. 
Längnas. Carlberg, F. U., Kyrkowärd. Pajerim. Critsjon, Er. DL, Nybvggare. 
Thorberg, Siellftvöm, B. T., Handlande. Forbman Eg Landtbrukare. 
Butt. Holmftröm, 3, Krouclänsman. Mannberg, D. I, Landtbrufare. 
NRadjund. Sundftröm, I., Nämndeman. ODwidjod. Mannberg, I. D., Klodare. 
BVatjanur YBalljtröm, 3., Rronohenunmanusabo Tjomotis. Nordlund, MN. 3., Nybyggare. 


TS 


IBuollerim. 


Mattisndden. 


Ullatis 


Hakka 


X 


Sandqvwift, I... Rybyggare. 
Ullenius, 5. &., f. d Kronolänsman. 
IMWefterlund, A., Kronolånsama. 


6. 
Wefterlund, I. E., Nybyggare. 


Gellitvara focten. 


Ordförande: 
Silfwerbrand, Tb., Kronolånsman. 


Ledamöter: 
Appelqwift, Stollårare. 
Engelmarf, Stkogsuppfyningsman. 
Candjtröm, E., Nybyggare. 
Pehrsjon, Nämndenvan. 
Stenborg, Paftor. 

Söderberg, Klodare 


Ajtröm, I. T., Tingåtolk. 


Styrcljen öfwer Ajua Pandtorutsjfola. 


Ordförande:  Landsböfdingen m. m. 35, KA. FMBidmark 
Sekreterare och Skattmäftare: Tel.-kfommi I: A. Cajanns 
Ledamöter: Fövwaltningsutffottet. 
v. Stonfulu P. Gowveniud. 
Landträntmäftaren F- MWaldenftröm 
Staptenen m. m. R. Sdhougb. 
Werksegaren A. MR. Cundbiad. 
föjtnanten C. FH. Espelund. 
Snfpeftörev: — Inqeniören P. A. Brånnftröm. 
Sörfte Landtmätaren I. EC. Nyftröm. 
Länsdjurläfaren I. D. Jar obfen. 
Suppleanter: Handlanden MN. CE. Bergftröm 
Kyrkoherden A. A. Stetjén. 
Handlanden F. Badteman. 


Sfolans föreftåndare: Har S. A. Sogelmart 


MNRorrbottens Vins 


Kungl. Hushållnings-Sillftaps 


Handlingar 


för 


1874—1875. 


Luleå, 1875. 
Aftiebogalets Iryderi 


Protokoll 


hållet wid Norrbottens läns Hus- 
hällningsfällffaps fammanträde & 
Landshöfdinge-Embetets fesfionsfal 
i Luleå den 28 Januari 1873. 


Närwarande: Sillffapetå Ordförande Herr Landshöfdingen 
och Riddaren 4. UA. Widmark, ov Ordföranden, Kyrto= 
berden I. A. Englund jamt Herrar Staptenen oc) Ridd. 
MN. Sdhvuah, Förjte Landtmätaren 3. &. Nyftröm, Dis- 
ponenten 3. A. MWikftröm, Mdjunkterue DM. och V. 
5. Holm, Komminifter KX Schönfeldt, Landsjekreteraren 
I. A. Genberg, Landskamreraren SH. Amnéud, Direktör 
S. A. Foqelmark, Ingeniören L. Ruuth, Kyrkoherden 
A. A. Stedjén, Injpettoren MW. Hj tsbreg, Jäqmå: 
ftaren C.A. Enneds, Handlanden MN. &. Bergftröm, 
Länsnotarien 6. Ullman, Gäftgifwaren NR. E. Hjertjtedt, 
Handlanden H.P. Rutgwift, Guldfmeden I. E. Brontt, 
Hemmansegarene MR. Enqwijt oc) N. IF. Bergftröm frön 
Björsbyn, Byggmåftaren I. Boman från Persön m. fl. 
äfvenjom undertefuad Sekreterare mid protofollet. 


8 1. 


GS. D. Förklarade Herr Ordföranden detta möte 
öppnadt, Mwarefter förhandlingarne företogos jom följer. 


g 2. 


IWKaldes undertednad till Sällffapets Scfreterare 
och Sfattmäftare. 


$ 3. 
Uppläftes årsbevätteljen för år 1874, få lydande: 


Den enligt 11. $ i Kona. Maj:ts nådiga ftadgar för 
länets OusbaUWningsiälffap mig åliggande ffyldigbet, att af- 
gina bervättelje om Sällffapets werkjambet under det förflutna 
aret, far jag bärmed fullgöra od) i öfrigt omnämna nagra för 
ballanden, rörande länets Jordbruk oc) binäringar, bwita ffå 
I lamband med denna werfjämbet, ehuru de ej under det 
gangua aret Divelft blifmwit deraf berörda. 

Sör jordbynforen, jom mnder de liftförflutna åren haft 
att glädja fig ät dels god dels villig åring, har 1574 marit 
vejördelaftigt. Sommarens wärme war ringa, bwarigenom 
wartfernas utwecting git längjamt; under förjommaren ja 
nades un derbörd, bwaremot den under efterjommaren war mer 
an vitlig.  Dertill fom att nätterna i Nutet af Augulti och 
början af September wore få falla, att frojtffador inträffade 
pa flertalet ftållen inom länet och att Jordbrufaren nödgades 
armeja Jaden balfmatad, på det den ej matte blifwa belt od 
bället örftörd. Inom nedre bygden, lynnerligaft uti Pite och) 
Ieder-Lule, har derjemte, till följd af den ringa jnön, jom 
föll under wintern, bwarigenom dels fälen trängde djupare 
ned än mwanligt, ja att den på janfa marter förft genom böjt: 
regnen blef fullftåndiat upplöjt, dels jäfallad fäl- eller pvall- 
bränna uppfon, böaffaftningen blivit jemföreljovis ringa 
Snem Pite jocten bar detta föranledt en ganjfa betydtig Ned- 
Nagtning af bojffap. Den vifliga tillgången på balm utjemnar 
wisterligen nägot af de elägenbeter, Jom ringa bötillgång har, 
men den fon doc ej, om den ån fyller freaturens bebof af 
foder, för att de ma funna framfödas till näta mår göra 
annat an affoftningen fran fadugårdarna mindre då halm 
är ett murdee mjölfgihvande foder och då den defutom flere- 
Hädes tagit ffada til [old af det ytterft ogynnjamma berg 
NiNgswadret. Uti norra och inv delarne af länet bar derimot 
böjtörden utfallit mer tillfvedsftällande, ebuvu allt det hö om 
fritt ute under böjten i ftadar och bäpjor, Dlifmwit mydet fas 
dadt ar Wwatten.  Elfwar och bådar mördo nämligen i början 
af Oktober månad lika mwattenrifa, tom wid wanlia må fl 4 dj 
myrorna lifnade grunda träff, Dwad oc a (Hiet ns IEA 

nb. på häfior Jå ER » Stvadan c wattuet ftod längt 

: bor od) ftacar. Notfrukterna, af bwilfa potatis 
SR Re mem länet, hafwa femnat ringa affaltning. 

a läledes den fförd, jorden qihvit, öfverallt inom länet 


är betydligt under medelmättan famt inom Pajala och förre 


2 


delen af lappmarten gränfar till mijawvärt, jä fule inn byg: 
garne Haft att metje en befymmerjam tid, för att bmna lit 
nåra fig till näfta fförd och för anffaffande af utiäde ftundande 
mår, fawida ef de bejparingar af ipanmaäl, fom finnad från 
de goda åren, hjelpa under både i det ena od) andra affeendet 
och juvida ej filtlidna winter od) fomnmar mwarit mer vif på 
tfönande arbetötillfällen än någonfin tillförene 

Detta leder fjolfmant till en fort tedogörelje för den 
näring, jom oriafat dem rikliga tillgång på arb te, oc) på 
mål betaldt jådant, ffonöhandteringen. I fanuna nån 
fom de inre delarna af landet blifva fånda oc) watt ndragen 
underjöfta famt anvrdnade för transport af produtter, iiamma 
mån bliv det fält, fom upplåtes åt ftogsbandteringen, mwidaadt 
och den induftri, iom den framkallar, mera omfattande. Deraf 
orjafen att ftörre wirkesmastor det ena året efter det andra 
framfomma från det inre at landet till förädlingsmwerfen, deraf 
fäleded och till en del orfafen, att deuna bandtering år fran 
är amvänder ftörre arbetskraft, att arbet fraften, jom är att 
tillgå inom orten, är otillrådlig och att den erlättnin V denna 
arbetskraft betingar fig, blir Dögre än på andra orter inom 
fäderneåtandet. Omar od) ex fom närmare lår fänna lå 
nets beftaffenbet i dej inre från fujften aflägåna delar, ers 
båller nämligen den öhvertygelien, att den mwirfesmasta, fom 
för nåvwarande derifrån utdrviftveå, ide är Itor i jomförelje 
med ffogötillgången od) att allt efter band, iom mwården blir 
omjorgspullare, funffapen om ffogen$ beffaffenbet och mängden 
af fog tillförlitligare, allt efterhand fom ftrömrensningar 
blifwa  wertftälda och flottningen af ffogåprodutterna dertill 
ordnad på ett ändamalsenligare fått, 1å ffall afwerfuin jen till 
taga vd) den mifbusbållning, för att ej fåga något mårre, 
jom från långliga tider tillbafa egt rum i de inre bygderna 
innan ffogen bart något annat wårde än fill wedbrand och 
den inark, jom framaljtrat den, ej någet annat än till bete, 
lemna plats för ordnad mwård och ett följdrigtigt tillqvdos 
görande af de produfter, fom den, wäl ffött, lemmar. 

Den under det jeduafte årtiondet pågående afwerkningen 
från enffildes fogar i fufttandet, bar under fiftförflutne winter 
nätt fin böjdpuntt uti en del af länets fonmuner od) en ara, 
jom ligger deri, att, i desfa nordliga trakter tillgången för 
enffilde af tog till wedbrand od) byggnadamirke blir upprymd, 
bar framkallat nådiga förordningen af den 30 fifttiduc Sep 
tember, bwarigenom på det oförftandiga afrertningsfättet, om 
höll på att blifwa allmänt, blifvit fatt en ballhate, bwilfen, 
enligt flertalets åfigt, ffall medföra wälfiqnelerita följder, der- 


ö 
igenom «dels att, fogstillgången inom nedre landet warder 
tillvädlig för hemumcns bebof ed) derigenom dels, att den ftora 
mängd armar, jom warit jvsjeljatt med anverfningen of omo- 
gen tog, fall återgå till jordbrufet och dymedeljt möjliggöra 
de utwvectling. 

Den fifta tiden bar nämligen warit en nvar tid för jurd- 
brufaren ide mint derför, att han ej funnat täfla med trå: 
mwarubhandlaren i arlöningar, och derigenonr warit uritändjatt 
att nedlägga erforderligt arbete på jordens bearbetning, att 
utföra de ar honom injedda förbättringarna och att lägga fig 
winning om Hyodlingar; men om oc uanmuang ligger t alt 
detta, ja måjte man doc medgipva att taflan ej är ja mört, 
Tom den af många utmälas Den har vt fina ljuspuntter, 
wid bwilfa det är bebaaligt att dröja. — Genom denna brijt 
på arbetskraft, bar Jordbrukaren fett jiy om efter medel att 
erjätta den. Me ide denna brift orjafen dertill att en mängd 
Iförbemaffiner blifvit inföpta; bhafiwa ide de produkter, jom 
jordbrufaren afyttrar, betingat ett mydfet högre pris än till- 
förenes bar ej infomften af det tillfälliga ffugsarbetet njort det 
möjligt för mången jordbrukare, att dels förbättra fin efonomiffa 
Itällning, att delc mwiädtaga förbättringar I brufningsjätten af 
Jut jord? Jag mågar derför trv att, rått bedömpdt, jordbrufaren 
Itar i ftor förbindetje till fruwaruröreljen och att, om ej denna 
funnits, jordbyntket ej ftatt på den ftändvuntkt eller befunnit jig 
t det utveclingsftadium, utt vilket det nu, menftligt att döma, 
lunes få vd) hiwiltet, enligt min öfwertygelje, bådancfter ide 
Mall blifwa nagot ftillaftående utan ft Inarare förete mer vc 
mer lifattigbet. 
| Innan jag lemnar denna afdelning, förbållandet mellan 
Jordbrufet od) ffogé bandteringen uti länet, fan jag doc ej 
underlåta nämna Haara ord om de grumliga begreppen om 
eganderätt I fråga om fogsalfter, jom är mvand bos befolk: 
ningen, och bwilfa falta en Hugga på den i moralntt bäns 
Jeende, jom ide ar vförtjent. Den averkban, för Dwilten fronans 
Wogsegendom under om köng följd ar ar marit utjatt, miiar 
den i od) för jig nogiamt buru litet eganderätten vejpefteras, 
men apven enffildes fogar bafwa warit bemfökta af lika Ior 
om ej ftörre otillåten afwverfning, mot bwitfen Hogsegaren ide 
funnat freda fig od bmwilfen ban än mindre bjudit till att 
ftåfja. — Dm Mmverfan a fronans Ifvgar mwarit mindre under 
det Ar, Jon denna bevättetlje omfattar, jä torde den bafiwa 
Wwarit förre än angonjur & enffildes. Detta lyte bus befolk 
Ntitgen för med fig andra od) det är derföre af wiat, att det 
ide lemmnas vannartt, på det bwar od) en, fom önffar befolf- 


- 
( 


inge öjande i jedligt affeende, i fin mån må öta i detta 
be föra he befollningend flertal IRS ebentep. 
Störfta matten dertill ligger i träwaruhandtarenas ed 
font man äfven har vätt palta, att ftörtta orfelen ti RN ; 4 
mwannämda betlaganswärda tillftändet är deras. Må E er 
före wara mig tillåtet uttala den önffan, att tvrävarnbandlarne 
jöfa upprätta, bwad de, Ware na med eller mot fin al 
bjelpt till att jänka. Arbetet är jwärt, medlen, lem dertil 
erfordras, tfänna de, ifyldigbet att tillgripa dem ba öre 
efterföljanswärda föredömen bafwa de oc inom Ae Eu 
få de ej jakna, fy tiden är une att jätta cn gr ine N ; b Be 
ävetfan, för detta laglösbetstillftånd, bwilfet eljejt, : atv 
utwedlas till ex bhydra, fom blir of; alla ö mermå tia R 
De frön, fom utiätts, de lärdomar, fom befolfningen HOME 
bafiwa redan votfäjtat fig ja, att äwerfan blifwit ns fen 
bela befolkningens ffötejynd, om majte upprydfas me rv 
för att ffogshusbållning ffafl funna införas på ÖA ö 
enftfildeå fogar, för att ffogshandteringen fall RS taga 
det vätta vunnet bland förtärfställorna inom länet, je Sr 
den ffall warda aftad fåjom en berättigad näring, för a AR 
ffall mwarda wälfigneljebringande och lenuma Re a 
vedbart fätt erhallet bidrag fill uttovmft od) förfofran. | SA 
brutet och ffogöbrufet blifva då, hwad de böra mwara G "för 
Potten, ja att fåga Dwarandras lupplement,. lifa So iga fö 
befolfningens materiela och moraliffa wälbefinnande. 


ji örut flere gånger blifvit uttalad, att in: 

Den äjigt, fom förut flere gånger blifvi | | ; 
nting. wår och hatter wid lif allmogens intresje 0 RN 
bållningsjällffapets mwerfjambet, ja myudet fom de a 
fomwarmötena och de med dem förenade NEKAS a ie 
fran jordbrutet och def denn gar NS Ra AE RE 

jifta Jommaren hölls I MNeder-Lule tyrkoftad, uto 3 
= petväftat fin fanning, ide allenaft Peer ped ER 

; tt af e kit famling både af al mogesmån och a 
war bejöft af en tolrit jamling bi S SE RNE RE 

| hve t utftällningen företedde ce 
berloner, utan äfven devuti, at gen. TEera fee 
ädhila jtor mängd jäftällvingrabemere - se 
ifapet wid detta möte war i tillfälle un eta, ppgittg Ne 
Vara antal i) till ett fanumanlagdt AN rg ba 

ilfet 4 rr än af ot föregående möte utdelats. Oro 
bwilfet är mer än af nagot föregående n SSORRSARRS 
y Ä Selliwar j rå bidrag ti 
dertill är, att Gelliware bolag lenmat 400 Eronors bil 1 
bifokrder oc) för wilfen wärdefulla gåfva jag äfven nu 
uttalar Sållffapets ftora tadjambhet. 


N 


Sör det ganffa bejwarliga beftyret med ordnande af denna 
utftällning ftår Säillffapet i törbindelje hus def; v. Ordförande 
och  Beterinärläkaren Sacobjon famt andre perjoner nom 
MNeder-Lule fambälle. 

— Yifa wäl fom denna utftällning adagalade en ftegrad 
täflingstuft, få Eunde och den uppmårfjanumna betraftaren af 
den funna, att alfter af bemflit vd) busflöjd ide upphört till- 
werfas nom orten 

Sällffapet bar äfven deltagit, atminftone pefuniärt, wid 
en londtbrutsutitällning utr Umea för de tre nvrdligafte länen. 
De länga afftänden förerjafade, att få utftällningsföremål från 
länet funnos mid denna utjtällning, och att få perjoner Trän 
lånet mid denfanmnma iworo tillftides. De, fom deruti del- 
fogv, bar va bemfördt minnet af en utjtällning, om för wåra 
nördiga förbållanden war vifbaltig, lärorik och mwader jamt 
bwwitfen war bejöft af en mydcenbet folt af alla jumbhällstlasier. 

Nagra pris tillfölo äfwen uttfällare från Norrbottens län. 


- Prisbelöning för häftar, till bwilben bidrag lemnas jamwäl 
ar ftatea fom landstinget, bar egt rum mid Siuljfapets fam- 
mantfråde I IReder-Lule. De pris jom utdelades wore till an- 


talet I od) beta det utdelade beloppet 633 fronor. De wilfor 
a » > ' wi : 
Jem Yandstiuaet och Sillffapet fäjtat för bidvagens utgårnde, 
bafiva numera blifvit undrade jå, att desja ide äro bundna 


) de iq 
mwId de fårffilda Heddalarne, bivarigenom faledes utitällningen 


ed) prisbelöningen af bäftar utan olagenbet fan c l 
t Lil ' v agenbet fon ega rum mid 
Sällffapets Jenimarmöten. A 


Till Jordbrufetå förbättring inom lånet bör Ivur alla wäl 
weta, att ide allenaft den odtade jorden fullftåndigt afdifas 
utan äfven att de froftförorjakfande lumpmarferna jom ligga i 
nårl ten ar odlade fält vc) de ftora myrtrafterina, iom äro 
atpredda fring bela länet, warda genom utdifning torrlagda. 
Ar från är ufrattas något af jadant arbete inom länet, men 
fom atminiton det filtnänmda är ett arbete för århundraden, 
funna werfningarna 1 mwarda färdeles märkbara. Hagen för 
lädana arbeten är doc mwädt od) landforufsingentören Magnét 
bwilfen under en läng följd af är oförtrutet merkat i länet 
od) warrt tysjeljatt med uppgörande af plan och fojtnadsförflag 
fer opwannämda arbeten, har äftven under filtlidne jommar 
bejött 15 rörrättningsjtällen Hem 8 jodtnar, vd) hafiwa för- 
vätfningarne 1 ollmänbet arnett fjöjänfningar och froftförande 


9 


färre: och myrtrafterå forrläggning. Arealen af den under 
föfta och till förbättring föreflagna jorden uppgår till 9007,21 
qvadrat-refwar. Den forta tid, jom ftatens landtbruföingeniör 
Magnet förliden fommar od) under de fittrörflutna ären baft 
att disponera för förråttningar inom lånet, bar gjurt att 
Landstinget ingått till Kungl. Maj:t med underdånig fram 
ftällning derom, att on ftatsagronom m tte ftattonerad i NRerr 
botten. = Det wore i många afjeenden vyinnerlgen önfhvärdt, 
att denna framftällning mwunne nådiot bifall. Sde allenaft 
ftatens ftora egendomar, utan äfven enffildeå bet Far uppe 
lysningar od) råd, huru de böra anordna Itt jordbrut och 
bilningsföretag, tala för nödmwändigbeten af en agronoms an 
frällning utt länet. ; q 

Sör enffilde jordbrukare behof är ftatsagronom för nu 
ingangna året reqvirerad uti 120 da jar, bivilket fynes Ådaga- 
lägga, att en pertons tid ffall blifwa helt och hållet upptagen 
under jommar= oc) höjftmånaderna blott för att fylla detta, 
utan att ftatenå ffulle hinna tillgodofes. 


Jordbrufet i rätt och widftrådt bemärfelje innefattar i 
fig ladugårdsffötjeln. Sillffapet, jom i förening med Lands- 
tinget under flere af de föregående ären fökt bi ja denna gren 
af jordbruket, genom inrättande af bymrejerter, har misierligen 
erfarit, att de rejultat, jom wunnits ide motfwarat de upp: 
offringar, fom gjorts, och att det lått, på bwilfet Sällffapet 
wertat, ide ledt till målet, åtminftone ej till alla de förbopp- 


- Hingars uppfyllande, fom mar om denna atgard. på grund 


af erfarenhet från andra delar af Smwerige, wågat byja. Den 
Ajigt, fom den af Hushallningsiallffapet tilljatta mejerifomitén 
uttalade, t fitt yttrande till ESällffapet wid förra mwinterfam= 
manträdet, att invättandet af ett mejeriattiebolag bär i länet 
ide för nävwarande junes hafva nagon utjygt att huma genom 
drifivas, men att man deremot ide bör uppböra, att med alla 
till buds ftående medel föfa bereda fältet oc befråmja mejeri 
bandteringens utwedfling, till def en mera lämplig tidpuntt, 
jamt en mera fpridd öhwertygelle och fännedom om de ftora 
fördelarne af en orduad mjölfbusbällning hinner intränga I 
folfmedwetandet, bar Sällffapet accepterat och till följd deraf 
reqvirerat ftatsagronomen Cederborgh, för att under ESeptember 
manad meddela länets innewånare råd och upplysningar rö 
rande boffapöffötfel och mjölkbushällning. Geuom Hjufdom och 
andra tillftötaonde omftåndigbeter fom Herr Gederborgh ej til 
länet före än i medtet ar September och den tid ban här 


10 


tillbragte war, genom det ftåndiga  reqnandet, oqvunfan. 
Den berättelje, tom Herr Cederborgb afgifvit, är af följande 
ydelte: (Vil. CJ. 

Sövmwaltnings-utffottet, fom anier att mycdet bör göras, 
för att böja boffapsffötjeln och mjölfbusbållningen, Minerligen 
i de iwenffa delarne of länet, och fom fattar Herr Ecederborghs 
förmåga att tilhviua fig allmegens förtroende qanjfa högt, 
fommer att föreflå Sillffapet, att äfven för ftundande Sep 
tember manad reqvirera bonom, i bopp att, genom ar efter 
ar aterfonumande bejöf, återfonumande våd och upplysningar, 
ajtgterna om en förändrad busballning med alfter från ladu- 
garden och förändrad ffötjel af tjelfwa ladugården få inmaningom 
ffola winna marE och warda til fromma för jordbruket. 


Sillffapeti uppoffringar för att befordra Höjdhomighet, 
bustlöjd oc bemflit hafva ite warit obetydliga. — Underwis= 
nöng I forgflätning bar meddelats i norra delen af länet, och 
bar dermed den undevwisningskurå blifwit afflutad, jom med 
Herr Bondénus anftällning war offedd. Stontrvaktet med honom 
tilländagif utt Augqufti manad. Dm ej relultaten af Herr Bon 
dens undeviwisning äro ja fora, fom man hoppats, ja fan 
dvd paltas, att ganffa många perjoner inom länet nu utöfva 
forgflätning, eburu detta ännu ide fer till jådan mycenbhet, 
att förbrufningen inom orten blir tyld. För att ide utöfningen 
ar denna tnduftei, Jom är färdeles lämplig för länets befolf- 
ning fall ftelna I wisja fteretypa former, bar Sållffapet in- 
fökt modeller ar atffilliga it baudeln förefonumande forgarbeten 
lamt under fijtlioua höjt baft dem utftälda i Luled. Skål 
terde wara, att, när fjöfonmmumnifationen ater blir öppnad, 
flytta desja modeller till andra frällen af länet, på det affigten 
med derad nföp må ja fullftändigt jom möjligt winnas, 

Af det anlag, fom MNiksdagqen bewiljat till Nöjdfunnig= 
betens betordrande turom vifet, bar Säillftapet erhållit 1,000 
fronor. — Stoftnaden för inföp af ofwannämnde medeller har 
ar detta anflag utgatt.  Derjemte bar Sönvaltningsutffottet, 
bwilket meddelades Sällffavet wid lonumarjammanträdet, jatt 
jig i förbindelie med Ornamentsbildbuggaren och MNidd. C. 
Ablborn, för att nga aftal om bans hitveja för hållande af 
föredrag tunevarande winter t ffiljda delar af länet, oc) bar 
detta aftal nu ffert och Sövwaltnings-utffottet bejlutat att i 
förening med Wefterbottens Hushållningsjälljfap på de wilfor 
Herr Adblborn uppgiftvit reqvirera honom under April och 
Maj månader. — 3 ummanbang med detta meddelande, 


11 


torde böra  tillfännagifwas att Förwaltningssutfkottet bog 
tungt. Maj:t anhällit att äfmen för detta är af anfMlaget till 
Höjohunniahetens utbredning, erhalla tifa fort belopp, fom 
förra aret. 4 

De åtgärder, fom för öfrigt under den närmafte fram 
tiden ffola widtagas til busflöjdens upplifiwande inom länet 
jynas mig bufmudjafliqen böra 31 Dderpa ut, att hod den mans 
liga oc) qwintliga befolkningen mwäda båg för flöjdarbete och 
tillwerfning i bemmen af de förbrufninas artiklar, fom meft 
förefonuma, famt att utbilda nödig Iidtighet härutinnan. Så- 
dant torde, biwad den manliga befolfningen widtommer, bäjt 
winmnas genom att anfla medel, för att till en början på 2 å 
3 frällen träffa uppgörelje med funnige och aftade flöjdare om 
att till underwisning och öfning I Nöjd mottaga nejdens qv5: 
jar od ynglingar under winteraftnarne.  Stt förjöf i denna 
vigtning har Förmwaltningsutffottet äfwen widtaget, i det 
uppgörelje blifvit träffad med flöjdaren Lundmark, bwvilfen 
företett goda intyg om ffidligbet, att i famband med bang 
anftällning jäjom Nöjdare wid Afwa Yandtbruföffola meddela 
undermwisning i jlöjd at dem, jom deraf wilja begagna fig 
dels i Awa dels t Sunderby af MederLule jofen. Om er 
farenbeten wijar, att denna anordning är lämplig, fan åfwen 
i andra fommuner dylik flöjdundevwisning erhållas. Vika litet, 
jom det fan lydas, utan omfattande fojtnader och måbända 
ej ens då, mnföra en Nöjdwertjambhet inom länet, jom fan 
warda en wertlig induftri, lfa litet torde man böra förjumma, 
att wäda till Qf oc) utwecta den Nöjdwertfambet, jom affer 
bemmens behof och jom, om den oc ej lemnar många fyn- 
liga jpår af fin werfiambet, om den ej är mårtbart unrtvmft- 
bringande, doc gifwer prägeln af arbetjambhet ät ett hem od) 
Lift en god tomte bidrager till bergning och trefnad. 


Den mindre tillfredsftällande ffildring, fom i förra beråt- 
teljen lemnades om länets Yandtbruksffola, torde böra anjes 
något förbaftad, då de förhållanden, tfwaraf den mar för: 
anledd,  wijat fig mwara. öhvergaende vd) bervende af till= 
fälliga omftändigheter. Atminftone har man nu grundad för- 
boppuing, att de frön, jom derftädes nedlagts på danande af 
Wicfliga jordbrukare, ide ffola mwarda alldeles utan frugt, da 
det will jynas, jom förtroendet till dena invättning finnes 
bog befolkningen. Af de fer eleveplatfer, jom fiftlidnua böjt 
wero att fylla, Hafwa nämligen fem blifvit det och detta med 
lärlingar, fom, enligt föreftändarens vitsord, äro lifwade för 


12 


att inbemta funffaper och lofwa att göra ffolan heder, når de 
lenuna den, för att pro ktifbr fjelfwa tillämpa, bwvad de lärt 
De uppoffringar, Silffapet wnderkaftat och underkaftar fig, 
för att befordra ffolans werfiambet, flola derföre, boppas ag, 
tefe wara Mlerda od) görag förgåfives. — Ur föreftändareng 
redogörelle för fMolans merfjämbet under året meddelad föl: 
jande: (Bil. B) 


Sån arvendatovn at Sållffapets eqentont Aminne har 
ep nagon berättelfe bittills infomuitt, rörande förbållandet un= 
der jutförflutna året wEDd denna egendom, eburvy denna ffyls 
bigbet är enligt fontraftet bonem ålagd. Trenne Janger uns 
der denna tidrymd bar lag beföft Aminue vd) fött lätta mig 
MM To oder jätt på bwilfet egendomen ffötes. Mid det mndra 
beiöfet, fann lag att myctet äterftod att önfta, för att denna 
Ifötrel ffulle wara tilirreditållande och =Sällkapet mwardig, bars 
a vcf följde, att Jag bvå Sörwaltnings utffottet bemitälde det 
Adronomen Maquét under jomnaren ffulle bejöfa Aminne och 
ar derwid munen fånn dom, föreflå Sövmwaltuings utjfottet de 
atgärder, fom borde widtagas, för att egendomen måtte rydas 
ur det lågerwall, i h vilfet den botar att falla. Utjtottet, jom 
accepterade detta förflag, bar och till följd deraf, från Herr 
Magnét Tatt mottaga en detaljerad plan för egendomvns fram 
tida ffötjel od) fontraftet med arrendatorn bar blifwit än- 
dradt i onverensttämnelie med den, Mvarjemte Sövwaltnings- 
utjfottet inföpt och till arrendatorn öfmerlemnat artifeiela 
qudningsämnen, att AvVäNDdas I enligbet med denna nya plan. 
En jnar framtid Ifall mwiia om denna uppoffring gör tillfylleft 
eller om frattigare atgärder måte widtagas, för att denna 


egendom Ifall göra rätt för fitt namn oc uppfylla det ända 
mal, fom gifmarne med den arftett. 

Åminne ffog bar under  fiftlidne jommear, enHigt Säll- 
ffapets bejlut, blifwit fullitändigt underiökt od) uppffattad af 
Jäqmårtaren Widman, bwilken doc ej ännu unfommit med 
farter od) bandlingar öfwer förvättningen, bwadan rejultatet 
af denfanuma ej nu fan för Sålljfapet Iramläggas. 

Ögendomens låge på öfwer S mils afltand från det ftälle, 
der Sorwaltnings-utifottets ledamöter äro boende, gör det till 
en omöjlighet för dem att öfver Itällningen od) anordningarne 
mid Aminne hälla den uppfigt, jom mwijat fig mwara af bes 
hofivet vpafallad, och more det derföre med Sällffapets od) 
Utffottets Wwerkliga intresje förenligt om en eller 2:ne när 
boende perjoner hnge Sällffapets uppdrag, att hälla uppfigt 


of j fotte edbelanben derom, jon de 
deröfwer od) femna Ute ttet de med Berom, 
Fr böra fomma till Sällffapets od Utffottetd fännedom. 


Till bidrag i foftnaden för den prömning af flätter och 
jfördemaidjiner jom i fomrat It rum vid Marieftad, bar 
Sillffapet bidragit med 30 Kroner. Det utflag iom denna 
pröfning gipoit, och) biwilfet fommer at | >ålljfapets 
bandlingar (Bu. (5), beityrker det förut a 
Budeycs nmajduer åre de, vm, atminftom 
jordbenföförbållanden, äro lämpligaft 


Iorcbottens 


Till fomplettering af föreftående meddelanden om Säll: 
ffapets mwerfjambet, må hår anföras ett lammanbdrag af råffen- 
faperna: 
; Debet. 
Behållning från är 1873 
Snaflutne anmärknings-medel 
Arsafgitter Ba 
Brämvins-medel Fe 
Anflag från Landstinget —. 

Prenuer: af Gelliware bolag . 
ar ftaten fr JA 
Ränta Å aktier i Ahva 

w TF vifébantken sd 

Statsanjlag för Husföjd 
Summa S,672: 


Kredit. 


Omfoftnader för induftri oc löjd 
ö för meijertsundervisning 
Böder od) tidffrifter Ny d 
Trydningskoftnader Rn, 
Sör ftatiftiffa uppgifterå meddelande 
Anflag till Afwa ffola . ooo. 
Premier EEE EN 
Diverje RÅ 0 sr 
Arvode till jekreteraren och ffattmåjtaren 
HL längdjurläfaren — 
Mötesfoftuader rr 
Af ftatsanflaget för Nöjd 


Trandport —5,958: 


14 


Transport —H,953: 76. 


NÖr tälgftensbrytning «oo oo 344: 77, 
on bhälftars prisbelönade lök — 498: TT 
Aminne mönfterfarm > oo - 9 sv a GAR 
I ritsbontfew tuneftäende. > =: 2 956: 89. 


Ho8fefroteratem 2700 39: 12. 996: 01. 


Summa 8,672: 41. 


Sör att funna framfrålla en rätt bild of jordbrufets till- 

ftänd inom lånet vdh Sällffapets famt Sörmwaltnings-utifottets 
mwerflaumbet, bade det för nu mwarit behöfligt, att bafiwa baft 
tillgång till de årsberåttoljer ran de järffilda gillena, fom 
enligt ftadgarue feola för Dwarje är till Sällffapet afgifvas. 
Att förlöfa utan dem lemna on nagorbinda amn ffldring af 
de järjffilda orternes inom det widfträdta länet efonomiffa för= 
ballanden under det är lom flytt, fan ej mwara möjligt; att 
lemna uppgift på för Sållffapet beaftangmwärda fall, fom inom 
den inträffat, fan ej fe; att redogöra för utwedlingen i in- 
telleftuvlt bänfeende, inom de järffilda fomnmuunerna, fan ej 
egt rum. Det hade warit min affigt att jöka fullftäniga 
denna berättelje genom deja arsberätteljer, men blott fran 
3:ne gillen bafwa jådana infommit. Femte det jag anjer 
mig böra nämna, att desja gillen äro Pite, MNeder-Lule vd) 
Pajala, wågar jag uttala den förboppningen att till ett anat 
ar Ta emotie bevätteljer från jamtliga gillen och detta få tidigt, 
aft de funna läggas till geund för den berättelje, fom af mig 
eller, Dwad jom mere mer i fin ordning, af Sörmwaltnings- 
utffottet ffall till ZSällffapet afgifwaå. Ur berätteljen fran 
Neder-Lule gille tar jag mig friheten anföra följande, afhands 
lande 2:ne brännande frågor Snbyfeswäfeudet" och lönfrö- 
geriet, (je demna längre fram tntagna berättelie) och jom utan 
twifiwel bar fin motfwarigbet i andra delar af länet. 

. Efter denna Mildring, t bwilfen jä få ljuspunkter finnas, 
må det mwara tilllvedsttällande att dröja wid det faktum att in- 
läftningarne utt länets Iparbanfer, hmwitka för närwarande äro 
Nn, betydligt öpwerftiga uttagen. Någon fullftändig redogå- 
velje häröfwer. är jag ide för näårmarande I tillfälle att lenima, 
men wet att i Neder-Kalir iparbank är oemfring 50,000 Stronor 
mer infatt än uttaget, oc) att förballandet i de öfriga jparbans 
ferna ar, om ej lifa godt, dock mycdfet fördelaktigt, famt att 
den inneftående bebållningen i juntliga iparbanferua uppgår 
till mellan 6 och 700,000 Kronor. Detta förhållande ådaga- 


15 


lägger dod en Itigande wålmaga od) vatt aj rn NR 
töft bortfafta på inköp af öpverflödgartiflar od) jjni uvja den 
lätt förtjenta penningen, tamt att Tparbanfötnrä ningen är 
efter år minner öfadt förtroende hos bef otfningen. ppi 
Det är derjemte glädjande att antedua, att folfifolan för 

farande erhållit traftigt föd af landstinget för nu fortratta 
utwecfling, att uvya folhus bygats och äro under SYNKA I 
yfiljpa delar af länet od) att felket mer oc) mer jynes börja 
ine, att det arbete wille jag liga, jom ijynnerhet Ng Ita 
mwerkfjamt oc) ombuldand för de mna uppl tran fill mwårdtga 
jambhållsmedlemmar, är ett af det ädtafte och vigti ute, jamt 
att ingen uppoffring fan anies för ftor, då det gäller detta 
dd NT nägra ocd om fommuni ationswåjendet, bwilfet 
ide fan anje$ mara främmande för Sällffapets m rfjambet 
od) omtanke, da nya fommunifattonsteders ER nya 
mwägars anläggning, bapwa fort inflytande på bervl utgene 
tilhvärt od) nåringslifvets ipridning I allt widare och Re 
fretiar. En måg är under antäggning, fom, färdig, ffa 
jannmmnanbinda  Gjelltware med bulten, en aman, jom ffall 
förena en af fyrfobyarne i Torne lappmarE med fuften KG 
tredje inom Neder= och Djw r-Lule, jom ENN er 
inom delar af desja fonumumner.  Förflag bar tejutom Le 
SKonal Maj:t ingått om anflag för må ganläggning ba se 
widsjanr till Jörn, för att förbinda denna och TON 
jocfen med Skelleftea och denna liltnämuda jocden med 3 Ara 
genonr de under byggnad marande fjellftugorna utt Tea 
Mycten tifattigbet rader i öfrigt inem alla delar af fänet a 
åftadfommande af nva och omlå ning ar gamba wågar, TG | 
Itatsmakternas mwaäbhvilja fommer AR RS att betyd tg 
tagad i anfpråf, för bidrag till deåfa witgbyggnader; nen utom 
detta må ej lemna vomnämdt den vörelie od) det ERNA, = 
tresfe, Jom länets innebyggare wijat för FRE REA pa 
nar framtid af jevmvägstörbindelfe mellan feneg ar 
bygder, emedan det till fullo TöRNRGgEr att bero FER SR 
maken blitt för fördelen od) utter FÖYDTKT DESONT a a 
jomfärdåmedel, för att fnua följa med och deltaga ide jforc 
ulturarbetet t jombredd med rikets öfriga inmebyggare. 


Sillffapet fafnar mu den Jefreterare, jom i 12 Rs 
denna dag genom glänlande od Jafrika SPE EUS 
apetö wertiambet ramfallade pänd RR SSE RE 
drog fill att desja fammanträden wore talvift befötta. Me 


16 
denna förmåga att fängfla vd) draga till fig åhörare förenade 
ban ett Iefwande intresje för allt det jom läg inom Säll- 
ffapets werfjambetsfält od) fom funde befordra Norrbottens 
utwedling, och är det med ecfännande of den förluft, jom 
Sällffapet och Utffottet lidit genom Telegraffommisfarien 
GCajant förflyttning från orten och under uttalande af def 
förbindelje vd) tad för den tid, under bwilfen han warit Säll- 
ffapets felreterare och Mattmäftare, fom jag afflutar denna 
redvgörelje för det måärfliga, fom under det ny tillända- 
gAngua arvet timat. 
$ 4, 


Uppfäjtes Nevifionsberätteljen (Bil. A) och dderi 
gjorda anmärfuingar genomgingod. — Genom Ifeunade 
förElaringar och upplysningar förföllo de bufwudfafs 
ligafte unmärfningarne, dod ffulle åtffilliga under rä- 
fenffapsåret inföpta inventarieperfed[ar, jäjom  jernz 
famin, föras & inventarieperjedlarå fonto i ftället för 
At omfoftnads-fonto, 

Beträffande utgirtspoften, 1,000 fronor, premier 
till färlingarne mid Awa fandtbrufsffola, få ffulle 
utgiften [iffom hittills utgå, men doc verificerag, hwad 
jom deraf utbetalts; Hwarefter SFörwaltnings-utffottet 
erhöll anfwarsfrihet för 1874 års våtenffaper och för- 
waltning. 

$ 5. 


Koftnaden, 850 fronor, för en ilättermaffin, fom 
af förre Scfreteraren ovätteligen upptagits & Afwa 
landtbrufsffolas räfenffaper, ffulle derifrån utgå och i 
ftället upptagas uti Bushållnings-fällffapets. 


$ 6. 

SS Sörwaltnings-utffottet imvaldes Nänmdemannen 
Nils CEnqwijt i Björsbyn efter Sonful H. I. Sund 
jtröm, fom afjagt fig Iedamotffapet jamt Disponenten 
3. ÅA. Wikftröm efter Kaptenen och Riddaren K. 3. 
Grape, fom oflidit, fwarjemte Guldfmeden I. GC. 
Brandt, fom war i tur att afgå, Aterwaldeg. MWif- 


IN 


jtröm och Wrandt att mwarjtå i 2 är och Onqvift i 
ett Ar. ; N 

Till juppleanter utjägos Kaptenen och INiddaren 
NR. Schougb jamt Lärowerköadjunkten BV. FK. Holm. 


$ 7. 
Till vevijorer för 1875 årg räfenffaper maldes 
Lärowerföadjunften OD. M. Holm, Namereraren GC, A. 
Nydberg och Koujul DH. I. Sundfitröm. 


8 8. 
SISmwaldes till nya ledamöter i Sallffapet följande: 
SPiteå fodfen: Posjroftonaten Crnit Winroth & Cugnet, 
Hemmansegaren Dlof Marktund i Sjulsnwrt, Hivadsjfrif 
maren F. Sandman & Sramnäs, Jägmåftaren Laur Ruuth 
i Elföbyn och Handlanden S. U Ohman I NRoknås; 
Reder:Falir focen: Handlanderne P. 6. Såmalty och 
RN. P. Gunnarson i Kyrfoftaden, Bokhållaren u IV, Bäd- 
ftröm derftädes, Serqeauten I P. Higgitröm i Sunanbäden, 
Posjesjivnaten Otto Bergmark i Räsbyu och Hennuansegaren 
Fehan Rönuqwvift i Gammelgården; | 
d Neder:- Luleå foten: Bvagmäåftaren Joban Boman i 
Persön od) Injpektoren 6. Boman & Altappen ; Jia 
Luleå ftad: Apotekaren IM. Kant, Stapten Sr. Aberg, 
Yöjtnant EC. MW. Löwenbjelm och Ingenior D. B. Haglund. 


$ 9. 

Till ordförande i Neder-Luleå jocdens Husbållsgille 
efter Herr Kvrkoherden I. A. Englund, jom frånjagt 
fig förtroendet, mwaldes Herr Rrouofogden I. D. Cur- 
telius. $ 10. 

Bejlöts att jommarmötet ffulle hållas i Neder- 
Kalix, men öhverfemnades tidens beftämmande derför 
till Förwaltninasutffottet. 

$ 11. 

Wid föredragning af fomiténs för werldautitällnin- 

gen i Filadelfia ffrifwelje rörande 1876 års utftällning 


IS 


derftädes, bejlot Sälffapet, att förföf borde AOrAS livm 
länet för injamling af lämpliga utftällningsföremåt 
jäjom af jad, frön, ftrå m. m., jamt uppdrog ät För 
waltningsutifottet att dermed taga befattning. 


, 


& 12 
Uppfläfte3 en ffrifwelje från fomiténs för trädgardds 


alfters utftällning i Upjala innemwarande års höft och 
bejlöt8 med anledning deraf, att ctt bidrag af 150 
fronor till premier ffulle af Sällffapets medel få ut- 
anorduas och ffrifwelie derom till fomitén aflåtas. 


$ 13. 


Inom Fövwaltningsutffottet hade fråga uppjtått 
om ett lämpligare fätt än bittills för uppbörden ar 
GSåälljfapets årsafgifter, och Mvilkfen fråga af Utjfottet 
bänjfjutits till behandling wid”detta möte. Mid före 
dragning af frågan vttrades olika åfiater mom Säll- 
ffapet. En del (edamöter förejlogo att uppbörden Borde 
jfe genom fommunalnämndernas erdjörande och en del 
att Sålljfapet hos fronofogdarne ffulle anbålla att de 
wille upptaga deja afgifter i fjammanhang med frono 
uppbörden. DÅ meningarne härutinnan ej funde enas, 
yrfades votering, Bwarmwid följande, af Sillffapet qod 
fända propofition framjtäldes: 

Den fom will att Arsafqifterna ffola 
uppbäras genom fronofogdarne, röftar ja, 
den det cj will, röftar Mej; winner nej 
bar Sillffapet beflutat att hos fommu- 
nalnåmndernes ordförande anhälla att de 

24 - Wile desfa afgifter uppbära. 

Mid företagen vöftning blef antalet ja öfmwerwå- 
gande, fPwadan Sällffapet deflutat att iöfa träffa öfwer 
ensfommelje med frouofogdarne om uppbördens werfs 
itällande i Jjammanbang ned fronvuppbörden mot den 
erfättning fem med dem funde träffas. 


19 


SIA. 

Söredrogs Beftyreljens för det fjortonde allmänna 
eSwenffa landtbrufsmötet Ifrifiwelje rörande anhållan 
om Hushållningsfällffapets werfjamma biträde derhän, 
att fadana åtgärder måtte ar Sällffapet widtagas, 
fwarigenom inom def vmråde injamlandet af anmäls 
ningar och affändandet till Bejtyreljen aj utjtällnings- 
föremal fan underlättas och befrämjas och falunda det 
med mötet affedda mål i möjligafte måtto ernås; och 
erhöll Förwaltningsutifottet uppdrag att gå denna Bes 
ftyrelfens önffan till mötes och föfa werfa i det an 
gifna foftet. 

Samma Beftyreljes ftrifwelje, om injändande före 
den 15 inftundande Maj till Bejtyreljen aj förjlag till 
fådana frågor rörande landtbrufet och dep binäringar, 
jom Sälljfapet ffulle önffa få wid ifrågamarande möte 
afhandlade, uppläftes och beflöts, att acnom tillfänna- 
givande i länets tidning uppmana alla de, fom nit- 
ätffa bärför, att dylifa förjlag till Fövwaltningsutffottet 
infända. 

$ 13. 


Aqronomen Fr. Cederborgh ffulle reqvirerag för att 
under September månad innewarande är inom länet 
hålla föredrag famt tillbandagå def innemwånare med 
råd och upplvsningar rörande boffapsftötjel och mjölf- 
hushållning. 

$ 16. 


BWädt förflag om revifion ar Sällffapets jtadaar 
bifölls och uppdrogs åt en fomité beftående af tre pers 
joner, att denna revifion werfftälla innan jommar- 
mötet. Att uppdraget fullgöra utjägos: Herr Drd- 
föranden jemte Förfte Landtmätaren Nyftröm och Läro- 
werfsadjunften BW. Holm. 

Lifaledes ffulle inventering af Sällffapets band- 
lingar werkftällas och inftrument deröfwer upprättas få 


20 


detfamma funde inför fonmarmötet mramläggas. Här 
till utjäges Landskamreraren 0. Amnéöus och under 
tecdfnad, fefreterare. 
$' UT 

Sör Sällffapetå räkning ffulle för innewarande år 
preminmereras a 100 eremplar af "Norrland och def 
framtid”, 25 exemplar af Arrhenii Vandtbrutskalender 
och 25 eremplar af "Tidffrift för ifogsbushållning”. 


& 18. 

Uppläftes Herr Aqronomen 2. Magnéts berättelje 
(Bil. E) ofwer hållen befigtning & eqendemen Aminne 
uti Opwer-Luleå joden, Nwarefter bejlöts, att ett årligt 
anlag under 5 år af 200 fronor, för inföp af arti- 
ficiella aödningsämmnen, ffulle bewiljas. 


$ 19. 
Till injpeftörer öfwer Åminne mönjterfarm utfågos 
Saptenen och Riddaren GC. D. Bergman famt För 
wafltaren IQ. Hjortsberg, Mwilfa härför ifulle tillhanda- 
hållas afffrifter af fåmal fontraftet med Arrendatoru 
Sandftedt, jom och Aqronomen Magnéts härförut åbe- 
ropade berättelje. 5 
$ 20. 


De till disfusfion framftällda frågorna blefvo mr 
behandlade: 


1:fta frågan. Hwilket inflytande har den på de fifta 
åren inträffade ftegringen å arbetsprifet utöfmat på Iandt- 
mannanäringar och om intet mwaraftigt prisfall & arbetskraft 
är att emotfe, hwilfa åtgärder fanna från iordbrufarens 


fida widtagas, på det han ändocdt må funna med fördel 
bedrifwa fin näring? 


Herr Nyftröm anlag att för närvarande more erfaren- 
beten bärntinnan få ringa od) defutom för få tillftådes af de 
merfliga jordbrufarne, bvarför han yrfade frågans bänffju- 
tande till lommarmötet. / 


21 


Hr Wikftröm: För denna frågas bevarande hu jag 
täntt mig att siffror ffulle tala tydtigaft, em janwdelit yc: 
tades nppftålla en folfyl, wiandse en Jemförelte imellan förut 
mwarande normala förhallanden oc) de bderpa inträffade oron 
ligare t afteende pA högt uppdrifna arbetstöner, vd) bmwad ins 
flutande denna öftwergång utöfvat pa jordbruket. 

Stalfyl för 1874 

En flitig farl, jom egnat fia åt det meft inbriugande ar- 
betet, nemligen ffogsafwerfning, bar med hätt funnat förtjena 
10 fr. pr dag under 4 månader of året, biwarje månad råkfnad 
till 20 arbetsdagar 80 dagar å 10 fr. .. dö a OD: 

Den förutnämnde arbetaren, fom begagnat jig af det avin 
jamma tillfället, antages wara jordbrukare och eqa ett bem- 
man af den ftorlek, em mwanligaft bär i octen förefommer, 
mid bwilfet födas 10 for och en bäft, och till bwitfas under: 
håll i förfta vunmet erfordras 300 lispund jfvgsbhö per Éo och 
600 bditv wallbö för båften, iom beräfvas kofta I berguings- 
Fojtnad och hemförning från laderna, nemligen: é 
3,000 lisp. ffvgsbö å 25 öre pd ss TÅ 750: 
600 ,, mallbö äå 9 sr ; 

Str. 304: 

Många vmftändigbeter inmerka på bergningskoftnaden och 
ett medelpris är derför fwart att finna, men för pritet på 
wallböets bergning ligger till avund en mig tillvandafomnen 
uppgift på bergningsfoftnaden wid Melderitein och Hwitarors, 
på biwilfa fälten Nottermaftinen begagnats, och bwilfen der- 
före bör mara inarare för lågt än för högt beräknad. 

Sör att göra falkylen få enkel jom möjligt bar jag ute 
Nutit allt fädesbruk jom wid ett fidant hemman fom det hår 
anförda fon ifrågafomma, dels derföre att detta eftajt är obe- 
tydligt vc) ffötes af busfulket utan tillbjelp af logdt folk, dels 
medan Pet ej föulle imverfa på frågans lösning om det i bec 
räkningen ingid. 

Stalfyl för 1872—1873. 

Under antagande att arbetet ftigit jå i mwärde att det 
under desja är gällde blott em tredjedel af bwad tem under 
1874 fordrades och betaltes, ja utfaller falfylen för desja ar 
på följande fått för janimna hemman, neml.: 

Credit. 
Arbetsförtjenft Y3:del af S00 fr. . 
Dubb 
3,000 lisp. ffogshö å 8,33 öre 
) mwallbö å 0,3 


2 


4 Det mamaar af bada Sesja anförda erenpel att jordbru 
farne genom una mwinterförtjeufter warit i flrånd att bereda 
fig utwägar för ua nödwändinaflte utbetalningar, men att 
ban ej ratt mer öfwer under året med den högre arbetslönn 
Ma under det med den lägre. Men låtom ulf; geuvm on tredje 
folfyl tillie cm ban ej på nagot fördelaftigare jätt fan bämta 
ann ap de luftiga fonjunkturrörbällanden. Hand pefulation 
mwåänder jig ar det hället ott ffaffa fig tre häftar i fället fö 
en, Jem ban tfänter amvända i fogåkförslorne, och att i Itället 
undraga på fin Indugård. — MNolfylen 3 mwijar di: 
CE rebdut 
240 dagar & 10 fr, . 2,400: 
Debet 
Bergniugskoftnad entigt AZ 1... 804: 
2:ine drängar, fom föra de hvå tillfomna bäftarne i 

3 160 dagar å 5 fr. . . 500: 
Minftad affaftning af 4 Evr, | 

malte 

åt de 


3 bältar å SO dagar 


400: 

Å tem matte ans 

1 a baftfreaturen, och 1,200 

lisp. ffogsbö, jom förut funde amvändas åt 
de 4 forna, å 25 öre 


I RA 300: 
Sr. - RS 


N På papperet mifar den jita falfylen ett naget bättre rv 
ultat till förmån för det ja Fallade geda året, bwaremot de 
Hvenne föregaende  ftålla fig jemförebemwis nära nog lifa, ja 
Te sad men infomfterna böjt fig, bafmwa utgifterna följt 
- a Om SR år obejftridligt att de rikliga arbetstilfallena 
silnicnt a bögt uppjagade arbetstönerna I nänga 
a RR pertat gynjamt och burdt bidraga till förbättrande 
anbetarens efonomiffa ftållning, iå after doc den föreligs 
Janoe fragan endaft buvu desfa böga arbetsprifar inverkat på 
a pr oc) jom, enligt min åjfiat, både genom det 
föra rer ed jen på avbetökrafter tillffyndats Jå wajent- 
AR NN att det under lädang fortiatta förhallanden 
Rr ag prog pö RR rna sr. utan måjfte 
; So Hiltvadas reflerionerna ytterligare i 

alleeude på följderna af de ja Lätt tillgan i föngir 
SNR, JPerna af de jä I gangliga och höga arbets 
ag TIN ia witar hg mart huru ek bety "fo frige 
( a hg med, efter bang förhållanden, ftora funmor, och 
funda beräkningar — föreftäller 


lem på förband ej gjurt jig 
hg att ban fommit i befittning af ett fort öhwerffott, bwar- 


20 


med ban ide beböfwer bushålla jä noga. Mya bebor uppitå 
och tparlambeten bliv ide lifta nödwändig fem förr, bwarföre 
det bushållas ej ja vm förut, Dwarf med arbetstiden ellcr 
inom det hustiga lifwet. På detta lätt jmälter det I. t öfwer 
jtettet ihop få att når jommaren fommer finnes ej mydfet 
qwar, vd) när fNeotten ffall mwertjtällag och dertill legas arbets 
rolf, jom fordra böga dagslöner, få är fasjan fnavp och ar: 
betet anjes bli dyrare än att det lönar fig Nöljden blir att 
nagon del af Hotterängen blir obergad. Mreatursantalet nvayte 
härigenom minifas vd) jurdbrufet lider.  ÅArflandet att be jagna 
de öppnade tillfällena tul arbetsförtjeniter på olifa båll blir, 
mart jagbt, en wurm, od) jorden, tom ej ftrar betalar igen 
arbetet, men fråfwver eu huld onuvårdnad åfmen om mwintsrn, 
— blir förlummad 

Omwarje jerdbrufare inier nödwåndigheten att till fitt för: 
fogande ega flagitadt föll, emedan fård od) fförd målte före 
rättad på beftämda tider, men buru ecbålla iådant när den 
förut tjenande yngre manliga befolkningen nu fan göra jig 
ni frän tvånget af en lagltadd tjentt och bar mångfaldiga 
utwägar för jin utfonvt? Om oc jordbrutaren fulle öka 
att täfla med andra induftrier ed) betala bwad deja anie ia 
funna ginva, jä måfte han dot förbehålla na att på beltämda 
tider funna paräfna arbetsfrafterna, emedan ban i annat fall 
ej fan draga fullftändig nytta af defamma; men då det tager 
t den menitliga naturen ett ftråfmande till fribet och obervs 
ende, ja faller det jig helt naturligt, att arbetaren båldre bes 
gaauar tillfället att egna fig åt jadana iysieliättningar, til 
bmwilfa han fan fomma och gå når ban bebagar, och för bwilkat 
baw får jin fontanta och rikliga betalning, än att binda fig 
wid eu lägd tfjonft, den der ej bewiljar ianma företrådes- 
vättigbetev.  Jordbrufaren blir imellovtid rådlös; tv det fattas 
bonvm folk för jordbrufets ffötisl ud de ftegrade arbetstönerna 
blitiva anledning till jordbrukets frårtgang. 

Beträffande frågans feduare del buru detta ffadliga in: 
flytande på jordbrutet, iom jag ti fortbet antvdt, fall funna 
förefourmas, 1å torde för närmarande ej finnas annat nuwdel 
än fe framtiden an, jom mål vå ett eller annat jätt återställer 
den rubbade jenuwigten, ty alldeles under fan ändå alldrig 
modernåringen gå. 


Herr Sdhongh: Utan att nu wara beredd på att frame 
lägga nägra fatfyler och utan perjontig erfarenbet i lands 
brufsförballanden, fyneå mig dodf imaret vå den uppitålda 
frågan böra utfalla näget onnorlnda, än bwad de föregående 
arade talarena antydt 


24 


MÅ wara, att arbetsbitväd Här jordbrnfaren dyrare uu, 
än för ett par är dan, demia vlägentet ceeurpemterag do, 
enligt min tänfe, dels derigqenom att prifet & dv arnktar ban 
Iran jut benunan fon alyttra  MHiait to mint lika propertion, 
dels dectgenom att ban nu far mida mera betalt för det ar 
bete, Jem ban ntan förtang för fitt jordbruk fan at Ifvgöbrufet 
mwertfrälla. De böga arbetspetterna bafiwa redan bär I lånet 
medfört det Iramiteg, att fotter vd) fördemaffiner börjat 
Wmåndas, vmwarigenont mycden orbi töfvaft beiparats. Detta 
Iteg ramat i den rätta viftuingen fommer ofwifw taltigt att 
afföljas ar andra Sör att vått Bunna till edegöra Netters 
majfinernas arbetskraft blir det nödu Indigt att afjemna fälten 
od) ninjfa de öppna difenas antal, då fteaet till täcfdilningena 
införande ide är längt. Om anven arbetstraftens durbet Ifulle 
leda derbän, att IfogEmvyrarne ej längre funde albeicgas, fer 
Jag för min del deruti mgen olyda. Enligt den föredarnde 
talarens falföl är bur Mingskoltnaden för tädant bå 25 öre 
pr 20 falp., då det mida mwarderifare mwallbört bergas för 9 öre 
Detta förballande lynes mig endast leda till ett vejultat: mt 
rarnes utdifning och vdl ng. Det wore junmnerligen ingen illa 
SUNDANd utgift, då man deriqenom Fan få ej blott mera hö, 
utan äfven Fraftigare och billigare. Den af ftegsförslorna 
tramfallade ftarka erterfragan och böga pris på bö jynes nig 
afven da till detta tejultat od) nödiqv medel tror Jag 
te abas 

Ullmegen är nu i allmänbet ej blott uldfri, utan bar 
aven penmingar beponerade I wåra vanfer 

Min åfigt är berföre, att jordbrutet to Norrbotten nu 
lemnar lifa god b ballning, fom under de tider, då arbetg- 
lönen mar mida lägee, och ag uver cj burn det far mwara 
annorlunda, då oftridigt landtbrufets produkter, med undantag 
ar Ipanunial, IHigit mint fika mydet, fom arbetslönerna vd) 
da landtbrufaren derjemte nu bar tillgång på tillväcftigt od) 
billigt fapital ' g 
I Att Jjordbrufet nu befinner Na en brytningsperiovd, biward 
följder för en och Stenan mindre förtänkfjam fon blifwa wåra 
NUg, Medgifives 3erua, men det förballer fia med jerdbrutet, 
lent med al annan induftri: under mwanliga gvda tider går 
den Nn jenna ang och bögit få tänta på nöd wåndigbeten att 
n'öra de förbättringar, iom are möjliga, det bär ji anded; 
nen när antingen efterfra Jan minjfas, eller produttionstojt- 
naden öfas, bivilfa båda omlitändigbeter bapwa förminffad 
nettobeballning till följd, da framftåller lig med HÖdWANDdLJA 
beteus bvan, fordran på förbättringar, iom antingen ned- 


20 


bringa preduftivnstoftuaden eller med anmwändand at jama 
foftuad; öta produktionen. Det är till em lådan prakt vm 
lanbtbrufaren i länet nu fommit. 

Nör min del ffulle jag ang för en fer volyda och ej mint 
för laudtbrukt om ett betydligare och waraktiat pristat å 
arbetekfratt nu flulle inträda 


GScdan, på Herr Ordförandens hemitällan diskus 
jionen anjett8 jlutad bejlöts att Irågan åter ffulle upp- 


tagas för behandling wid jommarmotet. 


2:dra frågan. Den åfigten har blifwit uttalad, att 
rågen 1 Norcbotten gifwer fåkrare affaltning än fornet 
Då mijwärt inträffar utfaller dock ofta fförden af det förra 
fädesflaget fämre än af det fednare Ligger orfafen dertill 
i det jätt på fwilfet rågodlingen i allmänhet bedrvifwes? 


Herr Cnglund: (Ett obeftridligt faktum är att rågfförten 
bittills Iemnat ringar arfajtning än fornet åtminitone inom 
MNeder-Luleå oden, unde ej förklara oriofen bårctill, aldrabelft 
od ragen tal ftarfare fila ån fornet 


Herr Hogelmark: Som Jag nu under en länare följd at 
år fom anjes bafwa gått i ertavenbetens ffola beträffande råg: 
odlingen, fan jag ej gerna wara um under tanfentbytena 
rörande denna mert, men emedan det ligger utem möjligbe- 
tens gräns för mig att förena fortbet med rulltändigbet wid 
utiägandet af mina tantfar i Aunnet, a matte jag på förband 
utbedja mig ett qudbetsfullt öfwerivende med widlyrtigheterna. 
Ing djerfwcc derjemte förutlätta att ipåren af den geda mil: 
jan att gagqua i Nygon man utpemnar mitt andragaudes brifter. 

Att böjträgen i Rorrbetten lemnar både jäfrar ec ym- 
nigare affoltning ån fornet år en man wi flere föregående 
tillfällen nromballna tanke.  Rörutiatt att åfern blifvit be: 
börigen beredd och afdifad lamt fådden werkjtäld i rättan tid 
(bär före mediet af Iuli), är det min beltämda önvertygelle, 
att Morrbotten ej för nårmwarande eder nagvn 14 tålig, tad: 
Jam och givande ipaonnemålswert fom dej böltråg. — Med 
benna förmodan började jag för öfwer 9 år feran min landt- 
mannaverfunbet bärltädes, oc, iom detta jädesNlag, vaktadt 
fonjunfturerne under demna tidromd warit vått enmwerlande 
annu aldrig hvifit mig, bar denna förmedan numera örmers 
datt til mwikbet Rågen bar alltid temnat mig en nöjaftig 
förd, Äfven når fornet under förjta aren ar min bärmware, 
dels för ofullfråndig afdifning, dels at brift på nederbörd och 


20 


dels  tillfölje at fall fonumar med itby atföljande tidiga natt- 
frofter, Nagit mer eller mindre fel. — Med öd af desja er- 
favenbeter må tagen förfänfa att mitt förtroende till råglä- 
dets ftora Detydelje för denna ort blifiwit alltmera oc till den 
grad ftadgadt, att jag, bvertemet octuns bruf, fran mina jids 
ländtare nYyvdlingstrakter, derifran alltid oandaft om hidesgqröda 
före deras tgenlägguing till grästägt bemtas, uteflutit all tanka 
på fornjädd och i dels ftälle, efter det nybrutna fältets afdif 
ning och wartträdning under ert par fomrar famt begöde- 
ling, derå amvändt böjtråg fäjom ffyddamwert åt den jpåda 
gräsbrodden — en Fulturnybet den jag tillvåder litet biwvar 
bärftådes att atminjtone t jmått rövlöfa, fajvn mwarande all- 
tid billigare, emedan den här i Norrbotten beböfliga ntjädes- 
mängden (bögft 2 bub.-fot pr qvometriftt td) är ja obetydlig, 
och äfwen fanffr fäkrare Jag bar åtminftone aldrig baft 
antedung angra tillämpningen af dem nya method. 


MUtt, da ntifswert inträffar, fförden af rag etta utfaller jämre 


an of forn, är en ebeftridlig lämning. Det-medgihves willigt, 
att fönien råg är både mera bardtvojfad, ferdeles der Den ur 
gamla tröffiwagnen mnuändes, od) fämre till bvödföda än frutet 
forn. Doc, än on JFANJ, add I rättan tid, äro del ar, mir 
freftnätterne infalla, i allmänhet bättre matade, bwarjemte 
De, fajvn mwarande af ett längre trå högre uppburna öfwer 
marben, böra anfes bättre Huddade mot mitgrepp af den når 


mare jordytan fryvande földen, än det fortwertare, oftajt lig 
gande fornet. — MWära wanligen torra ofta falla warar tydas 
ef beller utöfwa nagot mebuligt inflytande på det da redan 
betvdtigt förftafomna ragrältet, under det att de ipäda, då 
fonbånda uyp uppfomna, fornplantorna förete ett gan[fa tröft- 
löjt, mifsmertbebadande utfeende. De behöfva iyrbarligen rean 
— tegnet uteblifwer; de beböftva wärme — Fallblaften fort 
far. Mernafern artynar allt mer och mer, medan ragåfern 
muntidigt tilltager i Irodigbet. 

- Derföre ffulle, utan fvifvel, farbågorna för mifwerter, 
orakade af torka sly froft. i betydlig mån nmotwerfas, om 
den norvbottnifte landtmannen, medelft en mwiditrädtare rage 
odling, beredde lig tillfälle att dela fina ffördeförbeppningar 
emellan de twenne hidesflagen böltragen od) fornet, iwitta a 
bemåtrarne borde tagas i onmerling med bwarandra, i Itället 
för att, jåjom mr, wara förjatt i ett mwanffligt bervende ar fförde- 
vejultatet ofter blott ett enda jåde. Inffötes ja, emellan desja 
balmjäden, bladwerten potatis, da fommre ett vftanderligt wercl- 
but i fall JÄng och derigenom akerjorden fring bemmet förs 
delad i fyra mgerävtigen (ita ftora delar, af bwilfa om i jin 


27 


fur årligen fwartträddes, under det att af de öfrige en afer 
del amma ar femmade råg, en annan del potatis od de 
tvetje af de befädda delarnc forn. Sördelarne ar ett jadant 
venEningsjätt blefiwe: att jerden, mera ffonad genom. der 
bwart 4:de är aterfommande trädningen, bunde, bättre bear 
betad, Hällas vgräsfri; att den farfwade mindre gödiel, hwari 
genom oc nycdlingarnes wmwidd funde öfas. och mutligen att 
den, ut aenem denua onnverlong, femnade bade bögre oc 
jäfvare affoftning TT jådan Ipannemal iom mera tyngde på 
mwagen, än bwad mi är händeljen. - 

Men, emedan en rörftandigt och wäl utförd ardifning är 
förfta  wilforet för wall förbättring i jordbruföwåg, 1å fan ej 
beller en dylik merteirkulation, med hopp om framgång, till 
limpas, förvån afdifningen blir fådan den bör mwara. 

Alla wåra vdlade weater, de bättre råsflagen ej ens un 
dantaqne men rågen ifynuerbet, fordra, för jin TID 
en mera fullftändiat afdifad jord än mår numwarande. Det 
lilla, jom i den Wwagen under fednare ären umederlägligen 
blinvit Atgjordt, har redan påmiiat riftigbeten af deuna ajfigt 
genom owantadt goda reiultater, men det mwäntar RA 
fommning. Om flandtnannen berföre medelft 3 fots djupa 
diken twärsöfiver Aterfältetå öfre ända, mill hindra det un- 
berjordiffa mwattnet att tran bögre liggande tvafter intränga 
uti åferns alf, ur bwilten wertrötterne bemta den bufwub- 
iafliga näringen famt medeljt difen längs fålteté der bort- 
leda detta jälunda afffurna matten; mille han derjemte inuti 
afern, der bebofwet få påfallar, anlägga andra HANE difen 
längs fältets fluttning bwilfa ffulle hafwa för ändamål att 
ullfomtigt aflågéna bettenjoran — da erbölle ban derefter 
till medbjelpare i fina jerdbrutföbettyr en flitig RANA 
tjenande utan både fojt od) tön, men det vaftadt Holk nn 
honom, medelft en påjfondad förmwittring af odj en ffegrad 
wärmegrad uti aljwen, bade en ftor belparing af ER 
jamt fäfrare od) friffare ffördar af alla flag. Den Iwerfs 
jamme bundöförmandt, fom jädan fraftig werfan HN bee 
fomma, har mur gifivit benämningen luft. "NET SAT r ON ch 
och derföre ringaftad, har ban warit af bottenfyran i det Hät= 
mafte uteftängd från alfven oc bar tillfölje deraf vt ee 
fan urftåndjatt att utöfa fitt mwälgörande inflytande å ao 
jordens mineralämnen medelft deras jönderdelning till Ne 

Af obefantftap med denna förjynens wija AREA Fe 
denna fuftens owärderliga egenffap, bar atlmänbeten bi er 
Jöft att på eu annan, men fojtajerd och följaftligen Fe vx 
dyrbarare, wåg, nemligen medelft gödsling, fom, för att funno 


28 
wara mwerkjant, majt mwara öpwerdrifiven framtallande unvan:= 
lagade för wertlifiwet nödmwändige mwilforen, fordiwärmen och 
lurdförwittringen. På detta Eonftlade fått bar man wisjer= 
ligen ludats aftadfomma ett Irodivert fått men ockiå dera ett 
liggande ftrå med roftiat ar och Häderlått färna. — Fältets 
frodigbet härleder jig af den öhverflödande gödjelmängden 
vd) Itraets mwefbet jamt arets [fröpligbet från den alttrör ringa 
mängd munralämnen, jamma Aödek funmat och bununit bes 
reda Hill mwertföda, jerdeles om denna tillgang Jövut blifwit 
rövmänffad deriqvuvm att okunma wert cultiverats flere är då 
rad på famma åfer 

(medan allmänbeten byier den törejtällningen att full= 

Iändig afdfrung är ifadlua under torkir vd) tror att jorden 
bör ballas fuktig - iaf janumna bwartfrån denna ruttigbet 
bärteder [ta har den, medelft om dels alltför jparjam dels 
Mltför qrund oferining, trott jig metwerka ett jadant torkfars 
umebuliga följder, fa mycet beldre Jon ej blott nyden jord 
till uton äfven mydet arbete med dilningen derigenem inbe- 
arats. Men hår möter det förbållandet att endaft den fik 
fiabet, font, mnder form al regn eller dagg, nedfaller a jurd: 
vtan nr lälvm Iwarande bemåängd med luftens för merte 
ettet nårande ämnen — nyttig och nödwändig för Werterne. 
Under det att detta matten nedjjunker i alfiven qwarlenmar 
det uti jorden på denna fin mwåg alla desja ämnen. Salunda 
uedfommet uti aljwen, är det vent och fyligt jamt jäjom dryc- 
fesmwatten gagneligt för djurriket men bade överflödigt och, 
för fin tföldaljtvande eqenffap, rent af Hadligt för Wwertlifwet, 
Het är jäledeg detta renade, föliga, underjordiffa watten (bot: 
tenjyran), jon alltid afttänger luftens tillträde od) derigenem 
bindrar aljwens bade förmittring vd) uppmårmuing, bmwifet 
afdifningen bar till uppgift att dels afbålla dels aflägsna 
tran fältet. 

Om man under ett torkar är t tilljälle att påafta vdy 
Jemföra wertförbällanderne & ett wal med dem a ett antingen 
ofullftändigt eller vc alldelvs ide afdtfadt fält, torde man 
funna den bejymnerligbeten, att det lörra ftar Hig rätt qudt, 
Under det att, a det fitnämnda, plontorna, midt uti Öfwer: 
Hödet på Mnttigbet, junbarligen ida of törft. Sådant kallar 
man här tsbrämna, mel orlafen till detta fenomen är den, 
att, när wertroten a fifbränmnde fält uti alfwen möter butten- 
Myran, genomtränger ban ej utan undwifer denjamma, löper 
ut oat ojdorna och hvingas fälunda att pa längre alftånd 
taga reda på de NAT gSAnNen, jom han till wertsns underz 
bäll är beftämd att uppbemta.  Strå- och färabildningen majfte 


20 


under detta rotens föfande efter föda få Htilla eller, jäjom in 
fåger, i funt. — Noten öfar härigenom fin (ön onödigt, vå 
detta på bela wertens befoftnad. Jr edan ARDfligent avun 
jama  mwaderlefsförballander inträda för mwertligbeten då år 
mabända bäfta wertperioden förbi, jamt Jeljujet äpveni nt das 
garnes längd i aftagoaude. Hölten mnalfas och potent 
iydande naturlagarue, uppitiger alltmera emot Jerdytan, der: 
under affylande denfamma och fältet börjar omböljas ar falla 
nattöden.  FSvoften är mu fullvuftad och får ig att med Jin ffarpa 
tie & den fent vd) flent matade afern, falla den egentliga fför 
demannen uti embetet. SAL deremot mwert ten, uftörd af 
dylift watteuhinder, ffjuta vätt ned, blir ban aldrig få läng 
ed) beböfiwer ide wara det beller, emedan han ända, och detta 
på qenalte wängen, finner näringen åt plantan, Dees tillwert 
jälunda fan fortgå utan arbrott. Han nedtränger 
alltid djupare vd) bliv dertqenom bättre Ityddad vmot tor än 
än den mwerteet, jom, medelit utbredning at froccna måte 
hemta denna näring närmare den torra jordytan rand. 
Härmed mill jag ide endalt bafwa antvdt att vagodlin- 
gen inem Morcbetten ännu bedvinves på ett förjumligt lätt 
utan äfwen bahwa anginvit ett, cfter min aftat, ANDamtg. 
enligare oc fwarigenom ont jag tror, odiiNngen 4 denna 
wert ftädje ffulle frönas med förre framgång Att man 
emellertid tillswidare, d. m. fo ja länge vagfältets wärde är 
till den grad underffattat att, jalom erempel, to. m. 
terförmågar od) gångftigar utan betänfande anläggas NT es 
gagnas öfwer de nyladde rågåfrarne Re man Rue 
tanffe änn uågot årtionde, blifiwer, betväffands Jämwå NM gr 
gens fom rägodlingeng mwigt vd) mwärde, eu förgäfwes Re 
röjt för futna öron, är mer än lannolift; men den ARNE 
fen nalfas allt närmare, då Äfven Iorrbotten, invycft i warn 
utbytenad ftrömfåra, derigenom locfats att SR ARA 
jord framalftra fpannemål ej blott för fyllande ar SG 
behopwet utan äfven till utförjel ät mdligare orter. Or Eh 
tillbafajatta ftjufbarnet, den RASEN 
dudbet faiom utfjäde obeftridligen SUNDE fa SERIEN 3 
lagen, fommer nog äfven I tin hembygd, om ej förr, bäras 
ftome då till heders, när ban, jajent odlad i förre ng fl 
nu, bunnit för jin förträfflighet jåjom utjäde lab ec nå 
Jöft produkt i den venjfa ]rannemalsnrarfnaden. id 
derjemte mwara förwisjad att demna framtidsbägring RN 
till weriligbet, när jermvägarne bunnit tillföra NIO Tr 3 
bygder ej blott tillvadligt med armar för Na SEN Sön 
nu földalftrande för fåfet lygande vpperliga odingstratte 


50 


bryta nya bygder utan äfven mera fördomöfria nuunnar, de 


der ide tillväfna rågen jåiom tajt deb egenftap att — "mätta 
it bafteliga fort". 

Herr VWBikftröm: Flera ffål torde förefinnas warföre 
vagen bär i landet oftare mifslydas ån fornet, biwaribland jag 
anfer följande wara det bufmiudjatkigafte: s 

1:0. Att vågen för att tydas fordrar en fullftändigare 
afdifning än bwad i allmänhet föregår fädden i 

20. Träda eller bwilad jord. 

Fe. En högre nedeltemperatur, Än mera allmänt fon 
vardfnas wid desfa nordliga latituder, för att upphöova jin 
fulla utwedtling od) mognad. 

Kornet fulle mål oc gqynuadt af desla uppräknade for- 
dringar för vagfädet, lemna mer i ffäppan ån det nu gör, 
men forde dot lättare huma umbära en bögre fultur för att 
ej fa lita mydcet felt iom vagen, emedan ett mwårjäde är ide 
a modet beroende utaf ofdifning fom ett höftjäde, bwitet har 
att ita imot både nederbörden om böften och möjmältningen 
om maren. För att uu ide tala om grunddifning, jäjom 
mydet dyrbar och möjligen mindre nödmwändig, der jorden 
an!es mwara mudet genomfläpplig och fålen är djup od) fitter 
Länge qwar om mwåren, få fan Ghvåil ett rägfält, jom ide helt 
och hallet öfhverlemnas åt fhumpen, ej undwara aflopps= vd) 
laggbiten jämt mwattenfaror, hwilfa jednare bortleda yhvattuet, 
tom under ftarfa jnömwintrar måfte blifwa bögft betydligt när 
waren fommer, od) då en noggrann tilllyn är högft beböflig, 


Ja att wattenfärorna hållas öppna oc) mwattnet hindras ftadua 
och) ffada fåden. 

Om, jäfom förut nänmdt, vågen ide lemmar utfigt för 
en god aftaftniug, ia framt den ej blifiwit jädd i trådad jord, 
a har fornet deremet i detta affeende mindre anipraf, emedan 
det Wwerer, jom man fåger, balm i halm, blott det får gödiel. 
ESåfom det hår brukas att föra ut gödjeln ftrar före fädden 
och fedan jå fornet it denna nygödjel, händer mål underjtun= 
dom att ffördarne blifwa parjamma och fomma i täflan med 
ograjet, Hillt om ej ogråjet får frida upp oc) med harfwen 
vycas upp innan jadbden ffer. Bättre wore det att gödjeln 
fördes ut om höften på det tilämnade fornfältet od) da ned- 
plöjdes, jamt att fedan på mwaren fältet omplöjdes nägot dju- 
pare, Ja att gödfeln fom närmare ytan. Härigenom ffulle 
winnas den ftora fördelen att fornet mognade tidigare, emedan 
ladd 1 onvaödjel befordrar halmwerten men förjenar fröbild- 
ningen. Nog fan det fynad fom det ffulle wara förenadt med 


bättre beräkning att emellanåt giwa jorden eu träda för att 
venja den från vqvåd; men da aterarvalerna t allnänbet äre 
jmå, anje jordbrutarnue fig ej hafva råd att uppoffra någen 
jord för trädan. Af landtbruföböder har jag lett att fornet 
ej Mall beböfwa mer än 1,200 mwärmegrader för fin mognad 
oa deremet råg behöfwer 2,000 wårmegrader Manne man ej 
bärutt fan fina ocfafen till att forufädet blifwit ja allmänt 
odladt i de nordligare Elimaten od) der gjvrts till hufwudjäde? 

Innan rågfädet fan odaå med lita framgång fom forns 
fädet torde få förutjättaå att landet bliv mer uppodladt, Fi 
matet förbättradt od) jordens fultur böjd 


Herr Nyftvöm aniäg att Fogelmarks yttrande borre i 
pretofollet intagas atom war å frågan 

Herr Hjortsberg iom äfven förfökt rågmwårt muig att, 
om rägen Jas i rätt tid blir wärtligbeten deraf lifa god och 
bea fom för annat föds ähventom att ragen är ffa bärdig 
jom fornet. Har funnit fig bebwifen om förnftörden men 
fällan gått mifte om ganffa vik rågltörd 

Sälljfapet uttalade härerter, på Herr Ordförandens 
framftällning, att Herr Fogelmarks anförande ffulle 
anjes fålom jwar på frågan. 


3:dje frågan. Hwad erfarenhet har under fenare 
ären wunnits med artificiella göduingsämnens anwändning 
& olifa jordmåner famt för olifa fäden? 


Herr FogelmarE anfäg att inget annat gödningsänu 
har Indan fraft att frunbringa mwärten jom det irragamarande 

Herr Wikftröm: — Lättbeten att erhålla artifietela gör 
Ningöanunen, jom på fednare år blifwit een beredd 
genom er mängd mperfosfatfabrifers anläggande både inom 
vd) utom landet och jom för ett jemförellemwis billigt pris 
funnat föpas, bar otwifivelaftigt lemnat ett ftort bidrag fil 
höjande af jordens fruttbarbet. Genom cemparativa förlöt 
bar utrönts att det wäl lönat fig att gifva fadana fölt, 
biwilfa indelade till cirvfulationsbruf ej mwarit ! fur att få gods 
ning förr än om ett och annat ar, en ertra gödning ned SS 
pertvsfat eller annat artifictelt gödningsämne ar pestia nga 
diga i bandelw mi förekommande, och att den deraf tillöfade 
fförden på förfta året äåterbetalt bela fapitalet, fom utlagts 
för aödelämnet, och dertill en god vanta. Fa 

Sår I orten fan det wäl mere fällan tfragafonma att 
begagna de artifieiela gödningSämnena annat än fill opver- 


02 


gödning af gråswvallar, vc jom bör wil betala fia om man 
tydas genom någon wälfänd firma eller fabrit förftaffa fia öl 
pålitlig  mwara. — Stocthulms Superfosfat-Fabrits artificiela 
gödningsänunn, bwara fontroflanalyfer hunma foftnadsfritt 
erballas af Profesior Bergftrand vd hwaraf fon reqvireras 
den fort, fom båft lämpar fig efter jordens beffaffenhet och 
för odling af federvwerter, rotfrukter eller fädeswerter, jynas 
förtjenta förtroende, oc) ffola mål få jmäningom ur handeln 
aflägsna Jadana uttändfta gödjelfabrifater, till hwilfa ej utan 
itäl funnits anledning fatta miftrvende. 

ä WBerkfammajt torde de artifteiela gödningsämnena wifa 
lig i förening med animaliff gödjel och i blandning dermed 
frambringa waraftigare merfon. 

Enbara anjes de flefta avtificiela gödningsänmena blott 
werfa på va fförd, oc) mången är äfven af den mening, att 
de, genom fin förmåga att baftigt upplöia oc) för werternua 
göra tillgängliga i jorden befintliga näringsämnen utfuga 
aferjurden om de för ofta återfomma, Dwarför är NÖdwän- 
digt att i den mån fruftbarbeten börjar aftaga erjätta jorden 
med tråcdgödjel. Det är ju vmellertid alltid ottjätt att genom 
den peoduktionstraft, jom de artifielela göduingsämnena fram- 
falla, förffaffa fig materialier till en öfad trådgödning. 


Pa fromftällning af Herr Ordföranden beflöts, att 


disfusfionen, ie ; N ; if 
PRE Jemte Serr Foqelmarfå afgifna berättelje 
till Landtbruks-afademien, ffulle intagas i peotofollet 
och anjes fåfom war på den framftällda frågan. 


oo Som någon ny fråga ide wmädtes blef härefter 
jummanträdet af Herr Ordföranden upplöft, och fram 
förde Herr v. Ordföranden Sällffapets tadfambhet för 
den owåld och reda med Muilken förhandlingarne blif= 
wit ledda af Herr Drdöranden. ; 


In fidem 


FI. BWaldeuftröm. 


Jufteradt 
DH. A. Widmark 


(Bil. MW. 


Undertednade, utfedde revijorer, hafwa reviderat Hushåll: 
ninq8:fällffapet$ rvätenffaper för är 1874 famt få härmed af 
gifwa följande beråttelje: 

MWid aranffningen af de våkenffaperna åtföljande verifi- 
fater bemårkes: 4 

att af 33 ledamöter i Luled ftad, hvenne uvaftlatit er: 
lägga arsafgifter; 

af 9 i Råneå 4; 

af 63 I ItedersLuleå 50, ud) 

af 61 i Ofwer-Luled 534 

bwarförutom ingen årsafaift blihvit redowilad från Of: 
wer-Kalir, Haparanda ftad och NReder-Torueå focten, Car 
Guftafs joden, Judasjävwi, FJotmof och BGellnvara, Derz 
emet alla medlemmar i NReder=Kalix till ett antal af 41 er 
lagt fina ärsafaifter och tifatedeå alla medlemmar i Acjeploug, 
Piteå. ftad och jocen jamt Pajala och Enontekis. | 

Åtjfilliga under aret inföpta inventarteperiedlar jalem eu 
jernfamin od) diverie hyfveljeru m. m. bafwa blifvit afforda 
under omfoftnads-kfouto, men hade efter revitorernas förme- 
nande bort upptagas til framtida redewisning under iunvens 
tarteperiedlars fonto. 

Till I. G. Lundmark är för underwisning i Nöjd fäfom 
förffott utbetalde 90 frenor, fnvaröfiver nagon redomwisning 
ide fiunes råkenffapen bilagd. | 

Cnuär wi ide baft tillgång till Förwaltningåutffottets 
protofofler funna omwi ide bedömma befugenbeten ar de utaf 
Scefreteraren uppburne 50 fronor för erdwandet ar itatiftiufa 
uppgifter äfweniom af erbållue 500 fronor för fullnad i bans 
arvode under 12 är, Bwarförutom på mma rund anmärkes 
en utgiftspoft ä 30 fronor för j. f. Ombudsmetet i Stocholm 

» famt utgifne 300 froner till Arrendatorn af Mminne möniter- 
farm och till Doktor Björkman lteumade 33 fenor 38 öre 
poftperto för infättningar 1 tifränteanitalten. 

BHerifttfater till följande utaiftspolter Mnknas, neml.: 

& premier för utftällda prisbelönta föremal wid jonunars 
mötet i Gamla ftaden äfwvenjem a premier till lärlingarne mid 
Afwa Tandtbrutsffola i 1,000 fronor. 


2 
d 


34 


Arvodet, vefe= och tvaktamentåfoftnaderua m. m. till Herr 
Bondén anje revifvorerne bort afföras under busjlöjdeng fonto 
t ftållet för & omfoftnads-tonto. 

S öfrigt befinnes räteuftapen wara rätt förd och afflutad, 
umnt balaneras fällffapets frällning fålunda: 

Tillgångar: 
Afwa Landtbentksffola, aftiekfonto - - «oo - > 10,000: 

ii Dito löpande rvåkning .- . . 2052: 
Amiumne mönfterfarm > so oo oo. s« IRENLG: 
PR” CoMORIdE. oc . - - FN 3,018: 
JIGUORINT oo. ov ov or av so rcan nte Nä6: 
SEGMIESINENE so oc sc - « FR AE I 
Inventarie-konto ch 750: 

Senor  25,633: 

Skulder: 
Till Tbmfjelffa fonden 

busflöjdens fontv 
» landtingsanflagets fonto 
vu fapital-fonto, för ffillnaden NA 

Svenor 
fulea den 27 Januart 1873. 


HD. M. Holm. SH. I. Sundftröm. 


(Bil. B). 

Till Kongl. Landtbrufs-Afodemiens Förmwaltnings-Somitcé! 

Härmedeljt får jag ärr öfmerlemna min wördjamma 
bevättetje öfwer förballanderna wid Norrbottens lång landte 
brutöjfola a Afwa under det tilländalupna aret 1574. 

Omedan tandtbrufsffolans EStyrelte, höften 1573, fann 
det förenligt med ffelans fördel att härifrån, tillifa med dem 
Jon "woro 1 otur att da frå, fMilja de uti min förra års 
berättelje jålom afwitue omförmälde och I moraltfft hänjecnde 
underlägöne, treune ynglingarne, på det ej deras daliga erempel 
matte winaa bäfd od) fortplantning mid ffolan — få erhöll 
vandtbrustffolan genom demna nödwändiga och wålbetåntta 
Aatgärd, bmwilfon jynbarligen redan burit önffwvärda frufter, en 
belt och ballet uv uppjättning af lärlingar. Emellertid är det 
att förmoda, det antingen detta radikala jätt mwertade något 


SE 


afffräctande eller och att de, då till ytterligbet fegrade ifugs- 
förtjenfterne, utöfwade fina vcmotftändliga loceljer, alldenitund 
hela antalet då ingängne lärlingsanföfningar endaft uppgid 
fill va. 

Detta fåtal anfökningar, i förening med obebagligbeternue 
1873, bingte mig derföre då på den tanken, att mwidare anjlag 
till en landtbrufsffota invm Iorrbotten nu were en daqntös 
ftatSutgift, jent burde inb Iparas.  Derför wädte jag ec, wid 
länets Stongl. Oushållningsfällffaps allmänna wiärteriamnwan 
träde den 28 Januart förlidet år, förfa n Skolans upp 
(ösning med det årets utgång, vaftadt ännu tre är at nun 
tontralterade arvendetid återftodo. Men emellertid finner jag 
nu, af det förliden höft ötade antalet ingångne anföfningar 
detta förflag mwara för tidigt wäådt amt att Landtbruföffolans 
tillwaro är af ortens befolkning önföwärd — od) jä länge bör 
man ej miftröfta utan fe bättre tider an i 

Efter bwad ofwanför är antydt gjordes, Oktober 1873, 
alla lärlingsplatjerne mid Ava fandtbrufsffola då lediga för 
my Aterbejättning och att endaft hvänne jöfander anmälde fig. 
Desja föfander 5. Sandnan oc CC. IB. Wikman, båda från 
SOfwer-KFalir, blefwv antagque. 

DHmöjligheten att, enfamt med desfa båda lärlirgar, funna, 
utan tillbafalättande af deras tbevretiffa undevwisning, fföta 
Iandtbrufsffotans jordbruk och detta till dej; fromma ligger Hart 
i dagen. För att fylla briften har jag undét bela året 1874 
nödgats förftärfa arbetsperfonalen bade genom leqningar mot 
en öfmwerdrifvet dryg dagspeuning oc) medelft bvenne drängar, 
tjenande för lön. Efter unyden möda od) förft fedan 3!/, 
månader of det manliga tjenfteäret förlupit funde ändtligen 
Ddesja fiftnämnde, från den då jom ifrigalft pågående ffogsaf- 
merfningen, amvärfwas. Som ett euda erempel på den 
ftorartade täflan jordbruket, gentemot ex annan näring ffoge 
bvufet, den der bittills af dep idfare äbervpats fajom ett under 
ftöd at modernäringen, under nu flere år haft att uthärda må 
bär anföras, det jag, endaft emot en betingad fontant lön ar 
350 fronor för dem Mwardera och detta endajt för tjenjteärsts 
då aterftående 8, månader jemte fri foft oc) utan fråndrag 
a lönen för den tid jom atgid för deras bewiringspligters 
fullgörande, funde amvärfiwa Ddesje tjenare. ) 

Emellertid fortgit den theovetiffa undermisningen med de 
förutnämnde tvenne lärlingarne oafbrutet till den 18 fiftlidue 
Maj. Deras flit och goda uppförande hahva ej kenmat någons 
ting öfrigt att önffa. Rågen eramen kunde noturlighois ej 
hållas med dem förliden höft, emedan det året war deras förfta 


30 


under den twådriga fårovfurjen, bwarföre de fortfarande äro 
qwar wid handtbritsffolan. 

Den I fiftl. Rovember infunno fia de af Styrelfen an- 
fagne fenr lärlingarne, få att fammanräknade antalet lärlingar 
för nävmwarande uppgår till 7. De äro alla bördige från länet 
vd) bvenne från faonma lecfen der landtoruföffolan är belägen. 
Söregangue af une äldre famrater med qeda erempel hafva 
aven desle nvantagne begäfiwade med lycftig uppfattuingö- 
förmaga, hittills mwijat både ged flit och) gudt uppförande, 
biwilfas forbvaro man fafnar anledmng att betwvifla. — Un- 
devwisningen fortgår, i lifbet med den föregaende mwinterns, 
moraen od) afton faomt uti de änuren Stongl. Maj:ts unddiga 
realemente föreffrifwer och i enlighet med den af Songl. Landt- 
brufs=2Akademiens Förwaltnings-Nomité fattitålda planen. 

Arbetena i flöjoftugan och imedjan funde under förlidet 
ar ej fortgå fill någon betydenbet utan majte, under bands 
ledning ar I. Halftröm, inffränta fig till endaft tillfälliga 
reparattoner af gårdens redffaper. Under innevarande winter 
deremot har, bland annvat, en mängd nya mwinterfördvn blifwvit 
förfärdigade, bwarjemte fvenne mja vullharfiwvar oc) tvenne 
håäjtveffor äro i werket. Underwisningen Vbeftrides för när 
warande of den för wintern af Onshallningsjällffapet antagne 
flöjdläraren GS. Fundmark, , 

Laudtbruföftvlans jordbruf bar, trotå det förgangna årets 
mindre dymjanmma mwådertefsförbaällander, lemnat en i de flefte 
tall ganffa nöjaktig aftomit. Orjaken är måhända att till- 
ffrifwa jämwål den arligen fortiatta afdifningen jom och de mig 
ar länets Kongl Husballningsjällftap beredda tillfällen til 
förjöfs anftällande i ftörre Ifala med artificiella gödjelänmen, 
vd) öfwer bwillas rvejultater jag här nedan fommer att wid: 
fega en färftild redogörelje. 

Orter en yttorft möfattig cd) jå blid winter, att tempera= 
turen devunder blott en enda gang, od) det före jul, något 
underfteg — 30, men bwarunder blidwäder, ja t. om. regn 
Itöndigt ommwerlade med lindrig föld, genom bwilfen vnmmwerling 
alla fölt beftäddes med iiar och röljaftligen Iedo rätt betydligt 
— Jinge mi en ganffa ten, fall oc) tvrr wår. Något wår 
brut funde ej börja förrän den 18 Maj och förft den 6 Juni, 
men ändod efter arstidens beffaffenbet nog tidiat, futade min 
mwarjadd. W betestrafterne war gräsvegetationen genom fall= 
blaften och) turfon ja bämmand, att treaturens utfläppning för= 
dröjdes till den 14 i jamma manad.  Endaft höjträgarne, der 
De ej wero alldeles utgangne, wijade teden till vegetativt (if. 
Afwen denna gang mwijade Jobannisvägen fitt Itora företräde 


37 


framför octens vjeft Ypperliga tufråg; ty, utan def farkare 
rotbildning, bade han troligen, tifajom hos flertalet blaud 
mina grannar, ruttnat bort. Mu blef ban endajt någet för: 
funnad a mwistja frällen uti åfrarne. 

Sörjt med den 27 Juni inträdde för mertligheten gynu: 
jammare wåderlefsförbållanden, fwvitta fortforo mwid på er 
månad; men med jlåttern började den här ja manliga requs 
perivden, wvilten fördröjde jädens meanad od) med ihårdigbet 
fortfor hela hölten, jäledes äfven un Itördeanden. Daftadt 
detta våra bergningamwåder blef doc heta färvål åfer jom 
ängsarödan inladad i offadadt frid. Förn imita orjafen här 
till torde wara den hjelp, man under bade flåttern förden 
baft af en combincrad Budewv's maffin, jom även här båfdat 
fitt vvtte för förträfflighet, iynnerbet hwad dej flätterarbete 
beträffar. Man har erfarit, att den arbetar bide fort oc) wäl 
utan järdeles anfträngniug för bwarfen dragare eller förjwen. 

Höet blef även, genom då tillfomar 6 funneland nya 
mwaflar, ja rifligt till mängden, att nya lador för ytterligare 
4010 ä ca 30 lisp. blifvit fyllda. Af desja nya wallar gar 
den meft, jom wid igenlåggningen 1872 blifwit begödslad med 
en blandning af artificiella od) animaliffa gödfelämnen. | 

Potäterne bafiwa i bela orten lenmat en omanligt låg af 
faftning, fnappt bälften mot förra året; men fförden år hos 
mig alldete$ friff, Wwilfet den ej torde wara på många Itällen. 

Stvrnet från bvenue bredwidlizgqande afrar af fjanvanra widd 
(3 tid hwardera), af lamma jordman (wartmylla på terbotten), 
inmma belägenhet (Muttnngen emot föder), och jämna HÅRD 
(båda fälten täcfdikade), men med olika begödstlingsjätt, itby att 
det ena fältet tilldelats enbart djurfpillning då deremot det 
andra erhallit äfven artifteiel begödsting oc en mindre del 
deraf ('/4 tid) enbart jädan — har, oattadt det förwert 
båda fålten mar denfamma, neml potatis, doc lemnat en 
näget olifa affajtniug, bärledd af def olika mognadsgrad. Rn 
desja tafttageljer redugöres närmare bär nedanför buntar, får 

Höftragen, Mvilkfen, faftän uttunad af de under den 
ftändiga barmwinter onuverlande froft= od) blidwädren, AT 
fenmat en ganffa god aftfaltning. söntfpneren af en a et, 
öfvergödslad jenhölten 1573 nud 2 delar Baferguano och en 
del Anuneniak famt beftående lifafom den öfriga delen af jand« 
mylla, mwijade dot ingen elifhet bwarbon ti COS eler te 
faftning med den återjtaende hallparten af jamma aber, jom 
ej erhöll dylik begödsling. ; VA. Krk 

; Sju HutfRelenD aoobling & frofttändt mart la 
hvenne föregående års tvädnuing, innemwarande remmar by 


Sorutal efter 
ÖN utjädet. 

betadde med Jobannisråg. M en del af dem areal, har, för: 
utom bår mwanliga gödjelänmen, äfven begagnats artifteteila, 
och är affiaten med denua nyodlung att, efter lvmmnmad rågfförd, 
lata den blifwa gräsbärande. — Under arets lopp bafma de 


(9 
öppna difenas antal blifvit förftärtt a Jiltnänunde frakt med 
518 ffrådfamnar. 


Trädgården har lemnat on aanffa qud arfaftning och 
putjet a def alfter mwarit uppmuntrande 

Oburia bärwarande tarfiffe, I 
delegare, wartt ganffa gifwand 1 
ett mycet högt pris, bar Jag, HÖdd på qummal erfarenbet, i 
lifbet med en man dee re, den der och pröfivat mwan|tligs 
beten af denna binäring, funnit det förmänligaft att tills: 
widare lena dem min rättighet obegagnad 

Skolans abyggnader äre t jamma fid lön tillförene ; 


doc blef logens Tftittat illa handteradt af en härtig ftorm 
den I fukt. November 


mwarnti landtbrufsffolan är 
och eburu def: fång! betingat 


Omwad freatursffötjeln an Jar Ja minterfödas bärltädes för 
nävmwarande 4 båftar, 3 Pvinfreatur, 5 far och 34 ft. horn 
bojfapsdjur. Alertalet bland nötfreaturen, deraf 4 äro Ffalfiwar, 
2 tjuvar och 1 Pradet utgöres af helt unga djur. Enda 
Agera få bland denr bafiwa ehwerftridit fin bälta ålder. 
Under året bafiwa twenne for genom olycdsbändelie förlorats 
ute a betet oc) en gått förlorad utt falhringen, bwarjemte 
tvenne blifwit bortjalde Imen fifdjur. Mot waren AnNgreps 
den härmwarande tilla tärbjorden, fmwilfen är af balffjvntdwmwn- 
FAS, af den do € mattenijukan, bwari oc NJA dogu, — 
Möjölkdjuren bafwa UNDer aret, våkfnadt från den 1 Revember 
1873 till jamma bag 1ST4, temnat tilliammans 17,394 fans 
ner mjölf, eller i medettal 113,9 Er efter Dwarje to. Hög fa 
dagliga mjöttaffoftningen, fom nagot djur under em månads 
tid lenmat, bar uppgatt till 5,35 fx oc den lägita till 2,25. 
— Ortens manliga jätt att omedeljt fofnina und rbjelpa förs 
tårandet af mindre b, Järliga föl rNlag är obeböfligt wid landte 
brufsftelan, der inga dulika Numera förefomma. Något annat 
traftfoder än målbergadt hö jemte aqnar och balm fan ej bärs 
Itådes beftås mörk turen, bwilfa deraf tydas befinna fig vått 
mwål. Genom det, tillfölje af den Pagaende Ifogsafwerfningen, 
ökade antalet bäftar, bar nötfreaturens antal nom orten blif- 
wit betydligt minftadt ec) derigenom prijet å lad ugardspros 
dutter, nuntera en fälljpord torgwara, till ytterligbet Htegrat. 


— Sövomalten i ftallen och Indugården beftridas fortfarande 
ar lärlörgarne efter tur 


. Smwafivelfyrad Ammoniak och 2 centn. Benmjol. 


med 16 centu. Bakerguano, 6 ceutin 


N 


) Träda 


I Förwärten 


Fältet? 


40 


Ömwarken under det förlidna eller under det nu ingångna 
året bar någon ljufdag behöft antectuas för nÅJOn lärling. 
Sreftnätterne, Dwilfa började ned natten emot den 2 
ESept., bafwa ej egentligen tilljegat mig någon ffada, emedan 
ragen da mar t odet närmafte afbergad och fornet, ferdeles det 
lent erballit artifietel gödiel, bunnit on betydlig mognadsgrad. 
Stornet blef dock till qvantiteten underlägfet 1873 avs fförd. 
Awa Landtbriutksftola den 27 Januari 1875. 


Sirt. Arel Fogelmarf, 


Skolans föreftändare. 


(Bil. G). 
Till Norrbottens läns Kongl. Hushållningsfällffap! 


Sallad, att under September manad tillhandahålla länets 
HUtewanare med rad och upplyöningar rörande boffaps-ffötjel 
oc) mjölfbusbällning, blef Jag genom fjufdomstförbällanden för- 
bindrad att infiuna nig före än to medio af Ecptember, eller 
mabåända wäl ent för den reja jag nom länet borde företaga. 
Cnligt uppgjord vejepton ffulle Jag nemligen bejöfa de nord- 
ligafte delarne af länet, eller min rela ffulle bunvudfakligen 
följa Torned elf ubppröre, oc Saliv elf utföre. Den ytterft 
bgynlanima mwåderlekfen med jtorm od) regn, I förening med 
nun fullfondtiga pförmaga att göra mig förftådd bland den 
finffa berelfuingen, sjerde udja att Jag till en det mafte för- 
ändra rvefeturen, eller Ia, att jag vefte landwägen upp till 
Pajala, od) ned derifran utefter Terned elf. Genom denna 
förändring blef min reia fortare än beftåmdt war, od) fom 
jag ide att bejöfa de bada wid sStalir elf utjatte ftällena: Tä 
rendö oc) NRödupp 

Min reja inffräntte fig fålunda till bejöf wid: Rutwir, 
Person, Salir, Björkfors, Starunpi, Niemis, Matarengi, 
Pajala, Sengis, Jorrhois jamt Smwanftein, wid bivilfa ftäl- 
len jag tilljanmansg uppeHöll mig en tid af 14 dagar, hwarå 
jag bårjemte bar åran bifega foltuadsråkning. 

Hörledet är då jag bejökte nedre delen ar länet, femmade 
jag ide allenaft råd at dem jom fådane begärde, bwilfet jag 
äfven i är gåort; jag höll då äfven mindre föredrag i de 
byar jag pasterade, och löfte derigenom göra befelfningen upps 
mårfjam på on mängd förhållanden od omftändigheter för 


41 


dem fullfontigen obefanta; od) jag. tror, att dylika underwiz 
ande föredrag äro nödmwändiga, för att förmå meniobeten 
till en förbättrad Ereatursttötjel. | 
Några dylika föredrag har jag betta år ide fumnat hålla 
i den fintftalande delen af länet, då inuemwånarne i dv ja delar 
på intet mwis förftå imenffa, och en tolf gar wäl an att an 
mwända der uåget ffoll utvättag, men iw jen der något föall 
bewiias: Der jag jålunda ide tunde Hjelt tuleda frågerna, 
blef jag äfven gauffa litet rädfrågad. i 
Man kon för öfrigt föga, att den finffa befolkningen i 
det ftora bela fföter fig på ett ganffa Eluft och etonomifft 
jätt, Dmwilfet wäl till en del fan tjena den öfriga delen af 
länets befolkning till förefyn. Den finffa befolkning n ff 
mer nältan uteflutande på fina freatur. Den jantar od förs 
jäljer jmör, och fföter i allmänhet jura freatur med omjorg, 
bwilfet gör, att ofta nog en ganffa owanlig affaltning fan 
tagas af dejamma. Man onmmnamnde ter. huruledes enffilda 
perjoner funde förvlälja inda till $ lispund jmör per fo. 
Detta är beflagligen ej förhållandet i de ölriga delarne 
a länet; Derftådes tycdes man helt vd) hället bafwa glömt 
att någon affoftning af freaturen fan tagas, och fynes det 
mig falunda, fom om desja delar framför alt ffulle mwara i 
bebof ar wådelje och munderwisning, i bändetje Husbållnings: 
fällffapet för ett fommande år ffulle wilja änyv aumända mig. 
IWefterås den 11 November 1574. 
Wördlammeligen 


Fr. Gederborgh. 


2 UJ avmjvy 


LSI Nenuvs 


Pubvyg unmg 


10 
= 


He 


, 


Sö IF 


tv 
[ 


PIPOR 


för 
&c 


”UIgp 


Säl 


av6va 
sSöunmnvaaol mma 


NAF IATJAL 


så ME 
Gnupe ug 


Bnyaeo ny 
Bimugarg 
a0l 


"Hoal om 
JUDY 
a0l 


030 HRONKs 
utoubi22g (på 
bnuguvlotgy 


Buuwat 
bur 


avadbarwagdab 
vurMmnUa 


Hij3v220j väjuuonoa6v varva 200 Bvignvinnvg 


"PLST 2v Uvj SUNjog2103g mor 2v6n 


(Bil. €). 


Till Norrbottens läns Stonal. Hushållningsfällffaps 
Förtvaltningsutffott! 

FSD den bejiatning, fom undertecfnad på begäran för 
tagit A egendomen ÅAninre uti Ofwer Yuleå focfen, har ut 
rönts, aft den under eget bruk n rande ineqvarealen utgjorde 
27 tunnland; af desja amvändas Or närvarande: i 

6 tunuland til jädesodling, 

64 da ww Aräsmwallar, 

15 do » bete, och 

12 öv o Naturlig äng 


Den allmännaft rådande orOmonen beftår af lera med 
vinga inblandning af mylla, bwarföre dentamma är vår 
bynfad och tung jämt lämpar fiq wida bättre för aras od) 
foderwaärtodling än för Irannmmal. Genom umlorgöfull af- 
dilning i förening med qud ffötjel och brufning bar ecfaren= 
beten dvd wijat, att ganjfa rifa ffördar uma erbaltag af de 
inom orter manligaft förefommande gräsflagen oc Joderwår: 
terna, jamt att gräsmwallarna fuonua utan mellanfommande 
gödningar bibehållas i qud bördigbet under 4 ä 3 avs tid ofter 
igenläggningen. — Lifaledes har genom förjöf blifvit utvönt, 
att wartligbeten, utan att Jorden behöfiwer ånyo ennvändag 
od) trädas, fan uppferffas och förmeras t bördigbet genom 
fältens öfwergödning 

Af de Gt tunnland, Jont för närmwarande bära gräs, upp- 
fattas en areal af omfring 40 tunnland att lemua medel- 
mäåttig affaftning, bwaremot de öfriga 24 hnmlanden äro af 
jwag beffaffenbet vd) femna en vinga affoftning, famt be 
böfwa derföre gödning, för att åter bringas I mwårtligbet. 

Hela foderaffaftningen uppgafs mwara emellan 7 å 5,000 
lispund hö, bhwarmed winterfödes 19 nötfreatur, 2 häftar amt 
20 fix: 

Arliga gödjelproduktionen uppgår till 700 la odyår till: 
vådflig till begödaling of 4 trmnland åkerjord. pg 

Magen bejftämd bushållspian bar ide ännu biifivit införd 
och fillänpad wid egendomens ffötiel, utan har än bär och än 
der de minit affaftande gräsfältenr blifvit upptagna och plogs 
wända, för att, cfter ett års gödning och trvädesbebandling, 
bejås med jäd od) äter igemläggas med grås. Följden af detta 
förfarande i förening med gardens ringa gödjeltillgång bar 
icfe wifat jig fördelaftig på eqendomens affojftning, emedan 


dels afdifningen ide funnat utföras efter nagon beftämd plan 


+ 


od) på ett ändamålsenligt fått, utan deremot blifvit nydet 
förjunmad oc) dels bar den nagra oc tmga jorden ide 
under ett ars tid homat erbälla den bearbetning och gödfel- 
Eraft, iom erfordrats för mwinnade af quda ovch bördiga qrås- 
maller af längwarig mwaraktigbet, utan bafwa de nya mallarna 
efter ett par års förlopp börjat aftaga i bördigbet, under det 
att de äldre och ät jig fjetf lenvade lindorna mer och mer 
minjfat$ i affaftning. Af ftörfta wit torde derföre wara att 
widfaga en förändring i det movarande brufningsjättet, bwil- 
fet, då man far i betraktande att eudaft Yadel of egendo- 
mens aferareal fan årligen begödåtas, målte Nutligen medföra 
betäntliga följder, och t ftället införa en bushatlsmethbud, jom 
om den äfven under de förfta ären måjte Awägabringas NE 
nom uppoffringar från Husbådningsjällffapets fida, dec för 
framtiden ffall bidraga till eyendomens rörfofran od) uhvedting 

Saom ofvan är nänmdt utgör den odlade od) qrås- 
bärande arealen 70 twnmmland och fom denna midd torde få 
anfes jalom ett lagom ftort jordbrurf, för att en ändamadls 
enlig och mwinftgifmande ladugårdsffötjel fall unna bedrifwas 
inom orten, 14 torde ide ffål mwara, att, ehurn en del af lin: 
dorna för nåvwarande äro utwärta od) mindre givande, ut- 
lägga od) nunfta deuna areal, utan bör deremot hela den 
odlade  marfen  bibeballas i bruf oc) i ftållet def wärtfraft 
underballas genom öfaod omtonfa och genom anwändandet af 
alla till buds frårude förbättringsmedel.  Svm erfaren beten 
redan wifjat att aråslindornas bördighet funna bibehållas od) 
uhwvecflas genom  fältens öfwergödning nuwd fompoftaödjel, 


pudrett och flytande fpillning eller ocfa med artificiella gödz 
ningsånmmnen jäjom baferguano od) tatitalter, ja imtager utan 
fvinvel detta förbättvingsmedel förfta vunnet, fjalom mwarande 
det meft arbetåbeiparande, billigafte och jäfrafte ledande till 
malet och bör derföre härftädes tillämpas. 

Med rältadt affeende på det mu anförda har jag i fame 
vad med Arrendatorn af egendomen Herr I. F. Sandjtedt 
uppajort följande plan för aferjordens ftötjel. 

Af den 70 tunnland mwidfträcta äferarealen, behbandlag 
Arligen 6 tunnland fålom öppen jord; deraf bejäs efter gÖdz 
ning 2 funoland med mårfäd: 2 tunntand dikas, trädes vd) 
aödstas för höftläd, bwaruti infäs gräsfrö och 2 tunnland bär 
tag. Härigenom erhåller Mvarje fält tvenne fraftiga qöd: 
ningar före dettamnias tgenläggning fill wall, hwadan en god 
gråsmwåärt bör funna åftadfommas. Hela den öfriga aferare- 
alen, utgörande 64 tunnland, bibehålleå i grasmwall oc) under 
bälles mwårtligbeten aenom hwart 5 år återfommande övers 


45 


gödningar. Arealen of det fält, jom årligen fall öpvergödas 
belöper fig fåledes till 13 tunnland. g 

ESwårafte hindret för tillämpningen of denna method är 
utan bvihvel anifaffandet af beböflig mängd gödiel för qråc- 
mwallarnas behöriga öfwergödnitt$; men will man målet får 
man ej vwada tillbafa för de uppoffringar, jom dermed äro 
förenade. Att ålägga Arrendatorn, att af equa medel an 
ffaffa hela den för märwarande erf rderliga qödjelqvantiteten, 
jones ej mara öpmwerens mande med billiabeten emedan 
denjamma ide fan från gården erhållas, förrän freaturens 
antal funnat öfas genom förre tillgång på foder, dvd bör 
ban i fin mon bidraga dertill, genom att årligen, utom den, 
till den öppna Aferjordens underhåll erforderliga gödfelmängden, 
bereda en fompolt, tillväctigt ftor för öfwergödning af minft 
3 a + tunnland gråcvall. —Aterftående gödjelbehonvet för 
öhvergödning af 9 å 10 hunlaud arismallar målte deremot 
bämtas från anuat håll vd) föreflås derföre att Song. Huss 
ningsSfällffapet bewiljar under de närmalt fonumande 5 aren 
ett ärligt anflag af 200 tfronor för inföp af artiftciella göd- 
ningsåänmnen. 

Beträffande flutligen de 3me under Mmiune ydande tors 
pen Wefterby, Larjand oc) Getqrafwen, ja finnes intet i bufs 
mwudjaf att umärfa mot derag ffötjel och underball, doc har 
uppmärfjambeten blifwit föftad på bebofwet af on bättre af 
dilning, äfwenjom gråswallarnaå underhall genom öfwer 
gödning. a X É 

IG torpet Larjand erfordras ett täcdt dike af 25 famnars 
längd efwanom boningsbufet, för att bereda ftadga åt den 
löja och flytande jordmon, hwarpå hujet är bygdt od) för att 
bindra wattnet att intränga i fällaren. Stoftnaden för detta 
dife är beräknad till 15 Eronor. 

Torplägenbeten Getgrafwen har deremot ett nycet froftz 
ländigt läge, förvrtafadt af en wattenfjuf oc) meblupen myra, 
belägen opwanför gardsplan. On ändamalsentig apdnna af 
denua myra were derför järdeles önffvärd med bänfeende Ia= 
wäl till frällets förbättring i flimatifft affeonde Jon och för 
mwinnande af utvidgade odingsmarter. . RÅ 

Cnligt wärdering uppgår foftnaden för myrans afdtfning 
till 50, fronor. 

Aminne den 15 Juni 1874 


Henr. Magnét. 


NH 


Gillenas Arsberviätteljer. 


Från Luleå ftads Gille. 


rr Doktor AA. Björkman 


1:o. Under de egentliga  mwintermånaderna rådde t alls 
mäånbet ej ftrång föld: od nederbörden war föga betydlig, 
bwarjemte blidwåder flera ganger inträffade. Till följe bäraf 
blef marfen tidigt bar, od) f. £ tsbrämna förerjafades flere 
ftides på äldre finder, & Mvilfa höga mwallar wid difeskanterna 
bindrade nöwattnet att afrömna. , 

Jölobningen inträffade i Hutet of Maj, och fäningsarbetet 
företogs till ftörfta delen i början af Juni. Under fomnar- 
manaderna föll emellanat rean men temperaturen mar i ale 
maänbet lag, till följ. varat färwäl gråjets fom i jynnerbet 
lädedwärternas utwvectling och mognad förjenades. Berquingen 
förhvarades till följe af regn; tjyunerbet led den till torkning 
under fvt bimmel utjatta jäden betydligt, då den ej förrän 
efter flera wedor funde införas, och äfven Då t föga torrt ffid. 
Nattfrofter af nagon betydenhet tnträffade ej förrän langt 
[ram ti September. Under feduare bälften af November od) 
bela December temligen ftart föld, men obetydlig nederbörd. 

Skörden har i allmänbet utfallit något under medel 
mattan, oc) af olifa lädesflag m om. falunda: 

Sonet, jom wilade god nutwvedling af frå och Ar, men 
flerftådes nedflogs af regnet och till följe deraf mognade längs 
famt oc) ojemt, bar gifwit nappt medelmåttig fförd, och denna 
af mindre gud beffaffenlet. i 

. Råd och bafra, högjt obetydligt odlade, femuade medel- 
nmattig artaftning | 

Potatisfförden under medelmåttan od) redan mid upp: 
tagandet delwis angripen ar röta. 

Höftörden medelmåttig och af temligen god beffaffenbet. 

Trädgardswärter, här och) der odlade, gihwa nagorhinda 
god affaftning. ; 


47 

2:0. Antalet of mjölkför torde fedan 1872 något ftigit 
Prijet I mjölk har uppgått til 27, 40, ända till 50 öre fannan 

30. Fiftet (bufwudjafligaft af ftrömming), jom idfag 
under FJult och Augufti månader wid Rödkallen od) Suma 
fåren, har qiftvit god affaftring. Båtarnas antal ds; ä 24: 
på Dwarj: Båt har fiffats i medeltal 20 7 25 tunnor. 

4:0. Husdflöjd. Tre å fyra perioner idka tillwerfning af 
tforqmöbler oc) andra foraarbeten, iom i et ingalunda ftå 
efter föderiträn införffrifna. Någon eacntli busflöjd torde 
wall eljelt ej wara att omförmåla, om ej dit fall räknas bind: 
ning af nåt och ftrömmingsgarn. 

50. Med affeende på jordeni brufningsfätt intet nytt 
att anföra. Under höfförden wmoro 5 Håttermaffiner i wert 
jambhet, och jyntes eqarne, under då rådande böga arbetöprifer 
med det jälunda äftadfonma arbetet fullt belåtna. 


T:v. Aid årets Hörjan woro i Sparboufen inneftående 
från föregående är p 25 0 SS . 80 Gå 
ESINiNLeS UNDer dick. oo os oc - . & 5 55,493: ; 
SR NA sega ry sie SÄ > delse a KREON 

Sa Kr. 148,53): — 
Under Arvet uttaana . AS SR a 10,1965: JE 
Injättarnes behållning d. 3'/,, 74 fålunda « 13S,334: 63. 
Sn Nr 148,53: — 

S NRänte= och Kapitalförläfringsanftalt har från April 
månads början till den I Mars injatts: 
för beredande af lifränta EA fel ar ns | SÖT 
för beredande af fapital. SE 1,172: — 
E:a Nr. 1513: — 

9I:o. IMNid ftadens folkffolor äro anftällda eu lärare och 
en lärarinna jamt 3:ne imåjftolelärarinnor. För avåte= od) 
flidffolan famt en mellankiai, bildad af de mera förfigfomne 
blond fmåffolornas lärjungar, finnas equa lärorum, nen för 
fmåjffolorua måjfte rum förbyras. Alla tärorunmnen, tfynnec= 
bet gvsfejffolans och imåftolornas, äro för jmå och i öfrigt för 
jitt Andamal olämpliga. 


Från Piteå ftads Gille. 


Aj Herr Telegraftommisjarion T. & Ringius.) 


i lo. Sordbrufet.  Höfförden, näppeligen medelgod, war 
t allmändet , och mangen]tads hälften rvingare ån under 
föregaende året 
Sådrsqröidan mognade ojämnt oc måfte mångenftåds för 
undwitande af froftifada ffördag näget i förtid, bergningen 
förkivarades gennem ogynufom mwåderick. i 
Potatifen gaf i allmänhet umedelgod affaftning of bättre 
qvalitet än föregående årets. Den i Jorea arsberåtteljen oms 
nämnda Amerikfanffa rvolenpotatifen wide ta änven detta år 
ward ftörfta uppmärkfjambet, mar tödgare An bwarje annan 
lert, ja att jag funde föralja fullt utbildad jadan till bögt 
FYrts redan 14 dagar förr än munman potatis här fans till jalu. 
5 förra arsbevåtteljen omnämndes ide huru denua potatisjort 
förböll ing till den mider året 1873 allmänt gåugle potatis- 
Hufon; jag hade nemligen wisjerligen ffördat ifragarwarande 
petatis frift, men fände mig docd ide, när ärsberåtteljen at= 
garö, fullt trvag att ide den kunde fonuma att fednare under 
wintern mwifa ja mer eller mindre af Hjufdomen angripen, beljt 
Jon annan potatis, ffördad & jamma alt, wijat jig högeligen 
illa ifadad. Cmedlertid fan nu nämnas, att ehuru den andra 
potatisjorten, fom under ullfomligt lita behandling odlats på 
amma fölt, wijat fig, fom ofwan nämnts, af fjufdomen böaft 
betydligt jfadad, ja mar dod od) förblef rofenpotatijen full- 
femligt friff under beta wintren, oc) befans om mwären wid 
ättningstiden lita offadad lem om böjften wid upptagningen 
lamt gaf i lifbet med föregaende året, en rif, tidia och full 
fomligt friff fförd. På ctt mindre område gjordes förjöf med 
odling ar potatis It qrästinda. — Detta tillgit jälunda: gråd- 
wallen viftaded utt 3 qvarter breda Ifrimmer, hwarannan fadan 
fid qwarligga vrubbad, derefwanpå ftröddes gödjel (pa hälften af 
tältet benmjöt, ba andra bäljten 6 ffapsjpillning) derofwanpa 
lades potatilen, jom fedan epverhöljdes med araspval, tagen 
fran nältgränjande plats, bwitfen öfwerlades ud gräsfidan 
nedåt mwånd, allt öpfwverböljdes derpa med jord från mellan= 
rummen, bwilfen jord bärdt och mål tillflappades, få att bela 
fältet jag ut iom ett fält Iparrvisjängar; på höften upphadades 
potatijen på i orten brukligt jätt. Potatilen, jon fattes out- 
geodd,. läg länge i jorden innan den ftad upp, mwärte mydet 
fraftigt (fraftigaft der beumjölsgödning amvändts der den och 
MÅ andra aflcenden bättre) blommade ide, men gaf en rit 
Dr? ar ypperfta beffaffenbet. Det werkligen uägot dryga 


19 


arbetet med jattningen od uppfagningen erjatted riteligen Je 
nom det järdeles luctra oc) goda tillftånd i hwilfet man fann 
jorden wid upptagningen vd) genom bejparadt arbete under 
mwärttiden. 

Ladugården oc) Boffapöffötfeln. Tillftändet är temmes 
ligen vförandradt edan föregaende är, höpriferna hanva upp 
gatt till 75 a 50 öre oc) mjölfprijvt Itigit till 40 öre, hvilket 
jednare unturligen utvijar att ingen annan bushallning med 
mjölt fan ifrågafomma, än dej ferjaljuing oförmwandlad, jär: 
deles tom efterfragan år frörre än tillgången 

Skogshandteringen. Denna bar warit t mmeligen mac 
lande under jämre utfigter än föregående åren, do bar afz 
mwerEningen fynnertigaft af ungffog fortgått med feb raftig 
ifwer under tvycet af fruftan för erportjörbud, jom förantedt 
att byggena af frarrar pågått under hela fommaren. Om: 
fring 1,500 iparrar, beflagtagna på ffadens ffog i mwåras, 
målte vdugliggöras, emedan de bwarfen funde förjäljas tll 
antagligt pris eller funde för borttagande ffyddas. 

Fifferinäringen. Stadens od) frinaliosande riffewatten, 
förut ganffa fiffrita och gifwande, jynas böinva allt fattigare; 
detta  beftagliga förballande har under en lång rötjd af är 
förwåärrats od) bar nu hunnit ja lånat att mi mål mart It 
deuna förr fiffrifa oct nödgas förjafa detta förvåmne.  IMBBid 
de auttioner & famtliga ftadens jmåfiffen, fom i måras bölloå, 
uppgid auttionsjumman för alla desja fiften friug ftadeng 
mwidlträdta öar, ffär od) ftränder till fanmmanlagt den obetyd- 
liga jumman 7 Str. 50 öre, bwilfen alltför ringa fumma rörans 
ledde till ftadsfullmäktiges beflut att fifteua för året ide ffulle 
utarrenderas, bwadan alla gjorda anbuden förtaftades. Denna 
förjämring of fiffena anfes bafwa jin grund i högft vändas 
målsenliga och förödande pöfemetoder under feftiderna, då man 
i mifar vd) bådar, der filttefen uppitiger, affpärrar med allt 
för finmajtiga nät oc) borttager de fiftitim, jom der bafmwa fin 
fortplantning od) fålunda föroder all letfiften.  Onfeligt wore 
att jnart någon bot unde finnas met detta onda ed att 
genom ändamalsenliga fradgar förödelten blefwe hämmar. 
Sijom bewis på burn längt briften på omtanfe Fan då må 
anföras att i grannbyn Pitholmen, der fiffena äro oftiftade 
od) utarrenderas för gemenfam räkning bortautktionerades den 
28 December 21 jerftilda filfen för en funmma, fom uppgid 
till janmanlagdt 7 Krenor 23 öre, af desfa fiffen utarren= 
deraded ett för D öre, 1 för 3 öre, 5 för 10 öre, 1 för 13 öre 
bwardera; 17 för mindre än 60 öre, men intet uppgid till en 
Krona. — Desja fiften, alla i inffutande wifar och bädmyn: 

4 


50 


ningar, der fiffen går upp för att feta, benyttag blott under 
leftiden, men då afpärrar man oc) borttager all tetfiffen. Då 
en of delegarne föreftållde de öfriga att längt bättre ffulle 
mwara att enär man förbebållit fig pröfningsrätt för: 
tajta alla dväfa arvendeanbud och låta fiffen under arrendepe- 
rioden & desia fiffemwatten oförbindrad förrätta fin tet, Häldft 
jom den ringa fununan fördelad på fiffeegarena ide ffulle 
fomma att lemna frörre utdelning än emellan 1 och 1", öre 
per fMfälstandsfratt, ja möttes detta mwälbetäntta förflag med 


allmänt vgillande, oc) den jom mwädct förflaget fif medhåll af 
endajft 3 perjoner och öftvervöjtades med mycet ftor pluvalitet, 
fom beflöt att godfämna och antaga alla anbuden. MWidjam- 
tal inbemtades fedan att man ogillat förflaget endaft af det 
äl att "man ej brufot jå förr" oc) ej wille införa "några 
nya bruf”. — Sfrågawarande by ligger wisjerligen ej inom 
gillets område, men: jon def fiffewatten näftan öfwer allt 
mmmanftöta med ftadens, få inverka fiffenas mifsbruk och 
mwärdflötande derinom äfven på wåra filfewatten, bwadan för: 
bällandet är mål mwmärdt att äfven af of uppmärffammas. 

Sparfambhetsinrättringar och Skolwäfendet. I fpar- 
banfen bafwa infättningarne under året warit ftora od) mån- 
ga, men uttagen deremot ringa. Genom Ousbondeföreningen 
bar lifaftigheten för lifränteanftalten, fom förut mwarit näftan 
ofänd, börjat på ett förboppningsfullt jätt tillhvära. 

Skohväfendet befinnes oförändradt fådant det i föregående 
åvsberätteljer umförmålts, olägenbeter deraf att jmäftola jaf- 
nas blifwa allt mer oc) mer fäönnbara. 

Tjenftefolfets löner. Lön för dräng i husbondens foft 
uppgår mwanligen till 300 Sronor, famt för piga till 60 å 100 
Stronor,  Tjenitefotfet wijar en allt jomnt tilltagande obenä- 
genbet att tjena famt ftor benägenhet att bilda egna hushåll, 
bwitfen benägenhet af för handen mwarande goda arbetsför- 
tjentter näred. En mängd tjenftefolE Hafwa derföre bitför- 
ffrihvits från Finland eller wåra norra finnjodnar. 


Från Piteå fotens Gille. 
Uj Herr Ingeniör IJ. Sondfiröm.) 


Siftlidne winter war mera märklig än någon of wåra 
gena nu lefiwvande föder wetat omtala i det att ifynnerhet 
nedre delen etter fuftlandet af foduen hade nära nog ingen 


5l 


jnö, men i ftållet halka, flen eller isfforpa på ma ren, bela 
wintern ja läng — ett beftändigt isföre både till lands uch 
till 1jö5. Ett före fom med både fördelar och olägenheter för 
förslors  mwerkEftällande m. m. Gihvål i wäjentlig mon bidrog 
till utveckling af det för Piteå adal egendomliga jättet att 
färdas med ftötting eller jom den, efter ftället från Dmwilfen 
den leder fitt uviprung, fallas Larffatahåft oc jenuvål med det 
för brufandet betednaude allmänna namnuet Iparfare. Ofwer 
allt iagvs dröja redffap i gång. DÅ nu finnes mål fnappaft 
någon gard eller ftuga, huru liten jom bellt, hwars innebyg: 
gare ej deraf har ett eller flere eremplar både med vd) utan 
jeenftånger förledda. Samfårdjeln war fåbhurda tätt oc hur 
tig, men på jordbrufarens finne tyngde ofta farbogor öfwer 
bwad fomma funde af den våra fålen I jorden. Ty vaktadt 
den jemua och) owanligt milda temperaturen war det under 
ftundem fallt, få att jorden fålade mer än mwanligt djupt och 
till den grad, jom federmera wifade fig, på mi sjiga Mmpiga 
ftällen, att böftregnet förjt hade förmåga att upplöta fitta åter 
ftoden af detta istager. Oc detta förhållande få wi tillffrifwa 
den mindre gynfamma fförden detta är, hwilfen tifmål utfallit 
bättre än mangen funnat hoppad, nemligen: 

I öfre delen af joduen der, från börten, mera jus fallit 
och marten bibehållits mera fnöbetåct har foderfförden blifwit 
medelmåttig eller fom t manliga är, bwaremot fuftlandet eller 
nedre delen af jodnen, tillfölje af fälbrånna, järwål & linder 
fom bhögländigare ängar, erhållit fodertillgången minffad med 
fullt !/3 under medelmåttan, men då denna brift lihvål upp: 
bjelpeg af en mer ån manligt god och ymnig balmtillgang 
famt ett nogare injamlande of andva foderämnen, fålom (ör 
m. m. äfven förefommit, få fon flutberäfningen på fodertill- 
gången anfe$ nagot under medelmåttan. - 

Rågåkrarne hafwa glädjande nog, — och hedrande för 
landtmannen, emedan brufet att få t myllfåror eller med ränn= 
ilar för mwattenafledning förjedde tegar temmeliaen allmänt 
munnit infteg, — med få undantag givit god förd eller lifa 
med förra aret 15:de fornet. - 

Sornfförden deremot är nedjflående.  Atffiliga bafmwa 
wisferligen fått mängden, men mwaran är fen, grön och illa 
matad, emedan den ej hann till mognad innan mådecket vd 
froft föranlät tandtmannen wertftålla fförden, den får, neme 
ligen med hänfeende till warans mwårde, ej uppifattas til mera 
än högft 5:te fornet. / 

Potatis, jom äåfwen ide hann full mognad och derföre 
blef Imå, men år fri från fjutdom, bar temmat G6:te fornet 


32 


Med lin vd) hampa förbåller lig enabanda, iom under 


förra året. 

Ladugärdsffötfeln oc ladugårdsprodufterna. FIF det 
ftora bela åre förbällandena bäratinnan ungefär de jamma, 
jom under förra året, bwad bäftar och deras antal beträffar. 
Nötbojffapens leder bafiwa deremot glesnat och fårbjordarne 
meft. a hemman bahwva af desfa iednare, från nedflagtning, 
ffonat mera än de för afweln nödige eremplaren. Detta är 
lifväl endaft ett tidsförbållande och fäledes öfwergående. Bes 
hofiwet af fvinkreatur bar warit i ftigande och under året har 
antalet deraf Ytterligare öfats 

Den jom haft tillgång på landtorufsprodufter ban jynes 
bafwa gjort qvda affärer dermed; ty böt har foftat 75, 80 
å 90 öre pundet, mjölken Ja, 37 vd) 50 dre fonnman famt 
imöret under förra wintern 75 å 80 öre jumt nun på höften 
90 öre ä 1 frona marken 


Binäringar: fiffe, tjärubränning ffogsafiwerkning m. m. 

Fiffet of ftrömniing bar warit mer ån mwanligt fånaftrikt, 
under jommaren, lifafa fångft af lar på nåt i ffårgarden. 

Cn flädningsanttalt för lar lärer anven mwara bygd af 
Snjpeftor NRyftvöm wid Sällforsjen. Men det förra året om- 
nänmda bolaget för odling och fångft af jamma flags fiff, har 
ännu ide tfommit till frånd i afvattan på lösningen af den, 
för ett fädanut företag, motiga frågan om mwanlig ftrandrätt 
äfven innebär vätt till fängft of tar. 

Tjörubränningen fan, med få undantag, lågas legat nere 
under året, men betydliga qvantiteter tjära hafwa ändoc gatt 
härifrån, fouma, efter nyanlagda mwägen, från Avwidsjaur oc 
tvafter derimwvid. 

Skogsafwerkningen fortgid obejdat allt intill den 1 fiftt. 
Dftober, då den efterlängtade ffogeförfattningen för Norr 
botten trädde i mwerket od) lade binder i wågen. a 

Husflöjden är ämm frank efter det härda flag den med 
mydet omrat fått af de vundliga ffogsförtjenfterna vd) har ej 
bunnit repa fig. 

Hår omhuldaå emellertid den tanten att, för fodnen eller 
belft för land och tad gemenfamt, en ffändig Iofal till ut- 
ftällning och förjäljning af orteng alla Nöjdalfter ftulle wara 
bäfta medlet till Nöjdernas upphjelpande oc) framtida beftänd. 
— -Börbättringar & åfer och äng: nycdlingar, täddikningar, 
afdifningar, redffap m. m. 

Om förbättringar of åker och äng famt nyodtingar gäller 
buftwudjafligen ännu fortfarande förra arets anförande. — Vik 


mwål hava några omtäntjamma jordbeufare, iäwäl odladt jom 
difat atffilliga mwidder under jommarendg lopp. 

Aj wigt till detta ämne är att nanna, aft oen ljusning 
till ett bättre börjat fpåras. Ty ide bott det olämpliga ens 
fädesbrufet utan fjelfiwa fårnan till meotjtändet för fortfomften 
af allt jordbrut och hwad dermed ftår i jammanbang, news 
ligen: gammelaferbrutet har börjat, här och der inomjodnen, 
få en ovbjelplig bräda, få att Bwad ben med fådren ärfda 
tron om def; ofelbarhet beträffar, rätt månaa finnas jom äre 
önwertygade om def fora britter vd) fördert men ej noa med 
öfwertygelier, det funnes äfven företagjamme mån, jom prattifft 
fatt mwerfet an, wändt gammelaterbrufet ryggen oc ajffädliat 
mwijat frufterna of winftgifmande tid enligare brufninadlätt och 
bland dem förtjenar i fråmfta rummet nänmas en | damot af 
Hushållsningsjälftapet bvuden I. Pp. Samuelsjon i Håkansön, 
Wnwvilten, för nägra är fedan, emottog ett igenom gammelåfer- 
brufet utarmat hemman, od) tedan nu, genvin gamla aferns 
igenläggande till lindor i merelbruf, emot jina grannars 
till börja med fördömande åfigter upphåfdat oc) förädlat 
ftörfta delen af hemmanets rätt mwidftradta gårdöftifte famt 
derigenonr fått allt flere oc) bättre födda freatur, mera jpans 
mal jennväl igenom detjomma, utom andras beundran och 
bifall, bade direkt od) indirekt mera uti fasjan 

Då wi fålunda haft glädjen omnånma desja praftiffa er 
öfringar inom tondtbrufsområdet, torde det äfmen böra till 
fafen omförmåla att Löjtnant Cederborghs föredrag, fiftlidne 
jommar, imverfat öftvertygande od fördelaftigt bland abörarne, 
bwarom de fjelfwe berättat. ÖOnffligt funde derföre wara att 
jamme man än ytterligare blefiwe fatt i tillfalle gagna orten. 

Tödfdikning. Sijom förtjent af efterföljd bör nämnas 
att Brukspatron Degerman & Degerfors för uärmarande har 
40 qvadratrefvar tåd= och grundditad jord jamt att denfamme 
Arligen plöjer oc) begödatar fin jord på böjten och bwari- 
genom, jon jordbrutaren fänner, mydet winneå, han bade 
och derigenom, fiftlidne wår, färdigt bejädt all fin jord redan 
den 30 Maj. 

Om utdikning of wattendränkta marker och ftatsbidrag 
derför, bafwa åtfrilliga röfter inom fommunen böjt fig under 
åftundan att bidrag funde erhallas äfven för mindre fådana 
företag. Och då det är vafwistigt att de förre företagen böra 
hafwa företräde, de jmärre ände finge wara med erter tur, 
lnwiltet för närwarande ej lärer mwara fallet. y 

Slott: och Sfördemaffiner finua härftådes allt mera för- 
troende, ja att till näfta jommar flere jädane äro att påräfna. 


öd 


Af de hvenne, fom för nävwvarande finmas inom fodnen och) 
bwitfa äro Hornsbys maftiner, bar Länsman AG. Burman, 
egare till den ena, under fommarens lopp, utfört flotterbeting 
på mänga ffilda ftållen 

Blond redffaper förtjenar nämnas en amvändbar died 
plog of trå, fillwerfad ap en bonde i YLangnås, hwars namn 
ej nu fan uppgifivas. 


Snäödfmergel.  Hitanföre Sjulsmart by öfverft på det 
cirka 500 fot böga Slockberget, mid Mosforiwägen är mid 
bämtning af grus, på flere ftällen, jnäcdmergel funnen, bwitfen 
förefommer utt förtlar. — Tillgängen är doc ringa och har ej 


fatt amnmvändande. 


En orfanlif weftlig form rvafade härftådes den I MNo- 
vember. Med ej förre tilldrägt än Smwensbyfjerden kfaftades 
dref af mwattnet öfver 200 fot upp på land. Atjfilliga träd 
ffadades, men egentligen beaftansmwardt torde mwara terrengen 
för dej; framfart, nemt. de af irarrbygget meft glesnade trat: 
terna a nedre fuftlandet mid Piteå och derifrån mot Skellefteå. 


Föredrag blef bållet mid husbåltlsgillet härftädes annan 
bag jul, angående fpritvarorna och deras tunverfan på mens 
niffan. Mid diffusfion, fom härefter öppnades förefommo 
manga meningar om fättet för hämmandet af det omäåttliga 
brufet både of min, fom bufwudjattigaft det egentliga jpiri= 
tuvsförtärvandet. Od) ftannade lällffapet fMlutligen mid den 
allmänt uttalade åfigten: att böjandet af prifet på mwaran 
more den för nåvivarande meft prattijfa och ändamäalsenliga 
utwägen bäremoet, belft om fomnuumen of denna prishöjning 
ähven finge någon direkt intomft till amvändning för allmän: 
nyttiga andamal. 


Efonomiffa ftöllningen är fortfarande god och i affeende 
på fattigwården må nämnas att Rifsdagsmannen A. Bäd- 
ffröm utarbetat ett nytt Sottigwärdsreglemente, hwilfet är in- 
fördt utt N:ris 45, 49 och 51 MNorrboftenspoften innewarande 
är och jynes förtjena toford. 

I Sofnemagafinet finnes en befparing af cirka 4,000 
Enbiffot gott utjädestorn, jom wäl wårdag utbredt i tunna 
lager, omffyfflas och mådrag. Om Jordbrufspremicfondeng 
ftallning fafnas redogödrelje. 

Stommunifationerna. Det återftående af Arwidsjaur- 


wägen år nu under brytning och fålunda inom fort bela denna 
wåg till allmänt gagn. 


55 


Fyra ångbåtar bafiwa under jommaren haft ftändig vöje 
jättning med bogferingar famt den femte, en jer bäftEratterg 
ängflup ombejörjot wäl beböflig perivutrafif med de weftre 
od) inte byarne. JA. 

PMied inhyfingar är ungefär enahanda förhållande fom 
under förra året. 


Från Neder-Luleå fotens Gille. 
(Af Herr Kyrtoherden I. A. Enghun 


Då redvgöreljen för förhållandeira inom INeder Vuler bus 
hållsgille bärmed atgifwes, fyndar jag att genaft nämna några 
ord om filtlidet års frörd. bwars beffaffenbet torde böra hafva 
ett både fjelfffrifwet oc) framftående rum i en bervåttelie af 
bufwudfakligen efonenvifft innehåll. i 

Efter en requig vd fall jomnuar funde ej ArSwårten 
blifwa fynnerligen god, om än ej froften här, injom i fjell- 
trafterna, faftat fig förhärjande öfwer Återi ilten. Både Forn 
oc) råg, ortens hufwudjäden, mate allmänt ffördas omogna 
i anjeende till jonumarens öfwerflöd på requ od) brift på Tel 
ljus och mårme.  Stvenfförden utföll wislerligen ide ja LR 
när frågan är om mängden of det ffördade, men RAT Rag 
emot mydet under medelmattan, om afteende fältas mid bez 
ffaffenbeten. — Munu fjämre blef rågfförden, Mwilken allmänt 
anje$ mycfet flen både it qvantitativt od) qvalitativt bånteeude. 
Potäter oc) andra rotfrukter hafwa ginvit en ringa aftalt- 
ning. Hafran, fom fällan megnar bärjtädes, är för det mefta 
endaft ffördad till grönfoder. Höaffaftningen bar i allmänbet 
blifmit fwag om än denfamma tor od) annan by blifvit 

sdelmättig. a | 
AI på trädgårdsffötfeln vd) odlingen af lin och 
bampa får jag bhämvija fill hwad jont bårem it bevätteljen 
för fiftnåämnda år blifvit yttvadt. Vifaja i fråga om hälft: 
AR öbngärdsftötfeln bar fortfarande gått framåt nen AE 
der ifrågamwarande arv ondaft i tntenpot RCS Re Fal 
af fuappa fodertillgångar har på det Heta taget Ffreaturens 
SYRA rn jommar war wid de yttre ed Höree 

tarfa n fiftlidne fommo av min j 
NN de öfre od) mindre dålig, ftrömmingsfiffet 
medelmaåttiat. 


ä6 


Nyvdlingar baniwa wisferligen vat rum, men i inffräntt 
ffala, i bänieende till de höga dagåwerföpriferna. Mangen 
Jerdbrutare bar endaft med wäriabet fummat anlEaffa det folt, 
om ban beböft till bjelp med ffötieln af fitt jordbrut, od) 
bet är lätt begripligt att detta ufvidgande wid jädant för= 
ballande måfte Ifanna mom önffringarneg vmrade. 

De böga daglönerna bafwa, jäjom befant år, förnäm 
ligaft förorjafats af den bejdtöia ffegsafwerlningen, jom fför- 

lande gått fram ibland logarnes unga flågte. Lydtigthwvis 
lynes en bättre tid randag för Mu urbotten, fedan en efter pro- 
vittjens bebof i någon mån afpasjad lagftiftning blifiwit frame 
tallad under påtvydning af erfarenbeten, vilken tlifa litet i 
det allmänna formar fig efter ultvaliberala tbevrier och derpa 
avrundade lagar fom i det enffilda efter de individucla äfig- 
terna och förbeppningarne. Med hepp fe jordbrufarne nu 
tillmötes den framtid, jom förut bildade ett få dyftert pers 
iveftiv af nakna bodar, wittnande om menffligt oförftånd od) 
nefande bwarje jffydd met fjellhvinden, wars frihet att omöj: 
liqgöra all vdling hotade att blifwa en följd af den fribet, 
jom ide mwetat att inffränta jig inom de grånjer, eftertanfen 
oc) affeendet på landets framtid utitafade.  Belåtonheten med 
den lag jom fatt en damm emet förftöreljens frihet och lagt 
band på det vjörftändiga förmärfsbegäret, är allmän. Att 
denna lag redan bunmt wmwija jina mwålgörande werfiingar, 
torde dock mwara för mydet Jagdt. Den brift på ind, jom ut: 
mårtt wintern före jul, bar framfallat ftilleftånd i all ffogs- 
afwverfning, od) man fan fåledes ide af detta förbällande fluta 
till att den förordning, fom ortens befolfning med längtan 
och bopp emotjett, redan bunnit wifa fig merfiam. Men det 
ligger i jafens natur, att då endaft fullmegen ffog fommer 
att fällas till utffeppning, ffota de bänder, iom förut iyflat 
i förödeljens tjenft, tomma att amvändas till en werfjambhet, 
lom gagnar på jamma gång landet Jent den enffilde. 


Husflöjden befinner jig på ftamma ftåndpuntt jom förut. 
Allmänt har man ej lärt fig imje nödmwändigbeten af att be 
främja ufvecdlingen ar denna näringsgren, fa lämplig för en 
ert, bwilfen naturen fjelf i de länga winterqwällarne gihvit 
en ammwisning att låta en anfprafstös flöjd i bemmet bilda 
eft gaqueligt fupplement till jordbrufareng egentliga werkjam- 
et. Berömnmwärda bemödanden att werfa till busföjdens yj- 
tande hbafiwa nyligen egt rum, men det är fara mwårdt, det 
deras retultat ide ffola fomma att till detanuma befinna fia 
to naäget rimligt förballande 


Det af de höga dagswerköpriferna framfallade, för att 
ide jåga framhvingade, brufet af flåttermaffiner bar wijat 
fig mwara I tilltagande, i det desias antal under året n unnit 
betydlig tfillöfning Med undantag af en bhvåttmaffin, hvilken 
jynes wara järdelcg tidsbejparande od) i alla hänfeenden ända 
malsenlig, bar ide något nytt lags metaniftt bjelpmedel för den 
etonomijffa mwertjambeten blifwit infördt inom gillets område. 
Snhyfesmännens antal har under årets lopp tillvnrit I 
följd deraf, att de höga dagdvenningarne tocfat tjenare att ut 
byta jin tienft emot daglönarens mwerfamhet, jom inbringar 
längt förre förtjenfter. Naturclighvis ftår det i jordbrufarues 
matt att bindra den löfa perjonalens tilhvärt på här ifråga- 
warande jätt. Den jom vaer jorden, majte ecia ega att af 
göra, hvilken eller lwilfta ma nedjätta hg på denianima. Dåh 
andå är det ide nägen latt jak att tillämpa denna ocmvift: 
liga rvättöprincip, änven ba inbyj wåjendets Ifadligbet är in: 
jedd. Miakt vd) kraft befinna fig ej alltid i mothwarigbet till 
bwarandra, och det fordras mydet af den ienare för att förs 
bindra töja perjoner från att flå Ng ned på ens eger, utan 
gagn för desta od) deras in bafware. Ty förjt oc) fråmft 
är ofta förhållandet, att inbyfesmän, jom förut äro bofatta 
på bendends jord, honom ofragad upplåta rum at de nya 
famvaterua. Det ffulle tagas mydet illa opp, om bemmang: 
egaren  dviftade paminna Terom, att det år ban jom är jur: 
dens eqare od) följaftligen ban, jom lemnar den ene eller 
andre tillatelje att bojätta fia inom heunmanets område. Wi 
dare är det ide fjagdt att ett fraftigt och beflutjamt upptrås 
dande emot ett tantlöft od) fjelföwåldigt föröfande of inhyled- 
männens antal ffulle bebaga alla hbemmansegare inom byn. 
Mången har ännu ej fått blid för de nutida of Ke Veera 
oc) de framtida farorna ar inhyleåmålendets tilltagande. SA 
tyder, att det är ogint eller rent ar obarmbertigt att ide 5 
ffedliga menniffor ffola få taf öfwer bupnvud, da de ide are 
mwilja tjena. Att det får tjenaren fritt att antingen a 
qwar i fir tjenft eller antaga em AMnu eller ocffa emot aga 
torp ar bonden, om ban ide är it tillfälle att töpa fig äre 
att tet är langt bättre för arbetaren att blifva på ett Sr 
annat fatt fäftad wid jorden än att fenuma på en bana, ja 
nu mwarande mwinit för dagen focdar, men fom ESSER 
tidsjörhallanden ffall föra till nöd vd tlände; VS ar od 
fom mijar jiy om barmbertiat, i qvrunden är o arm gä at 
det infer man ide allmänt. Men det är en mydet NN 
att befämpa fördomarne, när de framträda to den Kr 1 
ffinande drägten af menniffofäriet och bjelpiambet. Man fö 


58 


ife undra på att den täntonde jordbrufaren ryggar tillbafa 
för en fådan ftrid och att han fafnar den Eraft, tem bär fräf- 
weed. Det fordrades att den bejutna allmogen allmänt infäge 
nödwändigbeten af att fitta en qvåns för det offid, fom ins 
byjv&wälendets blomftring till ffada för jordbrufet onekligen 
innebär. Men tfångiamt mognar upplysningens fåd oc) of 
mwertygeljens mwäg är läng, buru föfer den än må wara. Utan 
twifvel har det fadiga och farliga i den löja befulfningens 
tillwärt för mången jordbrufare trädt fram i hela fin naten- 
bet, burn oförftandet än jöft att leda blicfen bderifrån genom 
mera wälhvilliga än mwålbetäntta vocd; men äm fattas mydet, 
innan Ögonen öppnas för den w erfliga beftaffenbeten af den 
jab, fom wår tid emottagit jälom ett adligt act från före 
flutna tider. För att någon mera omfattande reform ffall 
Bnma genomföras, är nödigt, att öfvertygeljen om HNÖdwÄNDIJ= 
beten af denfanmnva ffall uppfordra den jordbrufande befolfnin- 
gen till ett endrägtigt uppträdande. Men der ej öftvertygeljen 
är allmän, der lärer wäl ej heller den bandling, fom hen 
jfulle bafwa till rejuttat, blifwa endrägtig. Det ma derföre 
tcfe fynas undertiat, om oj jordbrufarne i nagon enda fförre 
by enevgifft vd famfäldt uppträdt emot ett ondt, ja ombhul- 
dadt af manans matt jom ifrågarwarande. Man wet def 
utom buru födjynt ett fullt endrägtigt uppträdande i migti- 
gare angelägenheter är 1 ftora byar, wiltet de flefta inom 
gillet område äro.  Endrägten befirmer fig bär till följe ar 
en moraliff naturlag i ett enuvändt förhållande til Itorlefen. 
Der mwiljorna årv många bafiwa de naturlighvis vart att 
jammanfluta fig till en, allvaheljt i en fak, jom ide jä all 
mäånt jom önffligt är blifmwit flart injedd. Men, läger man, 
fan ide den bemmangegare, fom tufer inhyje&mwmäjendets ffadlig: 
bet, upplåta jord tid torplägenbeter ät hemmanets löja per- 
tonal; devwid är ban mwål oberoende af fina grannars åftgter 
och fördomar? — Wisferligen. Men ban är ide eberoende af 
inbyjesmannens Inft att emettaga ett torp. Att binda fig 
mid ett fontrakft med bonden od) förbinda lig fill mwisja dags: 
merfen på om tid då man förtjenar ja mydet genom att ”mwara 
flög” och fan ffaffa fig medel att Må jig lög ibland famrater, 
lifa fria oc) tia frifinnade i fpariambetens befwärliga lära 
— Det är bwad fom i allmänbet ide alls är i inbyfingens 
imaf.  Derföre är oc förbällandet, att om än ätffilliga med: 
lemmar af den löja befolfningen emottagit torp af bönder, jå 
äro de ej på längt när få nunga, jom de drängar, hwilta 
utbytt jin tjenft mot det fria lifoct fäjom inbyfingar. San 
nolift fomma andra tidsförhållanden att tränga inhyfeswå- 


539 


jendet tillbaka till förmån för torpjyftemet od) dermed för 
jordbrufet od) landet; men länge torde det dröja innan en 
få genomgripande förändrig I bär ifrågamwarande hal eqer rum 
att all fara för framtiden fan lägas mwara förebygd 

En följd af den löfa befolfuingens ftora antal har warit 
att, vaftadt de goda tiderna foftnaderna för fattigmwården blif- 
mit öfare under året. Att framlägga de omftändigheter, fom 
medmwerfat fill denna tilhvärt, ffulle föranleda en widlyftighet, 
Jem ice öfverenåftämmer med denna berättelicg ändamål. 
Hår må fördenffull endaft nämnas, att fatfian tedsjambället 
är för ftort för att dej angelägenbeter ffulle med mwerklia fördel 
funna ffötad af fonmunalnåmnden enfanr. — Centralifationen 
måjfte äfven inom fommunen hafwa fin gifna gräns, utöfwer 
bwilfen den ide fan ffrida med gagn för det allmänna, huru 
god mwiljan ed) huru framftående förmågan än må mwara hos 
jtyreljen. = Offa har fomnunmen nu beflutat att indela fam 
bället i rotar eller Fretjar med Hjelfftändig fottigförjörjning, 
jä långt gällande förordning om fattigwarden i rifet med- 
gifwer. Man wäåntar fig af denna förändring en betydlig 
lindring i den tyngfta af alla fommuneng bördor. Om er: 
farenbeten infriar de mmwvisningar hoppet ftäller på denfjamma, 
år det framtidens faf att afgöra. N 

Lönkrögeriet fortfar oaktadt fronobetjeningens vedliga 
tamp emot denna fiende till folfets wäljärd. Det är en by: 
dra med manga hufwuden hwilfa wåra igen alt efter jom de 
blihvit träffade med lagens fwärd och fallit till marken. Blir 
en lönfrog ftänad, fommer ex annan i ftållet. Lönfrögaren 
är debutom ide ja lätt att nå, of orjater, jom blifvit fram: 
lagda t bevätteljen för 1872, till bwilfen bär bämvijad. Nar 
turligtwis fan ej under fådana förhållanden dryctenffapen af: 
taga. Förbållandet är oc tywårr, att denna latt här jajom 
på de flefta andra orter inom fådernestandet tilltagit i följd 
af de rikliga arbetsförtjenfterna. För att minita tillfällena 
till öfwandet af denna laft bar fonumunen för fin del beflutat 
att imffränfa den gala utffänkningen, ett beflut jom i bu 
mwudjaf blifwit faftftäldt of Kongl Maj:ts Befallningshafe 
wande. Beflutet bar wisferligen ice blifvit [ita rättwilt be- 
bdönmdt of alla; men förlorar ide derför det minfta af fin 
mwerkliga natur. När befolkningen, i junnerbet ungdomen, 
landets hopp oc) framtid, allt mera öfwertemnar fig ät en taft, 
jem utarmar hemmet od) viftar Frogen, jon förderfiwar na 
tionalfarafteren od) föröder familjelifwets trefnad, jom fluter 
bjertat till för alla högre inflyteljer oc) öppnar det för alla 
lägre intryc, fom ntmeralar folket i både religröft, moralifft 


60 


och efonomifft bänjeende, då mårte något göras, för att meta 
den fiende, jom mera än nägen annan ffadat wårt arma folt 
ed land. Hår bjelper ife att man inffränfer fig till en 
maktlös fiagqan. Denna ende är wan mid flagan, ban bar 
hört uvg från mödrar vd) mafar, fom ffulle alldeles bafwa 
uedergjert bonom, om det funmmat fe med tårar vd) judar, 
med jemmer och mweflagan. Men bär beböfves bandling. Om 
nu en bandling t denna fyftning ide ffulle till fullv upp- 
rylla ändamålet; ja, om den aqromme fenden ej ffulle enå en 
fumsbvedd drifwas ur den frubftanåmwärda pofition ban intagit, 

den mwålmenande affigten borde doc wäl erfämnas. Dot, 
dennas redligbet är ide bervende af huru omdömet faller från 
den ena eller andra ndan. Matte blott ändamålet minnas, 
och atnänftone något ftyde cröfras af den tardränfta mark, 
lem den inbemjka nationalfienden eröfrat Iran det efonomiffa 
och fedliga framåtffridandets område. 


I anjeende till förnämligajt drycenifapens framiteg bar 
wäljtandet ide gått få fram, jom under den fifta tidens fon- 
junfturer warit att mwänta Den bejutva befolfuingen, iom 
oda mindre allmänt öfwerlemnat lig ät drydenffapsbegäret, 
har i allmänbet förbättrat jin fällning, ehuru de höga lönerna 
till tjon[tfolE vd dagswerföbjon mwerfat hinderligt. Den löja 
befolkningen deremot, jom i lifbet med den manliga ungdos 
men, är till en ftor del Jynnerligen begifwen på dvydentfap, 
bar offrat det mefta af fina förtlenfter ät ett badanaliftt od) 
öfwerdadigt Icfwerne Ice Hältten of de många arbetarne I 
timmerffogarne, wid Jagwerfen och på laftageplatterna bar gjort 
nageax atminftone nämnvärda beiparingar af den vifliga be 
talning man emottagit för fitt arbete. GStörfta delen tefwer 
för ftunden. På framtiden tänker man als ide eller hägrar 
denna för den tanflöjes blif med guld och) gröna ffogar. Att 
de jemare ffola äfven frambdeleg finnas, är hvad man nu 
mera fon boppas, men att de i framtiden fomma att lita all 
månt fällas under vrans Mag för att lägga quid boptals i 
de bönder, jom ide förfta att bewara det till gagn för fig 
Helhwa och fina familjer, tro wi deremoet ide blifwa fallet. 
Onffligt wore, mindre att den efonomiffa röreljen går med få 
Iarfa böljflag fom på den jifta tiden, men få mydet mer att 
nyfterbetens oc) iparfambhetens anda, jpringer fram ur den 
fäfvajte grunden derför, måtte i längt bögre grad än mu göra 
fig gällande. RAÄ on : 


så Härmed Nutar jag bdenuga i bajt fammanffrifna berättelje. 
Det ffer med mörtjam anhållan att blifva entledigad från 


51 


ordförandeffavet i gillet, enär min fnappt tillmätta tid ide 
tillåter mig att fföta detta uppdrag till aage för gillet 


Från Öfmwer-Luleå fotens Gille. 


Aj Herr Apotekaren I. F 


ter 


Efter on omwanligt blid minter inträdde en fall war. 
Detta gjorde, att fädden ej funde påbörjas förrän i flutet af 
Maj vh afflutades under förra hälften of Juni under fort 
farande fall wåderlef, bwilten fortfor till midjommar, då några 
dagars mwärme inträdde för att åter fnart lemna rum för fula 
vd) ftor nederbörd, jom jedermera blef förberrffande under det 
öfriga af fjommaron od) höften. Att åkrar och ängar deraf 
ledo, är naturligt, och får deri föfas anledningen till den 
mindre gynfanuna affoftningen, Dwitfen utfallit falunda: 

Hwete, böft:, odlas bögft obetydligt, de foruet; 

Räg, böft-, div, OD ne 

Storn, ortens hufwudjädre, &de oo ,, inbergadt 
till en ftor del omoget oc) ide ringa froftffadadt: 

Hafre odlas obetydligt oc) ffördas meftadels jum qrönfoder; 

Potatis, jmå jamt af mindre god beftaffenhet, G:te å T:de 
fovnet ; 

Ofriga rotfrukter odlas ringa, fförden under medel? 
måtton; 

Höfförden, från odlad jord: nya lindor bafma lemnat 
medelmåttig offaftning; gamla åter betydligt under; från nas 
turliga ängar: under medelmättan, undantagandes f. £ bäd- 
ängar, fom anfjes hafva temuat god aftaftning j 

Bland ortens binäringar intager ffogqsapwerkningen och 
ftogåförstorna fråmfta rummet. Sörtjenfterna hafwa genom 
den obhejdade fart, hwarmed ffogsbygget föregående är bedref8, 
warit owanligt ffora, men hurvida befollningen i allmänbet 
derpå ffördat någen winft, är en faf, jom fan wara twifwvel 
underkaftad. — Störfta delen har låtit förtjenfteu gå lifa lätt 
jom den fommit, och wid ett möjligen blifwande mifnwertär 
torde den löja befolkningen få vårare att inffränta fina bes 
bofwer än att under desja etonenuftt hydliga tider öfa dem i 
otrolig grad. Att lefnadskoftnaderna ftigit betydligt, förklaras 
lätt af den mängd folf, jom dragit uppåt ffogarne i och för 
afverfningen jamt af den höga dagspenningen och den deraf 
ho8 befolkningen alftrade lyr och öfwerflöd. 


62 


- Önsjlöjden frår fortfarande ganjfa lågt och inffränker & 
bupfmwudfakligen till Duöbebofetillmerkuing. vän 
Någon i ftörre ffala mwerkftälld nyodling bar ej inom 
orten förefomunt. Söwad jordens ffötjel beträffar, fortgår den 
på amma fått jom bittills, doc fynes befolkningen alltmera 
tonuna till infigt om det andamalsenliga t att amvända åfer- 
brufömajtiner, bwartil fanffe t ftor qrad bidragit den öfwver- 
drifua dagspenning jordbrufaren måft betala för arbetsbitväde 
A Folkffolan frår på ungefär jamma fot, fom då fifta redo- 
göretjen afleninades. 
luder ärets lopp bar inom fodnen invättats on iparbant 
bwilfen öppnades den I Juni, och hafwa injättningarne under 
aret uppgått till 10,527: 30 och uttagen — 0. Härmwid må 
dod anmärfas, att befutne bemmansegare iniatt ftörfta delen 
bwaremet högft ringa inlemnats af den löja befolkningen och 
tjenftefolt. , | 
j Ott ondt, fom fyneå taga öfwverhand inom fodnen, är 
inhyfeswäfendet. Under förtjenfternasg en Skr tor 
brutaren erfara, buru föga gagn han bar af inbyfingar jom 
fMlagit fig ned på bangs mark. Då drager inhyfingen bort till 
de orter, der högfta dagspenningen erhålles, och va har ban ci 
tid att bjelpa hemmansegaren wid förefallande behof, enär 
denne i mwanliga fall ej mättar betala tifa bög dagspenning 
Jonr herrar träwarubandlare; men när arbetöbriftens oc) nö- 
dens tid inträder, då är det jordbrufaren, jom bjelpande får 
fråda emellan.  Ganffa få äro de inbyfingar, fom under de 
fifta Arens quda förtjenfter famlat något, bwarmed de ffulle 
funna möta ett fommande milwärtär, och det är fara wärdt 
att, om ett är, lifnande det fifta, frulle inträffa, ropen på 
bjelp och underftöd feulle blifwa ganffa högljudda och fattig: 
mården öfas i betäntlig grad. id ? 


Från Råneå fotens Gille. 


(Af Herr Avrendatorn A. GSjöftedt.) 


Ater har, för den trakt jom härmarande gille on . 
ett på fätt och wis lydigt ar tilländalupit. SOT 
mwisfertigen ej mwarit god, men den rifa arbetsförtjenft jom 
unber aret marit, bar ej allenaft fyllt innebyggarnes bebofiwer, 
utan åfwen lemnat öfwerffott, hwilfet ifynnerbet af daga- 
farlen amvänts till lyrartittar och öfwerflöd i tefnad. 


[5 


Högt få af den arbetande flaåjon har tänkt på att ti 
derna funna förjämras oc) frarat något af det de under 
deåla quda tider förtjenat. 

Rjdren fom ent jå att wårarbetet förjt i medivo of Juni 
nuinad funde afflutaå, varefter inträdde en torr wådercet 
jom mwarade fill medio of Juli, då en requig mådertek in 
trädde, Wnvilfen wmwarade ända till mintrens början. Detta 
regn förhvårade berqningen af bade hö vd) fäd. 

EStörden af iuvåäl rag fom forn I blifwit bögft dålig; 
ty i början of Wuguftt inträffade några froftnätter jom på 
wisja trakter helt od) hället förftörde den märande qrödan 
od) fort efter medio of jamma månad mträffade ånyo några 
froftnätter jom förftörde allt jom ej bunnit frön åkern ffäras 
All gröda bief Ytterligare förfämrad derigenom att den fid 
hänga på Mejen flera wedor i dagligt regn, och en for del 
funde ej inbergad för än mwintern fom få att den fit fryja torr. 

Potäterna har i allmänhet lemnat fen fförd. Prijet a 
denna mwara år nu 10 froneor per 63 fanuer 

Höfförden bar i allmänhet warit god och är ide allenajt 
tillvädlig för ortens behof utan ähven lemmar öfwerftott till 
affalun. : 

Till följe of den höga daglön fom arbetarne i är fordrat, 
bar landtorufaren ej funnat wmwidtaga nagra ftörre förbätt: 
vingar & fina hemman. i | 

Padugårdsffötjeln har ej undergått någon förändring till 
det bättre / 

Huöflöjden ftår i allmänhet på en dålig frandpunkt inom 
illet. 
8 Shan fparrfebern, till de flåftag betåtenhet, mi Är mål 
öfwerftänden, har förtjenfterna i fogarna wisjerligen betyd- 
ligt minffats, men nya arbets förtjenjter har i frållet uppftatt 
inom gillet fom ej på längt när år da demoralilerande jom 
det förderfliga fparrbygget. | ; 

The New Gellivara Company lemnar nu arbetsförtjenit 
åt allmogen i att fola, famt forsting af föl, malm, todjern 
och falfften. ve 

E SK efonomiffa  ftällningen inom gillet är färdeleå god. 

iparbanken bar blifvit injatta rätt betydliga unmmor. 

3 Eiläneå FoltbanE fom började fin wertjambet med 53,000 
fronor rör fig nu med ett fapital af 50,000 fronor 

Skolunderwisningen beförje$ af en faft och en ambula: 
torift ffola jamt 7 jmåbarnsffolor. 


Från MNeder-Kalir fotens Gille. 


Ai Herr Grofhandaren D. Oununel. 


Ut min förra bervättelje antyddes om hydans ffiftvingar 
jemmwäl i afievude d geda ffördar.  MWäårt land i allmänbet 
och nordligajfte delaruc deraf tjynnerhet hafwa är 1874 Serom 
blifvit allwarligt erindvade.  HOmwad deuna kommun färffindt 
beträffar, har affaftningen af jordens alfter utfallit på föl 
jände hatt: 

Huhvudjädet Korn har i de byar, der åkerns läge är 
mera högländt och jorden wäl afdifad, temnat medelmåttig 
atfojtning jamt fröbar fåd, bwaremot & den lagländta, jämre 
afdifade afern, fornet ide hunnit megua fjamt debvis blinvit 
af froft ffadadt, hwadan aftaftningen i fin helbet fan betrattas 
Iäjom under medelmåtton eller närmare mifmwärt. 

Rågfförden har utfallit på enabanda jätt. 

Aj Potatis oc) Rotfrukter har högft ringa fförd erhållits. 

Höfförden fan anies medelmåttig; men hwad fom ej 
war inbergadt innan Juli månads lut, ed ftor ffada of den 
i Auguftt intväfande ftarfa nederbörden. 

 Smörproduftionen intager ett frumftående rum, och bar 
en ide obetydlig det deraf blifvit afyttradt utom fommunen 
till ett pris af 14 a 15 fronor pr 20 ffäålpund. 

d Den lärjtilda bärhoå bifogade berätteljen från förmwaltaren 
a Björkfors egendom redogör närmare för derwarande mejeri: 
rörelfe med mera. 

. Larfiffet bar gifwit öfwer medelmåttan, jvnnerligaft i 
ffärgårdsfiffena, der riflig fångft erhållits; 

Sif:, Strömmings: od Löjfiffet har deremot marit 
under medelmåttan; 
böft CSfälfångiten har mwarit god på wåren, men jämre under 

öften. 

3 affeende & införandet af förbättrade åferbruföredffaper 
må nämnas, att Here flåttermaffiner blifiwit under aret ytterz 
ligare inföpta. 

För nyodlingar war den blida måderleten i Oktober 
manad färdeleå gynnjam; häraf har oc en och annan landtz 
brufare haft fördel. 

CSjöaftappningarne hafma raftt fortgått i Landtjärw 
och Sosjärw, och fomma desfa enligt all anledning att äftad- 
fomma en betydligt föröfad hötillgång. å 

Af fjöoftappningarne blir en gifven följb utdifning af 
omfringliggande myror, bwarigenom a flere ftållen äfwen åfer- 


jord eröfras od) froftländiabeten framförallt minffas. Mäång- 


DH) 


faldiga lägenheter för fjöaftappning oh myrutdifning fomt ör 
mwerfilningar finnas ännu inom fommunens område, och wor 
högeligen af nöden, att Riksdagen wille minft fördub an 
flaget till fådana arbetens utförande i de norra länen. In 
gen fraftigare häfftang funnes för åftadfonumande af q för 
affändning & en blinvande jermvän, än vitlig tillgång på I 
bwarigenom bojffapöffötjeln, Iorrlands rätta bupvuduärivg, 
winner öfad utvidgning och förländniugar of ladugård ont 
fer till de jödra orterna falunda i ftor ffala fan eaa rum 
Den under förra aren påbörjade an ingen af mas: 
ugn od) rvoftugn wid TJörefors bar fullbordats oc cfta 
blägningen taga fin början t näfta manar 
Fattiqwärden har ungefärligen fråft jamma funna ju 
föregående år oc) utgår efter allt fyrfrat diftviftsmi 
Sparbanken har mwunnit ytterligare fopitalftyrka deri 
genom att under året infatts 61,595 fr. 25 öre od uttagits 
8,999 fr. 76 öre. Bankens Hela kapital utgör 141,642 Er. 
70 övre. Af iparbauksdelegarne hafiwa 28 argått men 154 
nya tillfommit, jå aft delegarne$ antal utgör malles 537 
Man fer mwisterligen häri en graodmätare på efonomifta 
mwälftändet, men tywårr hafiwa doc de höga arbetötörtjeniterue 
i allmänhet ide blifiwit wäl amvända.  Infattningarne i 
Sparbanken fe ide nu fajom tilförene egentligen af den 
löja  arbetarebefolfningen. Till och med 1572 avs flut war 
denfamma willig att låta den förtjenft, jom under jommar: 
tiden öfwerfföt de dagliga kefnadsbebofwen, innelta till hölten 
då denfjamma amvändes fill inföp af mwinterförrad jamt in: 
fättningar i Sparbanken. Sorgligt att nämna, bafwa de 
baftigt tilltagande bögre förtjenfterne alftrat öpvermod od flös 
feri, 1& att befparingarne wid fommarenå flut de två jeduare 
åren warit längt mindre än under de nåvnvdft föregående 
åren. Förmaningar hafwa temmats utan affeende. Nedan 
nu fyneg och de bedröfliga följderna båraf. Ingen of de före 
gående wintrarne fedan 1867 hafiwa ja manga förffottöjöfande 
anmält fig. Man må doc hoppas, att den nya Bramvins- 
förordningen må göra fitt till för ett bättre, ty då Landt- 
bandtande eqde rätt att wid de förre laftplatierna jälja fems 
ton fannor brämvin, war frefteljen för folfet för fart, för 
att motftå inföp, fördelning oc) förtäring af den förföriffa 
dryden. 
j I Diftriftsmagafinet finnes ett förråd of 4,133 fubiffot 
forn, oc) i Jordbrufspremiefonden 1,591 fubitfot, bwadan all 
fara för briftande utfädestpanmäl inom denna fomnunt under 
detta är är aflägsnad. 


66 


Till nya ledamöter föreflåå SSandtandernv P. 6. Sdåmalts 
och MN. P Gunnarsjon i Kyrkoftaden, Bofbällaren A. IS. Både 
ftröm derjtådes, Serqeanten I. P. Högftröm i Iunanbäden 
Posesftunatenr Otto Berqmark i Näsbyn och Henuman segaren 
SIehan Mönuqvift t Ganunelgården 5 

Solkffolewäfendet har under året wunnit ufvidgring 
medellt antagandet af vttertigare 2:ne jmäbarusffollärariunor, 
vd) år falta ffolbus under uppförande & Sarlsboras laftage 
vlats, mid Metermerjäriws fågwerk, t Sifnis, Mterbyn och 
Näsby byar. 

Antalet ffolor utgöras nu of en falt, hvå anmbulatorifta 
och tiv Imabarnstfolor, förutonr det privata Barnhemmet, der 
17 flifer umderhållas och undevwijad, få, att 2are of dem nu 
Aro berömda pmaåjfolelärartmior. 


Till ordföranden i MNeder-Kalir Hushållsgille! 


På begäran får jag härnwd afgifwa nägra meddelanden 
rörande Björffors egendom. Få 

Ar 1873 inbergades & Björkfors hemmans ängar 776 
ffrindor hö, utgörande 257 ffrindor träde: amt 519 Ifrindor 
myrsbö, bwaraf 726 ffrindor hö ftgått till utfodrande af 61 
for, 3 vrar, 4 qwigor, 12 bäftar od) 12 får. Ofwerffottet 


af bötillgängen referverades till 1874 
, Sf nybnämnde 61 for hafiwa 57 mjölfats och i mjölfs 
affaftning enligt wid mejeriet förd dagbof lemnat 27,223 k:r. 
Dema mjölk har på följande fätt blijwit omvänd: 
I fanor hafwa ätgått til oftberedning, 
113 do utfodring af falj 
55 3 af falfwvar 
4,490 d:n om om, bushållet, k 
15,870 do oo  förjälts fåjom ffummjölt. 
Häraf bafwa tjärnats 5,272 ffålp. jmör, Nwvavwid pr fana 
iötmjölf i medeltal erhållits 19'/; oct mör. 
Omwarje fo har i medeltal kenmat 5300 fannor. 
Av 1ST4 inbergades deremot ä jamma ängar 972 ffrindor 


hö, Dwaraf 324 ffrindor träde och 648 ffridor myr-hö. 
Häraf framgår att 1874 års hböinbergning öfwerfteg 1873 års 
med 67 Ifrindor trädes- och 129 ffrindor myr-bö. Den ökad: 
tvädeshötillgängen får  tillffrifwas öftvergödning under det 
den ftörre myrhötillgången är en följd af den omfattande 


wattenöpverfuning, Dwilfen iftåndjatts under ären 1872—73 


och mr femmnat det wadra rejultat, jon i iffr 
FR i , om nyf uppgifne fiffror 


" " 


am 
67 


WWid 1874 års ingång funnod bhärftådes 58 mjölfande 
för, bwilfa i affaftning lemnat 28,974 fannor mj 

Häraf hafma: 

6,196 fanner åtgått till beredning of jötmjölfsojt 

2214 DD ” : fumminojt, 

12.108 dv  förlålts fåjom ffummjölt 

Håraf hafwa erhållits 4,190 ffålp. imör, hwilfet met 
fiwvarar 21 oct jmör pr fanna mjölt Den förre jmöraftaft 
ningen 1874 mafte tilljtrifiv D re tillgängen af 
trädvöhö : 

SI medeltal har fwarje fo lemuat H50 fanner mjölt 

BJid Björkfors finnes för nåvwarande 65 for, 2 
9 awiger, 12 häftar famt 16 får fill bwitfaå utfodrin 
räknad en böåtgang of 751 ffrindor 

Den i förra berätteljen omnåmnde påbörjade mågen mel 
lan Näsbyn oc) Björkfors är mu fullbordad. 

Björkfors deu 31 December 1874 


Ad. Törngwift. 


Från Öfiver-Kalir foctens Gille. 


(Aj Herr Inipektoren B. Krook 


Sör förlidet är får jag fdmjukigen aflemna nedanftående 
berättelje från Ofwer-Stalir jotens gir 

Sordmånen. Def; bejffaffenbet är onuverlande lera, mylla 
och jand eburu öfwerhufwud måjte antagas att ler: och fands 
mylla, eller en medelmåttig torr jordmån är i allmänbet öf 
werwägande. 

Froftländigheten är beflaglighvis ännu for, bwarpå 
ifynnerbet fiftförflutne är lenmat ett foraligt mittucsbörd. 
Erfarenheten bar dvd wijat, att földen betydligt förnunffats 
fedan myror och förr i Dyarneå närhet blifiwit på fednare tider 
utdikfade od) vodtade till afer, och äng 

Sferbynfsmethoden. UÄUkern upplöjes meftadels om wåren 
med If. £ wält (plog) tänt öfwverföres med pinnbarf fuväl 
före fom efter fädden.  Aferu gödstas fwarje eller bwarts 
annat är, jamt befaå är efter ar med forn. Att träda eller 
igenlågga någon del of den gamla Aåfern till tindor börja 
ganffa många mer inje wara fördelaktigt; och är det jarffildt 
wid Gyljens brufsegendom lindor järnan i ftor mångd jamt 
femua god och riktig affaftning. Äfwen gör Gyljen ett uns 


ös 


duntag ifrån begagnandet af den mwanliga aferbrufömetboden, 
itby att der amvändag tidsenliga aferbruföredffap, fålvm åtfer- 
plogar, vullbarf m. m., dåtallmänbet hemgjord plog, femfloabt 
och piunbarhwa begagnas af allmogen. GSlottermajfcin finnes 
åfven wid Gyljen. 

Såningstiden infaller wanligen i flutet of Maj od) 
början of Juni för forn od) potatis, ed) t medlet af Augufti 
af winterråg. 

Skördetiden i flutet of Augufti och början af September. 

Affoftning. Shväl forn fom rag bar tommat aftaftning 
under medelmattan, od) på några ftällen nära nog mifwärt 
Potatis längt under nmedelmåttan. 

Spanmälspris: 

On funna forn. 20 3 24 frouor för förlands; 
En do råg 21 å 24 d:o div; 
En dv polatts HÄ 8 Bo. 

Yingerne äro till ftörfta delen elföängar, bwilfa lemnat 
en gud affaftning. Myrängarne fämre, röbjningeland bättre 
— Omtantken att öka bötillgången genom upptödjning af 
naturliga ångeslägenbeter, utdifning af tjöar och myror, Wwat- 
femippdämning på lägländta ftällen börjar blifwa allmän. 

Skogen, battre mwardad än förr, bör tåla med den af- 
werfning, fom mi eger rum. = Fimmer dels förjägad wid de 
inom focnen belägne 2:ne lägiwert, Gyljen och RRödupp, dels 
nedflottas till Neder-Kalix för förjägning wid Karlsborgs 
angjäg. 

Ladugårdsffötfeln är, tywär, ej på längt när fådan den 
borde mwara, Dwadan fmörproduftionen är obetydlig. 

Binäringarna beftå af timmerkörande och forsling af 
warer. 

Dagswerfölönerna äro temligen bögt uppdrifna. 
Senmardagswerk för fork i egen foft, fronor 2 å 2: 50. 

Ditv to omaten, u» TÄT 5E 

Oränglön 100 å 150 fronor. 

Piglon 30 å 40 fronor. 

Folkmängd 3,756, deraf 220 HemMansegare. 

Folfunderwisningen beftrides af 1 lärare med biträde 
i ambulatovift folkffola, oc 5 jmaäjffollärare. 

Fattigwäården är jä ordnad att 24 rothjon äro fördelade 
på 21/4 votar. 16 föräldralöja barn äro för en jumma of 
586 fronor utaderderade. Af fattigfasjan åtnjuta 24 fattiga 
ett underftöd af 337 fronor. 
ka bet eger en tillgång af 3,410 fubiffot 
fröbart forn. 


69 


Defutom finnes här en annan jpanmälsfond, den Erik 
jonffa, grundad af den gåfiva, 100 tunnor forn, jom af Kapten 
Critsfon i Amerika blifvit till förfamlingen ffäntt, oc nu har 
en bebållning af 1,225 fubiffot forn och 44 froner 86 öre i 
fontanter.. Denna fond förrvaltad af janima perfoner, fom i 
många är på ett utmärtt jätt fött oc ännu fföta Diffrikt- 
magasinet angelägenheter 

Gijom ett bewis på allmvgens ftigande intresje för ffol- 
underwisningen må nänmad att i 2ar byar, Wännds och 
Ewartbyn, byamännen på egen befoftnad uppfört equa ifol- 
bug, deraf det i Swartbyn är itHjynnerhet ändamälsenliat och 
jemförelfavis prydligt. 


För Öftver-Torneå fotens Gille. 


Aj Herr Handlanden Er. Aip 


Den äArsberättelje jom föreffrifweds utt 10-$ af Kongl. 
Maj:ts nådiga ftadga för Norrbottens läns Hushällnings- 
jälljfap, får jag härmed ödmjukaft afgihva: . 

1:0.  MWåderlefen mar under marwintern bögft ojemn, 
men dvd ej af någen fträngare beftaffenbet. Deremet när 
wintern ånyo om höften gjorde fitt inträde infamn fig dens 
famma med en jemut ftigande och thällande Eyla, bivilten 
mwarit högft mentig för den fattigare befolkningen. Svumaren 
war I begynnelfen lofwande; men da tiden för ffördens bers 
gande mar inne gjorde wår fiende (froften) fin tur och lem 
nade endaft arbete för Han od) föda för bojffapen. Anvenia 
war fednare delen af jommaren regnig, ja till den grad att 
äldre perjoner fåga jig ej bafva minats ja hö twattenitänd 
uti Toruedå elf. Detta bar baft tillföljd att em tor del ängar 
blifwit öfweriwämmade vd) mycet hö blifvit bertffämdt ar 
flodwattnet. DÅ vrequet tillfölje af dep ihballighet och täthet 
inträngde uti de bälta FE och gjorde dymedelit fin ffada, 

r orten fött mifwärt af bö. b 
+. 2:0. ffaftmingen fan man föga blifvit under medel- 
måttan, ja ännu tannare artat a till mifmwärts hy hh dan 
de fom erhållit ätbart forn och ännu färre de, ee er kl 
dugligt till utjäde Någ ej alls bwilfet äfven Oda SR 
ligt. Potåter få godt fom mipmwärt. Höfförden Ifulle mari 
viflig ifall ej ofwanjagde requiga wäderlef bortffämt Manny 

30.  Lagnugardsjfötjelns bedrinvande nes IT 
more i ftigande, I anledning ar det böga pris bornbeffape 


70 


fnebar.  Steqvingen ti prifet fan ej bänföras till denfanmas 
minffning i orten; ty förhållandet är fivertom, utan målte 
wara en följd ar den tilltagande wamagan.  Afweniå hä 
Harne, bita vaftadt fin ritliga tillgång bålla fig wid höga 
prifer 
o4:0. Måqra ftörre odingar ar myror eller träffutditz 

ningar bafiwa ej under året företagits, tillfölje af mu pagadende 
iirte, då bmwar oc en beltt önffade mwara förwisjad om hin 
tillbörigbet innan något midare arbete företages, bvad fom 
ar Alldeles nödwändigt til Jordens batllande i tänd. 

öm.  Binäringar bar den föra fäwål fom rajta befolk 
ningen, under förfta hälften of året, Atnjutit i viftiot mått 
vn fagwerten; Mvilfet äfven baft till följd det jommardagé 
were betalts från 1: 50 till 2: 50 fr.  Vönen för drängar 
Iigit fill 150 å 200 och pigor 50 å SO fr. pr dr. I anleds 
ning båärat bar orten cj vunerligen fönning of mifwårten. 

O:0. De fattigas antal bar wål naget öfat fig, och fan 
detta  tiljfrifvas aftanningen utt oträm vumarEnaden; ttby 
det Nagmwerfen, bwilta bär under deja jeduare åren tysteljatt 
manga perlener, uu något minjfat fin werfjambet. 
of. Uti Ofwer-Torneå moder= och Korpilombuto Fapell- 
rörtkumlingar finnes 2:ne fafta och 3:10 fma eller amnbulatovifta 
folfffelor, bwilfa bejöfas af barn utar bada fönen. Fråga 
ar om inrättande of on 4:de ambulatorift ffola i Turtola och 
tillfomuer jtörfta förtjenften bäraf ESmwanfteins fägwerk hvars 
delegare junes nuwd berönnvärdt nit tra för undevwisnivacns 
och bildningens frridande blaud allmogen. Fråga lärer iwara 
att ren frömtid få en fajt ffola mid werket. 


29 Larfiftet, i Torneå elf, har under jommaren warit 
rifliat och gifmit egarne ex ganffa fännbar bjelp. 


Från Pajala focdens Gille. 


Aj Herr Brutspatronen Carl 3 Sohibery. 


Jemte öfwerlenunande af den influtna ärsafgiften of Ile 
damöterna inom Pajala jocfens Oushållsgille för 1574, ut- 
görande enligt förtedwing i 2:ne eremptar 19 tronor bwarat 
det ena torde återfås nvuteradt; tar jag ordförande, till följe 
at de från ulifa delar at gillet infonma uppgiterna, artqifiva 
arebevattelren för året, till Onsbällningsjällffapet rörande jord 
brutets od) indultricus utwecfling: 


vi 


Ghuru mintern inträffade tidigt med jud från höften fom 
fortfor och föll ganffa ymnigt under winterns lopp förblef wå 
ren ganffa lågwarig och fall utan regn långt ini Juni månad, 
od) tom förra årets fuderaftaftning mar riktig, afhördeg detta 
vaftadt magen foderbrift. som wanligt beftröå åfern inom 
erten med foljtybb och myrftad för att väffynda inöns bort. 
måltuing, men nom den mulna och falla mådcerlefen mwers 
fade detta högt lånafamt, I tv jar vårjadden cj 
bief tjonlig förrän långt fram i Juni 1 nit I äå 
12 dagar fednare ån det förrgåendr l ten 
börjadg, viltet hade en menlig inn [ 
falla mwåderlefen utan van eller dagg fort t | 
Juni, och) i ftållet för att denna Ärstid wegetationen w 
wid är längt ramffriden jawål I åfer jom äng, funn 
någqen blomma bär od) der på marken, och bredden ä r 
fälten hade till följe af fylan börjat blefna. Sällan fan 
åferfälten uppnå full meqnad, då wårionumaren ej gynnas 
med mwårme od) requ.  Grrarenheten bar wiat, ott etter en 
fall förlonmmare föga annat är att förutie, mitsmwärt eller 
way fförd, oc) ehuru Juli månad mar ganita warm gjorde 
tedan froften den 23 Jult a mista tällen fada, deretter ns 
träffade mål mwårme, men genom ouvpbörligt regn och fall Int 
meanade fäden langlamt od) war ännu ide uttm v då frös 
ften inträffade tom detta är fom fent, emellan den 2å3 Sp 
tember; dereft fommaren warit warm bade fäden langt förut 
mwarit afmeijad oc tnjfördad, emedlertid res avodan t talt 
fiftnämnde tid, ja att den ej funde användas fill menuiltos 
föda, annorlunda ar med tilllattd a battre ipanmal, och) de 
jordbinfare fom ej ffördat före denna föld. eller baft gamla 
befparingar af fponmal, fafna uttare HU maren - Efter de un 
dervätteller jom ingatt från olifa delar af focfuen, antages 
att mijnvärten & jad och potatis detta ar, AU fa vår Jom 
är 1S67, eburu den egentliga nöden ej fan burwa jemnj vlia 
derigenom att många bafwa belparimgar ar ipanmål från de 
jedwaft förflutna goda Åren, famt goda arbetåförtjenfter och 
fördelaktiga prijer för ertens produkter. q p 

Höfförden bar iynnerhet & hbärdwallsängar mwarit. gif 
wande, men deremoet fåmre & myror, t anieende till den uts 
bålliga falla mwåderleken; doc anies federtillgangen wara för be= 
bofwet, ferdele$ fom dernti Ingar en mange löf edt umvåla, 
Vivilken jeduare wårt warit latt att iamla under den ar 
och blida höften. För öfrigt har mydet foder tagit, dels 
ffada od) dels bortffufit under den Hora böftfloden 


2 

Soderwärter oc MRotfrukter. Uf desja odlad meft potatis, 
bwilfen titjom fornet utfallit Hent och utan lynnerlig åring, 
ed potattsftjelfarne redan bortfrös på jommaren. Af foder= 
wårter gagnas timoteij blandadt med ortens gräsfrö, och har 
detta foder, der det warit JAquadt winmnit förtrovnde. 

Ladugårdsfrotfeln och Ladugårdsprodufter. Utfodrins 
gen merkjtällkå med nvydan omjorg och urvffiljning, och 
bar allmegen i allmänhet gud infomjt genom fin jmörpro- 
duktion jem den fjöter uppdrifiva, men deremot föga infigt i 
oftberedmngen. Som fodertillgängen under året mwavit gud 
bar affaftningen mvål af mör fom mjölf mwarit betydligare 
an föregående året. ESmörberedningen börjar blifwa emjvrg$s 
nllare än förut och bafwa de fom mårdat fin mwara mål 
wiunmtt fördelaktig affättning och jälwida erhållit wid hemmet 
15 fronor pr 20 ffålp. 

Binövingar, Fifte, Tjärubränning, Sfogsafmwerkning 
m, m. Sör allmogen jafnas ej biförtjentter oc) finnes jädane 
att tillgå ar alla flag. Tjärubränningen detta är har mwarit 
det hufmwudjatkligalte, fålunda har inom denna foder blifwit 
tillwerfadt od) förjäldt 6,500 tunnor tjära, bwarför erhållits I 
Onparauda levereradt 16 frouvr pr finna utgörande 104,000 
froner.  Defutom betjenar fig båltegande inbyfingar oc) fronv- 
nybyggare af marutransporter inom orten och till Hapas 
vanda ftad, till fwilfet fednare ftälle väfnas 17 mil från 
Pajala -Forkfa mot erkättning från 2 till 2 froner 25 öre pr 
mil för 50 lisp. top. — Löft folk hafiwa och goda förtjenfter, 
biträdande med wirtesutdrifning från fogarne för dagspen= 
ning från 1:50 till 3 tronor. Cu dräng, ebuvu ofwnmnig I flöjd, 
betingar 200 å 250 fronor tarlig lön jamt fritt uppehälle. En 
piga från 70 till 100 frenor i artig lön. Denna ftegrade af 
löning bärtever fig mydet aj brift på arbetåfolkt. Af fiffe är 
larfttet det bufwiudjaktigafte, eh fan affaftningen beräknas 
naget bögre än föregående ar. Den förderfliga fafallade tjufts 
vingen eller phundringen af afwelstaren bar ej funnat be 
drifwas t elfwen, i anjeende till den ftora böjtfloden. 
Detta plundringöfiffe idfas mejt i öfra delen af jodtnen oc i 
Vappmarfen 

Skogsafwerkningen har heldre afz än tilltagit oc) beftår en= 
dajt af fullmogen ffog, Ywaribland mycfet öfvermegen od) ffadad. 

Gusflöjden. Denna näringsgren har ide mwunnit den 
Iramgang den förtjenar inom gillet Sinffa allmogen är I 
dant afferude mindre företadlam. — Någon prattiff man 
Jem mebdelat undeviwioning i yrket har ide belöft orten. 
mdertorbeten ffulle finna affättning, men finnes ide. 


13 


Förbättring å åker och äng. Af ocjak att afwittring 
ec) taga ffifte pågår, har inga ftörre udUngsföretag blifvit 
påbörjade. Förbättringar i åferjordens fföttel ha ej wiiat fia, 
vd) inga andra födröllag införda ån de wanliga, nemligen 
forn vd) råg.  Hafre fås oc Hfördas fålem grönfoder. Jr 
fiaten 1 åferjordens afditning jynes år från år blifwa all: 
månnare. Af aferbruköredffap braaanas doc inga andra än 
de iom föregående år uppaifwit Yinedlingen bar beller ide 
wunnit widare utfträdning än bwad förra ars erätteljen au: 
giver. ; 

Folfffolorna. Ordinarie folfffolebefattningen är i anie 
ende till förre innehafwarenå afgång med döden, ledig. och ny 
anjöfningstid för deuna befattning utfatt.  Säwål fafta ffo 
län i Pajala by fom flere Imäbacnstfolor 4 ipridda frällen 
bafiva marit i merffaombet under året. 

Fottigmwärdsbördan har wäl blifmit minffad men ej i 
den man man baft föl att fordra, till följe af den ftora ar: 
betsförtjenft, fom ftå de arbetsbehböpvande till buds 


Från Jotmocs foctens Gille. 


(Aj Herr Fnfpettoren Reinhold MWäftjäldt 


På en winter fom i anfeende til blid tentperatur ingar 
innemwånarne inom gillet bopp om att mnöjmåltningen ffulle 
förfiaga tidigare än wanligt, följde libwål en tall och fulen 
war, med juödrifwor i ffogarne od föle i jorden till fram 
mot jlutet af Maj månad, bwilfet merliga förbållande natur» 
lighwvis föranledde dertill, att jordens beredning för fädden 
ganffa feut Eunde företagas. | 2 

Förfta dagarne t Juni månad blef, tilljölje af bög wärme 
i förening med nederbörd, det ded möjligt för jordbrufarne 
inom gillet att förrätta detta wigtiga arbete. Efter läddens 
flut fortfor wådertefen att wara warm, men fom föga regn 
derunder inträffade, wijade wegetationen ett mera (ERS än 
boppgifwande utfeende allt intill mediet of Juli Wer då 
ett regn föll, jom, att börja med war fallt vd) på åtf illiga 
fråften jnöblandadt, tilltog i intenfitet od) bäftiabet jomt fort 
for under den del af fommaren höbergningen pågid, med få 
afbrott. j 4 : 
- En följd af den häftiga och längwariga Iederbörden, z 
förening med en Dderunder radande warm (uf, blef den a 


74 


mwegetatiouen 1 från att mara tynande, antog ett vppigt nt 
feende fom ingaf allmän förhoppning om en viftig aftaftning. 

Men nordend gamla plågeris: de af ortens ymniga färre 
och myrer härftommande nattfrofterna uteblefivo, beflagaliqt- 
mwis ej; hvenne froftnätter fom inträffade, wid medlet af Nu 
gutt, tfillintetgjerde denna glada förhoppning. 

Alla fådesflag bärftådes, jemte potatifen, togv derunder 
fadan ffada att ortens hufmwudutiäde, fornet, lemnade öfwer 
allt nvag affoltuing i fårna oc) på de flefta ftällen anfeå det- 
jamma utan tillblandning of bättre forn, oj andwändbart till 
brödföda. 

Potatifen, denua här i orten föwål för den fattiga jom 
den mera burgue individen få mwigtiga rotfeutt, cd, betlag: 
ligtwis jådan ffada fom närmaft fan hänföras till werkig 
utmwårt. 

Stalrvötterna och rofiworna, på de få ftällen inom 
jednen der de odtats, bafiwa lemnat medelmåttig aoffajt- 
ning.  MNRågen, lifatedes jajom födesflag fälljvnt odlad, har 
deremot lenmnat en affaftning, jomnuförlig med fornets od) må 
bånda Am Pvagare.  Hafran, jom ytlighviås på de 3me 
fednare Aron fatt jin plats bland ortens utjäden, har deremot 
tenmat en gantfa god aftaftning i foderwärde, duct ide till 
färva. 

Niffet, ett bland de mwigtigare binäringarne härftådes, har 
nöjaftiat erjatt det dera mnvända arbete. 

Arbetsförtjenfterna, Dwifa hufwudjakligen härflutit från 
ftogåafiwerfning och de betydtiga foftnader Lule Angimderi: 
Aktiebolag t vd) för fHlottgörande af åtffilliga mwattendrag nedz 
lagt, bahwa marit viktiga, ehuru beflaglighvis arbetarens in- 
fomft till ganjfa ftor del nedjjunfit i framhandlares, mwins 
bandlares oc) lönnfrögares fitor. 

Odlings= vc) byggnadsarbetet har under året fortgått på 
ett hittills jälljpordt fått; tjynnerbet bar förut nämnde bolag 
adagalagt en fynnertig drift it och för bebyggande vd) upp 
odling at de benuman oc) nybyggen nämnde belag fig inom 
jeden förwärhvat. 

Lappnemaderna, ett föll, lwars criftens och förfofram i 
efononuiftt affeende bwar och en bar fia befout, hafiwa tvywåärr 
under loppet af den period, Mwarom fråga är, warit öfwer: 
bopade med oydor a renbjordarne, föroriafadce, delå af ref 
djur jäfom, filfvajer, wargar, od) den iynnerbet för renynglet 
förderfliga  fjellvåfiwen (märhvärdigt uog att ffottlönen för 
räfwar imdevg5) och dels af fjufdomar. 


Detta ovlytliga förbållande, Nwiltet unde flere föregående 
Ar egt vum, har till den höga grad gått lapparneå allmänna 
wälbefinnaude få när, att, för närwarande (räfnat I 20 ar 
tillbafa) ej mer ån en tredjedel fan ani $ i mwålbebållet el 
bergligt etonomifft tillftånd förjatte 


Från Gelliware fotens Gille. 


Aj Herr Länsmannen Th. € 


Chun ide årswärten inom detta gille utfallit I C 
tigt; få bar man doc den tillfredsftällel en, att allmeaen b 
finner fig i goda efonvmiffa omftändigbeter, och detta alt i 
anledning af de gquda arbetsförtjenfterna om under året m 
rit rädande 

Som befaut år har kornet, ortens bufwudutiäde, endalt 
lemnat tredje fornets är ng och detta ar Eleu 6 faffenly å 

Potatis äfven wnrder medelmåttan 

sbörangiten, medelmåttigt till mängden; men i anfeend 
till ogynnjam wåderkef under berquingstiden af jämre beffaf 
fenbet 

Hdlingen fortgår fmåningom ehuru ide i någon ftörve 
utfträcdning.  Synnerligaft är allmogen mycdet tifvad för 
AngSwattning, och har detta jättet betydligt föröfat foder: 
tillgången. 

Ladugårdsffötjeln befinner fig ungefärligen på famma 
ftåndpunkt jom förr. Att denna ide måtte wara jynn rligen 
hög bewijar fig af den högt fwaga erport, iom härifrån 
eqer rum. : 

HOusflöjden ligger alldeles nere. Några ringare åkdon 
laggfärl oc) andra temligen primitiva alfter af busklit, är alt 
bwad jom fon ärtadfommas. Denua gren wäntar på fin ut 
mwedlingsperiod. 

ESiom något eget, och Äfven beflaganswårdt är,. att 
fo&nen Helt oc) hället jafnar folkfffollårare och detta få mycket 
mer, jom den jordbrufande befoltningen utgöres af 2,550 
perjoner.  NReflektionerna häröfwer göra fia felhva. 

Den nomadikerande befolkningen.  NRenkeeaturen bafva 
under året fefwat ganjfa bra, ehuru tillöfningen of desja djur 
mwarit högit ringa. Nenbetet är utmärkt qvdt; oc berynners 
ligt neg få bafiwa mwargar HA dato ej bhefer förorfafat 
junnerligt ftora ffador. 


f 


Från Arjeplougs fotens Gille. 


Aj Herr Fyrkoherden P. TH. Winnberg). 


Med anledning af Rorrbotteus läns Förrwaltningsutffetts 
bref den 8 Februari 1875, får jag, vattadt något Cirfulär 
till tedning för 1ST4 ärvs bevättelje ice från Utffottet mig 
tillbandakfomnit, bärmed tlifväl infända den jedwanliga bes 
rätteljen för är 1574. 

Efter under wintermånadernua mwerkftäld jågtimmerbuggs 
ning, enligt Jägmältarens utftämplig, inträdde mwåren, under 
bwars dagar ända fill midjommar wäderlefen mar omwanligt 
fylig, med blaft, fielhvindar oc) ftorm, fom på jorden menligt 
tnverfode. Uti fednare hälften of Maj blef dot nägorhunda 
uppbållswåder, fa att gillets befolkning fif börja mwårarbetet 
den 26 Maj med förniung I åkern, bwarefter fådd af forn bör 
jade den 2S Maj, och potatisjättningen började den I Juni, 
mt de förlta Ffornaren på torrländta åkrar mwifade jig den 
28 derpå följande Juli. Under 1574 ärs mwärtmånader har 
jag för Arjeplvugs gille antefuat följande mådeckek. I förra 
balften af JFunt war i allmänhet tork rvädande, under dag: 
igen fyliga nordans och wäftamwindar från ffellen, och äfven 
under jednare bälften of Suni war fortfarande fall wåiderlet 
Anda Hl midjommar; men då förändrades för em fort tid 
wådret till ömfont wårme oc) ömfom requ, till ftor fromma 
rör Arswärten och en werklig alädje för landtmannabhjertat, 
jämt bwilfet för årswärten gynnjamma förhållande äfven 
rortfer till medio af Jult månad. Under fednare hälften af 
Iuli deremot inträffade redan då få tidigt flere froftnätter, fom 


Iadade potatisbladen totalt och till någon det äfven frjelfarne,” 


men nagon froftifada a fornafrarne hade tihväl då ännu cj 
förmårtts. Under Angujti månads förra hälft war en mydet 
regnig mwadertef, jom förhvårade böbergningen föwåil Ä nte 
Ratter jom bårdwallar; fomt inträffade flere froftnätter, fom 
än ytterligare ffadade potatiskfålen cd) wisja delar of Afern. 
Under den tednare balfwan af Auguftt war rvötmänadens fifta 
weda både regnig ed) förfärligt ftormig, men derefter intill 
manadens flut war åter em gynnfam mwäderlek, varunder 
bardmwallarnes afberguing afflutades. Skörden af forn bör 
jade den 4 och flutades den 17 September, fjamt potatiöupps 
tagningen började den 18 och fMutades den 21 September, alt 
utt en beftändiat regnig oc) ftormig wäderlek, men de gröna, 
omatade Afrarnue målfte doc nu jent omfider ffördag fådane de 
mero, för att atminftone deras affoftning i fitt frusna och 
omeana fillftand måtte funna blifwa till någon föda åt bus 


Ti 


ffapen. Under febuare hälften utaf September war od en 
bögft oftadig mwäderlekt, fom war alldeteå otjenlig för forn- 
jnefornag torfring.  Arets åkeraffaftning blef fålvdes mitwärt, 
oc) affaftningen of alla forts Höflåtter blej ocffa under medel- 
mattan genom böcts ffadande i häfjerna af det dagliga reg: 
nandet I Oktober. Sädesforn för näfta wår fofnad öfverallt 
i focfnen, och fan endaft genom inföp förjfaffog 

Beträffande i öfrigt ladugårdöffötied, utdih ungslöretag, 
mwäganläggningar, binivingar, folfunderwi ning oc fattigmärd, 
bar jag intet att tillägga till mina förra årsberättelfor. utan 
är i alla desja affeenden inom gillet enahanda förbållanden 
rådande fåjom de, hwilfa jag förr uppgifwvit 


Från Arwidsjaurs fotens Gille. 


(Af Herr Länsmannen Isr. Stariv 


> Efter en omanligt mild och på nederbörd fparjam winter 
följde en fall vc) torr mår, Dwaraf jordarbetet förfenades ud) 
nägen egentlig 1add ide funde företagas före Juni månads 
ingang. Under fednare hälften af fiftnämnde oc) förra delen 
af Juli månad inträdde en gunnjam wäderlet, bmwariqenem 
mwärjad oc) wärter uppbringades till ett förboppningåfullt ut 
deende, men ifrån nämnde tid till Muguiti månads utgång 
mar temperaturen låg jamt nederbörden riftig, iom befordrade 
vmnig balnnvärt, bildade liagfjäd och belades allmänt med roft, 
fom allt menligt imverfade för bildning oc) mognad af färna 
Sölden, jom redan under fednare hälften af Juli månad på 
åtffilliga ftällen ffadade potatisblaften, förftörde natten mot den 
1 September, öfwerallt den då ide halfmogna fädesgrödan, 
jä ott ftörfta delen deraf måjte gifvas beffapen utan att 
funna tröffag och blott en vbetydlig del å de ftällen der 
mognaden war längt förfigfommen och afmejningen ffedt före 
omrörde froftnatt, amvändas till bidrag i brödfödan. Potatid- 
fförden närmar fig äfven mifnvärt, men torde dod lemna 
nödigt utjäde inom urten för fommande war. 
Halmarffaftningen har mwarit qvd oc) böfförden medel- 
måttig, 1& att affoftningen bäraf ffulle hafva motiwarat Des 
bofmet för utfodring af ortens freatur om cj en betydlig del 
bäraf, under September oc) Oftober månad, blifwit föadadt 
af den ymniga nederbörden och) deraf förorjafade Ofwerfmämn- 
ning, fom mid alla ffrömmar fatte föwäl det i lador inber 


78 


gade jom i hapjer upplagda höet under matten, bwadan 
fännbar brift är att bejara vaftadt ide obetydligt antal frea- 
tur blifwit föryttrade. 

Häraf framgår att arvetå fförd inom focfen helt och hållet 
miblydats od) ett år med fina bekymmer för uppebälle går 
ofs åter till mötes; men med affeende a det hycliga förbål- 
landet att arbetsförtjenft änun är att tillgå, rikligt förråd af 
jbamnäl bos jaävil arbetågifmare och octens bandlande, fom 
boå jordbrufande befolkningen inom fuftjotnarne; magar nun 
byia den förboppningen att, med den lilla befparing jom fan 
wara i beHåll från föregående årens ffördar, någon nöd eller 
fännbar brift ide ffall uppftå på bwarken utfade för fom= 
mande mår, efter brödföda före tuftundande fförd. 

Biförtjeufterna monr focen bafiwva bufondjakligaft beftått 
i ffogsafiwerfning, fom under året warit i högfta flor och jys- 
ielfatt ftörfta delen af befolkningen och, onftadt arbetare med 
dragare fennvål mavtt infollade från Pited foten, har man 
lifvål ide hunnit neddvifwa allt till afwerfring utftämpladt 
wire. Timmerflottningen, fom under nöjmältningen i Maj 
månad påbörjades efter Atffilliga jmärre wattendrag, bar fort: 
gatt nära hela fonmaren igenom öfwer fjöar oc) efter de 
förre elfwarna. Daglönerna hHafwa ockfa warit uppdrifna til 
owanlig höjd, tid färdeles fördel för inhbyfingar od) den tlöfa 
befolfningen, Dwilfas antal årligen ökad. För desfa ilynners 
bet hade den efonomijffa ftällningen genom de rikliga arbetö- 
förtjenfterna bordt betydligen förbättras, men beflagligen jynes 
de flejta ice mycet tänta på framtiden, derföre blifwer och 
behållningen i allmänhet ingen, Dwarföre man har ocjaf De- 
fara att, få jnart härdare tider inträffa, de lita obefhwvärade 
jom förut infinna fig med podande aniprät på hjelp uf 
fommiunen. 

DÅ räwarubandteringen, fom mwarit meft lönande, tagit 
alla arbetSfrafter i aniprat, hafwa ide allenaft öfriga binå- 
vingar blifwit i mwåäjändtlig del tillbafafatta, utan äfven jordz 
bruf, ladugårdsffötjel och husflöjd dels förjummade och) dels 
ide funnat egnas den omforg fom mången önjfat; ty då 
ingen welat råda jordbrufaren en bjelpjam band, emedan han 
ide förmått fylla de ftora anipråt på dagpenning, Arslöner 
och andra friheter till tjenftebjonen, bar han enjam måft fföta 
jitt jordbrut jå godt han tunnat, Dwarföre nagra egentliga 
framfteg i förmälda näringsgernar ide är att omförmåla. 

Fattigwärden är gemenjam för hela focen, Iwvenffar och 
lappar. — Utgifterua hafwa, i jemnförelje ned föregående ar, 
betydligen nedgått, en följb af de goda förtjenfter, fom för 


19 


den arbetande perjonalen warit tillgänglig. Den efonomijfa 
ffrällningen förbättrar fig jmåningom bland fiwenffarne, men 
tycdeå deremot narare förlämras bland lapparna oc) deras 
renbjordar Arligen förminffas, bwilfet till on del torde bär 
röra af briftande tilljyn. Förhållandet bida nationerna emel= 
lan är fortfarande gudt 

ESparanftalt inom foder finnes ej, men i Piteå fpar 
banf år under året af diverfe perjoner bärftådes tnjatt circa 
1,500 frouor. 

GStohunderwisning för jwenffar embeförjes af om faft 
folfffola od) hvenne ambulatoriffa imäabarnlärave, famt för 
lappar en faft fota, jom befoftas af Sw. Misfion själlffapet, 
och en fringretande lappff fatefet. 


Om åferns faltgödning. 


Stalfens anmwändande. — Den nytta falfen werkar er 
fännes allmänt un för tiden. Med den bar man fått wadra 
ffördar på dittills fullfomtigt ofruttbara fålt.. Detta gödningd= 
anute Nätter förut obegagnade frafter i werkfjambet oc) förttör 
den to omij jordmån Jå frodiga fyran, iom hindrar wärtligz 
beten, tjynnerbet på myodlingar. 

En för landtbrufarne jerdeles mwigtig fråga är den, huru 
falfen ffall begagnas för ernående of den bögfta möjliga winft. 

sr INicffel (Julius) den ffidlige direktören wid Grand- 
Svuan, har betjenat jig myctet af falE och aifiwit den on ftor 
roll wid fitt gardöbruk Denne fficlige landtyushällare har 
nyttjat fwenne flags falfgödning; fe hår den ban gifwit 
företräde: 

Förft tillvedev man mid båda ändarne af den till falk: 
gödning beftämda jorden ftora bögar, beftående af ur floder 
och difen uppmauddrad gyttja oc) bildar prismatiffa fompofter 
af ungefär 5 fots midd od) tika böjo; deri blandas löf, ljung 


och rötter ur jamma maart Detta utföres t Februart od) 
Mars månader. Under loppet af April wänder man desja 
jordhögar, fönderjmular och omlågger dem famt öppnar i dem 
en bred fåra af 1, fotå djup för att nvottaga falfen, jom 
bör ditföras förfta dagarne af Maj; innan denna falk under 
gatt luftens inflytande, betäde8 den med jord, hwarwid noga 
tillje8, att öppningen tilflutes och flätad med ffyffeln eller 
annat mwerkftyg, få att regnet ej må funna intränga I det inre. 
Stalfen förmittrar inom 8 eller 14 dagar, men under den fid 
förwittrvingen ffer, bör man tillje högarne od) noga tillftoppa 
de Ipricfor, fom uppfomma. Då kalken belt oc) hållet jönder- 
mulatö, böra bögarne omgräfwas och falfen blandas med 
mullen få wäl fom möjligt; ännu en gång omfättas fompo- 
fterna och lenmad twå eller tre månader orörda för att mogna. 

Några dagar före fäningen eller planteringarne låter man 
föra ut fompoften på åfern och utbreder falfgödfeln öfver 
bela ytan liffom annan gödjel, hwarefter man plöjer. 

Det fins ocjå ett annat fätt att gå fill wåga: fallfen 
föres ut på åferftycdet och lägges i högar på lifa afftänd från 
bwarandra, 12 å 16 tum; och betäcdus genaft desia fmå bögar 


sl 
med Jord, Lifa med förra metoden efterfer un äfven Nu 
NÄr iprider uppfoniuma i bögarne och betäcfer devr med jord 
Sedan falfen blifvit fullfomligt jönderjmulad, blandas hå 
Järue med jordbetäcdningen oc) omjåttes; jedan den blifwit 
nullfomligt Hädct, utfprides masfon ja jemut fom möjligt 

Att förfara enligt Jeduare metoden fordrar niindre arbete 
och foftar derföre mindre, nen fkemuar ej IA tillfredsjftällande 
velultater. 

SNnvad beträffar den qvantitet fall nun bör amvända på 
bwart tunnland åker, ar det värt att uppftälla nagon allnrän 
regel, ty mwisja flags jordmån beböfiwa ftarfare gödning än 
andra. Ör Nieffel begagnade mid Gran=Jouan 10 tunnor kalk 
per tunnland; denna falfgödning förnyades hwart Hette är. 
35 allmänhet är det bättre att falka mindre ftartt, men för 
nya den folfningen oftare; detta förfarande är bättre för jor 
den och öfhverensftämmer mera mcd jordbrufarens tillgångar, 
tjynnerhet om ban arreuderar eler eger en mindre gård. Jnuan 
man bejtämmer fig för naget belopp, bör man rädfråga Jord: 
manens tillltänd oc) förjöka motfwara def bebof; det fordras 
mycet mindre falk i den jord, jum fjelf är falkfrif än i den 
fom ide är det; ockfa fordrar fur jordmån Itarfare faltgödning 
än annan jordmån 

Or Mieffel har på förfök mertftålt Falfgödning alla tider 
på dvet och funnit att Maj månad är den jom bäjt pasiar 
för detta gödningslätt; wadert wäder är ctt mwåjentligt wilfor 
för denna behandling, fom aldrig bör företagas I reqmväder. 
Dertill kommer att landtbusbällaren under den tiden af arvet 
fan lättaft förfoga hver fina arbetare och dragare famt der 
före med minfta toftnad transportera od) fprida gödningsåm- 
nena. = Men äfven för detta -fins inger allmän regel: man 
falfgöder när man bar tid, när tillfälle erbjudes; fe der hela 
bemligheten.  Stalfgödning föranleder wisja janumanfättningar 
för bwilta femifterua ännu ide fumat upptäda någon lag, 
och Dwilfa derföre förbiifiwit en fullfomtig bemligbet; lifwål 
äro wisja werbningar fullt fända. — Stalkfen venar jorden, på 
fyndar upplösningen af mwårtdelarne, mohverfar fyran och 
förftör en ftor del af ffadtiga infefters äga; den påmerkar 
Hutligen  wärtlighet bos ffidfrukttstoderwärterna vd) nunders 
lättar dera odling I en jordman, der de förut mwarit omöjliga. 
Stal bidrager Äfwen till den för alla mwårter få nyttiga fal 
peterbildningen. NE S n 

Man får ide glömma, att falk ingalunda Är något göd- 
ningsämne oc) att dermed gödd jord vetja mate få tita a 
animalift gödjel jon annan åkerjord. tonffe mera, tfymwrle 

6 


fom Falfen, bwilfen wäder jordmånens frafter, låter mwärterna 
lättare förbrufa desja frafter; Falken fordrar mydet gödjel, 
emedan den baltiat upplöjer den jenare och femnar den till 
mwärternas förfogande; talten fötter om liten del af jordens 
fapital t mwertjambhet, men detta lilla fapital gifiwer for ränta. 
Det är derföre nödwändigt, att falkgöda öfwerallt, der det be- 
böfs, men på jamma gång göda viktigt med animalijt gödfel, 
tjynnerbet fedan fruftbarbetsförmågan börjat förfwagas. 


P. Bernaud. 


Om fmör och fmoft-Oeredningen på 
Hofqurden. 


Smör. 


Då det i cifternen ifade mwattnet håller 49, fan man an 
taga att mjölfen mid bledtärlets upptagning ur cifternen un- 
der jommaren håller 4 å 5" och gräddan 5 å 6 Denna 
aradda uppmärmes genaft efter afffumningen, få wäl winter 
em fommartid. på ja fött att den flås ett bledfärt, fom ned= 
fänfes i matten, Dwilfet ide bör bafiwa mera An 379 wårme. 
Om Jemmaren uppmwärmes graddan till cirfa 13, om wintern 
till 14 å 15", bwarefter den genajft Mås i tjeruan, och färgen, 
annatto i flytande form, tilljättes efter 15 droppar för bnvarje 
founa grädda, eller få mydet att jmörets färgton fommer att 
lifna fomnmarimörets. — Tjerningen — en mwanlig ftöttjerna, 
driven genom bältfraft — går med jomn men ice för ftor 
baftighet; omfring 1 timma atgår för bwarje tjerning. Om 
fommaren fedan gräddan ffurit fig oc) inemot att imör blir, 
nedfläppes 18 i fjornan; on mwintern göres detta tcfe, men 
deremot ijas både fommar och winter i tjernan ftrart före 
jmörets upptagning.  Smöret upplägge$ mr och utbredes i 
ett eftråg, jamt öpwerftrös med Vineburgerfalt å 1 orct till 
bwarje ffalp. jmör, Dwarefter masjan genomarbetad flera gån= 
ger medelft träftef (bänderna få ide beröra imöret) fa att 
tjernmjölfen  ffiljes från fmöret; derefter uppläggedg och ut 
brede8 fmöret ännu en gång i eftråget od) påjtrös till bwarje 
ffålpund fmör en blandning af 3 ort Lineburgerjalt, !/, ort 


83 
wål ftött vc blandadt, var: 
genomarbetuing medeljt träftef 


melisfeder od) '/; vrt jalpeter, 
efter en några gånger förnyad 
eger rum, 

.ÖPT erport till Cnaland frötes möret nu genaft ued i 
beffjerdingar. Drsja nva fjerdingar ftå förjt i 6 dagar ifylls 
da med vent Wwatten; derefter ffuras te, och ifyllas med falt- 
late, bwarmet de ffa i 2 dy mn, bwarefter de äro färdiga för 
Imörinpadningen. — Gtt tunnat lager I falt lägges i botten 
och derpå lägges en för änds malet pastande gles bomullsdut 
Dwarefter Imöret inpadad och inftötes omforgsfullt få att inga 
fonmrum förefinnas; owanpa jmöret lägges en dutod ofwane 


på denna åter ett tunnt lager af fäneburgerjalt Cfter ett 
par dagar har fmöret näget litet dragit jig tilljammand och 
lalunda någet litet fritjt lig från fjerdingens wåggar; detta 
biwarefter fjerdingen till 


tilla mellanrum fylls med jaltlate, 
Ipifas od) affändes. 


Skum-oft. 


Sedan den i 24 å 36 timmar i cifternen, bwars mats 
tens temperatur är 3 å 4", ftående mjölfen blifmit upptagen 
och afffummad, flås ffummjölfen (någen tjernimjölf anmwåndes 
ice till vftning) i oftapparaten, fom medelft warmt matten, 
under och omfring jig, upvwårmed. Då mjölfen uppnått 259 
tilllättes od) inblandag förit Va fuboetum annatto i flytande 
form, ec) fedan 20 fub.-tum löpe till hwarje 100 f:r ffummjölt. 

Derefter får mjölken, jom bibebålleå 15 20", orörd 
för löpning i 45 minuter, fwarefter ffäravinden mydet fakta 
onnvrides ett par flag för betordrandet ar ftarfare löpning, 
od) får mjölten jedan ytterligare under 10 min. ftå orörd. 
Apparaten är betäckt med dub under hela Dwilotiden. Der 
efter. börjas onuwridningen af ffärgrinden medeljt bandkraft, 
till en början jafta oc) fedan nagot häftigare, då grinden 
före3 ett Mag framåt od ett flag tillbata. Efter 25 min. 
arbetning medelft handkraft, tilljättes häftfraften och arbetet 
fortjättes med ett flag fram och ett tillbafa under 35 min., 
med jenin oc) nägertunda baftig rörelfe, cirfa 13 dubbetflag i 
minuten. = Efter desja 35 min., wnder pågående rörelje, på 
fläppes mwarmare mwatten under apparatens botten och mjölfen8 
temperatur böjes till 32) om wintern och 30" under de betalte 
jonmarmånaderna. Denna temperaturens böjning, NES ampatr 
pågående arbete med häfttraft, medtager 35 ä 40 min. Då 
mwarmen ftigit till inemot det önffade aradtalet NÄS i apparaten 
fin franff vwinättifa efter 10 & 12 tum för 100 f:r fFummjött, 
och efter det att wärmegraden, 30 eller 32, ernåttö, fortgår 


84 


arbetet till dej oftarynen fännas lagom bårda, bwillet wan 
ligen inträffar efter 20 å 25 min, oc under qwafwa dagar 
em Jonmaren på Ann fortare tid: då grinden upptaqes. 
Det marma mwattnet under apparaten afdraqes oc arbetet 
uppbör, och apparaten Imuad svörd för mastang jjunfning, 
Jent medtager 15 min. Då maplan bibeballvs mwarltacude 
öfmer oftmastan, förlorar denna tfe nagot ar fin wärme. 
Orter desja 15 min. öppnas franen för wafslang afrvuunng, 
od) man börjar genalt, 14 mnart cftmasjan blir jynlig, att 
upptaga denua med frörfta ffyndiambet vå det att wårmen 
dert må bibeballag; lägger den fedan under lindrig tillpacfuing 
ten ouf uedjänkt ten for form, och få Mart denna Llir fylld 
uppbäres den I ett maormt rum, der den ftälleå pa en tra: 
botten, och ett tväled, om pasiar inuti formen, lågges derpå. 
Här får den I ett dvan, wavunder nåftan all wafla ofvinner 
utan naget widare tryck, od) farf jäsning fortadr int often, 
emedan rinmen endalt belt jnraningem aftager; den wåndvd 
nagvr ganger. IS början af 2:dra dygnet wäges vftmasjan, 
ffårvs i jfifwor och lägges t en bledia, iom antingen ued- 
jänkeå I den falla mwattenciaytern eller octja omginves af 18 
In mera den arfyles, ju bättre, ända till 10 å 12 grader. 
ID början af 3dje tvgner tagas oftjffifverna upp och malas 
pa oftgmwarnen, mwanliger 3 ganger efter biwvarann, men ja 


fort jom möjligt, för att ej förlora för mydet af deras föld. 


Efter S:dje malninaen faltas oftmaftan med 2 ort Fånebur- 
oevlalt till bwarje ffålp. oft, jom noggrannt inblandasg i mas- 
fan. Jur pacdas oftmasjan mydet bardt od jemnt i omed 
pacbufiwer invändigt förjedda formar oc) desia itällas i pråf. 
Höra fimmmarna pråstas mycet warfamt oc långjamt. MWid 
all pråkning ar oft gäller jåiom regel, att man med prasjen 
ifall följa efter oftens egen Hunfning od) ide gå denna i 
förmåga. ty då tillfluter man få wäl mwaflans fom luftens ut- 
gAngswvigar. Dagen derpa mwändes often och palättes torra 
bufwer vd pråsias härdare. PÅ o:dje prafdagen fys uften 
in, fedan möjligen uppitacnde fonter blifwit bortffurna, i en 
finare noga afpasjad bufioa, och fonumer Anve under prasjen. 
Pa dde dagen mwändes vften i presjen och på D dagen tages 
often, allt flådd fm bufiwa, uv präsien, mwågeå vd) fötteå 
pa bylla i ett warmrum, jom bör bålla 16 å 17" I detta 
runt qwarltar ojten 1 2 manader, men wäåndes dagligen. 
Efter desia 3 månader flyttas often till ett falvum och buf: 
man aftages, ehuru om Jemmaren, under de warma måna- 
derna, bufwan gerna fan qwarfitta. IVJid 3 å 3'/, månaders 
alder är often mogen och till förjäljning färdig. 


LPöpeberedning. 


(Fn fanna watten fotas 30 minuter od ftälle8 att 
fallna; 6 wanliga löpffinn Flippad i vemfor, täggas vd) om- 
rörad vdy Ifälles blandningen fedan i 6 timmar uti mwarmt 
run; Mwvarefter tilljättes 1 ffalp Vineburgerfalt, '/, citron 
och 2 minglag fin franjt mwinattifa, tom deri omröreg wäl. 
Efter 3 dagar fan löpet bean å. 

Under ftörre delen of un förflutna året bar jag tilverfat 
ffumejt enligt nu bejffrifien metbod. I medeltal för året 
bafiwa 100 tr af Bolgärdend eftummade mjölk temnat: 

21 ffälp. imör |) S : 

31 ffälp. ffumoftt förfäljningamwigt, 

mt cirbo 14 Er tjornmjölt 

och civfa 64 Er ffumoftwafsta 

Hefgarden i November 1874 


Soh. Guft. Swartz. 


Hushållnings-gillen. 


Norrbottens läns Kongl. OHushallnings- 
fölljtaps Miatritel år 1875. 


Luleå ftod. 


Ordförande: 
Wifftröm, I. A., Dispuucut. 
Ordförande: 
DH. A Widmark, Vandsböfding, RR. MW. od 3. D. Ledamöter: 
B) Ö J aftririvna å Ma 
Bice Ordförande: OR : öres älbitter, No IB. D. 
3 UA Enghmd, Kyrkoherde. Batman, GC. 3. Metktor, RR. D. 
> & - 
Sefreterare oc) Skattmäftare: ; AN SE R. BW. D 
F. Waldenftröm, Landträntmäftare. Bergftröm, I. Ran 3 
Björkman, AN., Med. Doktor. 
Björnlund, P., Lektor. 
Brandt, C. I., Guldined. 
Dabl, D. F., Löjtnant 
Förmwaltnings-utffottet: Cunes, C.A, Jigmäftare. 
Sorkberg, B., Handlaude. 
Ordföranden. Genberg, BM. A., Landöjekreterare. 
Bice Ordföranden. Guweniuns, P., Handlande, v. Konfjul. 
Sekreteraren Hacdzell, I. MW., Ingeniör. 
SFacobsjon, I. D., Länsdjurläkare. Haglund, D. B., Civilingenidr 
Cnqwift, Nils, Hemmansegare, Björsbyn Helleday, Hj., Lärvwerksadjuntkt. 
Wilftröm, I. ÅA, Disponont. Holm, D., 
Brandt, EC. I., Guldjwrd. . Holm, BV., i 
Hub, I. A., Ridman. 
Suppleanter: Kant, MN... Apotekare. 
Shvugb, MN, Stapten, t.f. Diftviftådjef, NR. SERTnIer,, AD; Sr Vi Håradshöfding. 
Holm, B., Lärowerköadjuntt. Landqwift, I. A., Hamumåftare. 
Lundblad, A. R., Disponent. 
Löwenbjelm, C. Mi, Löjtnant PR 
Nyftröm, I. E., Förfte Laudtmätare och Afvittrvings-ftyresman. 
Palmgren, C., v. Konfjul. 
Mydberg, EC. A., Bankfomrer. 
Sablin, I, Lårowerfsadjunfkt. 


”" 


så 
Shvuab, M., Kapten, MR. IS. D. 
ESundftröm, MN., Handande. 
ESnundftröm, DH S., HOaaudlande, v. Konful 
CSundftröm, MN. P.,, Handande och Sjökfaptar 
Sundberg, O. D., Hatrdlande. 
Tenaftedt. €., Tnlfförwaltare. 
Shulin, C. ET, Nängeljediveltör. 
Tryfén, A., Bergmältare. 
Nlman, G., Vänsnoetarie, v. Håradsböfding 
Waldeuftröm, M;, w Häradsbörding. 
MWMaldenitröm, Fritb., Pandträutmäjftare. 
MWaldenftröm, R., Vänsbothållare. 
Weunberg, Sr Inqeniör. 
Söidmart, A., Landsböfding, MR. MW, vd) S|S. D. 
Förllende Eh Lektor. 
Aberg, Fr., Kapten 


Pitca ftad. 
Ordförande: 


Ningius, L IA, Teleqvaftommisjarie. 


Ledamöter: 


dén, P. D., Retter. 
Vv 


din, H., Löjtnaut. 

Hammarberg P, Mronoefogde. 
Hafansion, Me. Doktor. 
Hafansjon, Lärowerföadjunkt. 
Higaftröm, G., Tulluppjyningsman. 
Lindfors, I., stapten. 

vundftröm, A., Väromwerföndjuntkt, NR. MW. TI 
Iman, EC. E. Rädman. 

MNMRutbäid, D., Borquåftare. 

Ulander, L, Yäromwerföadjuntt. 
Wallmark, 2, Byggnmäftare. 


Haparanda ftad och Neder-Forneå foten. 


Ordförande: 
Burman, (9. €., Sivikobherde 


Hararanda. 


Mattila. 
Haparanda 


Öijebyn. 


villpite. 
Pitholm. 


Dijebyn. 


sg 


Ledamöter: 

Bellman, ($. MNW, Teleqrafdireftör, Vöjtnant, 
R. R. St. D. S:dje fl och I. D. 

Burman, G. D., Felec rafnsjtftent 

Boftröm, 3 D., Handlande. 

Sorjberg, al P, 

Genberg, D Provinci alläfire. 

Grape, Th. vårt verfsadjuntt 

Yintftröm, IS Poftfommisja itte, N.N. St D. 
ud) IG. S 

Hertzman, MW, Handtlande 

Helmitröm, FJör., Garfware. 

Krock, UA. Tullförwaltare. 

Lindh, I. M., v Konful 

Pipon, 3I., NReftor 

Stenberg, 6. €., Häradshöj ding, MH. IM. 

Shrömberg, I. Här Feat 

Törnften, MA Major, NR. S. D. 

Utterftröm, 6 A., Handlande oc) Henumandegare, 

Utterftröm, NR., ; 

Wallin, A. F., Strouofogde och v. Häradshör- 
ding, R. MW. D 

Woemnerftröm, NR, v sStenul och Handande 

Woeltergeen, C., Handlande. 

Widman, I. CE. Jägmåjtare. 

Jadrigfon, Abr., Handlande 

Sbrling, 

ÖOftman, 6. IT Apotekare 

Hitman, BV; Handlande. 


Piteå focen. 


Ordförande: 
Sandftröm, FJ. C., Ingeniör. 


Ledamöter: 
Andersion, Brynolf, Hemmansc; gare. 
Berglund, P. ÅA, Nänudeman 
Björkman, C., Hemmande egare. 
Bondé n, N., Slöjdärare. 
Bädftröm, MU. Rifsdagéman. 
Claufén; A., Handlande. 


90 


Dijebyn. 
Sidttjern. 
Vangnås. 
Dijebyn. 


Iefte. 


Hijebyu. 


RBöble. 
Hortlar. 
Boraforj. 
Hortlar. 
Sjulsnås. 
fängnäs 
Hå fansön. 
Lillpite. 
EStorforf. 
JuyvLyN 
Sjulsmart 
NRoknäs. 
Alter 
Arnemart 
Böble. 
Cljöbyn. 
Hakanctön. 
Nramnäs 
Stjebyn. 


ESweusbyn. 


Hijebyn 
Hökansön. 
Yugnet 
Moknås 
Dijebyn. 
Nonås. 


Claufén, I, Handlande. 
Danielöten, MN. JP, Sktesqudeman. 
Daniclsjon, A., Hremmansegare. 
Danielsen, EC. D., Hemnansegare. 
Degerman, C, Jägqmåftar: 
Degerman, I., Brufspatron. 
Crvitsjon, MN. A., Henumansegare. 
SHrdqwift, C.A, Handtande. 
Hedpwvilt, CF, Hemmansegare. 
Sdortlund, Job, Nämndeman. 
Håaaftvöm, MR. F., Inipettor. 
Jensfon, Job., Hemnmansegare. 
Sarsjon, 6. I, j 

arsjon, I. G., F 
Lundberg, I. G., 
Lunditröm, I. E., Skiftesqvdenman. 
Markitröm, EA, Handlandre. 
Marklund, G., Hemmansegare. 
Markiund, Olof, Hemnansegare. 
Mattion, Er., ss 

Nyftvöm  Inipektor. 

Pebrsjun, Job., Hemmansegare. 
Rheborg, Aug., Kapten. 

Nunth, L, Jäqmåftare. 
Sanmnelsion, I. P, Hemmansegare. 
Sandman, Fr., Häradsferifware. 


Stjernberg, P. I, Dottor, Proft oc) Kyrko: 


herde, &. MW. D. 
Stjernberg, Hj., Auditör. 
Ström, I. B., Ofwerftlöjtnant, NR. 
Ställ, Matts, Henmmansegare. 
Walter, & LV. von, Kronolånsman. 
Idiklund, I. MV. Hemmansegare. 
Winroth, Cruft, Posjesfiouat 
Ohman, IN. A., Henumandegare. 
Hhman, P. AA, Kyrfowärd. 
Hbman 3. U. Handlande. 


Neder-Luleå focken. 


Ordförande: 
Curteling, I. D, Kronsfogde. 


-— 
CC 


Sr 


DD. 


Afa 
(GÄdd wi 
Sundom 


Awa. 


Björsbyn 
Sunderbyn. 
Runvik. 
Persön. 
Altappen. 
G:la ftaden. 
Sunderbyn 
Ga ftaden. 


Crsnås 
Gj:la ftaden. 
Ahwva, 
Björsbyn. 
Ava. 


MWeftmarf. 
Björsbyn. 
Awa. 


Gäddwik 


G:la ftaden. 
Afwa. 

Sunderbyn. 
Guftafsirid. 
Sunderbyn 
Gj:la ftaden. 


Bensbyn. 
Ahlwif. 
Awa. 
Abhwvit. 
Awa. 


- — Ledamöter: 

Set äen AS dare 
SUNNE ( se Hemmansdegare 
SErsN ' ) ; minDdeman 

d om, It. ÅA, Hemmanseaare 
Undersion, 6. | 
Anderson i , 
Ander leon, 4 Pp ; 
Bergftröm DD. RF, 

Bergftröm U., 

Bergltröm, GC Ain, 

Boman, Johan, Byagmåjtare. 
Boman, Iutpeftor. 

Bojtröm, BR, Inaenior 
Brännftri mn, P. ÅA, Jnaeniör. 
Oden, 6, Stomminifter 
Cnalund, 3. M., Kyrk berde 
Englund, vv. Pp Demmansegare. 
CEngftröm, I, Brännmältare 
Onquwvift, 
Onqvijt, Nils, 
Crsjon, 3. 6. 
Cröjon, rit, 
Crsfon, M., : 
Cntöjon, &. F, Rämndeman. 
Sabricius, f. Ränmndenan 
Nabricius, I P., Henunansegare. 
Svgelmark, &S. A.; Divektör. 
Hedftröm, M., Hemmansegare. 
Hedftröm, A., ' p 
Hjertitedt, Gäjtgifmar 

Helmgren, D., Råttare 

Holm, Fanjunkar 

Hollftröm, C. 6. T., Ingeniör. 
Hollftröm., LX, ör 
Hehuftröm, 6. BW, Löjtnant. 
Jacobsjon, 3. D., Länsdjurtäfare. 
Sacebefon, 4D., Hemmansegare 
Jebansjon, D., 4” 
Sjatsion, I, ba 
Sönåtfen, D., ” 

Varslon, YL. P., Nänmdeman. 


Börjelslandet. Lindgren Oljon, I 5, Handlande. 


Sunderbyn. 


Lindström, A I. fo Handande. 


92 


Gäddvik 
Abhvit 
Börjelslandet 
Sunderbyn. 


Abhwvit. 
Björsbyn. 
G:la ftaden 


Börjelslandet. 


Pebrsön. 


Sunderbyn. 
NRubvik. 
Sandön. 
jla ftaden 


Pebrsön. 
Ahbwvit 
Giaddwit 
jun ftaden. 
Pebrsön. 
Sunderbyn 


Boden. 


Brobyn. 
Bodträffforj 
Såhvalt. 
Eemwartla. 
Orden. 
Hoden 


ESmwartbyn. 
Buddbyn. 
ESwartbjörs- 
byn 
Waittjerj 
Smwartlå 
Bredafker 


Vindjtröm, M., f. Ränmdeman. 
MNilsion, DL, Hemmansegare. 
MRilsjou, M., ” 
MNilsjon, L., 
Nordwall, I., 
IJivrdftröm, NR Min 
Nerdberg, I + IMdentör. 
MNyftröm, Öafndte 
Mäswall, Nämndeman. 
Olofejon, Olof, Hemnmansegare 
lofsion, MR., 4 
Nutgqvift, H.P. Handande 
Muutb, LL, IJIngeniör. 
Gandberg, IVF Hemmansegare. 
ergren, ÅA. IM, 
öberg, C., Ingeniör. 
Sundqwift, 5. P., Henimansegare 
Tburdfjell, 3. C, NN 
Wifftröm, EC. D., Gjäftaifware. 
RWikftröm, Fridolf, Herr. 
Hbem, Hemunmmnsegare 
Oblund, D., Jugqeniör. 


Öftver-Luleå focfen. 


Ordförande. 
Mejer, I. F., Apotekare. 


Ledamöter: 
Badman, D. Is, Nänmd deman. 


Bergnan, CE: »D., Kapten, NR. ES. D. 


Bergdahl, IL, Häradsdomare. 


Bergqqwift, A., Sfkogsuppiyningsman. 


- 


Blonmqwijt, I. I. "bentmansegare 
Boftröm, EC. I., Med. Doktor. 
Bratt Du Garfiware. 

SD. Tolfman. 
Eritofodt, 16; Rämudeman. 


Crsjon, I., Hemmansegare. 
Forhberg, SÅ ä 

Brave, Handlande. 

Hans jun, RK. TT, Hennmansegare 


Harads, 
Seden 
TEmwarttaå 
Bud un. 


Buddbyn 


Boden 
MWubyn 
Ocden. 
Boden. 
Hohlmforjs 
Ahltrait 
Bredåker. 
SOcden 
IRIstibbyn. 
Wittjerj 
Musa. 
Harads. 


ESwartbjörs 
byn 
Unbyn. 
SHeden. 
Buddbyn 
Wittjorf. 
Smwartbyn. 
UNWibyn. 


GSwartbjörö- 


byn 
Boden. 
Smwartbyn. 
Wifbyn. 
Ljusån. 
PBuddbyn 
Aninne 
Boden. 


ESkatamark 
Huvlmforp. 
IBrebyn. 
Sijwvaft. 


Dalin, |. 3, Henna törgare. 
Helmftröm, DH Pe, Hemnianer ja 


Y 


Hjurtsberg, MV., Iuipeftor 


+ Algeen, I, Candtbandtand 
Sebanejon, NS. Så Jiverförgare 
Sebansjon, Tolfman. 

| hansjon « (UNGA), Hemmans 
Jobansfon, S ( dö 
Jobansjon, NH, ; 
Jönsjon, Sy 
Sindgren, Gj., 

Cind gren, I., Injpektor 

Yindqven, 3I., SHNumansegar 
Matti. Ny MP, Henmmansegare. 
Juilsjen, I., 

IRuilsion, MN. P., 
Nordling, A., Tol Nu 
Nordjtröm, 3. HEnmanscerare 
Itordltröm, I. 6 » Denmanseaare. 
Nordqwift, é 


' 


Nordlund, I., 
Nordjtröm, YP., 
Nyberg, NR. D., 
Iybera, I 
Myberg 
Dlsjvn, 
Dlisjen, 


SHlofston, 

Petterson &.. 6 
Pettersjon,; I. P.,, Kyrkowaärd 
Pettersjun, |. P., Hemmans: Jare. 
Pettersjon, GS. MR, Iuipektor 
NRutqwvift, I A., Hemmansegare, 
Saudftodt, I. F., Direktör. 
Sbhönfeldt, K., Summinifter 
Stedjén, A. A., Kyrkoherde 
Strandberg, MR. P., Handkbmde 
Bindftnin. Hu or ibm 
Sundquilt, C. HEMNUUSLJACe 
Sundftröm, 6. T. Handlande. 
ESödeftröm, I., Henumanscgar. 
Wallin, L. é 


' 


nl 


LPjusan. 
Smwartbyn 
Boden 
Smwartbyu. 
Swartli. 
BHredåfker 
Boden 


Ranunbyn. 


Melderftein. 


EStrömjnand. 


Preftbolm 
Böble. 


Nyrkoftaden. 


SKyrkoftaden. 


Nåsbyn. 


SKyrkoftaden. 


tterbyn. 


Näsbyn. 
Töreforp. 
Mterbyn 


Rikftröm, GC. M., Landtbandlare. 
3ellberg, G. Snidare 

Öbrman, DHD. DD, Kronclånsman. 
Obrting, AH. P, Hemmansegare. 
Ofterberg L., ESigmwerksegare. 
ÖOftröm, MN. P, Hemmansrgare. 
Öqvift, 6., JIngentör. 


Råneå focken. 


Ordförande: 
Sjöftedt, A., Landtorukare. 


Ledamöter: 
Berghmark, 6. D., Yandsfiftal. 
(Gdén, RN, Komminifter. 
titb, I. E., Inipektor. 

Dwen, C., Injpettor. 
Nantund, C., Sigqwerköegare. 
Sundqwift, G., Hemmansegare. 
Stenberg, P., Injpektor 


Neder-Kalix focken. 


Ordförande: 
Hummel, D., Brufspatron, R. IM. D. 


Eedamöter: 
Andersjon, A. G., Avrendator. - 
Andersjon, G., Zullförwaltare. 
Beramark, Otto, Posjesfionat. 
Bergbom, C.L, Jufpektor. 
Bergman, N. P., Hemmansegare 
Bergftröm, Carl Olof, Hemmansegare. 
Beraftröm, Dtof, ” 
Bergftröm, 2, Handlande. 
Billow, €., Injpeftor. 
Brattberg, Axel, Herr 5 


Kyrkoftaden. 
Atvoken 
Wtterbyn. 


Syrkojtaden. 
Gträkanäs. 
Syrkoftaden. 
Mtterbyn. 
Näsbyn 
Palänge. 
Björknås. 


Mttermor djerf. 


SKyrkoftaden. 
Björknåäs. 
Ryrkoftaden. 


Rolfs. 
Iunanbädten. 


Nolfs. 
Syrkoftaden. 
CSiknåis. 
Styrkoftaden. 
Btterbyn. 
Gammelgård. 
Rolfs. 
Gammelgård. 
NRäsbyn, 
Ytterbyn 
Kyrkoftaden. 
Rolfs. 
MNåsbyn. 
Kyrkoftaden. 


IHallen 
Styrkoftaden. 


Björkforj. 
Syrkoftaden. 


Broms, $. &., Bokhållare. 

Burman, GC. Sjökapten. 

Väcdkman, IM, DÅ Telogroffommisjarie 
BWäckftröm, ÅA, Handiande. j 
Bädftröm, YA MW. Bokhållare. 
Bröms, MN. I, Sanjunkare. 
Dablbera, D. P.,, Stollärar 
Ctholm., PP Hemmansegare. 
Cuglund, NR I, HeMnuansag are 
Englund, MN. KF. VY 
(Örape, S., Stapten, NES. D 
Grape, St U.; Inipettor 
Gunnarsjon, Handlande. 
Hadzell, $. M., Kronelänsaan. 
Hrturiks, Gjältgifware 
Holmgren, Albert, Handlande 
Holmgren, Ananft, kö 
Hvrney, ($$, Pojtwmäftare. 
Higaftröm, I. P,, Sergeant. 
Sacebsjon, Jac, Hemmansegare. 
Stant, C. E., Furir 

Stinberg, 5 , Doftor. 

Lindgren, Job. Hemmansegare 
LPomur, NR. SR Häradstjenare. 
Martin, Fr. Hemmansegare, 
NRutberg, I., Kapten, MM. S,. D. 
NRönnbåd, I. Pr Hemmansegare 
NRönmqwift, Soban, 3 
Sjöding, €. D., Handlande 
Sjöftröm, 6 Henumandegare. 
Sd maltz, P.G, Handande. 
Stenftröm, I IW., Apotekare 
Stråle, And., Hemmansegare 
GStröm, D.sGx Apotekare. 
Ström, MB., Notarie. 
Swanberg, N. D., Handlande. 
Swanberg, PW AA, é 

Sälljtröm, Se fä 

Töruqwift, MAd., Inipektor. 

Wallgren, A., Nepflagare. 

Iiklund, D, v. Kontraftsproft, & Rd. 
Aberg, N. 6, Sjerdingsman. 

Altröm, Fredrik, Henmmansegare. 

Oltman, I. G, Bokhållare. 


Ofwer-Kalir focen. Öftver-TLorneå focten. 


Ordförande: Ordförande: 
Gvljen. Srvok, BW, Injpektor. Grape, P. D., v. Paftor 


Ledamöter: 

Matarengi. BRerqdabi, C. ML, Landsfiftal. 
Yambinen, 3. Gabrielsjon, Hemmansegare 
Lindgren, MN, Haudtande. i 
Möller, A., Disponent 
Matarengi Nyman, P. A., 
MNiemis Utterftröm, D., 

WBällimaa, I. P., Hemmansegare. 


Ledamöter: 
Bränna. Björlingsfon, G., Handande 
Bränmvall, Henmmansegare. d 
Heden Bråumvall, NP, Hemmansegqare. Pelle. 
Smwedjan. Gnaltröm, V, vd 
Smwartbyn. — Erston, D., i 
Granftröm, L., MRänmndeman. 
Rödupp. Grundén, 6. €., Säqwertöegare. 
Bränna Hansjon, MN. Ps, Henumansegare. 
IHännäs. Henriksjon, Jaceb, ke. 
Mifvjarf. Carsjon, L., Hemmansegare Pajala foten. 
NRybyn, Larsjon, Lars, & 
Stölmjerf. Lindbäd, Fredr., 4 Ordförande: 
Bränsa. Cundin, I. F., Handtande. Stengis. Svblbera, GC. I., Brufspatvon. 
Fo. Iilsjon, NR. P., Henmanseoare. 
ISännäs Iilsjon, MR. A., 4 Ledamöter: 
Sandman, ÅA, Nronolånsman. IJIobopieti. Aro, G., I:jon, Gäjtgifware 
Bränna. Stenberg, W., Handlande. Stengis. Fall, C. MN, Handlande. 
Musniowaara. Forsftröm, B., 
Hederftröm, D. MR., Jägqmåftare. 
| Pajala LCasju, Hansfon, Hemmansegare, 
Carl Guftafs focten. SG SA 
Pajala, HH. / 
Ordförande: Pelita, SM Gäftyifware. i; 
Stjernberg, W., Landtbrufare. Stenborg, L., Paftor. 
Strandberg, I. L. C., Med. Doktor 
Ledamöter: Tengman, C., Handande. 


Rudola. Anundi, I, SHenumansvgare. 

tapptråff. Bergmen, Nilto Iz Hemmanscgare. 

Stariwnat. Budt, I. P., Arjeplnogs foten. 

Studtela. Sranki, 5. D., 

Starbwrwaara. Hendrifsfen, DH, Ordförande: 

Karungi = Hyuylå, " Fiellftröm, C. MN, Kyrkoberde 
Stenborg, A. C., Kyrkoherde. p 

SKorpibylå Strand, I. $., Hemmansegare. Ledamöter: 
Iuobea, I. Rurrholm. — Burman, D., Kronoåbo. 

Mtärvöjekt. — IMålikofft, Pebr MNilsion, Hemmansegare fängnäs. Carlberg, & U., Kyrkfowärd. 

Rerpityli Atja, P., vå Tbhorberg. Fjelftröm, B. I., Handlande. 


”" 


98 


BHuft. 
MNRadiund 
Batsjanr. 


Pajerim. 
Owickjoc. 
Tjomotis. 


Holmftröm, F., Kvonolänsman. 
Sunditröm, I. RNänndenran. 
MHallftröm, I., Krenohemmansåbo. 


Mm ; 2 
gyennberg, DN Landtbrufore 
Mannberg, > Dr Stlockfare 


Gilommertväft. 


Bofjele. 
Glommerträft. 


Badtjaur. 
Lapptrajt. 


ESawisomutfa. 


Norcmit. 
Pajerim. 


WBWBuolleriw. 


Armwidsjaurs foten. 


Ordförande: 
ESkarin, I., Kronolånsman, 


Mattisudden. 


Ledamöter: 
Cngelmarf, 5. 6 
Cngelmarf, Döc., Inipektor. 
Granberg, I. P., Stkellårare. 
Högberg, I. P, Skollärare. 
Klum, AE, Handande 
Cindaren, E., / 
Vingttröm, 6. CE, Kronohenmansabo. 
Wnuberg, Th., Paftor. 

Ullatis 


CEunontefis focten. 


Ordförande: 
Sorsftröm, Srauns, Kronolänsman. 


Hakfas. 


Ledamot: 
Raattamaa, I., Kateket. 


Sucasjärmwi foten. 


Curtelius, I. D., Kyrkoherde. 


Socfmods focten. 


Ordförande: 
YSaftfeldt, Iujpektor. 


Ledamöter: 
Berlin, M. T., KFateket. 
Boqvift, L.A. Fräljehemmansåbo. 
Crvilsjon, Er. OL, NRybyggare. 
Sorpman, € I., Landtbrufare. 


Nordlund, NG MNybyggare 
Candqvwilt, 3., Nybyggare. 

len; - > dd 
Ullening, SR Sronolänsmoan 
SBefterlund, 6. A., Steonolånsman i 
IWejterlund, I. EE, MRybya Me, 


Gellitvara foten. 


A Ordförande: 
Silfverbrand, Th., Sronvlänsman. 


Ledamöter: 
Appelquwift, EStullärare. 
Cnaelmart, St St pplyningånan 
Yandjtröm, E., Nybyggare. | 
Pebrsjon, Nämndeman. 
Etenborg, Paftor. 
Söderberg, Rlofare. 
Ajtröm, I. IT. Tingstolt, 


Styreljen öfwer Ajwa Landtorutsjtola. 


Ordförande: Pandsböfdingen m. m. |H. A. Widmark. 
Sefreterare och Skattmäftare: Vandträntm. 5- Waldenftröm. 
Ledamöter:  Förwaltningsutffottet. 
vb. Kenuln P. Govenius. 
Staptenen m. m. MR. Sdouab. 
Werkörgaren AR. Lundblad. 
Handlanden I. EC. Bergftröm. 
Snfpeftörerv:  Inqeniören P. CA Brännftröm. 
Förfte Landtmätaren I. EC. Nvftröm. 
Vänsdjurläfaren I. D. Jacobjon. 
Suppleanter: Kyrkoherden A. A. Stecién. 


Handlanden F. Badteman. 


Stolans föreftåndare: Hur S. ÅA. Sogelmart. 


