Minne af presterskapet i Lappmarks-församlingarne inom Hernösands stift
Svenska Lappmarkens 


SARODVTISER 


NMNinne 


af 


PRESTERSKAPET 


Lappmarks-Församlingarne 


inom 


IHernösands Stift. 


AF 


ISAK GRAPE. 
Fheol. Doet Kontr. Prost och Kyrkoherde, 
EN, 0 


FÖRORD. 


Du arbete, qualecunque, må mildt bedömas. Det 
är icke felfritt. Handlingar, hvilka förvaras i Lapp- 
markernas kyrkor, lemna icke alltid för äldre tider 
fullständiga och tillförlitliga upplysningar i föreva- 
rande ämne. Annat kan ej heller väntas. De första 
i Lappmarksförsamlingarna anställda prester hafva sällan, 
om någonsin, efterlemnat anteckningar om sig sjelfve 
och sina företrädare. Hvad om dem! finnes anmärkt, 
är vanligen från sednare tider, då man icke alltid var 
eller blef så noga underrättad om verkliga förhållan- 
det. Framledne Kyrkoherden i Grundsunda BH, Tunzi 
Herdaminne är rådfrågadt. Han har, som tydligt skön- 
jes, haft del af de i kyrkoroes och skolornes arkif 
befintliga förteckningar å presterskapet samt följt dem. 
I flernösands Konsistorii arkif finnas några från Dom- 
kapitlet i Upsala insände bref och akter från slutet 
af 1630- och början af 1640-talet, angående försam- 
lingar och presterskap i Hernösands stift. Hvad de i 
fråga om Lappmarkerne upplysa, är anmärkt; men af 
sistbevörde arkif äv för ofrigt icke mycken upplysniog 
att inhämta rörande Lappmarkerna för nära 70 år i- 
från den tid Hernösands Stift afskiljdes ifrån Upsala 
Ärkebiskopsdöme, emedan Konsistorii protokoll och 
öfriga akter, högst få undantagne, gått förlorade ge- 
nom ecldbrand. Vid sådane förhållanden torde det vara 
ursöktligt att denna, uppå uppmanivg, författade min- 
nesteckning har sina brister, Den som vill och kan 
afbjelpå dem vare dertill uppmanad. 


4 


Anteckningarne om Lappmarksförsamlingarnes &l- 
der, kyrkors anläggning, skoleinrättningar, m. m. tor- 
de icke sakna intresse, ehuru icke egenteligen höran= 
de till ämnet. 

Dem af Embetsbröder, hvilka täckts mer eller 
mindre fullständigt besvara gjorda förfrågningar, hem- 
bäres tacksägelse. Bland dessa är jag högst förbunden 
den pvitiske medhjelparen i miunesteckningarne, Kom- 
ministern vid Ume Landsförsamling, Vv. Pastorn, L. W, 
O. J. A. Linder. Piteå 1853. 

Is. Grape, 


Jemtlands Lappmark. 
Fölinge. 


Via Gustaf II Adolfs regering uppsattes kyrka i 
Fölinge, var Annex till Lith och besöktes of prester- 
skapet derstädes 12 gånger årligen, intill 1746, då 
församlingen afskildes till särskildt Lappmarksgäll och 
erhöll egen pastor. Samma år blef här en skola in- 
rättad och skolmästaren förordnad att tillika vara ka- 
plan; men när denne efterträdde förste pastor, blef 
kaplanstjensten indragen och skolmästaresysslan förenad 
med pastors. Skolan upplöstes 1820. 

Vid slutet af nästförflutne århundrade anlades in- 
om detta pastorat 2ne kapell: Hotagen och Frostviker. 


PASTORER. 


1. Magister Olof Sebrelius, son af Kyrkoherden 
i Sveg, Erik Scbrelius, som var född i Lägdoms by 
i Säbrå socken, och dess sednare maka, Elisab. Huss, 
dotter till Khdna i Torp, Olof Huss. Född 1717, Stud. 
1783, Prest och Skolmästare i Åsele 1741, Magist 1743, 
Pastor här 1746, Kyrkoherde i Gudmunrå 1702, Prost 
1769; Riksdagsman 1769 och 1770 samt 1771 och 1772; 
död den 20 Juli 1795. Gift med Bat. Pred. vid Jemtl. 
Reg:te Math. Tollboms dotter, Anva Elisabeth. Sonen 
Olof Mantalskommissarie; dottren Elisabeth Maria gilt 
med Kontraktsprosten Kyrkoherden i Sollefteå, Doc- 
tor Henrik Hasselhun. 


2. Birger Cederberg, Son af Bonden Henrik Ja- 
kobsson i Kalmar socken, f. 1718, Stud. 1740, Kaplan 


ö 


och Skolmästare här 1746, Pastor, med bibehållande 
af skolmöstaretjensten, 1762; erhöll transport till Kö- 
pinge regala pastorat i Skåve 1763. Gift med Kyrko- 
herdens i Lith Erik Norzi dotter Margaretha. 

3. Eril Ånznman Jonxson, Bondeson i Torps soc- 
ken och Ångesby, f. 1725, Stud 1746, Adj i Säbrå 
1754, Pastor här 1763, död 1794. Gift med Christina 
Ekeblad, dotter af Komministern i Arnäs Joh. Eke- 
blad och Pastor i Åsele Dau Edins dotter Brita. So- 
nen Jonas sist Kyrkoherde i Hammerdahl; Berndt O- 
Jof Komminister i Sorselez Daniel 2dre Landtmätare i 
Jemtlaud; Måns Landtmätare; Erik skall hafva varit 
Prest, men slutligen BruksInspektor i St. Kopparbergs 
Jänz dottren Christina Catharina gift med Bonden Jon 
Isaksson i Fölinge och Norrgård. ' 

+ Johan Axel IHusK, f. 1745; son af Prosten 
och Kyrkoherden i Selånger, Magist. Joh. Huss och Beata 
Elisabeth Elbfass, köpmansdotter från Stock holm; Stud. 
1764, Prest 1769 och extva Predikant i Selångers pa- 
storat, Komminister derstädes 1785, Pastor och Skol- 
mästare här 1765; Concion. vid prestmötet 1799, död 
d. 17 Dec. 1820. Gift med Brita Christina Ullberg, dotter 
till Komministern i Stigsjö Joh. Ullberg och dess första 
bastru Catharina Aspegren, Komminister i Ullånger Lars 
Aspegrens dotter. Sonen Jonas Magnus, Krovofogde i 
norra Ångermanland och Joh. Axel, Pastor i Fredrika; 
duvttren Elisabet Catharina, gift med Prosten Jon. Ång- 
man i Hammerdahlt, och Beata med 2dre Landimäta- 
1en i Jemtland Daniel Ångman. 

5. Carl 4xel Rothoff, son af Brukspatronen Joh, 
Rothoff, f. 1779, Stud. 1798, Magist. 1803, Prest 1805 
och Past. Adj i Nordingrå; Nådårspredik. 1807; åter 
Past, Adj. 1809; v. Kollega vid Hernösavds Lärdoms- 
skola 1810; dito vid Apologistien 18113; ord. Kollega 
vid Lärdomsskolan 1813; Past Exam 1816; förordnad 
att under vakansen förestå Skolmästaretjensten i Sunds- 


v 
vall samt derjemte vara Aftonsåbgspredikant 1818; ord. 
Rektor ibm s. å.z Pastor här ECC CAN 1 omed Pio 
sten i Nordingrå Mag. Benkt Zimmermans dotter He- 
bla Beata; 2 med Fröken Christiva Maria Nauckhoff, 
Majorsdotter. Af sednare giftet äro. 2ne baro: sonen 


Johan Axel, och dottren Maria Charlotta, gift med 
Pistolsmeden P. Bergström, 


Hlotagens Häapell. Kyrkan invigdes 1795. 
Genom Kongl Breefvet den 2 Sept. 1851 är kapellaget 
berättigadt att erhålla egen prest. 

Frostvikens Häapell. Dess första kvika 
invigdes 1794, den nya 1839. Detta kapell 12, med Kal. 
tillstånd den 14 Febr. 1841, försedt med esen prest, 
kommer alt vid n.v. Pastors i Fölinge afgång, utgöra 
särskildt gäll, enligt Kgl. Resol. den 20 April 1849. 


KAPELL-PREDIKANTER I FROSTVIKEN. 


1. Magnus Selberg, Bondeson i Ragunda och 
Selets by, f. 1792, Stud. 4816, Prest 1819 och Adj i 
Stugun och Borgvattnet, Komm. Adj. i Sundsjö 1821, 
Nåd. Pred. ibm. 1824, Vak. Pred.i Hallen 4826, Nåd. 
Pr. och Past. Cur. ger. i Sunne 1827, Past.Adj. i Fölinge 
1529, Kapellpredikant här 1841, Komminister i Ham- 
merdahl (Ström) 1844. Gift med Lieutenanteén PBorins 
dotter Martha Johanna. 

2. Per Allberg, f. i Medelpad 1795, Stud. 1822, 
Prest 1824 och Komm. Adj. i Öfver-Lönäs, v. Kommi- 
nister ibm 1826, Past. Adj. i Botheå 1820, utn. Ka- 
pellpredikant här 1845, Komminister i Avundsjö 1845. 
Gift med Postmästareh i Sundsvall Brauns dotter Jo- 
hanna Abiguel. 

3. Henrik Fföglund, Bondeson fr. Bleka i Lock- 
ne, f. 18501, Stud. 1827, Prest 1828 och Komwm. Adj. 
i Hellgum; Nåd. Pred. ibm 1831, och Past. cur. ger. 
4836, dito i Ramsele 1837, Komm. Adj. i Tösiö sS. ä,; 
Kapellpredikant i Alanäset 1842 och här 1846. Gift 


8 


med Prosten i Ramsele Jonas Strömqvists fosterdotter; 
som är född af bondeföräldrar. 


Ångermanlands Lappmark 


lyder under Vesterbottens län, är äfven kallad Åsele 
Lappmark , emedan Åsele pastorat i en längre tid var 
i denna Lappmark det enda. Nu mera äro här, för- 
utom Åsele, treune derifrån utklufne, neml. Fredrika, 
Dorothea och Vilhelmina. Härvarande Lappska all- 
moge njöt presterlig betjening af presterskapet i Lyck- 
sele och Anundsjö, innan Åsele församling 1648 erhöll 
kyrka och förseddes med egen pastor, hvilken, efter 
4 års härvaro, erhöll transport till Anundsjö och fick 
under sin hfstid behålla Åsele såsom Annexa, der kas 
pellanen i pastoratet skulle vara boende. Efter den 
förste pastorns död blef Åsele åter eget gäll och ka- 


planstjensten indragen. 


År 1731 inrättad Lappskola öppnades Nyårsdagen 
påföljande år och upplöstes 1820. 


4 sele. 


PASTORER. 

1. Olof Anzenius Zachrisson, Bondeson ifrån 
Normesunda by af Anundsjö församling, f. 1610, Stud. 
4632, Pastor i Åsele med Drottn. Christinas fullmakt 
af den 135 Januarii 1648, Kyrkoherde i Anundsjö 1652, 
med bibehållande af Åsele som Annexa, Riksdagsman 
16355, död 1700. Gift 1 med företrädaren i Anundsjö 
Olof Kuths dotter, 2 med en dotter af Kyrkoberden 
Christ. Austredius i Thorsåker, och I med Kyrkober- 
den i Skellefte, Mag. Petri. Linnerii enka” Margaretha 
Plantiv, dotter till Prosten Mag. Olof Njurevins + U- 
me. En son blef Regementspastor; Chiistiap Prost och 
Kyrkoherde i Pite; Lars fadrens efterträdare i Avund- 
sjöj en dotter gift med en Kådman i Hernösand. 


9 


2 Joh. Nilsson Beekiua, Beckeus eller Eec- 
kreus, på hvilka tre olika sätt man finner namnet 
skrifvet, var född i Hernösand omkrine 1650, Stud 
1673, Pastor i Arvidsjaur 1688 och hör 1700: död 5 
år bastigt på 19de dygnet efter sin hitkoimst. i 

3. BDariel Edin, son af Bonden Salomon Dani- 
elsson i Eden och Junsele församling, f. 465-, Stud. i 
Åbo 168-, Past. Snbstitut i Jock mock 1686, oe 
nister i Asele 1693 och Pastor 1701. Gift med Kyr- 
koherden i Råneå Petr. Rockstadii dotter Magdalena 
Sonen Per Perlfiskeri-Inspektor; Daniel Börguve I Hög 
ösand ; Salomon Herregårdsfogde i Södermanland; dör: 
tren Brita gift med Komministern i Arnäs Joh. Eke- 
blad; Christina med Pastor i Åsele Erik Sjöberg, och 
Gertrud med Pastor i Arjeploug, Sjul Gianbore. Pa- 
stor Edin dog den 26 November 1708. 4 

4. Magr Petrus Anzenius, son af Kyrkoherden i 
Anundsjö Lars Anzenius och Magdalena Linnerius, pro- 
stedotter från Skellefte; f. 1686, Stud, i Upsala 1699, 
i Lund 1702, Mag:r i Greifsvald 1708, Pastor här 1740, 
kunde för sjuklighet icke tjenstgöra och dog 8 måna- 
derefter tillträdet , den 3 Jan. 1711. Gift med före- 
trädarens enka, Magdalena Rockstadins, 

5. Erik Sjöberg, f. 1681 i Sjöns pastorat och 
Korstad byg fadren Bonde vid vamn Johan, modren 
Brita Eriksdotter, Stud. 1704, v. Kollega i Fernösand 
1705, Prest och Adj. i Sollefteå 1706, Nåd. Pred. ibm 
4708, Pastor här 1712, död den 18 Jan. 1740. Gift 
med ofvannämnde Pastor Dan. Edins dotter Christina, 
med hvilken han bade 3 söner och 7 döttrar. Sonen 
Johan, Kontorsskrifvare, dog uvg; Daniel Grosshand- 
lare i Stockholm; Jonas Sjöman; dottren Magdalena 
gift med Länsmannen i socknin Pehr Gafvelinz Brita 
med Komminister Sarelius i Kemi; Catharina med Pro= 
sten Pehr Fjellström i Lycksele; Margaretha 1sta gåp- 


gen med Bokbindaren och Handlanden Mikael West- 
2 


10 


Jing i Umeå, 2dra gången med Handl; ibm Abrarö 
Widmark; Christioa gift I med Postmäst. och Rådm, 
Anders Berger i Enköping, 2 med Skollär. ibm Erik 
Welstadinsz; Aana med Skolmäst. Bernh. Ask i Lyck- 
sele, och Maria, I med Kapten Henricius i Torne, 2 
med MHandlanden Wacklio i Uleåborg. 

Föregående pastorer skola icke varit det Lappska 
språket mäktige, utan begagnat tolk, som njutit lön 
af Kyrkomedlen, 6 daler kopparmynt, till 1693 och 
derefter skattefrihet. 

6. Petrus Forsberg, son af Bonden Isr. Hans- 
son och Kerstin Israelsdotter i Forsmo, Eds socken, f. 
4703, Stud. 1724, Prest 1731, Skolm. i Åsele 1732, i 
7 år vice Pastor under företrädarens sjuklighet, ord. 
Pastor 1741; gjorde, på befallning af Direktionen öf- 
ver Ecclesiastik verket i Lappmarken, en resa till Trond- 
hjem för att med Biskopen derstädes rådgöra i hvilka 
mål Lapp-allmogens omvändelseverk kunde förbättras; 
verkade med berömlig flit och embetsmöda till sin 
församlings förkofran i christendomskunskap och se= 
der, åstadkom och besörjde ny kyrkobyggnad samt i- 
ståndsatte preste- och skoleborden i Åsele m m, hvil- 
het allt jemväl bestyrktes af Hernösands Konsistorium 
i derom afgifvet betyg Inom Upsala stift, der han 
4749 befortrades till Alfta pastorat i Helsingland, för- 
värfsade han sig deremot ringa beröm. Vid prestmö- 
tet 1751 föreslog han att den borde blifva riksdags- 
man, som fordrade minsta arfvodet; bötfälldes 1763 
vid verldslig rätt, emedan ban med hugg och slag 
öfverfallit en korporal; sökte 1764, såsom den äldste 
i kontraktet, prostanamn, hvilket afslogs ”i anseende 
dill hans föröfvade oordentligheter och besynnerliga 
uppförande”; inlemnade 1766 till Konsistorium en skrift 
kallad: ”De 40 Budorden i frågor och svar”, som han 

hade fått af en Z. Rehnberg; Kons. fann skriften ”likna 
elt paskill om Rikets då församlade Ständer, Guds ord 


21 


Yr FÄR NÅ ont yt br gr Br 
ä 4 rådfråga Ärkebiskopen 
hvad författning härmed kunde tagas. Ä. B. fler 
ant han af skriften skulle göra det bruk som med för- 
sigtighetens reglor tyckes bäst sammanstå. Forsbers dor 
den 25 Mars 4707. Gift med Prosten i Botheå Olof 
Sundii dottev Margaretha Elisabeth; sonen Olof Pr - 
Anders Pastor i Giresta, Pehr Medic. Studios: Cad Å 
rina Margaretha död ogift. ; ir 

7. Erik Wallinder Salomonsson, bondeson i Jun= 
tele och byn Wallen, f. 1704, Stud. 1727, Prest och 
Komminister i Jockmock 1730, v. Pastor i Arjeplong 

- . d SÅ 
1733, ord. Pastor ibm 4734; Pastor i Arvidsjaur 1735 
och i Åsele 1749; fick för någon felaktighet i tjensten 
1763 Dan. Edin till v. Pastor och afgick med döden 
den 23 Febr. 1765. Gift med Pastor i Arjeploug Sjul 
Granbergs dotter Magdalena Sonen Daniel onde i 
Hernösandz Erik Nybyggare i Åsele och Yxsjön$ dot- 
tren Catharina gift med Handl. Sellström i Sundsvall; 
Christina med Mårten Ilansson i Åsele och Lomsjön; 
Maglena med en Lävsman i Medelpad; Brita med en 
Ridderstadt i Sundsvall; Anna med Inspebior Allman 
i Jemtland, och Gertrud ovift. 

8 Magr Erik Forsner Eriksson, bondeson från 
byn Forss i Nätra socken, f. 1714, Stud. 1739, Magir 
47409, s. å. Prest och Past. Adj. i Lycksele, Skolm, i 
Åsele 1756, Pastor 1767; död den 26 Aug. 1781. Gift 
med Skolmäst. i Lycksele Bernhard Asks dotter Sofia 
Brita; vigseln förrättades af Biskop Körning under hans 
visil:sresa 1734, Sonen Jonathan en tid Sidenfabrikör 
i Stockholm; Johan Peter Kryddkrämare ibm; Gustaf 
Handelsbokhållare; dottren: Brita Christina gift med 
Kommin. Örberg i Länna, Eva Margreta med en Ed- 
berg i Landskrona, Znna Sofia med Skolmästaren Per 
Rådström i Lycksele och Sara Magdalena med Pastor 
Erik Rhen i Åsele. 


12 


9. Magnus Degerman, f. 1724 i Upland och 
Wiksta socken, Fadren Olof Degerman från Degerbyn 
j Skellefte, Kronofogde i Norunda och Örbyhus härad, 
modren Anna Brita Majman, kronofogdedotter från 
Pite. Stud. 1744, Prest 1755 och Past Adj. i Arvids- 
jaur, Komminister i Sorsele 1765, utvämnd Kyrkoherde 
till Tbs reg. pastorat på ön Hven 1780, hvilket han 
afsade sig, Pastor här 1783, död den 25 Febr. 1798 å 
gästgifvaregården Bredbyn i Anundsjö, under hemresa 
från Stockholm, der han hos Konungen ansökt Pite 
då lediga pastorat. Gift med Pastor i Arvidsjaur And. 
Alenii dotter Anna Barbara. Sonven Nils Peter, Läns- 
man i Åsele; dottren Hedvig Sofia, g m Bonden Sven 
Söderberg i nyssnämnde socken; Maria Elisabeth med 
Ekonomie Ombudsmannven Per Erik Edin; Eva Chri- 
stina med Pastor härstädes Erik Millén; Sara Mar- 
gretha med Pastor i Dorothea Jon. Nensén, och An- 
na Brita, död ogift. ! 

10 Erik Rhen, f 1751. Fadren då varande Pa- 
storn i Elfkarleby, sedermera i Pite, Erik Rhen och 
modrev Elisabeth Cathrina Gädda, Pastor i Österbotten 
och Malas, And Gäddas dotter, som blef 2tva gången 
gift med Kbhden i Burtväsk Axel Örnberg. Stud. 1768, 
Prest 1776 och Past. Adj i Lycksele, Skolm. här 1782, 
Past 1799: död under bruansdrickning i Nätra d. 20 Juli 
4811. Gift med ofvannämnde Pastor PFarssners dotter 
Sara Magdalena. Sowen Abraham Bernhard, död som 
Adjunkt; Gustaf Edvard Prost och Kbde i Fifkarle- 
bys Erik Samuel Landtmätares Eleazar Kronolänsman 
i Dorothea; Elias Gideon, Kyrkovärd i Åsele; dottren 
Elisabeth Sofia, g.m. Bonden Erik Gafvelin; Christina 
Magdalena, g. m. Expeditionsfogden Erik Holmström 
i Lycksele; Brita Cathrina, g. m. S. M. Adj. Ström- 
gren; Sara Lovisa, g. m, Bonden Lindström i Fredrika; 
Eva Agatha, g. m. Bruks-Inspektor Höjer i Medelpad, 

och Anna Mathilda, död ogift. 


13 


11. Erik Millén, f. 1763 


son af K issi 
d ] 5 Ommissions- 
Landtmätaren i Vesternorr]l 


ar ands län Erik Alille, 
Elisabeth Sundius, Prosten och Khdn i SBUSRSA bea, 


<å Iagr 
And. Sundii dotter. Atten härst - 


; 5 ammar från Bonden i 
kader Bar Of eh Ira 
ster och dennes son Johan Millén Kv er RE 
é, yvkoherde i Löf>- 
ånger samt fader till Landtmält. Erik Millén. Pastor 
Millén blef Stud. 4784, Prest och Past. Adj i Sollefteå 
1789, Adj. i Hackås, Past. Adj. i Åsele 4796, Nåd si 
ibm 1798, Skolm. 1802, Past. cur. ger. 1811 rad 
4814 och tillika Skolmästare till dess skolan. 1 
18203rdöd,den 20 Juni 4823. Gift med Pastorn har. 
städes Magn. Degermans dotter Eva Christina. Soven 
Johan Anton, Magr och Theol. Kand. Hebr. 1. Lector 
i Karlstad; Carl Erik, Folkskollärare i Dorothea. En 
dotter gift med Kapellpredikanten i Alanäset P. Sö- 
derlind, en dotter död ogift. 

12. Aron Sollén, f. 1768. Föräldrarne, Aron Sol- 
Ienius och Ingeborg. Åberg, voro dä torparefolk under 
Holms säteri i Öfver-Länäs, men flyttade sedan till 
Hernösand. Stud: 17094, Prest och Komm. Ardj: + Bo- 
theå pastorat 1793; Pred. vid Gålsjö bruk 1798: Past. 
Adj: i Nordmaling 1802; Pastor i Fredrika 1809 och 
isÅsele 4824; död dew 8 Febr. 1828. Gift med Pro- 
sten i Nordmaling Mag. Jonas Nordéns dotter Maria 
Catleina. Sonen Jonas Aron, Landtmätare3s dottren Ca- 
thärina Maria, &. m. Apotekaren I O Asplund i Umeå. 

13. Qof Lindahl, f. den 20 Apuil 1772. För- 
äldrar Prosten i Lycksele Erik Lindahl och dess sed- 
nare fin Brita Cath. FFidmark; Stud. 1791, disp. pro 
exere. 1793, Prest 1796, efter tjeustgöring som Vak.- 
och Kapellpred i Wilhelmina, Komminister derstädes 
1799 och Pastor 1813, d:o i Lycksele 1823, i Åsele 1828, 
Prost 1840; död den 12 Dec. 1852. Gift med Maria 
Christina Öman, dotter till Komministern i Ytterlänäs 


11 


P. Öman Sonen Olof Adj. bos fadren och cur, past. 
ger.s Casper Otto; dottren Erika Brita, gift med Pa- 
stor Magnus Hultin i Wilhelminasz Maria Carolina, 
med Landtm. Jon. Aron Sollén; Thekla Dorothea, med 
Skolm. i Arjeplong Er. Ant. Lindahl; Lovisa Ulrika, 
4sta gången med S. Min. Adj. Joh. Z. Lindberg, 2dra 
gången med Bokbindaren i Ume I. A. Nygren. 

44. Conrrad Grönlund, son till utn. Pastorn i 
Arvidsjaur Jon. Grönlund, f 41794, Stud. 1818, Prest 
och Komm. Adj. i Sorsele 1819, Nådårspr. ibm 1821, 
och i Arjeploug 1822, cur. p. ger. i Sorsele 1825, v. 
Komm. i Qvickjock 1827, ordin. dito 1829, Pastor i 
Sorsele 1833, i Fredrika 1840 och här 12853. Visita- 
tor i södra Lappmarkerna 18473; öfversatt 18 och om- 
arbetat 2 psalmer i 1849 års Lappska Psalmbok. Gift 
med Komministern i Sorsele B. O. Ångmans dotter AÄn- 
na Christina; barnlös. 


Under deo tid Åsele var Annex till Anundsjö, el- 
ler från 1632 till och med 1700, hafva följande varit 


KOMMINISTRAR I ÅSELE. 


1 Glof Gran från 1056 till 1657, då han till- 
trädde Sorsele sacellani. 

2 Pehr Junselius, f af bondeföräldrar i Juc- 
sele, från 1657 till sid död 16S6. Om denne är an-= 
tecknadt att han förde en oskicklig tefnad. 

3. Nils Spolander Jonzesson; fadren skall hafva 
varit sockenlapp i Umeå och Spölands by, Stud. 1676, 
Komm här 1687, erhöll transport till Nysätra sacel- 
lani 1692, död 4703. Gift med Cathrina Brodén, Re- 
gementsskrifvare-dotter. Barnen kommo dels i civilt, 
dels i militär stånd. 

4 Olof Eremming, f. (641, enl framl. Biskop 
Nordins anteckning, styfson till Khdn i Njurunda Jöns 
Njurenius, Stud. 1666, Komm. i Njurunda 1673 och 
och här 4692, men återflyttade till Njurunda påföl- 


15 


jande år, emedan hans hustru skall bafva van!vifvits 
i Lappmarkev; fick 1697 transport till sacellanien i 
Undersåker, död 1711. Gift, cvl. Tunius, med Ma 
ria Marcidotter; fadren Pastor i Gnarp, el äntines 
efterträdare i Undersåker Pehr Sundin var gift ek 
hans enka Anna Bremming, så nämnd af Tunzxus sjelf 


och i Hernösands Konsist. protok. den 135 Maj 1717 
Maria torde således vara misskrifning i stället för FL 
så framt ej Bremming varit omgift, hvilket synes Sea 
dre troligt, emedan Tunens ej bordt vara Hetaniko= 
kunnig Sonen Jöns Premming var en berömd kyr- 
koherde i Ljustorp. 

5 Daniel Edin, Komm 1693 och Pastor 1701, 
hvarefter komministersbeställningen upphörde. 


SKOLMÄSTARE I ÅSELE. 


4. Petrus Forsberg, Skolm. 4732, Pastor 4741. 

2 Mag Olof Scbrelius, Skolmästare 1741, Pa- 
stor i Fölinge 1746. 

3. Mag Glof Hedenstedt, bondeson fr. Hässjö, 
f. 1715, Stud. 1735, Magister 1743 och Adj i Brunflo, 
Adj. i Sunne 1745, Skolm här 1746, Khde i Refsund 
1756, död i Uervösand 1762. Gift med Ulrika Pelt, 
dotter af Prov. Läkaren och Brukspatr. Carl Pelt. 

4. Mag Erik Forssner, Skolm, 1756, Past. 1767. 

5 Mag. Baniel Edin, son till Perlfiskeri-Inspek=- 
toren Pehr Edin och Catharina Ekeblad, syster till 
Kommin. i Arnäs Joh. Ekeblad; f. 1725, Stud. 1748, 
Magister i Greifsvald 1757, Prest 175S och Adj i Åsele 
samt cur. past. ger. 1763, Skolm. 1707, Khde i Anvund- 
sjö 1781, död den 26 Juni 1783. Gift med Ehden i 
Resele Erik Sellins dotter Margreta; hade med henne 
5 döttrar, af hvilka en blef gift med Handl. Tjern- 
ström i Umeå, och Maria Christina med Kommini- 
stern i Anundsjö Olof Sidenmark. 

6. Erik IBhep, Skolmästare 1782, Pastor 1799, 


16 


7. Trik Millém, Skolm. 4802 och tillika Pastor 
4814. Under hans tjenstetid blef Åsele skola) indra=- 


gen år 41S20. 


Wilhelmina. 


Tillståndsbref för anläggning af denna församling 
utföll den 26 April 1783. Kyrkan uppbyggdes 1785 
till öfra taket, men blef ej färdig förrän 1794. Prest 
blef likväl hitförordnad innan kyrkobyggnaden före- 
togs och Gudstjensten förrättades under tiden i en la- 
da. Församlingen var först med namn af IVolzsjö, 
kapellag under Åsele, blef 1799 sacellani med Kongl. 
Maj:ts nåd. tillstånd d. 7 Maj s. å. kallad Vilhelmina 
och från Åsele afskild till särskildt pastorat genom Kegl. 
Br, d. 12 Maj 1812. Tvänne högre upp vid fjellfoten 
uppförda bönehus höra till pastoratet, Fatmomacke och 
Dikanäs. Det förra, uppfördt på Lappska allmogens 
bekostnad, det sednare, enligt Kgl. Kansli-styrelsens 
Reser. d. 5 Dec. 1829, så inrättadt 1832, att det i en 
framtid kan begagnas till kapell. Pastor besöker dem 
sommartiden. 


KAPELL-PREDIKANT. 


Petrus Gafvelin, son till Länsm, i Åsele Pehr 
Gafvelin och Magdalena Sjöberg, Pastor Er. Sjöbergs 
dotter; f. 1744, stud. 1768, Prest 1774 och Past. Adj. 
i Arvidsjaur, förorduad 1780 att i 3 års tid på för- 
sök tjenstgöra vid Tärna, der han uppehöll sig under 
sommarmånaderna; Kapellpred. här 1783, död 1796. 
Gift med Catharina Burman, dotter till Hardl., se- 
dermera Klockaren i Pite stad Elias Burman och Elsa 
Brita Lestadius, Pastor i Arjeploug Johan Johansson 
Lestadii den yngres dotter. Gafvelin hade inga barn. 
Enkan blef gift med Kapellpredikanten i Tåsjö, Lang, 
hvilket äktenskap öfven var barnlöst. 


7 


PASTORER. 
1 Olof Lindahl, tjenstgjorde från 1796 som Va- 


D 

kans- och Kapellpredikant » Komminister 1799, P 
hör 1813, islycksele 4827: och i Åsele 1898: — 

; 2 Per Olof Erönlund, utn. Pastor i Arvids 
jaur Jon Grönlunds son, f. 1785, Stud 1810, Pr t 
4811 och Past. Adj i Lycksele3 cur. past Så fe 
1516, tillträdde s. å Kapellpr SRS 4 
och sedan nyssvämnude församling 4822 blifvit did: 
pastorat » Vv: Pastor derstädes; Pastor i Wilhelmina 1828; 
död d. 8 Juli 1846. Pastor Grövlund var en - 
värd har, uppfyllde ömt och iroget sina embetsplig- 
ter, gick ock sina åhörare tillhanda med goda Mö 
deras ekonomiska angelägenheter; uppå den år 1849 
från trycket utgifna Lappska Psalmboken har ban nät 
lagt mycket och godt arbete; af honom äro 87 psal- 
mer öfversatta och 9 omarbetade. Gift med Prosten i 
Lycksele Mag:r Samuel Öla lings dotter Catharina A= 
gatha. Sonen Samuel Reinhold Handl. i Wilhelmina; 
Jonas Ulrik Files. Mag:r; dottren Catharina fe 
gift med Kapellpredikanten och Skolläraren i Öbhr- 
träsk Uno August Sundelin. 

SM Masnus HHulin, f. 1797 i Sollefte och Hul- 
sta al gästgifvareflolk, Stud 1819, Prest och Past Adj. 
i Wilbelmina 1822, cur. past. ger. i Lycksele Jan, — 
April 1828, s. å. Vakanspred. och ce p. g i Wilhel- 
mina, dito i Lycksele 1820; Komminv. i Skellefte 1840, 
Pastor 1547. Gift med Piosten i Åsele Olof LTindahls 
dotter Erika Brita; har en son Axel och 5 döttrar, 
af hvilka Christina Elisabeth äv gift med Länsm. Per 
Hällgren och Maria Carolina med Länsm. Jos. Nerpin. 


astor 


aktnings- 


Fredrika. 


Denna församling var äfven, vid anläggningen 1795, 


med namnet IFiska, kapellag under Åsele, blef sär- 
3 


18 


skildt pastorat enl. Kgl. Br. d. 7 Maj 1799 och kal- 
Jades med Kongl. Maj:ts tillståvd Fredrika. Kyrkan 
är uppsatt 1795, men ett år förut anlände psest på 
stället. 

PASTORER. 

1. Jonas Ångman, son af Pastor i Fölinge Ir. 
Ängman, f. 1764, Stud. 1784, disp. pro exerc. 1789, 
Prest s. å. och Past. Adj. i Fölinge, Kapellpred. här 
4797 och Pastor 1704, Past. ex. 1S04, Komm. i Ham- 
merdahl 1809 och Pastor 1815, Ledam. af Kgl. Wasa- 
Orden 18235, vikar. Kontraktsprost i Jemtlands norra 
kontrakt 1830, ordin. dito 1834; Ledam. af Kgl. Patr. 
Sällsk. 4832, för ålderdom tjenstledig 158435, och död 
d. 11 Okt. s. å. Prosten Ångman var förtjent af den 
befordran och utmärkelse, hvarmed han blef ihogkom- 
men. Gift med Pastor i Fölinge Joh. Ax. Huss" dot- 
ter Elisabeth Catharina, med hvilken han hade 3 barn, 


sonen Johan Erik, Pastor vid Jemtlands Regemente; 


och tvenne döttrar. 
2, Sron Sollén, Pastor här 1809, i Åsele 1824. 
3. Mag:r Soban £xel Ffuss, son till Pastor af 
samma namn i Fölinge, f. 1787, Stud. 1SM7, Prest och 
Adj. hos fadren 1811, begaf sig efter evbållen permis- 
sion till Upsala i Nov. 1813, Magir 1815, återgick s: 
å. till adjunbturen i Fölinge; 1816 förordnad att på 
egel ansvar förestå skolan derstädes; Tjenste- och Nåd= 
årspred. ibm 1821, v. Kollega vid Frösö skola i Maji 
4822, Pastor här 1824, död d. 8 Aug. 1839. Gift med 
Kontraktsprosten och Khdn i Offerdahl Mag:r Olof 
MNordenströms dower Sara Maria; efterl. 5 söner, af 
hvilka Jokan Olof är S. M. Adj. och Nils Magnus död. 
4. Conrad Grönlund, Pastor här 1840—1853. 
Se Åsele. 
5. Erik Anton Lindahl, son af Kronofogden i 
södra Lappmarken Christofer Lindahl och sonson till 
Prosten Erik Lindald i Lycksele, f. 1804, Stud: 1827, 


19 


vikar. Kollega i Ume 1829, Prest oc 

i Dorothea 1830, åter v. fagre RAN Fd 
Missionär i Pite Lappmark s. 4., Past. Adj. i länle fa0 
cur. past. ger ibm från 5 Okt. 1838 till Maji 1841, 
vikar. Skolm. i Lycksele s. å., Skolm. och cur Fr 
ger. i Arjeploug 1847, utn. Pastor här 19853. Gift ” 
med Prosten i Åsele Olof Lindahls dotter Thekla Do- 
rolhea; 2 med Maria Charlotta TVesiline, Föll, a 
ter från Sorsele. Barn af förra giftet: Lovisa Anto- 
nia; af det seduare Erik Georg och Christofer. 


Porothen. 


Denna församling, anlagd 1796, var äfven Åsele 
underlydande kapellag med namn af Bergvattnet, in- 
till d. 7 Maji 1799, då den, med Keolt tillstånd Hald 
lad Dorothea, blef utbruten till särskildt pastorat, 
Kyrkobyggnaden företagen 1799 fullbordades 1806 
men pastor hitflyttade om våren förstnämnde år. j 


PASTORER. 


1 Olof Enström, f. 1755, son af fördubbl. Båts- 
mannen Anders Enström och Malin Johansdotter 4 Si- 
densjö och Näsby; Stud 417580, Prest 1783 och Past. 
Adj. i Lycksele, dito i åsele 1791, Kapellpred. hör 1796, 
Pastor 1799 och död s. å. Gift med Skolm, i Lyck= 
sele C. G. B. Allenii evka Charlotta Nyberg. / 

2. Jonas Blom, f. 1753, fadren Khdn i Him- 
merdabl Mils Blom, modren Kommin. i Alnön rik 
Mörts dotter Anna; Stud. 1779, Prest 1782, tienst- 
gjorde som Adj i Refsund, Sunne, Oviken och IHam- 
merdahl till 4795, s. å. Kapellpred. i 'Tåsjö och 1797 
i Stugun och Borgvattnet, Pastor i Dorothea 1800; död 
d. 23 Juni 1820. Gift med Bondedottren Brita Her- 
mansdotter från Junsele; hade med henne 7 barn, 4 
söner och 3 döttrar. Pastor Bloms farfader, Jonas 
Blom, var borgare i Sundsvall. 


' 


20 


3 Jonas Nensén, f. 1791. Fadren Magir And. 
Nensén, Prost och Kbde i Själevad, modren Helena 
Salin, dotter af Prosten Mag:r Daniel Salin i Oviken; 
farfadren, Prosten i Sunne Mag:v AZnd. Eriksson Nen- 
sen, var bondeson ifrån Nedansjö by i Stöde. Stud. 
1810, Prest och Past, Adj. i Wilhelmina 1817, i Äsele 
4819 och i Lycksele 1820; Vakanspred. och cur. past. 
ger. ibm s. 43; vikar. Skolm. derstädes 1827 och der- 
jemte cur. past. ger. 1830, Pastor här s: ås Gift 1:o 
med Pastor i Åsele Magnus Degermans dotter Sara 
Marsretha, från bvilken han blef lagligen skild; 2:0 
med Länsman IVestlings enka, Brita Christina Isberg, 
handelsmansdotter från Ume, och 3:o med Kommin. 
i Sidensjö Magir Ol. Ullbergs dotter Helena Sonen af 
förra giftet, Erik, Bonde; af det sista äro 2ne döttrar. 


Rörande Lappmarkskyrkor och församlingar i äl- 
dre tider inom Festerbottens landskap, eller nu mera 
Vester- och Norrbottens län, finnes en upplysande hand- 
ling, hvaraf det hafvudsakligaste antecknas, under hopp 
att det icke anses belt och hållet främmande för ämnet. 


Den 27 Sept. 1673 utkom ett Kgl. Plakat, hvar- 
igenom Landshöfdingarve ålades att, i samråd med 
Superintendenten i Hernösand, draga försorg om Lapp- 
markens indelning i egna socknar och förseende med 
egna prostar, kyrkoherdar och kapellaner. Detta på- 
bud synes icke öfver allt och till alla delar hafva 
kommit till verkställigbet, emedan noya upplysningar 
och förslag infovdrades så väl från Konsistorium som 
af Landshöfdingarne, och Kanslikollegium anbefalltes 
att inkomma med ett, på grund af dessa särskildta 
utlåtanden utarbetadt, omfattande förslag i ämnet. Till 
följe häraf inkom i April månad 1686 Kongl. Cancel- 
lie-Collegii underdåniga betänkande angående Lappmar- 
kernes population och cultur. 


21 


Kongl. Kanslikollegium yttrar: ””Hemställes Konel. 
Maj:t i underdånighet om Gudstjenstens inräiltande”s 
Lappmarkerne kunde verkställas efter det förslag (dock 
i somliga stycken något Sörändrat) som Landshöfdin- 
gen Graan &r 16738 ingifvit hafver, icke allenast om 
de kyrkors i Lappmarken underhållande som allaredo 
byggde äro och med prester och klockor försörjde, al- 
lenast underhållet somligstäides för bemälte prester för- 
Oruhas? utan ock om de boställen i Lappmarken, som 
folkrike iro, derifrån” Lapparne intet kunna beqvimli- 
gen om sommaren tll allaredo byggde kyrkorne kom- 
ma, utan mäste låta sig nöja med en predikan om å- 
ret allenast vid de marknadsplatser som de om vintern 
besöka och der tionde till presterne leverera, till hvil- 
ken Gudstjents idkesammare förrättande han nämner 
några rum, der nya kyrkor eller trähus beqvämligen 
kunna uppbyggas och med prester och underhåll förses, 
eftersom han föreslår att uti Lappmarkerne blifva ser- 
deles pastorater förordnade, så att de svenske kyrkoher- 
där uti Vesterbottens församlingar, som är allenast uti 
Umo, Tulo och NederTårne samt Kimo i Österbotten, 
ingen tionde af Lappmarkerne hade att uppbira , heldst 
efter bemälte pastores sitta uti goda lägenheter och äro 
ända väl behåldne, så att andre socknar i Fester- och 
Österbotten äro till mantalen fast ringare och aldrig hafva 
haft eller hafva någon tionde af Lappmarkerne,” m. m, 

Ilvad K:gl. Kanslikollegium yttrat så väl här of- 
van som på flera andra ställen i sitt betänkande vi- 
sar, att K:gl. Kollegium icke tagit kännedom af, el- 
ler fästat uppmärksamhet vid de åtgärder, som före 
1656 blifvit vidtagne för verkställigheten af Landshöt- 
dingen i Ume Joh. Graans förslag. Autentika hand- 
lingar gifva vid handen, att då varsnde Lappmarks- 
församlingar före nu nämnde år varit skilde från ne- 
dre landet, t. ex. Kgl. Kammarkollegii resolutioner af 
1680 och 1683, att Landspastorerne skulle befrias från 


a RA AA 


22 


gäddtaxan, ”så vida Lappmarkerna finnas vara från 
pastoraten distraherade””. K:gl. Kollegii förmälan om 
Biskoparnes den 2 Mars 1686 ingifna påminnelse alt 
”Lapp-presterna framför all ting borde bo i Lappmar- 
kerne, uppå det do så mycket beqvimligare, jemväl om 
sommaren, kunde resa omkring hela dem anförtrodda 
Lappmarken och Lapparna ull Gudsfruktan tillhålla” 
ger anledning att sluta, det icke alla Lappmarkspre= 
ster vid nämnde tid ständigt vistades inom sina för- 


samlingar. 


WVesterb:s eller Ume ILappmark. 


Denna trakt har allt intill sednare tider utgjort 
elt enda pastorat och derföre äfven varit kallad Lyck- 
sele Lappmark. Nu mera äro från Lycksele utklufne 
pastoraten Sorsele och Stensele. Under nästförflutna 
åren är inom Lycksele pastorat en Kapellförsamling, 


benämnd Öhrträsk, tillkommen. 

Om denna Lappmark skrifver Kigl: Kanslikolle- 
gium under åberopande af Landshöfdingen Graans be- 
rättelse af 1673: ”Uu Umo Lappmark är en kyrka med 
klocka försedd vid en ort, som kallas Lycksele, hvar= 
est ock en barnskola är, der Kyrkoherden jemväl är 
Skolmistare och af Skolans medel njuter sitt under- 
håll. Om nu derne finge njuta Prestetionden och hvad 
annat som dertll följe af Umo TLappvark och till den 
orten lydande byar, kunde han såsom en Pastor der 
vara boendes Och churu Landshöfdingen förmenar 
honom dermed kunna bestå, hemställes dock Kongl: Maj:t 
om icke något kunde tilliggas, serdeles om Skoletjensten 
ifrån Kyrkoherde-Embetet separerades , Men som i Umo 
finnes någre byar, som ligga längre uppi fjällen, nem- 
ligen norra delen af Graanbycn, hela IVapstbycn, såsom 
ock Lais och Rönnebyen, hvilka äro till temmeligt stort 
antal och för deras ganska vida aflägsenhets skull icke 


23 


få någon Gudstjenst hela året izehom mera i 3 
der de hafva sin Valkrets som iä - jr 
"ale ut: Umo Lappmark. Al Pet VN 
höfdingen en ort emellan Eicksela och snö L AF a sh 
näs be:d på Chartan med lit L Fn. dör 3 
upprättas kan och beläsenhet till preste bord frn. ar 
kunna komma med temlig beqvämlishet RR at 
Graanbyen, hela FP apstbyen, RNE och & ; Z Se 
och den Presteman som der ännu Jattas ÅSA Skr 
I jagtore i Lycksela Capellan och boendes vid nabs 
ÅS och kunde njula sin lön och uppehälle som db är 
resterskapet i de andra Lappmarkerna.” 


smvö= 


. Af föregående skönjes, att vid den tid Landshöf- 
dingen Graan afgaf sin berättelse inom Umeå Lap 
mark icke fanns mera än en kyrka; att presten Sen 
tillika var skolmästare, njöt sitt underhåll RN 
len; att icke han, utan otvifvelaktigt Pastor i Ume 
uppbar tionden af Lycksele församling; men när K:el 
Kanslikollegium 4686 ingaf sitt betänkande var Sör 
sele församling anlagd och försedd med prest, skol- 
mästare-tjensten skild från Pastorssbeställningen och 
Lycksele från Ume pastorat. å 

Illesniööväs eller Jellsniönääs, som Landsböfdingen 
föreslår till plats för ny kyrka och kaplansboställe, är 
väl det nu kallade Gillesnoule, der tvenne gånger oe 
der sommaren hålles Gudstjenst, likasom edhönn 
byen utan tvifvel förstås Lappbyn Ran, bägge höran- 
de under Sorsele socken. 


Lycksele. 


Församlingen var kapell eller Annex under Ume 
till 1673. Den första kyrkan skall hafva blifvit upp- 
satt omkring 1600; ny kyrka invigdes 1737 och den 
nu varande, uppförd ett stycke i sydost från gamla 
kyrkoplatsen, invigdes 1799 och reparerades 1850. 


24 


PREDIKANTER. 

1. Jonas Östensson, förmenes hafva blifvit ka- 
plan i Ume Landsförsamling 1582; underskref Upsala 
Mötes beslut 1593; erhöll såsom den förste förordnade 
Predikanten i Ume Lappmark, gevom K:gl. Br. d. 20 
Juli 1613, sig tillagde 4S t:r af kronotionden. När 
hans tjenstgöring i Lycksele vidtagit, kan ej utredas, 
icke heller torde man med säkerhet kunna afgöra, 
huruvida han från Ume uppflyttat tIll Lappmarken, 
eller såsom Kaplan i Ume gått Lappska allmogen i 
Lycksele tillhanda med presterlig betjening. Gift med 
Anna Königsdotter, syster vill ärkebiskopen Petr. Keni- 
cius, hvilkas föräldrar voro König Olofsson och Anna 
Olofsdotter i Baggböle by, Ume socken, Någon Jonas 
Östenssons efterträdare finnes ej antecknad före mnäst- 
följande 1637. 

2 Jakob Baekseus Mathsson, f. af bondeföräl- 
drar i Gråträsk by och Pite socken; Stud. 1636, om- 
förmäles hafva blifvit Kaplan i Umeå Landsförsamling 
4637, samt Predikant och Skolmästare' i Lycksele 1640, 
men synes före sistnämnde år vara hitkommen, Bland 
Hernösands Konsistorii handlingar finnes ett bref från 
Upsala Domkapitel af d. 24 Okt. 1640, hvaruli bland 
annat förekommer: ”Dom:s J. M. Backaus skall nu, 
såsom tillförene förblifva i Lappmarken under Dom:i 
Mag:r Olai Njurenii inspection. Vid Avvidsjerf var 
väl i förstone med Befallningsmiännens inrådande, så 
ärnat, alt D:s Jacobus, Informator Juventutis Lappo- 

nice i Ume, skulle komma, men efter man sedan haf- 
ver förnummit att han uti samma tjenst är Sörsung- 
domen omistandes, som illustriss D:s Joh Skytte och 
Rev. Dom. Prap. Njurenius förebära, fördenskull haf- 
vcr man sig sålunda betänkt och för godt funnit, att 
D:s And. P. Lundius skall der blifva Pastor” Bac- 
kzus synes hafva vid pass 1656 eller 1657 afgålt från 
denna befattning, om genom döden eller vunnen trans- 


23 


port, är okändt. Gift med Kyrkol i Löfå 
Anders Nicolai dotter. Säiäjereen i hällar 


PASTORER. 


Pia Rn refanssd, född här i socknen af 
RPS 3 «1 Aho, Kommin. 1655 i Åsele 
då för tiden Annexa till Anundsjö, Pred. och Sk j 
här 1657; skall  RåNe Le 
dä; 1673 hafva undfått Konsist. fullmakt 
alt vara den förste Pastor i Ume Lappmark. Uti un- 
derd. betänkande af d. 15 Mars 1686 om Christendo- 
jr upphjelpande i Lappland, skrifver Hernösands 
RE AG år S infödd Läpp ull Rectorem 
Sch r Olaum Steph. Graan, som 
in illa gente förer et rart dygdelefverne, han har un- 
der sig en annan Komminister och född Lapp, sont 
idkar sitt modersmål”. Sedan Kongl. Maj:t under d. 
3 Moj 16856 anbefall: skolmästaretjenstens afskiljande 
från pastorsbeställningen, blef särskild skolmästare hit 
förordnad. Alt Pastor Graan varit en kunnig och ar- 
betssam man, derom vittna hans från trycket utkom- 
na arbeten. ”Korta och enfaldiga frågor sampt svar 
aff Thesauro Caltcchetico sammanhämtade för Lappar= 
nes ungdom uti Lycksele Lappmark, på Lappska tun- 
gomålet förvändt och sammanfattat af Graan, Verb. 
div. Comministro; p.t. Padagogo. Stockholm 1668.” ”OLl. 
Sph. Graan Manuale Lapponicum minus, ubi agenda 
ecclesiastiea et omnia gue supra in manuale Tornei; 
execeptis libris biblicis, in usum Lapponum Marchie U- 
mensis. Stockh. 1669.” Pastor Graan dog 1690. En- 
kan Anna Mört fick af Kronan 20 tunnor spannmål 
i årligt underhåll. Sonen Mils blef Pastor i Lycksele 
och Christofer Kaplan i Ume stad; en dotter gift med 
efterträdaren. 
2 Magnus Bång Johansson, f. i Medelpad, Stud. 
4671, Apolog. i Hernösand 1677, Kommin. i Ume stad 


4678, Pastor här 1692, begagnade tolk, var en ord« 
4 


26 


ningsmån, inrättade den första kyrko-räkenskapsbok. 
Gift med en dotter till företrädaren, död 1699. 

3. Nils Grann, son af förenämnde Pastor Olof 
Craan, f. 1660, Stud. 1681, Adj. i Bygde 1682, Skolm, 
; Eyvcksele 1080 och Pastor 1701; död d. 27 Mars 1714. 
Gift med en adelsdam Anna Margaretha Ulf. 

4 Qiof Tranan son till företrädaren, f. 16S8, 
Små: A/ 123; Nädårspred. här 1714, och Pastor 1713, 
Khde i Neder-Kalix 1739, död d. 4 73 Ye 0: Irak! ERA 
sitat:s-akter för Lycksele församling viltsorda att han 
med trohet och ospard flit skött sin tjenst, två gånger 
om året rest kåta från kåta, hushåll från hushåll och 
med stor vedermöda och oligenhet vistats i vilda fjel- 
len för att informera sina åhörare i deras Christen- 
domsstycken, hvadan ock desse sjelfkrufjandes lefrere- 
rat sina spåtrummor i sin Kyrkoherdes händer”. Till 
den under bans embetstid förehafda kyrkobyggnaden 
försträckte ban ett lån af 1008 dir kpmt. Gift med 
Khdo i Burträsk Lars Hernodii douer Elsa, för sin 
ovanliga driftighet kallad Pastor Elsa. Af 4 söver blef 
Theofilus Theol. Doktor och Khde i Pite och Nils Pa= 
stor i Juckasjerfvi och af 4 döttrar, Caiharina 8. om. 
Pastor Johan FLestadius den yngre i Arjeploug, Brita 
med Pastor Carl Lund i Gellivare; samt en gift med 
en skräddare i Lule, 

5 Petr Fjellström, son af Pastorn i Silbojock 
Pehr Norwus Fjellström, f. 1697, uppfostrades efter fa= 
drens död, 1706, jemte den evt år yngre brodern Cm, 
hos Landshöfd. i Vesterbotten Baron Otto IVuh Lö= 
aven samt, efter denvves död 1712, hos dess evka Fribin 

Helena Tott; Stud. 1715, Prest och Skolm. i Lycksele 
4718, Pastor 1739, Prost och Visitator 1735. död d. 
3) Jani 1764 Prosten Fjellström var en munter och 
frbelssanr mao, rätlsionad menhiska, Upplyst och nis 
tisk prest, gjorde 17.38, med vederbörligt tillstånd, en 


vd Mt 


rös till Stockkolm, för att ombesörj Uyckningéen af 


4 


sin Lappska Grammaticea och Dictionarium Svecn Lap- 
ponicum. Af honom äro på Lappska språket rs 
galle Abe-boken, Lutberi lilla Kateebes med Svebiln 
förklaring Handboken, Nya Testameetet, Evang.boken 
samt, skillika med andra lärare,” några nödiga psal= 
mer. Uti den 1744, med företal af honom, utgifna 
Lappska Psalinbok finnas af honom öfversatta 30 ä 
Psalimboken af 1786, 28 och i den af 1849, 22 psal- 
NN Cen oranrbetgde, utgaf 1755 en kort be= 
i sApparnes björnfänge, erhöll ett år! gra- 
tial af UN dlr svmt, var kallad att aflägga prof till 
Sit Marie församling i Stockholm, men afsade sig kal- 
lelsen. Prosten Fjellshöm var 2 gåvger gift; I med 
Alargaretha Burman, dotter Vill Tullvären i Pite Frie 
Lurman och Anna Torneus, hvars fader Johan Tor- 
nus var Prost i Neder-Tornezs 2 med Pastor i Åsele 
Erik Sjöbergs dotter Catharina; bade 12 barn, 7 i det 
förra och 5 i det sednare giftet. Al det förra voro: 
Erik, Skol. i Arjeploug, Per Handl. i Pernösand; Anna 
Agatha gift med efterträdaren; Cetharina med Kon- 
traktsprost. Kbdn i Skellefte Doktor Pehr Högströms; 
Margaretha med Kbdo i Öfvev-Tovne Is Grape sawt 
en son och en dotter döde i barnaåreng af det sed- 
nare: sonen Carl Skolm. i Gellivare och Nakanaecl sist 
Prost och Khde i Sunne, samt dowuren Ulrika Chri- 
stina gift med Spanmålshandlaren I fVanberg i Stock= 
holm; en son och en dotter döde i uvga åren. 

6. Erik Lindahl, f. 1717, son af Komminist, i 
Ume Landsförsamling Olof Eriksson Lindahl, bondeson 
från Dahls församling och byn Galajök, modren Sara 
Hellberg, Kbhdn i Ljustorp Er. IHellbergs dotter; Stud. 
4735, Prest och Adj.. hos fodrven 1740, Past. Adj i 
Lycksele 1743, Kommin. i Sorsele 1749, Past. exam. 
4758, Pastor i Lycksele 1767, Prost 1774, v- Prieses 
vid prestmötet i Pite 1787; död d, 19 November 1793. 
Denne för lära och vandel. högt värderade herde ut- 


Erde ör DA ER 


msn 


Ren NT 


> 


| 
I 
| 
|| 


28 


arbetade, tillika med Pastor i Jock mock,"Joh Öhrling, 
Lappska Lexicon, med förord af Kanslirådet m. m. 
Joh. Ihre, tryckt i Stockholm 1780; Prosten Lindahls 
namnteckning finnes i Lappska Psalmboken af 1744 
under 15, i den af 1786 under 33 och i den 18149 
under 29, en af dessa omarbetad. Gift 1 med före- 
Hvädarens dotter Anna Agatha och 2 med Brita Ca- 
tharina IVidmark, dotter af Handl. i Ume Abram 
Widmark och Margretha Sjöberg; hade i förra giftet 
sonen Abram Landtmätare, dottren Sara Margretha, 
gift 1 med Kommin. i Skellefte, Pehr Högström, 2 
med Kommin. dersammastädes Nils Anzenius, och Anna 
Cathrina g. m. utn. Pastorn i Arvidsjaur Jon. Grön- 
lund, i det sednare giftet sönerna Christofer, Krono- 
fogde i södra Lappmarkerne, samt Olof, Prost och 
Pastor i Åsele. 
7 Mag:r Samuel Öhrling, Pastor i Jockmock 
Joh Öhrlings son, f£ 1747, Stud 1764, Magir 1773, 
Prest och Adj. hos Biskop Körning 1774, återställd 
från iråkad sjukdom Nådårspred. i Botheå 1777, Hög- 
mässopred. i Hernösand 1778, Pastor i Jock mock 1779, 
Oppon. vid prestmötet i Pite 1787, Prost 1794, Pastor 
i Lycksele 1796; död d. 6 Okt. 1799, dagen efter nya 
kyrkans i Lycksele invigning. Prosten Öhrling var en 
aktningsvärd man och lycklig predikant, deltog i öf- 
versältning af Gamla Testamentets skrifter på Lappska 
språket; uti Psalmboken af 1786 äro 4 af honom öf- 
versatta psalmer intagna och alla bibehbållne i 1849 
års upplaga Gift med Ulrika Johanna Lestadius , 
dotter af Pastor Joh. Johansson Lestadius d. y- i Av- 
jeploug. Sonen Johan Fredrik Med. Doktor oah Laz. 
Läkare i Pite, dottren Sara Maglena gift med Fd. 
Prestm. C. F Alenius; Catharina Agatha med Pastor i 
Wilhelmina P. O. Grönlund; Margretha Johanna med 
Kommin. i Nätra P. Nordenstedt och Ulrika Samuela 
med Åboeg i Nyliden, Lycksele socken; £. Östergren. 


29 


8. Ande 
i REVIR h LR: Bede svål de RN a 
pg Iy sr : 2 Prest och 1ste Ka- 
År PR Å Degerforss 1768, Skolm. i Lycksele 1791 
och Pastor 1801; dö aji 4 dj N 
FR SMG ag nd a 1820. Pastor Ale- 
het lyckliga en rn ke är, (FRE 
Bersrd för ht iositt SN UMäRe Pr 
hvarmed han böllakdrade de Nå Ä Hö TRI 
Han blef älitad. Gif RS SF Kar vå a 
till Prosten - föds fa vt, fed lung ÅOtEr 
: i Ume Mag:rv Erik Pluur och 
Se bärs - Bur mans i Pite dotter. 
Nyhvgsare i socknen nocl fe NS RS 
NYDERS rv Erik Bernhard Wällarmästare 
i Nyköpings dottren Christina Charlotta gift med In- 
spektor Ros i Jemtland, Brita Carolina g. 1 m, Landim. 
Abr. Lindahl, 2 med KEavdsfisk. i södra Ångerwanland 
Lorens Svanberg, hvilkas dotter Lovisa blef 1823 ge. 
m. Öfversten m. m. I. A. Hazelius; Anna GlNaNNa 
g 1:o0 m. Instrumentmakaren och Urfabrikören Re. 
Beckelin i Stockholm, 2 med Klockaven Jsr-. Boresträöm 
i Själevad; Eva Maria, g. I m Sergeanten P. Kjoll- 
berg i Ume, 2 med 'Skolm. P. Rådströvi i Lycksele; 
Sara Sofia, g. 4 m. And. Ilolmgren å 'Tavsele, 2 med 
Matts Mattsson i Rusele, Lycksele socken, sam! Lovisa 
med Skomakaven IVestergren i Ume. År 4S20 i Jan, 
firade Pastor Alevius sitt guldbröllop, hvarvid 44 barn 
och barnabarn voro tillstädes, 

Efter Pastor Allenii död förekom och afgjordes 
frågan om Lycksele pastorats delning, samt om regle- 
ring af pastorernes lönevilkor, och under tiden för- 
blef detta pastorat ledigt. 

9. Olof Lindahl, uto. Pastor i Lycksele 1827, 
fick transport till Åsele 41824, 

10 Pehr Palmgren, f. i Svartbyn af Lule, nu 
mera Öfver-Lule socken 1759 och son till Bonden Jöns 
Pehrsson, Stud. 1779, disp. pro exerc. 4784, Prest och 


30 


Huspred. 1786, vikar. Skolm. i Lule s. å., Past. Adj. 
i Öftver-Torue 4788, Skolm; i Juckasjer vi 1804, Pastor 
ibav 1812, Prost 1827, Pastor i Lycksele 1831, Ledam. 
af Sv Bib. Sällsk. 1S20, af Evang Sällsk. 1836; död 
d. 41 Nov. s. å. En kunnig, renbjertad, älskvärd lä- 
rare och menniskovän. Gift4 med Stadsfiskalen i Torne 
Nils Fougts enka Ulvika Enberg, handelsmansdotter, 
2 med Klhilo i Öfver-Torne Jakob Turdfjäells dovev 
Christina Sofia, med hvilken han hade döttravne So- 
Jia Carolina, Margreta IVilhelmina och Eva Barbru, 
de 2ve förstnämnda gifta med eftertwvädaren. 

"11. Nils Johan Sundelin, son till Pastor i Ar-= 
jeploug Nils Sundelin, & 1808, Stud 15828, Prest och 
Adj i Lycksele 1831, Nådårspred. ibm 1836 och Fa- 
stor 1840; beständ. Eedam. af Sv. Missions-sällsk. och 


Iospeetor vid dess skolor i Lappmarken s å, Resp. vid 


prestmötet i Pite 1812, Visitator i södra Lappmarken 
1853; i 1849 års npplaga af Lappska Psalmboken är 


hans namn tecknadt under 9 psalmer. Gift I med lö- 
retvädarens dotter Sofia Carolina, 2 med dennas sy- 
ster Margretha FVilhelmina. Barn af förra giltet? sö 
nerna Pehr August, Nils Anselm Frithiof, Johan Jak. 
Engelbert; Carl Rudolf Theofron och Oscar Ferdinand 
samt döttrarne Sofia IVidhelmina, Carolina Coelesuna, 
Mathilda Eufrosina och Aurora Otuliana; af det sed- 
vare: Nanny Margreta, Jenny EBvelina och Fanny 
Leta TVilkelmina. 

fhrträsk. Kyrkan i denna Lycksele under- 
lydande församling, uppbyggd 1843—49, för en kost- 
nad af 9123 Rdr banko, invigdes den 9 Sept. sidstn. 
år. Den 29 Sept. 1848 utföll Nådigt tillståvd att här 
anställa prest, som derjemte är skollärare. 


KAPELL-PREDIKANT. : 
Uno August Sundelin, Pastor i Arjegloug Vis 
Sundelins son, f. 1811, Stud, 1828, Prest och Past. Adj. 


1 


i Wilhelmina 4834 
i i + CUr. past. ger. i j 
i Wilhelmina 4845 och fund = gp 44 
Ks ä bg syr 6, "Rn 
lid gtr. i ArVidsjötir 1848, Kapellpred och öron 
rr i AR 1849 Gift med Pastor i Wilheln - 
0: Grönlunds dotter Catharina Lovisa 4 
stammar i 7de led från förste nybyggaren i Lycksel 
Lappmark Joh. Flilpsson Hildtinen. hvilken NA 
> sis 167 3 V ÅS NE 
satte sig 1674 Barn: Pehr Alfred Nils, Johan bd 
a D - KR EE 
semjör 2 Carl Axea Frithiof; Herman RBichard SS 
pold, Uno Robert Ferdinand, Ja Säger 
FRK FAR > Jonas Oscar Engelbert 


>» Som hbär- 


Eycksecte Skola. 


Den första TLappskolan anlades vid Pite Landsför 
samlings kyrka 1619 af Konung Gustaf II Adolf, a ki 
efter vunnen erfarenhet, att ett från Bopjlärke - 
aflägset undervisningsverk för Lappsk ungdom var dö 
dre lämpeligt, blef denna skola, Seb sär 3 
Unge förordnande, 1632 förflyttad till Lycksele samt 
utvidgad och förbättrad genom Rikstådet Joh Skyttes 
donation, utgörande, såsom orden lyda i för paatnings- 
brefvet af d å Nov. 1634, "dels af taet föräradt, dels 
af androm förskaffadt underhåldt till sdnfbia Yköle 
5000 dir gådt smt”, för hvilket belopp anslogos ng 
gre byar t Uma socken uti underpant” NSäNb Aden om 
3235 mil Af egna medel hade Skytte inköpt och för- 
ärat 400 dlr smts ränta. Stiftelsebrefvet, som tiller- 
hävver bornom ”och han posteritet magt öfrer skolans 
inkomster? äv dat. 20 Jaoi 1631, och donatioosbrefvet 
som ”vfterlåter bappskolan i Uma ofvanbhemm.te pante> 
gods” är al den IS April 4687." Intill 1656 då, till 
följe al Kongl. befallning, särskild skolmästare tillsat= 
tes, bestridde presten på stället skolmästaretjensten. I 
början meddelades undervisningen genom försorg och 
på ansvar af skolans inspektor, Prosten i Ume, Mag:s 


32 


Ol. Njurenius, som kallas Lappgössarnes Rektor vid 
examen 1634, hvaröfver fullständigt protokoll är förs 
fattadt och intaget i Baazii Inventar, Eccles. Svesgoths 


Lib. VII Cap. V. 


SKOLMÄSTARE. 


Namnet på den första, år 1632, här anställda skol= 
mästare kan ej med säkerbet uppgilvass Kanske den 
förste predikanten Jonas Östensson? Tunxus säger att 
förste skolmästaren blifvit ballad Skolgubben och be- 
mälde Jonas Östensson, som 1582 var blefven kaplan i 
Ume, befann sig visserligen i gubbåldern 4632 och föl= 
jande åren, så framt han då lefde. 

2, Jakob HBackrus, anmärkt bland predikanter 
i Lycksele, hitkom sannolikt ett eller annat år före 1640. 

. Olof €raan, förmenes vara hitkommen 1657 
och blef Pastor 1673. 

4 Nils Graan, Skolm. 1656 och Pastor här 4701. 

5. Erik Plantin, son af Khdno i Nordmaling Ol. 
Plantin, hvars hustru var dotter till Borgaren Erik 
orsse/ Za. Uinig., tStuda, 1090, Md i Offerdahl 16906, 
Skolm. 1702, drunknade i Ume elf 1704, ogift. Fan 
var sonson ttl Prosten i Ume Mag:r Ol. Njurcnius, 
hvars fader Petr. Gestricius 1577 blef afsatt från rek- 
toratet i Gefle, för det ban vägrade antaga Lithurgien; 
befordrades dock 1580 till Pastor i Njurunda och 15904 
till Ume pastorat. 

6 Nils Hlingberg, son af Kiockaren i Själevad 
OL Pehrsson, ft. 1074, Stud. 1697, Prest 1703, Skolm. 
4704, Khde i Hede 1706, död 1725. Gift med före- 
trädaren i Hede Ol. Drakes enka Christina Flodalin ; 
dotter af Khdn i Berg Magn. Flodalin Sonen Salomon 

Khde i Ragunda, Olof Landsfiskal i Jemtland, dottren 
Marsgretha gift med Komminister Lars Hornaeus dee 


yogre i Ytterlänäs. 


33 


7 Daniel Rauwadklef, Länsman i Undersåker H. 
Radklefs sov, f. 1679, Adj i Nordmaling 1705, Skola 
här 1706, Kommin. i Nysätra 1716; död 1726, Gift 
med Kyrkoherden i Nordmaling Petr. Arctedi dotter 
Anna. Sonen Johan Komminister i Tynoderö. Denne, 
samt Plantin och Klingberg, skola ej varil Lappska 
språket mäktige. 
| 8. König Granlund, Skolmästare 1716, Kaplan 
1 Sorsele 1719. 

9 Pehr Fjellström, Skolm. 1719, Pastor 1739. 
År 10. Bernhard Ask, son af Khdn i Löfånger 
Elias Ask och dess sednare hustru Brita Lambert, 
rådmansdotter i Ume; f. 1700, Stud. 1720, Prest och 
Bataljonspred. vid Vesterb:s Reg:te 1730, Skolm. 1739, 
död d. 29 Dec. 1777; förestod sin tjenst med utmärkt 
trohet, nit och skicklighet; hans namn är i Lappska 
Psalmböckerna af 1744 och 1786 tecknadt under 4 och 
i den af 1849 under 3 psalmer. År 1773 nedsattes 
skolbarnens antal från 10 till 6, i likhet med det vid 
andra Lappskolor vanliga. Gift 1 med Länsm. i Pite 
Johan Rehns dotter Christina, med hvilken han hade 
dottien Sofia Brita, som blef gift med Pastor i Åsele 
Mag:v Erik Forssner; 2 med Pastor i sistn församling 
Erik Sjöbergs dotter Anna, af hvilken föddes sönerne 
Johan Bernhard, Komm i Lule stad, och Christofer, 
död som student. Skolm. Asks farfader, Komminister 
i Ullånger, Johan Ask, var född i nyssnämnde socken 
och Äskja byg, af församlingens klockare. 

11. Magister Carl Gustaf Bernhard Alenius, 
Pastor i Arvidsjaur Anders Alenii son, f. 1744, Stud. 
4763, Mag:r i Åbo 1769, Prest 1773, e. o. Bataljonspred. 
4776, Skolm. 1779; var en man med goda kunskaper, 
men af tungt sinnelag; kastade sig, i en stund af svår= 
modighet och yrsel, uti. den. vid Lycksele, kyrkoplats 
belägna Hällforssen den 12 Febr. 1789. Gift med sin 


kusin, Mönsterskrifvaren vid Gardet Nyberg och Bar= 
5 


31 


bru Granlunds i Sorsele dotter Charlotta, som sedermera 
blef gift med Pastor i Dorothea Olof Enström. So- 
nen Carl Fredrik Prest, men skild från embetet, Gu- 
staf Handelsbokhållare och Claes Handlande i Ume. 

11. 4nders Alenius, Skolm. 1791, Pastor 1801. 

42. Pehr Rådström, f. 1754; föräldr.: Nybvyg- 
garen Erik Påhlsson och Anna Göransdotter i Råsele, 
nu Wilhelmina socken; Stud. 1776, Prest och Past. 
Adj. i Åsele 1779, Kommin. i Sorsele 1783, Skolm. här 
4802, tjenstledig 1828, död d. 6 Sept. 1835. Gift 1 
med Pastor i Åsele Magir Erik Forssners dotter Anna 
Sofia; 2 med Eva Maria Alenius, företvrädarens dot- 
ter och enka efter Sergeanten P. Kjellberg. Det sed- 
nare äktenskapet var barnlöst; af det förra voro sö- 
nerna Pehr Christian, Pastor i Stensele, och Gustaf 
Erik, nybyggare i Åsele; döttrarne Christina Margre- 
tha, gift med Pastor i Jock mock Johan Ullenius; Sofia 
'Maglena, med Nybyggaren Jonas Hedman i Lycksele; 
Elisabeth Cathrina, 1sta gången med Min. Adj. Abram 
Bernh. Rhen, 2 med Länsman Jon. Grönlund i Fred- 
rika, och Ulrika Johanna med Nybyggaren Mikael 
Rönholm i Stensele. Under Rådströms tjenst!edighet och 
efter hans död blef skolmästaretjensten någon tid be- 
stridd af vikarier. 

44. Mag:r Anders Nordenstam Jakobsson, f. 
4812 af nybyggarefolk ivom pastoratet; Stud. 1838, 
Prest 1839 och Adj. i Dorothea, v. Kommin. i Bur- 
träsk en kort tid 1844, begaf sig till Upsala och tog 
Philos. Kand. examen 1844, Past. Adj. i Degerforss s. 
å., v. Kollega i Ume 1845, Skolm. här 4847, Mag:r 
4848, Past. examen 1849, erhållit flesta rösterna vid 
kyrkoherdeval i Nysätra 1852. Gift med Prosten och 
Kyrkoherden i Degerforss Henrik Abram Hasselhuhns 
dotter Hedda Augusta Charlotta. Barn: Anna Julia- 
na Fransisca. 


35 


Sorsele. 

När Landshöfdingen Graan 1673 afgal sin berättelse 
fanns uti ”Umo Lappmark blou en kyrka vid en och 
som kallas Lycksele”, men samma år skall denna för- 
samling fått sig prest tillförordnad, och denne prest- 
man var den, om hvilken Hernösands Konsistorium i 
silt betänkande d. 13 Mars 1686 skrifver: ”Han (Pa- 
stor Ol. Graan) har under sig en annan Komminister 
och född Lapp, som idkar sitt modersmål”. I Sorsele 
var ett bönehus uppsatt och begagnades till 1744, då 
kyrka byggdes med Kongl. Direktionens bifall, enligt 
Konsistorii skrifvelse d. 9 Juni 4742. Kyrkan en 
rerades 1791 och 1792. Sorsele var Annex till Lyck- 
sele till dess det genom Kgl. Brefvet d. 17 Maji 1821 
blef utbrutet till särskildt gäll. 

Till detta pastorat hörer Gillesnoule kapell, belä- 
get högre upp vid fjellen. Den första kyrkostugan skall 
hafva blifvit uppsatt 1740, den nuvarande 1796; be- 
sökes af presten i Sorsele två gånger under tommar- 
månaderna. 


KOMNMINISTRAR. 


1. Henrik Lyckselius Svensson, f. i Lycksele 
af Lappska föräldrar, Stud. 1666, Prest 1668, Komm. 
1673; skall hafva flere gånger varit suspenderad för 
lideriighet, men fått behålla tjensten till sin död 1694, 
Gift med en bondedotter från Ume, enligt Tunzus. 

2 Lars Rangius, Kaplan här 1694, Pastor, i 
Silbojock 1709. 

3. Sjul Granberg, Komminister 1709!, Pastor i 
Arjeploug 1719. 

4. König Granlund, enligt Tunzus, son af Hans 
Königsson, förste Klockare härstädes, och hitkommen 
från Ume, på svågern Lyckselii inrådan; men enligt 
Prosten E. Lindahls anteckning i kyrkoboken var Hans 
Ersson, från Ume och Tväråträsk by, fader till Kom- 


36 


minister Granlund och förste Klockare i Sorsele, Gran= 
Jund blef Stud. 1710, Skolm. i Lycksele 1716, Kommin. 
här 1719, död 1745 Gift med Pastor i Silbojock Joh. 
Johansson Lestadii den äldres dotter Anna  Dottren 
Brita gift med efterträdaren, Barbru med Mönster- 
skrifvaren vid Gardet, Nyberg. 

5 Anders Alenius, Komminister 4745, Pastor 
i Arvidsjaur 1749. 

6 Erik Lindahl, Komminister 1749, Pastor i 
Lycksele 1767. 

7. Magnus Degerman, Komminister 1765, Pa- 
stor i Åsele 1783. 

8 Pehr Rådström, Komminister 1783, Skol- 
mästare i Lycksele 1802. 

9. Jonas Grönlund, f i Skellefte 17359 af bon- 
deföräldrar, Stud 1781, Prest och Past. Adj. i Arvids- 
jaur 17835, dito i Lycksele; Kommin. i Qvickjock 4797 
och i Sorsele 1803, utn. Pastor i Arvidsjaur 1804, men 
död i Dec. s å före tillträdet Gift med Prosten i 
Lycksele Erik Lindahls dotter Anna Cathrina. "Sonen 
Erik Johan död som Adjunkt, Pehr Olof Pastor i Wil- 
helmina, Conrad Pastor i Åsele, Abram Handlande i 
Pite, Jonas Länsman i Fredrika, och Cfiristöfer f. d. 
Bokbållare; döttrarne, Sara Agatha gilt med Handl. 
Nerpin + Ume, Cathrina med Inspektoren Israel Lind- 
forss å Pite och Brita Johanna död ogift. 

10 Berndt Olof ångman, son till Pastor i Fö- 
Jinge Erik Ångman, f 1772, Swd. 1793, Prest 1798 
och Past. Adj i nyssnämnde församling, Nådårspredik. 
i Dorothea 1799, Past. Adj i Lycksele 1802, förestod 
sacellanien i Sorsele 1803 och i Qvickjock 1804; Kom- 
min. i Sorsele s. å; död på en resa mellan Sorsele och 
Lycksele d. 23 Jan. 4821. Gift med Nybyggaren Jon 
Mattssons i Laiksjön, Dorothea socken, dotter Anna. 
Sonen Erik Olof Bonde i Dorothea, dottren Anna Chri- 
slinga gift med Pastor i Åsele Conrad Grönlund. 


37 


Den reglering om Lycksele pastorats delning som 


jsmål vid detta ny- 


förut är avmärkt, förorsakade diö 
danade pastorats tillsättning. 


PASTORER. 


1 Johan Ullenius, förste Pastor r 48: 
stor och Skolmästare i ft tr gr td "AF /SENERSn 

2 Conrad Grönlu Pastor PI 
drika 1840 och i Åsele Ve Mabi, ERE, da Ene 

3 Anders Fjellner Thomzzsson, f. i Herjedalen 
af Lappska föräldrav 1795, Stud. 1818, vikar. Missio- 
när i Torne Lappmarker 1821, Prest och Past. Adj. i 
Juckasjervi 1828, cur. past. ger. ibm 1831, dito i Ka- 
resuando från Maji till Okt. 1838, samt lunder Nov. 
ochöDeci484L; s.. ås utn. Pastor i.Sorsele.. Gift med 
Christina: Peivitj, Lappdotter från Karesuando. Barn: 
Thomas, Napolcon, Carl, Ella Amalia, Emma Ckrisuna. 


Stenscie, 


Kapellaget Stensele blef avlagdt 1815. Året derpå 
hitkom prest och företogs kyrkobyggnaden. Till dess 
den blef fullbordad, förrättades Gudstjensten i en stor 
kyrkostuga. Genom Ksl. Brefvet d. & Okt. 1822 blef 
denva församling utbruten från Lycksele till eget gall. 


PASTORER; 

1. Pehr Sof Grönlund, Kapellpredikant här 
1816 Se Wilhelininas 

2. Pehr Christian Rådström, son af Skolm. 
i Lycksele Pehr RBådström, f. 1787, Stud. 1812, Prest 
och Past Adj. i Åsele: 1S14, Nådårspred i Qvickjock 
41817, Past. Adj. i Jocekmock 18185, Adj. i Sorsele 1819 
och i Åsele 1820, Komiwmin. i Qvickjock 4821, Pastor 
i Stensele 1820. Gift med Margretha Christina Lönn- 
berg, dotter af Kopparslagaren i Hernösand Ambrosius 


ta RA RR RA 


38 


Lönnberg, broder till Kontraktsprosten Erik Lönnberg 
i Ekeby. Sonen Pehr Ambrosius Handlande; dottren 
Elisabeth Sofia Johanna gift med Länsman 4.G. Bjuhr, 
Maria Carolina Eugenia. 

Tärna Kapell uppfördes 1762 för Lappar- 
nes behof vid sjön Geutajaur. 1780 ditförordnades Pehr 
Gafvelin, som 1783 befordrades till Wilhelmina. Se- 
dan har Gudstjenst der hållits 2 gånger sommartiden 
af Pastor i Lycksele, och efter pastoratets delning af 
Pastor i Stensele, hvarunder kapellaget nu lyder. Ge- 
nom Kgl. Brefvet d. 8 Januari 1853 blef lön anslagen 
för särskild prest derstädes. 


KAPELLPREDIKANT och SKOLMÄSTARE. 

Hans Gustaf Westerlund, son af Pastor Gust. 
JVesterlund i Jockmock, f. 25 Sept. 1829, Stud. 1549, 
Prest 1852 och Past. Adj. i Wännäs, dito i Wilhel- 
mina 1853, utnämnd Kapellpredikant och Skolmästare 
här den 7 Dec. samma år. 


Norrbottens Lappmarker. 


Dessa äro för närvarande Pite, Lule och Torne 
Lappmarker, hvilka hvardera ionefatta 2ne pastorater; 
den första? Arvidsjaur och Arjeplog; den andra Jockmock 
och Gellivare, och den sista Juckasjervi och Karesuando. 


Pite Lappmark. 


Om denna skrifver Kgl. Kanslikollegium i under- 
dånigt betänkande af år 1686: ”Uti Piteå Lappmark 
finnes 5 kyrkor eller huus till Gudstjensten uti förra 
tider upprättade, neml. vid Gråträsk, Arvidsjerf, Store 
Afviken (4fvaviken), Arjeplog och Silbojock, men al- 
lenast 3 prester. Vid Arjeplog är en vacker kyrka med 
tvenne klockor, der presten hafver 86 t:r spanmål och 
50 dir smt samt halfva tionden af Arjeplog och Storz 


39 


bod- Lapparne, denne orten föreslås ull Lostille för cn 
pastore, så alt intet flere än tvenne prester i denna 
Lappmarken behöfvas, som allaredo hafva sina bonin- 
gar, nemligen förutan Pastore i Arjeplog en Kapellan 
vid Silbojock; han hafver i lön 40 t.r spanmil och 60 
dir nt samt halfva tionden af norra, södra, vestra 
samt Scmisjaur byarne och svcdan en Kapellan vid 
Arvidsjerf, Gråträsk och Storafvaviken, hvilken hafrver 
årligen 20 t:r spanmål och 20 dl; smt med halfva tionden 
af Lappträsk, Gråträsk, Ar vidsjerf Lahsto byarna” 

Att Kgl. Kanslikollegium i det anförda följt Lands- 
böfdingen Graans berättelse, af 1763 är otvifvelaktiet. 
Tillgängeliga handlingar ådagalägga att PRe Af pehår k 
före 1686 hade 3 pastorater: Avvidsjanr, Arjeplog och 
Silbojock. Vid och före den tid Landshöfding Graans 
berättelse ingick, voro samtelige kyrkorne i denna Lapp- 
mark kapell under Skellefte och sannolikt var det pa- 
stor i sistnämnde församling, som uppbar andra hälf- 
ten af tionden utaf ofvan uppräknade Lappbyar, ty d. 
23 Okt. 1680 stadgar Kgl. Kammarkollegium att pa- 
stor i Skellefte skulle från” erläggandet af gäddtaxan 
vara befriad "framgent och för de år den blifvit ho- 
nom påförd såsom resterande sedan Lappmarken blif- 
vit från Skellefteå pastorat obalienerad”, hvilket anvta- 
ges hafva skett 1673. 

Genom Kgl. Br. d. 5 Febr. 1696 blef Arvidsjaur 
lagd under Arjeplog såsom Annexa, men afskiljdes å- 
ter till eget gäll genom Kgl. Resol. d. 26 Juni, som 
äfven innehöll det förordnande, att pastoratet Silbo- 
jock skulle blifva Annexa till Arjeplog samt två gån- 
ger om året besökas af presten. 


Arvidsjaur. 


Till följe af Kgl. Regeringens påbud 1640 skall 
den första kyrkan kort derefter hafva blifvit uppsatt; 


40 


den andra, uppförd 1703, invigdes i Jan. 1704; det 
nuvarande är uppförd åren väst efter 1819. 


PREDIKANTER och PASTORER: 

1. Anders Bundivs Pehrsson, född Lapp och 
bitförordnad af Dowkapitlet i Upsala d. 21 Okt. 1640. 
Om denne förmäler Tunzus, alt han för begånget hor 
blifvit afsalt från tjensten, men sedermera transporte- 
rad först till Nasafjell, sedan till Qvickjock och, slut- 
ligen antagen till tolk i Lule Lappmark. i 

2. Jakob Månsson, f. i Lule stad 1631: I en 
gammal kyrkobok är antecknadt att han hitkommit i 
Okt. 1649; skall hafva varit af god frägd, men afgått 
med döden efter en kort härvaro. 

3. Nils Wihbonius Nilsson; född, som det säges, 
i Bygde, Stud. 1637, hitkommen i början af 16501alet 
och död 1662. I Arvidsjaurs församlings gamla kyr- 
kobok finnes infördt: ”Inventariwm ull Arvidsjaurs 
kyrka efter sal. Hr Jakob och Hr Nils vid Offerdalini 
ankomst till pastoratet 5 Måji'1663".. Denne Wibonius 
var broder till Theol. Lect. Joh. FVibonius i Hernösand. 

4. Daniel Offerdalin, bondeson från Offerdahl, 
f. 1632, Stud. 1656, Prest 4660, Predikant här 1663 
och förmodligen förste Pastor, sedan Pite Lappmark 
blifvit skild från Skellefte; Kommin. i Oviken 1688; 
död 1712. Gift 1 med Brita Jakobsdotuer, FVangsta- 
dius, 2 med Catharina Bjuhr, köpmansdotter från U- 
me. Sonen af sednare giftet, Lars, Kommin. i Nysä- 
tra. Offerdalins första hustru dog 41681, och hon an- 
gaf hustru Ingeborg Pehrsdotter: från Pite och Lillpite 

by såsom den der sjelf eller .genom andra förgjort henne. 
Angifvelsen var grundad på följande händelse: hustru 
Ingeborg hade vid Påsktiden. 1678 kommit till Offer= 
dalin, för att förtjena något med spinnande och ny- 
stande; ' Trenne nystan försvunno;! hvarefter) iHr Da- 
niels.piga och/hustru [Ingeborg äre, såsom det heter i 


41 


Kgl. Hofrättens dom, vordne trätande, hvarunder I 
geborg bedyrat, att hon skulle låta sätta ett mä - 
på dens linger och nasa, samt en lefvande orm + é 
Jif, som nystanen borttagit Påföljande vår vid - 
; : 3 i id Mätts- 
mässotiden återfann Offerdalins hustvu nysta i 
bod, dit bon sjelf burit dem jemte andra 0 före 
var. Efter Ingeborgs unpdsägelse har bookesdå id ST 
att hon fått på sin vänstra hand och det cis årg 
en vext, på vänstra sidan om räsan en röd fläck > 
invärtes ondt, hvilket mer och mer tilltagit och o | 
sider känts som en lefvande orm, m.m. In oo 
| ; äns geborg 
nekade till beskyllningen; erkände likväl att bon ful- 
ler i bastige mode af enfaldighet och barnsliga tavkar 
hotat och unédsagt den som nystanen borttagit bade 
Tingsrätten dömde henne till döden och i dia Bongl. 
Hofrätten utföll en så lydande ”Resolutio: Ingeborg 
Pehrsdoucr kan icke ifrån lifsstvaff befrias, utan skall 
androm slikom grofvom missdådarom till skräck och 
varnagel och sig tull et välförtjent straff halshuggas 
och å båle brännas: ÅA tergo å K:gl. Hofrättens Bree 
härom till Landshöfdingen Klerck är tecknadt: ”I/rån 
Luleå d. 9 Juli 1682 afgick ordres ull Bef. Mörth om 
excecutionen ”” 
A 5. Johan Eeckius, Pastor här 16SS, transp till 
Äsele 1700; sedan Arvidsjaur, eul. Kgl Br d 5 Febr. 
1696, blifvit Annexa under Arjeplog. 

6. Erik Wallinder, Pastor i Arjeplog med An- 
nexan Arvidsjaur 1732, men sedan Annexan genom 
Kgl. Br. d. 26 Juni 1733 blifvit särskildt gäll, Pastor 
i Arvidsjaur 1735 och i Åsele 1749, 

7. Anders ZAlenius, f. 1714. Föräldrar: Bon- 
den Anders Pehrsson och Anna Maäirtensdotter i Nor= 
dingrå och Aldal. Stud. 1735, Adj. i Bygde 1737 och 
äret derpå i Sorsele, 1741 Missionär i södra Lappmar- 
kerna, Komm. i Sorsele 1747, Pastor här 1749; död i 


Aug. 1763. År 4742 utkommo på Kgl. bekostnad af 
6 


42 


Pastor Alenius författade på Lappska språket ”Nigtd 
Christendomsfrågor och svar till ungdomens tjenst.” Gift 
med Komm. i Sorsele König Granlunds dowuer Brita. 
Sonen Anders Pastor, Carl Gustaf Bernhard Skolm., 
och König Klockare, alla i Lycksele. Dottren Anna 
Barhara gift med Pastor i Åsele Magnus Degerman, 
Brita Maria med Sergeanten Thomas Linder i Bygde, 
Margreta Sofia med Stadsphys. i Sala, Dir I NN. Ahl. 

8 Pehr Edin, Pevrlfiskeri-Inspektoren Pchr Edins 
son, f. 1723, Stud. 1745, Prest och Past Adj. i Lyck- 
sele 1757, Pastor här 1766, död 4803. En aktnings- 
värd man och trogen herde. Gift 1 med Anna Bar- 
bru FFestling från Ume, dotterdotter till Pastor Sjö- 
berg i Åsele; 2 med Christina Gafvelih; Länsman Per 
Gafvelins dotter i nyssnämnde socken. Sonen af första 
giftet, Pehr, blef Pastor här, dottren Margreta Cathrina 
gift med Fredrik FVåhlström, dotterson af Doktor Hög- 
ström i Skellefte. Både i den 1786 och 1849 utkom- 
na Lappska Psalmboken hafva 5 psalmer Pastor Edins 
namnteckning. Till efterträdare blef Komm. Jon. Grön- 
lund i Sorsele utnämd 1804, men dog s. å. före tillträdet. 

9 Pehr Bdin, nyssnämnde Pastor Edins son, f. 
4767, Stud. 1786, Prest och Adj. hos fadren 1792, Nåd. 
Pred. här 1803, Pastor 1805, för oordentlighet i tjen- 
sten 1812 entledigad från pastoralvårdeh, samt genom 
Kongl. Maj:ts utslag d. 19 Okt. 1825, för det han un- 
utöfning af silt embete varit af starka drycker rörd, 
skild från all presterlig tjenstgöring, med bibehållan- 
de af halfva lönen, död d. 21 Jan. 1844. Gift med 
Cathrina Renberg, klockaredotter i denna församling. 


Barn: Johan Petter, Länsman i Skellefte, Erik Gustaf 
f. d. Länsman i Arvidsjaur, Arvid Bernhard, Handl. ji 
Pite, Anna Christina gift med Pastor i Arjeplog Carl 
J. Fjellström; Sofia Fredrika med Prosten och Khdn 
i Elfkarleby, Gust. Edv. Rehn; Hedvig Maria med 
Klockaren And. Lehman i Arvidsjaur; Cathrina Mar- 
greta; Ulrika Carolina och Charlotta Desideria. 


43 


10. Gustaf Engelmark, son af Pastor i Jock- 
mock Danidl Engelmark, t. 1787, Stud, 1806, Prest 
och Past. Adj. i Jockmock iS1n, Nådårspr. i Qvickjock 
1818, återsAdj i Jockmock 1819, Missionär i Pite Lappu 
distrikt 1823, Cur. Pp: 8-1 Jock mock 1825 och Nådårs ät 
1826, Skolm. i Gellivare 1827, Pastor här 1844 Sif 
med Dorothea Randström, dotter af Nybyggaren i Jocs 
mock Olof Randström och Cathrina Christina Pchrs- 
dotter. Barn: Frans Gustaf; Oscar i handel, Bernhard 
i dito, Anna Cathrina gift med Länsmannen Th. Silf- 
verbrand, Erita Dorothea och Augusta. 

Till ett kapell under Arvidsjaur, vid Malån, äro 
den 9 Nov. 1832 666 Rdr 32 sk. beviljade af anslaget 
för Ecclesiastik verket i Lappmarken. 


Vid byn Gråträsk, belägen inom Pite socken nära 
Arvidsjaurs Lappmarks gräns, bar en kyrka varit upp- 
satt, enligt Tunzi uppgift 1640, men enligt Hälphers 
1602. Den sednare uppgiften torde komma sanna för- 
hållandet närmare. Eburu af Jordeboken för år 1606, 
den äldsta som finnes i Vesterbottens läns archiv, in- 
hemtas, alt åboerne i Gråträsk då redan voro skatte- 
bönder under landsbygden, var likväl kyrkan utan 
tvifvel uppförd till gagn för Lappmarkens invånare. 
Svensk menighets behof kunde icke här komma i fråga. 
I Gråträsk voro då, såsom än i dag, endast 2 åboer, 
och närmaste grannar dertill räknade vid pass 8 mil 
till Gråträsk, men koappa 2 mil till kyrkan i Pite. 
Sannolikt har Gråtrväsks kyrka en eller annn gång vin- 
tertiden blifvit besökt af presterskapet i Pite, intill- 
dess, sedan resande och forslande begynte färdas mel- 
lan Pite och Nasafjell, prest vid denna kyrka blifvit 
anställd. Men denna prestlägenhet indrogs kort efter 
det bruksrörelsen upphört. Umbärlig var ock här både 
kyrka och prest efter nämnde tid, emedan deromkring 
vistande Lappsk allmoge blifvit der med försedd genom 


44 


anläggningen af Arvidsjaurs församling. Kyrkan fick 
förfalla, men den invigda begrafningsplatsen begagna 
åboerne i Gråträsk ännu för sina döde. Tunxus har 
antecknat följande tvänne prestmän såsom predikanter 
i Gråträsk. 

1. Ingevald, föld på hemmanet Nr 2 derstädes, 
hitkommen 1641; när och hvar han studerat är okändt. 

2. Nils Windelius Håkansson, född i Sorsele af 
Lappska föräldrar, Stud. 1549, Pred. här 1660, död 1662. 


Arjeplog. 


Den första kyrkan skall hafva blifvit, på Kongl. 
Regeringens befallning 26 Sept. 1640, uppbyggd 16413 
den nuvarande är uppsatt 1763. Detär redan anmärkt 
att, enligt Kgl. förordnande 1696, Arvidsjaur lades un- 
der Arjeplog som Annex, men afskildes åter till eget 
gäll, till följe af Kgl. Br. 1733, hvarigenom äfven stad- 
gades att Silbojock skulle såsom Annexa förenas med 
Arjeplog. — Till kapellet Löfmock, uppsatt 1777, öf- 
verst vid Hornafvan, gör Pastor i Arjeplog 2:ne em- 
betsresor hvarje sommar. 


PREDIKANTER och PASTORER. 


1. Johan Hapstadivus Olofsson, bondeson från 
Hapsta i Själevad, Stud. 1630, hitkom 1641, Kyrko- 
herde7i Råne 1661, död 1670. 

2 Johan Lrestadius, son af Bonden Nils Olofs- 
son och Agatha Sjulsdotter i Lästad by och Ytterlänäs; 
f. 1614, Stud. 1643, Kollega vid Pite skola 1650, hit- 
kommen 1662 och förste Pastorn, sedan Lappmarks- 
församlingarne skildes från nedra landet; död 10 Mars 
4697, begrafven jemte Pastor i Silbojock Erik Noreus; 
liktext 2 Sam. B. 1: 23. Uti ett 1748 tryckt äreminne 
öfver Lestadii dotter Agatha, euka efter Norzxi son 
Pehr, Pastor i Silbojock, skrifver Prosten i Skellefte, 


45 


Doktor P. Högström: "Fr, Nöorausrock Joh. Eestadius 
voro de förste som med nit or h eftertryck begynte om- 
vändelseverket i Pite Lappmark. Deras nämn Hörde 
ännu på dessa orter i åminnelse och deras säd i vul- 
signelse.”” Pastor Lestadii hustru hette Anna Brenn- 
holm. Barn: Johan, fadrens efterträdare; Nils; Anders 
Borgare och sist Klockare i Pite Landsförsamling, kal- 
lade sig Lestander, och Olof Klockare i Arjeplog. 
Dottren Agatha gift med ofvannämnde Pastor Pehr 
Noraus Fjellström i Silbojock , Margreta och Sara, 
klockarehustrur i Silbojock. 

3 Johan Irestadius Johansson d.ä, son af fö- 
reträdaren, Pastor här 1698, i Silbojock 1719. 

4. Sjul Granberg Mårtensson, Lapp född i Sor- 
sele och Granbyn, Stud. 1706, Komin. i Sorsele 1709, 
Pastor här 1719; drunknade under en embetsresa till 
Arvidsjaur å Storafvan i Juli 1731, jemte en son och 
roddaren, hvars hufvud befanns vara hugget med en 
yxa. Prosten Solander i Pite inberättar till Konsi- 
storinum att vid Konsistorii förslag på Granberg till 
Arjeplog skall yppa sig någon betänklighet, i det hans 
dissolute lefverne och otjenliga stränghet misshaga Lap- 
parne, hvarföre de hos Landshöfdingen inlagt sin sup- 
plik att få Granlund till pastor, i annor händelse vilja 
de häldre fara till Norrige, än lefva med en sådan 
själaherde.  Konsistorium gjorde ej afseende härpå, san- 
polikt af det skäl, att Prosten Grubb i Ume anmält 
det Granberg i början brukat orimliga manerer att få 
Lapparna till att gifva till kyrkan och läsa kate- 
chesen, men på prostens erinran rättat sig och visat 
sig beskedlig. Vil visitationen i Arvjeplog 1727 sade 
allmogen att deras pastor förl. söndag vid Gudstjen- 
stens förrältande förekom dem drucken eller mycket 
underlig. Granberg var gift I med Pastor i Åsele D. 
Edins dotter Gertrud, 2 med Anna Ekberg, bondedot- 
ter från Ersnäs i Lule. Dottren af förra giftet Mig- 
fena blef gift med efterträdaren. 


46 


5. Evik Wallinder, bitkom 17323; till Aryvids= 
jaurs då från Arjeplog afskilda pastorat 1735 och till 
Åsele 1749. 

6 Johan Erestadius Johansson d. y., son af Nio 
3, f. 1700, Gymnasist i Strengnäs 1724, Stud. 1728, 
Pvgd i Upsala 1730 och Nådårspr. efter fadren samt 
hans efterträdare i Silbojock 1731; men när denna för- 
samling blef Annexa till Arjeplog, hitflyttad med skyl- 
dighet att 2 gånger sommartiden förrätta Gudstjenst i 
Silbojock; död 13 Sept 1755. Denne trogne herdens 
namn finnes tecknadt i Lappska Psalmboken af 1744 
under 11, i den af 1786 under 10 och i den af 1549 
under 5 psalmer. Gift med Pastorn i Lycksele, sist 
Khdn i NederKalix Olof Grans dotter Cathrina, med 
hvilken hav hade 44 barn; sonen O/Zof Klockare i Lule 
Landsförsamling, Johan Skolmästare i Lule stad, Carl 
Bergsfogde och Daniel Komm i Lule socken; dottren 
Elsa Brita, gift med Handl. sedermera Klockaren i Pite 
El. Burman; Anna Cathrina, gift 1 med Kommin. i 
NederTorné Carl Brunnius; 2 med Khdn i Carl Gustaf 
Dav Cneiff; Sofia med Khdn i ÖfverTorne Ol. Sand- 
berg; Magdalena med Kollega vid Pite skola Anders 
Bäckzelius; Maria Agatha med Prosten Alex. Eriksson 
Frosterus i Ijo och Ulrika Johanna med Prosten Sam. 
Öhrling i Lycksele; Margareta dog vid 26 års ålder i 
Stockholm, ogift. 

7 Johan Öhrling, Pastor här 1758, se Jock- 
mock N:o 11. 

8 Nils Sundelin Eriksson, f. i Jock mock af Lapp- 
ska föräldrar 1725, Stud. 1749, Prest 17354 och Past. 
Adj. i Jockmock, Skolm i Gellivare 1757, dito i Jock- 
mock 1768, Pastor här 1775, död d. 13 Jan. 4805; en 
rättskaffens, ordentlig och utmärkt prestman af sin 
nation Gift med Margretha Kråka, Handl. Ol. Erå- 

kas dotter i Lule. Sonen Emanuel begaf sig till Nor- 
rigeésj Johan Borgmästare i Ume och Häradshöfding i 


47 


Vesterb:s södra domsaga, 


med Lagmans ra ede 
och värdighet; Mils efterträdde fra kuber 
gift I med Handl. CL Gow näs, 2 m. Handl Perener a 
Anna Margretha med Handl IV allbirg, alla i Kole 

0. Kils Sundelin, löreträdareos son, född 1770 
Stud. 4786, Prest och Adj bos fadren 1793 (CK 
1796 Qvickjocks då lediga sacellani, åter Adj och do = 
jemte tillförordnad Skolm i Arjeplog från 4804 till 
1807, Nådårspr. 1805, Pastor 1807, Distriktsprost öf- 
ver södra Lappw. 1820, död Ö Juni 1822. Man har 
tadlat honom såsom despotisk, men den vördnad hvarje 
Arjeplogsbo egnat hans minne, villnar alt han ägt en 
aktningsvärd lärares och själasörjares makt älva sina 
åhörarés sinnen, Den ordning han under en stormig tid 
vidmakthöll, gör honom heder och visar att han på 
sin tid, var en af de mäst utmärkta prestmän i ag 
marken. Gift med Komm. i Ume socken Joh Nord- 
lunds dotter Anna Brita Sönev: Nils Johan, Pastor i 
Lycksele, Ulrik IVilhelm Skolmästare i Jockmock, Uno 
Sugust Kapellpredikant i Öhrträsk, Leonard Klockare 
i Lycksele, Ferdinand Cur. past. ger. i Sorsele; dot- 
ren Margretha Ulrika gift med Expeditionsfogden B. 
O. Holmström i Lycksele. 

10. Carl Johan Fjellström, Prosten i Jock mock 
sedermera i Sunne Magir Nathan. Fjellströms son, f. 
1783, Stud 41801, disp. pro ex. 1807, Prest och Past. 
Adj. i Nordingrå 1811, Cur. past ger i Arvidsjaur 1812, 
Missionär i Pite Lappm. 1820, Cur. ger i Sorsele 1824, 
utn. Pastor i Arjeplog 1823, död 8 Jun. 1853 Gift 
med Pastor i Arvidsjaur Pehr Edin d. y. dotter Anna 


Christina. Barn: Carl Nathanael Cur. past. ger. i Ar- 
vidsjaur, Johan Petter, Axel Theodor och Felix i han- 
del, Samuel Bernhard på apothek, Frans Falfrid; 
Maria Cathrina, gift med Skolmästaren i Jockmock 
Uir. FVilh. Sundelin, Christina Carolina, Johanna Eu- 
frosina gift med Apothekaren Matts Dyhr i Skellefte, 
Sofia: Eleonora, Clara och Eva Charlotta. 


48 


Arjeplogs Skola. 
Denna skola inrättades 1725, men undervisningen 
kunde ej, för mellankommande hinder, taga sin bör= 
jan förr än 1742. 


SKOLMASTARE. 


1. Johan Öhrling, Skolmästare 1742, Pastor i 
Arjeplog 1758, i Jockmock 1775. 

2, Erik Fjellström, Pastor i Lycksele P. Fjell- 
ströms son, I. 17235, Stud. 1748, Prest 1757, Skolm. 
4755, död 22 April 1783. Gift med Länsmannen i Å- 
sele Pehr Gafvelins dotter Gertrud, dotterdotter till 
Pastor Sjöberg derstädes. Barn: Palide, Komm:slandtm. 
i Östergöthland, Gertrud Maglena, Margretha Cathrina. 

3 Emanuel Öhrling, son af N:o 1, född 1751, 
Stud. 1766, disp. pro ex. 1772, Prest och Past. Adj. i 
Jockmock 1776, Nådårspr. ibm 1778 och vid ena sa- 
ectanien i NederTorne 1779, Past. Adj. i ÖfverTorne 
4751, Skolm. här 1783, Past. ex. 1786, Khde i Löfån- 
ger 1798, Oppon. vid prestmötet i Pite 1806, Prost 
4807, död 41 Dec 1809. Ilan hade mycken del i öf- 
versättningen af Bibeln på Lappska språket och för- 
enade med vidsträckta kunskaper en exemplarvisk van- 
del. Gift med Cathrina Zebulon, köpmansdotter från 
Torne. Sonen Emanuel, Vaktmästare vid Lazarettet i 
Pite, Johan, Kapellpredikant på Holmön. 

4 Olof Koreniuvs Mårtensson, bondeson i Löf- 
åvger och Noret, f. 1745, Stud. 1770, disp. pro ex. 
477-, Prest 4783. Denne till lynnet besynnerlige man 
var ej af natnren begåfvad med egenskaper att gagna 
på den bana ban beträdt; förordnad till Adj. vid flere 
församlingar blef vistandet allestädes kort; tillbragte 
sin tid merändels tjenstledig och på färder emellan 
Norrland och södra orterna, till dess han 1798 för- 
ordnades till Skolmästare i Arjeplog; afskedad 1804 
med 400 Rdr årligt underhåll af Lappska Ecclesiastik- 


49 


medlen, död d. 26 Dec. 1820. Gift 1 med Bondedot< 
tren Sara Pehrsdotter i Skellefte, hade med henne 3 
döttrar, af hvilka Sara Margreta var gift med Komm 
i Burträsk And. Roscnius; 2 med Maria Lindskog ; 
N Ifrån 1804 till 1820, då skolan blef tills vidare 
ladragen, var denna beställning bestridd af Substitu= 
terne Pastor MN. Sundelin och Presim. Ci Fi; Alenius 

5. Erik Anton Lindahl, Skolmästare och Cur, 
past. ger. 1847—0ö53. Se Fredrika 


Silbojock. 


q Den första kyrkan, uppsatt i följd af K:gl. Reg:s 
förordnande, skall hafva blifvit uppbränd af Norrmän. 
En annan uppbyggd 1693 förstördes af vådeld 1747, 
ifrån hvilken tid här ingen kyrka funnits; blott ett 
bönehus, enligt 1774 års visitisakt, sammansatt af 2ne 
gamla bodar. Genom skrifvelse d. 9 Dec. 1761 för- 
ordnade Konsistorium att två extra bönedagar skulle 
hållas i Silbojock. Numera blifva de hållne i Löfmock. 
D. 16 Juni 1718 skref Prosten Mag:r Nils Grubb i Ume till 
Konsistorium, att för Lappska allmogen i Pite Lapp- 
mark vore nyttigare och uppbyggeligare att ifgern pa- 
stor funnes i Silbojock, utan i Arvidsjaur,| som då var 
Annex till Arjeplog och Arvidsjaur åter särskildt) gäll. 


PREDIKANTER och PASFORER. 


1. Abraham Burelius, kallas i Vesterbottniska 
hations matrikel Alrahamus Michaelis Bothniensis, Stud. 
4624, hitkom 1641, Pastor i ÖfverKalix 1656, död 1671. 
Gift med Khdn i Löfånger And. MWNicoldi dotter. E& 
dotter gift med Kommin. i Nätra Nils Toucher-. 

2. Erik Norretuis Pebrsson, bondeson från Nora 
socken i Ångermanland, f. 4618, Stud. 1645, Kollega 
vid Pite skola 4650, hitkommen 1656, den förste pa- 
stor sedan denna församling 1673 blifvit skild från 


73 


IN RE RO DVR pr 


| 


50 
Skellefte, död i Febr. 1697. Doktor Högströms för- 


månliga vitsord om honom är antecknadt vid Pastor 
i Arjeplog Johan Nilsson Lestadius. Gift med Bar- 
bara Pehrsdotter, hvars fader, kronofogde i Pite, skall 
varit af Bure-slägten. Af barnen, hvilka antogo nam- 
net Fjellström, blef Pehr efterträdare, Erik Kloc- 
kare i Arvidsjaur, Mårten Handl. i Pite, sedan Kloc- 
kare i Silbojock, Johan Borgare i Norrige, Sofia g. 1 
med Johan Burman, 2 m.: Rådmannen Abr. Toucher i 
Pite, och Brita med Pastor Joh. Johansson Lestadius 
den äldre i Silbojock. 

3. Pehr Nor:us Fjellström, företvädarens son, 
f. 1657, Stud. 1677, Prest och fadrens Adj. 1682, Pa- 
stor 1697, död 15 Maji 1707. Gift med Pastor i Ar- 
jeplog Joh. Wilsson Lestadii dotter Agatha, som, död 
1748 vid 81 års ålder, blef begrafven i Kalajoki kyrka 
i Österbotten. Af 18 barn lefde 13 till dess de blif- 
vit gifte. " Sonen Erik Krfogde på Gottland, Pehr Prost 
i Lycksele, Carl dito i Själevad och Johan Med. D:r, 
Hof- och Amiralitets-Medicus i Carlskrona; dottren 
Barbru 3. 1 m. en Bysman, 2 m. Erik Sorsell, Tings- 
tolk; Anna gift till Norrige med en IVagnberg; Aga- 
tha med Landsfisk: Gabr. Calamnius i Kalajoki; Ma- 
ria gift till Trondhjem; Ulrika med en Lindroth; So- 
fia gill i Norrige; Eva med Begaren Jos. Calamnius 
i Gamla Karleby och Margretha med en Tilé. Pastor 
Fjellström berömmes likasom fadren. 

4. Ears Rangius, Lapp född i Sorsele och Ran- 
byn, Stud. 1658, Prest 4691, Komm. i Sorsele 1694, 
Pastor här 1709, död 1717 hastigt under måltid hos 
Komminister Erik Brunström i Skellefte, dit han rest 
för att emoltaga sin lönespanrrål. Öfversatte Nya Te- 
stamentet på Lappska språket. Om detta arbete yttrar 
Prosten P. Fjellström 4 företalet till sin 1755 i tryck 
utgifna öfversättning: ” Den hjelp jag kunnat fi af sal. 
Kkdn Lars Rangii år 19718 gjorda och på Upsala Bi- 


51 
bliothek befinteliga handskrifi 


we Öfversättning, har till 
detta ändam 


ål ej varit tillräckelig, emedan han, som 
var allenast kunnig af en Lappmarksdialekt; på hvars 
stadgande ej eller någon den tiden hade "ännu begynt 
tinka, gjorde det så godt han kunde och således myc- 
ket ofullkomligt.”” Rangius var gift med en Bondedot- 
ter AZuana Vacker från Ume, och hade med henne en 
son och en dotter. Efter nådårets slut begaf hon sig 
med barnen till Norrige, der sonen straxt efter an- 
komsten afled, men dottren blef gift med en kiämare, 
och hon, enkan, med en svensk Student, Arv Bistock, 
Katechet i Saltdalen, Det är antecknadt, att hon er- 
hållit för sig och barnen donation till underhåll för 
det arbete och möda heunes man haft med Nya Te- 
stamentets öfversällning på Lappska språket. I Hern- 
ösands Konsistorii protokoll d. 42 Mars 1718 läses alt 
underhållet ej kunde beviljas för vissa orsakers skull. 

3. Johan Krestadius Johansson d. ä., son af Pa- 
stor Joh. Nilsson Lestadius i Avjeplog, f. 1664, Stud. 
1686, fadrens Adj. 1690 och eftertwädare 1698, Pastor 
i Silbojock 1719, död d. 5 April 1730. En rättsinnad 
man och nitisk lärare. Gift med Pastor härstädes Er. 
MNorei dotter Brita, med hvilken han hade 6 söner 
och 6 döttrar. Sonen Johan efterträdare, Erik Han- 
delsbetjent i Stockholm, dottren Margreta gilt med Pa- 
stor Joh, Öhrling i Jockmock; Anna med Komm. Kö- 
mg Granlund i Sorsele; Agatha gilt i Norrige, och 
Barbru wed Anders Hansson i Stensund. 

6. Johan K:rstadius, son af företrädaren, Pa- 
stor här 1731 och sedan Silbojock förenades med Ar- 
jeplog ditflyttad 1735. 


Brukskyrkan vid Nasafjell, 6 mil: från Silbojock, 
högst upp invid fjellet, skall hafva blifvit uppsatt vid 
pass 1640. Rörande bergshandteringev förmäles i Fri- 
herre S. G. Hermelins Mineralhistoriajöfver Lappmar- 


oo 


w— Er NR > RV 


52 


ken: ”Silfvermalmen blef angifven af en Lapp 1635 
och derefter arbete anlagdt för Kronans räkning, samt 
smälthytta uppbyggd 1687. 1645 voro tre grufvor i ar- 
bete för Kronans räkning, en för Pitcå borgerskap och 
en för 8 enskildta delegare, men efterlemnades sedan 
af Kronan till Piteå stads borgare och enskildta intres- 
senter, hvilka fortsatte arbetet till 1659, då under krigs- 
tid de Norske uppbrände alla byggnader och förstörde 
silfververket, hvarefter det blef i ödesmål”” Huruledes 
denna uppgift till alla delar må vara förenlig med 
upplåtelsen af grufvorna, ”på 10 års tid att börja med”, 
till Zgidius Otto (Gruffogden) och en ”Oluff Jons- 
son”, genom Kongl. Maj:ts d. 18 Okt. 1649 utfärdade 
privilegier, samt buruvida någon bergshandtering der 
öfvats, eller någre Brukspredikanter der varit anställ- 
de under mer än ett århundrade, till dess ett nytt 
bolag, 1709, återtog arbetet, lärer numera näppeligen 
kunna utredas, Att det sista bergsbruket drefs, lika- 
som de föregående, med förlust och efter någon tid 
alldeles upphörde, är bekant. 

Annan förteckning å Brukspredikanter i Nasafjell 
lärer icke vara att tillgå, än den som finnes i Tunzei 
Herdaminne; men hans uppgifter äro så orediga, att 
bemödandet att ordna dem varit fruktlöst, D. 24 Okt, 
1640 skrifver Upsala Domkapitel: ”Vid Nasafjelt skall 
blifva Pastor D:s Christianus Turdinus, som härtill 
varit Sacellan i Bygde”, men d. 4 Dec s. å. inberättar 
Prosten i Ume, Olof Njurenius, till Ärkebiskopen att 
han både munteligen och skriftligen förmanat försam- 
lingen i Bygde att gifva sig tillfreds med Kapellanens 
omvexlande, såsom Christianus att foga sig dit han är 
förordnad, men utan verkan. 

I Christian Turdins ställe, skrifver Tunzus, för- 
ordnades hans kusin 

Petrus Turdinus Christiansson, Student 1623, 
Komm. i Pite, sedan 1636, Grufpred. 1641, Huru länge 


58 


han här varit är okändt, äfvensom hans öden. Föregående 
enligt Tunzeus. Prosten i Pite, Joh. Hossius, med hvars 
datter denne P. Turdinus var gift, nämner uti elt bref af 
den 30 Dec. 1640, att mågen var förordnad till Pite 
Lappmark, och år 1641 skrifver Prosten i Lule And. 
Conuti, att P. Turdinus fått en del af Lule Lappmark. 
Härvid torde man få tänka på Lappbyn Turpenjaur; 
ty K:gl. Br. d. 40 Nov. 1660 stadgar, att Turpenjaur, 
”som för silfververkets skull i Pihå togs från Luli, 
skulle, sedan Pithå bruk är ödelagdt, gå ullbaka till 
Lulå.” Härvid förekommer likväl det anmärknings- 
värda förhållande, att sagde by icke var, åtminstone 
från början, laggd till Nasafjell, utan til! Arjeplog. 
Uti K:gl. Reg:s bref 26 Sept. 1640, angående kyrko- 
byggnad i Arjeplog och deu blifvande predikantens lön, 
heter det: ”Såsom belefvat är att vid Arjeplog skall 
blifva en kyrka och prästebohl, försörjd med en sär- 
deles predikant, til hvilken skal lyda och liggia Laijs 
och Granbyn af Umeå Lappmark och Turpenjaur af 
Luleå Lappmark, m. m.” Af samma Kgl. Bref synes 
ock att upptäckten af silfververket i Nasafjell medver- 
kat till beslutet om kyrkoanlägguvingen så väl i Arje- 
plog som i andra Lappmarker, Devuti vttras: ”Nu 
aldenstund uti Piteå Lappmark sig för några år sedan 
ett skönt och ömnogt silfverbruk yppadt hafver — — 
— ty hafve Vi för godt ansett och högnödigt befunnit 
den förordning och stadga göra, förmedelst Värt der- 
öfver af trycket utgångna öppna bref, att någre kyr- 
kor på tjenliga orter uti Våra Lappmarker med for- 

derligaste uppbyggas skola, där Fåre undersåtare och 
Lapparne kunna med annat folk komma tillsammans 
och sig öfva uti en sann Gudstjenst.” Häruppå följer 

det anförda stadgandet om kyrkobyggnad i Arjeplog, 
hvarunder Turpenjaur skulle lyda. Vore således Tur- 

penjaur den del af Lule Lappmark, som Pp, Turdinus 

fått sig tillagd, så hade han varit förordnad till Ar- 


| 
; 

I 
ä 


54 


jeplog och i thy fall såsom den förste prest derstädes 
bordt få rum före Hapstadius. Efter denne lärer, vid 
1644, såsom Brukspredikant hafva kommit 

Ffans Byrelius, hvilken förut varit Kommini- 
ster vid Bromma under Riddarholmen och, efter 8 års 
tjenstgöring här, fick transport till Lule stad; död 1660. 
Hans enka, Anna Svensdotter, anhöll 1662 om understöd, 
anförande dessa sin afledne mans tjenstemeriter såsom 
bevekande skäl till bifall. — Tunzus anförer vidare: 

Anders Lundius, hvilken anses vara hitkom- 
men vid 16352 och härifrån transporterad till Qvick- 
joek. En annan till namnet okänd predikant skulle, 
enligt samme auctor, hafva blifvit hitförordnad på 
1660talet. Sluteligen anmärker han att 

Nils Lundius, som han förmenar hafva varit 
den föregåendes son, och 1644 blefven student, kom- 
mit på 1650-talet till Nasafjell, och visat mindre skick- 
lighet i embetet. 

Om Nasafjells grufvor, efter 1639, legat i ödes- 
mål, till 1769, så lär uppgiften om der anställde pre- 
dikarter på 1660- och 1680-talen, sakna all trovär- 
dighet, och torde rätta förhållandet med ofvanskrefnue 
otillfredsställande uppgifter om Brukspredikanter vid 
Nasafjell numera icke kunna utredas. — Det nya in- 
rältade bolaget hitkallade: 

Jonas Risperg, f. 1747 af Bonden Sven Jons- 
son och Elsa Eriksdotter i Svensbyn, Pite socken; Stud. 
1767, Prest och Pred. här 1774, bodde vid Adolfsströms 
smälthytta, uppsatt af nya bolaget 7 mil nedom Na- 
safjell, Nådårspr. vid Sacellanien i Pite Landsförsamling 
1786, Komwm. derstädes 1788, död i Sept. 1806. Gift 
med Khdo i Löfånger Johan Mellins dotter Christina. 
Barn: Johan, Theol. D:r, Kontrprost och Khde i Ny- 
sälra, Jonas Gustaf Batalj:sadjut, Elsa Christina gift 


med Sergeanten Lars Lindvall, Elisabeth Cathrina med 


Underoflic. Liljegren, Fredrika med Sågverksegaren Mils 


55 


Lundström 4 Skeilefte och Åbyn, samt Sara Brita med 
Underoflic. sedan Bruksinspektoren Gustaf Bucht. 
Sedan Risberg afgått från N 


TE asafjells silfvervcik, 
har e€) någon prest dervid varit a 


nlagen. 


Lule Eappmark. 


Härom skrifver Kgl. Kanslikoll. 1681 :i sitt underd. 
Detänkande: ”Uti Lulo Lappmark ir allenast en kyrka 
vid Jockmåck, deras marknad hålles om vintern; Prä- 
steman der hafver 40 tr spanmål och 60 dir smt, men 
ingen tionde. Uppå denne orten kunde Pastor bi va 
boendes och såsom. dessutom der Sölverbruket Kidkeva- 
ra är upptagit finnes vid hyttan Quwickjocki en stor stuga 
uppbyggd derutinnan Gudstjensten förrättas, så njuter 
Prästen sitt uppehälle af Kidkevara Sölfrverbruk, der 
kunde nu den ena Capellanen under Jockmåcki lydan- 
de vara boendes och den andra Capellanen vid store 
Lulo, hvarest nödvändigt en kyrka behöfves på en ort 
vid namn Ollulul der ock en tillförene varit hafver , 
men är för många år sedan af skogselden upbränd, att 
dit kunna om sommaren komma Lauta jocci (Lainojo= 
ki?), Sreckesloct (Sirkasluokt?) och en del af Sixjock 
(Sjockjock?) byen, hvilka då icke kunna bevista Guds- 
tjensten i Jockmåck utan om vintern allenast:” 

Uppgiften att presten i Jockmock ej uppbar nå- 
gon tionde var utan tvifvel hämtad af Landsh. Graans 
1673 afgifna berättelse, men som Lappmarken genast 
derefter blef skild från Lule pastorat, hade pastor i 
Jockmock säkert 1686 tionden af sin församling. Det 
ställe vid stora Lule, som här kallas Ollulul, måtte vara 
Nafriloukt, der omkring 1650 ett hus för Gudstjensten 
var uppfördt, men som kort derefter, antingen af våd> 
eld eller, som man misstänkt, af Lapparna blifvit uppr 
Lrändt. Någon tid derefter uppbyggde Lapparne sjelfve 
en kyrkstuga vid Askajoki, belägen par mil i nordost 


56 


från Gellivare, men som detta ställe befanns olögligt, 
församlades Kaitom-Lapparne åter vid Nafriluokt till 
Gudstjenst, som hölls under bar himmel, 


Jockmock. 


Den första kyrkan skall hafva varit uppsatt i bör= 
jan af 17:de århundradet, den andra i Landsh. Frans 
Krusbjörns tid under de första åren af 1640talet, samt 
den nuvarande 1753. Församlingen var Annexa till 
Lule intill 4673. Konung Gustaf II Adolf förordnade 
1626 Anders Knutsson att vara Pastor i Lule och Lule 
Lappmark. Här, likasom i de andra Lappmarksför- 
samlingarne, fick den Lappska allmogen Gudstjenst i 
sin kyrka endast under marknadstiderna, intilldess sär- 
skild prest blef hitförordnad. 

I Qvickjock voro Grufpredikanter anställde vid der 
anlagdt silfververk, Silfverstrecket Kedkevare uppfanns 
4657 och, enligt anteckning i bandlingarne, hvilka 
förvaras i Jockmocks kyrka, det i Alkavare 1672 af 
Lappmannen i Sjockjock Anders Paggeson, hvars af- 
komlingar än i dag hafva tillnamnet Silfvervisare. En 
af dem, nyligen tillffågad om han visste vär stamfa- 
dren uppfunnit silfverstrecket, svarade sig hafva hört 
att det skett i den konungs tid, som rymde ur fär- 
gelset och samm öfver sundet. Det sednare kunde syfta 
på tåget öfver Bält af Konung Carl X, under hvars 
regering Kedkevare upptäcktes. Smälthyttan i Qvick- 
jock uppbyggdes 1661 och vid samma tid uppfördes 
boningshus, jemte ett större rum för Gudstjensten. Här- 
om förekommer uti ett 1702 upprättadt och i Qvick- 
jock befinteligt inventarium öfver brukets tillhörighe- 
ter följande: ”På hytteholmen en stor byggning med röte, 
näfver och takved, deruti följande logementer, nemligen 
en målad stwwga, som Gudstjenstensten hålles uti m. m” 
och Lars Montin, Medic. Doktor och Prov. Medic. i 


57 


Halland, skrifver i sin dagbok öfver en resa genom 
Lule socken och dess Lappmark in uti Norrige, som- 
maren 1749: ”Jusen som Kyrkoherden (i Qvickjock) 
bor uti, hafva förr hört till Bergmistaren, då Kyrko- 
herden bodde på södra sidan orm elfven midt emot kyr- 
kan, som är i samma bygs när g£, stor som en laglig 
stuga, med tvenne små fensterlufter, har tillhört egen= 
teligen bruket, dock fingo Lapparne sommartiden, då 
de voro här, betjena sig af densamma I gamla stu- 
Ban stå på fenstren ritade årtalen 1672 d 22 Aug. och 
1674 d. 15 Maji; på en bod 1661 och på klockan 1665.” 
Annat rum för Gudstjensten än berörde stuga, har ve- 
terligen icke funnits i Qvickjock intill 1673. 

Silfververket i Qvickjock , först bearbetadt af Kro- 
nan, öfverlemnades 1681 till enskildte i Lule stad och 
socken, hvilka efter 6 års förlopp återlemnade det åt 
Kronan, som fortsatte arbetet med årligt nnderstöd 
af 3000 dir smt statsmedel, intill 1699, då Vesterbot- 
tens Brukssocietet emottog och dref verket till 1702, 
då det med Kongl. tillstånd ödelades. 

Uti alla de Lappmarker, bvarest bruksrörelse un- 
der 17:de århundradet varit idkad, hör man ännu om- 
talas buruledes Lappska allmogen blifvit med tortur 
tvungen att förrätta forslor för bruken. Det här of- 
van omförmäldta, 1702 uppgjorda inventarium synes 
gifva styrka åt de gängse berättelserna, ty det nppta- 
ger, bland anvat, ”at fånghus med hatsjern, hand- 
klofvar, trödhäst och en påle med 2ne jernenärlor 

Sedan Grufpredikantsbefativingen upphört, för- 
ordnade Konung Carl XI d 15 fan 1696, att Jock- 
mock skulle blifva Annexa och Komminister der bo- 
ende, samt Qvickjock moderförsamling, hvarest AETER 
egde sin boplats; men jemt 100 år derefter, eller 1796, 
förflyttades Komminister till Qvickjock och Jockmock 
blef åter woderförsamling, i följd af Divektionens öfs 
ver Ecclesiastik verket i Lappmarken skrifvelse vå 23 


58 


Nov, sistn, år. Skolan i Jockmock, hvarvid särskild 
Skoimästare var anställd från 1732 till 1763, förena- 
des detta år med komministerstjensten och 1796 med 
pastorsbeställningen, men från 1847 bestrides skolunder- 
visningen af särskild lärare. 

Vid Alkavare är en kapellkyrka uppsatt och be- 
sökes sommartiden af Komminister i Qvickjock. 

Uti uppgifterna å de prester, hvilka skulle vid 
medlet af det 17:de århundradet hafva varit anställda 
i Jockmock! och Qvickjock, råder mycken ofullstän= 
dighet och den största oreda. Ifrån orten erhållet ut- 
drag af kyrkans handlingar innehåller härom endast: 
att år 1645 nämnes en Herr Paulus, som varit Predi- 
kant i Lule Lappmark; att en Samuel Rhén säges va- 
rit Brukspredikant vid silfververket i Qvickjock; att 
efter bonom en Rhen, den förres broder, blifvit hit- 
förordnad, men dödt efter några få år, samt att den 
första prest man med visshet vet hafva varit boende 
i Jockmock, var Anders Marci Grubb, hitkommen 
4674. Hos Tunxus förekommer Paulus Backius såsom 
4641 blefven den första prest i Jockmock, och efter 
denne" Samneil Rhén, hitförordnad 1664; men som Pau- 
lus lemnade tiensten 1644 eller 41645, det Tunzus icke 
hade sig bekant, saknas i dennes Herdaminne prest 
eller pastor i Jockmock för en tid af 20 år, före upp- 
täckten af Hedkevare silfverbruk. 


. 
PREDIKANTER och PASTORER. 


1. Paulus Baelkins Mattsson, född i Gråträsk , 
broder till Jak. Backius i Lycksele, Stud. 1635. Uti 
skrifvelse d. 24 Oct. 1640 yttrar Upsala Domkapitel: 
”D:s Paulus Backius skall nu som tillförene blifoa i 
Luleå Lappmark under Rev. D:i Prep. Mag:ri Andr. 
Lulensis uppsigt.” TV cirkulärbref af samma år och 
dag anmodar Arkebiskop Paulinus Gothus Prosten att 


59 


tillhålla denne Paulus till att flitigare göra sitt arbete 
och föra ett nyktert och skickligt lefverne. Den 30: Aug. 
1641 skrifver samme Prost till Ärkebiskopen: ”Med 
tämmelig omkostnad har jag hållit denne (Paulus) i 
skolan till Lappska församlingarnes tjenst, men nu lig= 
ger han mig på händerna, så att man måste kosta på 
konom allt hvad man har i uppbörd af Lappmarken" 
Uti Lule stads archiv förvaras ett Drottning Christi- 
nas bref d. 20 Dec. 1645, angående löneanslag åt dea 
prestman, som skulle tillsättas efter Paulus, hvilken, 
såsom orden i högstberörde bref lyda, ”skall vara 
bortrymd, sedan han på den tiden sig otillbörligt för= 
hållit hafver”. Pauli efterträdare var sannolikt 

2. Hlemens Nilsson, om hvilken Prosten An- 
ders Knutsson i Lule den 42 Nov. 1643 skrifver, att 
ban lofvat flytta upp från kollegat i Hernösand till 
predikant i Lule Lappmark, vid den nybyggda Lapp- 
kyrkan, dock ville prosten sjelf behålla tionden. Denne 
Klemens är troligen den Klemens Erici, som Tunzus 
säger bafva blifvit Grufpredikant i Qvickjock några 
och 20 år förr, än bruksvörelsen derstädes kom i gång. 
Klemens var blefven Stud. 1624, saknas i Tunzi Her- 
daminne bland kollegerna i Hernösand. När han här- 
ifrån afgått, är okändt. 

Tunzgus bar ännu 2:ne Grufpredikanter i Qvick- 
jock, hvilka icke, af ofvananförde skäl, kunnat vara 
det, vid de tider Tunxus låter dem tjenstgöra i be- 
rörde egenskap. Desse äro Johan Rhén och! Petrus 
Klementis. Nämnde auetor ger den förre rum fram> 
för Petrus|, men derest, såsom från Jockmock berät- 
tas, Johan Rhén efterträdt brodren Samuel, så måste 
bröderna Rhén vara hitkomna efter 

3. Petrus Etlementis, Stud, 1648, Pred. här på 
1650talet. Något vidare är ej om honom antecknadt, 

4. Samuel Rhén Edvardsson, Bonde- eller hän 
karle-son ifrån Pite socken och Böle by, Komminister 


60 


i samma socken 1641, bitkom 1664, Khde i Råne 1671, 
död 1680. Hans beskrifoing i manuskript om Lapp- 
marken är af Professor Schefferus ofta citerad i dess 
Lapponiéa Illustrata. Gift med Cathrina Ruth Sonen 
Samuel Pastor i Juckasjervi; en dotter gift med Kyr- 
koherden Gulic Blix i Råne. 

5. Johan Bhin Edvardsson, broder till föregå- 
ende, Stud. 4624, Predikant bär 4671 (2, död efter 
en kort härvaro. 

6. Anders Grubb, Marci son, Vbn,, Stud. 4634. 
4646 kallar Landshöfd. Fr. Krusbjörn honom för sin 
huspredikant och sina barns informator, samt rekom- 
menderar honom till stadspredikant i Ume, tillträdde 
kort derefter ena sacellanien i Skellefte, der han fick 
namnet ”Lill Herr Anders” och hvarifrån han för sin 
svaga röst, som säges, transporterades till Skolmästare- 
tjensten i Lule; hitkom förordnad af Superivteuden- 
1en P. Stcuch 1674, fick i anseende till sin ålderdom 
och efterlåtenbet i tjeustev 1686 Dan Edin, sist Pa- 
stor i Åsele, till substitut; blef 1694 skild från em- 
betet och erhöll af efterträdaren, evligt öfverenskom=- 
melse, 22 Jan s. å., 8 t:r korn årligen i underhåll till 
sin död, som skall ba inträffat 1695 eller 1696 Bland 
akterva i Jockmocks kyrka finnes ett af Konsistorium 
i Hernösand d 2 Juli 1687 vill Grubb aflåtet skarpt be- 
straffnings- och varvingsbref, så lydande: ”fördige och 
Vällärde älv Anders Marei - Konsistorium finner väl 
någre af Märadshöfding Välb:de Lars Grubbs proto- 
coll exorbitantier ibland Tappallmogen uti andra för- 
samlingar, men icke så ohörlige och grofve som uti eder 
församling, allt förorsakade af eder nachläissighet och 
margehanda ovålighet, att Konsistorium är rådlöst hu- 
ruledes det kan erskylla hos Kongl. Maj:t eder väårds- 
löshet, som lidit eder försumlighet i så långan tid, ty 
skjuta skulden ull alla edra fel på eder ålderdom, sy- 
nes nästan vara fåfängt, aldenstund protocollet jemväl 


61 


innehåller någon eder vårdslöshet uti eder ungdom att 
förestå eder anförtrodda hjord. Ja, när J ull kraf- 
ter stor och frisk var, aldrig var uti någon Lappkoja, 
att undersöka huru någon af edra åhörare der lefde 
och der JI framhärdigt framhärdar uti samma skötes- 
löshet, så kan J icke undra att Hans Kongl. Maj:t och 
Konsistorium nödgas taga ifrån eder det lilla bröd- 
stycke, som J ännu qvar hafven och gifva det samma 
någon frukt kan skaffa, der J intet visen någon liten 
bättrings gnista, jemväl at föreskrifva Konsistorio som 
eder tjocka hufvud icke öfverenskomma kan och det e- 
mot Kongl. befallning, hvilket allt man denna gång 
velat eder välment och allvarligt hafva för ögonen stäldt, 
och der I framhärde och intet efierlefven Kgl. Maj:ts 
långt för detta utgångna befallning, så hafven J att 
vänta ett härdt ansvar när Hr Supcerintendenten, Gud 
vill, uti vinter visitera lärer, då man bättre kan kom- 
ma under väder med flera andra edra procedurer och 
befaller eder Gud allsmäktig och blifve uti det öfriga 
T. RB. välvilligste m. m.” 

7. Matts Grot Jonsson, bondeson från Tuna oc 
Sköle bys Stud. 1678, Adj. i Tuna, Pastor här med 
K:gl. fullmakt d. 21 Mars 1694; under hans härvaro 
blef Qvickjock 1696 moderförsamling i anledning af 
Kyl. Bergskollegii skrifselse till Superintead. Stenck; 
Khde i Ljustorp 1710, död 22 Nov. 1712. Sonen A- 
brum Kollega på Frösön, dottren Christina gift med 
efterträdaren, samt Ingeborg, 1 med Borgmästaren Lars 
Barchén, 2 med Pastor härstädes Ol. Modin 

8. Pehr Alstadius, son af Pastor i Refsund Carl 
Alstadius, hvars fader Is. Alstadius, äfven Pastor i Ref- 
sund, var bondeson från Btedelpad, sannolikt från Al- 
sta i Tuna socken; f. 1679, Stud. 1699, Adj. hos fa- 
dren 17085, Skolm. 1708 i Lule stad och Nådårsprest , 
Pastor i Jockmock 1710, död 24 Febr. 1740. Gavom 
bref d. 21 April 1721 befaller Kongl. Maj:t Konsisto- 


62 


rium att vid någon neder i landet förefallande och 
Alstadius anständig öppning låta honom komma i behö- 
rig consideration, emedan han i 12 års tid i Lappmarken 
uthärdat och hbafver ett godt loford och vittnesbörd 
om skicklighet islärdom och lefverne; uppfördes d. 4 
Mars 1722 på förslag till Refsund i 3:dje rummet. Gift 
med företrädarens dotter Christina. En Pastor Alsta- 
dii dotterdotter Rachel, nybyggare-enka i Tjomotis, 
Qviekjocks församling, f. 6 Mars 1732, lefde 1812 och 
sades då hafva en afkomma i barn, barnabarn och 
barnabarns barn till ett antal af 80. 

I. Dlof Modin Olofsson, bondeson från Hellgums 
församling och byn Mo, f. 1696, Stud. 1718, Adj. i 
Ramsele 1728 och här 1733, Past. cur. ger. under fö- 
reträdarens sjuklighet 1739, Pastor 1741, död 21 Juni 
1754. Lärde sig Lappska språket, var en nitisk lära- 
re, men under sednare åren af sin lefnad sjuklig. Gift 
med Pastor Grots dotter och enka efter Borgmästaren 
Lars Barchén i Lule, Ingeborg Grot. 

10. Jonas Hollstin Olofsson, f. 1717, bondeson 
i Refsuod och Hollborgen, Stud. 1742, Prest 1750 och 
Skolm. i Jockmock, Pastor 1757, Khde i Lule 1775, 
Kontrprost 1777, död 49 Juni 4789 Ledamot af Kgl. 
Vetensk Akad, i hvars handlingar för 1774 en af ho- 
nom författad natur-historisk berättelse om renen är 
ipförd samt i'Götheborgs Tidn berättelse om klimat, 
väderlek och årsvext i de norra länen. Gift 1 med 
Pastor i Ramsele Sam. Zellinigers dotter Cathrina, 2 
med Anna Christina Rhén, dotter til! Khdn Er. Rhen 
i Pite; hade i förra giftet sonen Olof, Kronofogde, 
och dottren Maria Elisabeth, g. m. Prosten härstädes 
sedermera i Sunne, Wath. Fjellström; af sednare äk- 
tenskapet voro: Jonas, Kapten vid Vesterb:s Reg:te, 
Erik Samuel, död som Adj, och Christina Cathrina, 
8 m. Öfverstelöjta. R. S. O. Carl Schildt. En son A- 
bram och dottren Anna Buita döde i barnaåren. 


63 


1. Johan Öhrlung, f. 1718, föräldr. Nybygga- 
ren i Lycksele och Öhrträsk Samuel Samuclsson och 
Anna Adamsdotter, Stud. 1738, Skolm. i Ar jep!og 1742, 
Pastor der 1758 och här 1775, död 3 Maji 1778. Ute 
arbetade jemte Prosten Er. Lindahl i Lycksele det 1780 
från trycket utgångna Lappska Lexicon. Gift med Pa- 
stor i Silbojock Joh. Johansson Lestadi d. ä. dotter 
Margretha. Sonen Johan Landskamrerare i Vesterbot- 
ten, Samuel Pastor och Prost i Lycksele och Emanu- 
nuel Kyrkoherde i Löfånger. 

1? Mag:r Samuel Öhrling, företrädarens son, 
Pastor bär 1779 och i Lycksele 1796 

13 Mag:r Nathanael Fjellström, son af Pro- 
sten i Lycksele Pehr Fjellström, £ 1739, Stud. 1759, 
Mag:r 1770, Prest s. å. och Past. Adj i Lycksele, Komm. 
och Skolm. i Jockmock 4775, e. o. Hofpredik. 1780, 
Pastor i Jockmock, som vid hans tillträde blef moder- 
församling, 1796 med bibehållande af skolmästarebe- 
ställningen, Past. ex. 1799, Prost 1802, Khde i Sunne 
1803, död 42 April 1809. Prosten Fjellström var en 
af dem, som deltagit i öfversättningen af Gamla Te- 
stamits skrifter på Lappska språket. Gift med Pastor 
härstädes, sedermera Prosten i Lule Jon. Hollsténs dotter 
Maria Elisabeth. Barn: sonen Nathanael, död i yngre 
åren, Carl Johan Pastor i Arjeplog, Pehr Jonas Löjtn. 
vid Jemtl. Reg:te, Samuel Kapten vid samma corps och 
R. S.O, Jvathanael Underoflic , dottren Anna Cathrina 
g. m Borgm. i Ume, Lagmannen Joh. Sundelin; Maria 
Ulrika med Prosten i Arnäs, Mag:r P. E. Högström och 
Eva Elisabeth ved Major M. F. Lorichs. 

14 Danicl Engelmark, son till Pastor i Juc- 
kasjervi Mag:r L. Engelmark, f. 1747, Stud 1769, Prest 
och Past. Adj. i Enontekis 1771, Nådårspr. ibm 4773 
och Pastor 1775; Past. ex. 1756, Pastor i Juckasjervi 
4787, Pastor och Skolm. i Jockmock 418503, död d.t7 
Okt. 1825 Gift 1 med Pastor i Enontekis Sal. Torn- 


64 


bergs dotter Brita, 2 med Anna Cathrina Nordmark; 
dotter af Komm. i Lule socken Hans Nordmark och 
Prosten i Ume Z. Plantins dotter Maria; hade i förta 
äktenskapet 9 barn, af hvilka Lars Salomon blef ef- 
terträdare, Daniv! Komm:s-landtm., Gustaf Pastor i Ar- 
vidsjaur, Brita och Anna Cathrina ogifta. 

15. Lars Salomon Engelmark, företrädarens 
son, f. 1773, Stud. 1792, Prest och Adj. hos fadren 
4799, i Jockmock 4802, i Råne 4803, Vakanspredik. i 
Juckasjervi 1S04, s. å. först Komm. i Qvickjock, sedan 
Skolm. i Gellivare, Pastor och Skolm. i Jock mock 1826, 
död 9 Dee. 1831; en för sin fromhet och skicklighet 
i embetet af församlingen saknad lärare. Gift med Brita 
Stjernström, dotter till en från Linde till Juckasjervi 
inflyttad Bruksbetjent, Hans Stjernström. Barn: Da- 
niel Handl. i Uleborg, Fredrik Pastor i Karesuando; 
Lars Gustaf Bondes Brita Vendela gift med Komm. 
N. F. Björkman i Qvickjock; Margretha Elisaleth med 
Stadsfiskalen i Torne Finnberg, Ahna Charlotta ogift, 
Cathrina Maglena gift med Inspektoren NV. P. Mann- 
berg i Hedensforss; Eva Lovisa döds 

46. Johan Ullenius, f. 1778. Föräldr.: Soldaten 
Magnus Kempe bodde i Unbyn af Lule, nu ÖfverLule 
socken. Ullenius ingick i guldsmedslära i Stockholm 
ech blef gesäll, återkom efter 5 års bortovaro och ar- 
betade ett halft år i yrket, begynte studera vid 22 års 
ålder; Stud. 18NM, Prest och Past. Adj. i Löfånger 1808, 
Komm. Adj. i Nysätra 1809, s. å. Past. Adj. i Lyck- 
sele, v. Komm. i Sorsele 1810, åter Adj. och Cur. past. 
ger. i Lycksele 1818, Komm. i Qvickjock s. å, Pastor i 
Sorsele 1826, Pastor och Skolm. i Jockmock 1832, död 
12 Jan. 1847. Var förordnad Visitator i södra Lappm. 
4830 och förrättade visitationen i Gellivare 1835. Gift 
med Skolw. i Lycksele P. Rådströms dotter Christina 
Margreta. Sonen Johan Edvard Kronolänsman, Pehr 
Erik, mindre vetande,' Carl! Josef Bonddräng, Samuel 


65 


Alexander Sotkenskvifvare; dottren Sofia Johanna Ny= 
byggareenka, Ulrika Carolina gift med Pastor i Ka- 
resuando Fr. Engelmark, Christina Emma Maria gift 
med en Nybyggare och Anna Margretha ogift. 

17. Gustaf Westerlund, f 1801, modren Cath: 
Sofia FFesterlund, Bokbindaredotter; Stud. 1827, Prest 
4828 och Past. Adj. i Fredrika, dito i Sorsele 1829, 
Cur. past. ger. ibm 1830, Past. Adj. i Arvidsjaur 1831 
och Cur. ger. 1832, v. Skolm i Gellivare 1845, ord. 
dito 1847, Pastor i Jockmock s. å Gift med Brita Chri- 
stina Nyström, dotter till Kommin. Hans Nyström i 
Koitesniemi församling i Finland. Barn: Hans Gustaf 
Prest, Carl Henrik Skollärare, Johan Emanuel Jord- 
brukare, Erik Abram, Oscar August, Axel Fredrik och 
Arvid Bernhard; Christina Sofia gift med Min. Adj. 
Carl Nath. Fjellström, Gustafva Charlotta, Sara Ma- 
ria, Eva Cathrina, Anna Amalia, Brita Johanna, Clara 
Ulrika, Hedda Augusta och Hilda Carolina. 


GRUFPREDIKANTER I QVICKTOCK. 


Det är redan anmärkt att uppgifterna om dessa 
äro högst felaktiga -Tunxus som uppräknar 3:ne för 
tider, innan silfverstrecket upptäcktes, förbigår dere- 
emot här en, som han på ett annat ställe i sitt Herda- 
minne säger hafva varit Grufprest i Qvickjock, neml: 

Nils Toucher, Son vill Kommin. i Rödön Erik 
Toucher; Stud 1654, Adj hos svärfadren Abram Bu- 
relius, Khde i ÖfverKalix; Gt ufpr. på 1660talet, Komm. 
i Nätra 1676, död 1680 Sonen Abram Borgare i Pite. 
Touchers farfader, Lars Toucher, Pastor i Hammar- 
dahl, skall hafva varit af Vallon-slägtet. Om Nils 
Touscher verkligen varit Grufprest, så synes den här 
nedanskrifne Nils IHapstadius bafsa efterträdt honom. 
Bland Grufpredikanter här antecknar Tunzeus p 

Anders Lundius, densamma som först skall ha ; 
va varit Pastor i Arvidsjaur, derefter sd i 


66 


Nasafjell, sedan här och sluteligen Tolk i Lule Lapp- 
mark och gift med en dotter till Pastor Grubb. 

Nils Efapstadius, son till Pastor i Arjeplog, se- 
dan i Råne, Johan Hapstadius, f. 1643, Stud. 1663, 
Adj. hos Lundius, skrifver Tunxus, 1666 och Predik. 
här 1676, död i Stockholm 1685. Sonen Vils Klockare 
i Lule och O/Zof Handlande i Hernösand. 

Johan Grashammar, Koll. i Pite 1680, Gruf- 
pred. 1686, Komm. i Lule socken 1696, död 16973; så 
Tunwus. Men aotingen har Granbammar afgålt från 
grufpredikantssysslan före 1690, eller tillträdt den först 
nu rämnde år, ty sedan Bergmästaren Sven Fagg gil- 
vit tillkänna det bruket ej var med predikant försedt, 
reqviverar Kgl. Bergskollegium d. 18 Jan. 41690 af Super- 
intend. Steuch prest till Alkavare och Kedkevare silfver- 
bruk och anslår af bruksstaten 150 dir smt i årlig lön: 

Efter Granhammar förflyttades pastor från Jock- 
mock till Qvickjock och Jockmock fick komminister. 


KOMMINISTRAR. 


1. Pehr HFegr, fi Hägdånger af bondefolk, Stud. 
4692, Komm, här 1696; var för embetsfel dömd tilt 
uppenbar kyrkoplikt, men fick genom Svea Hofrätts 
dom 27 April 1713 lösa sig derifrån med 400 dir smt 
till fattiga svenska fångar i Ryssland. Se Flintenberg 
vid Missg. DB. p. 18. Häradsrättens protok. 43 Jan. 4719 
inoehåller att ”Hegs 2dag Påsk 1716 varit så obesked> 
lig i kyrkan af bränvin, att han gjort en ynkelig Guds- 
tjenst, skriftat men ej communierat samma dag, utan 3 
dagen, predikat, men) hvarken läsit texten eller Fader 
vår, utan har talet fallit om surdegen, samt att han 
Kyndelsmässodagen varit så drucken att han icke kun- 
nat gå tull kyrkan m. m;” Han var flere gånger su- 
spenderad och ändteligen genom Svea Hofrätts Resol. 
1 April 1721 ”för grofva förseelser, med hvilka han 
sig ull predikoembetets vidare förrättande ovärdig gjort,” 


67 


afsalt; reste till Stockholm i afsigt alt besvära sig, 
men dog straxt efter ditkomsten sistn. år. Gift I med 
Elisabeth Horneus, dotter vill Komm. i Ytterlänäs L. 
Horneus; 2 med Christina Zachariedotter Tjällman, 
från Sidensjö och Tjälsby; 3 med Handl, i Lule Lars 
Engs dotter Brita. Af 2:ne döttrar var den äldre gift 
med Bruksinspektoren i Råne And. Fellenius, och den 
yngre, Sara, med Missionären i Gellivare, sedan Pa- 
stor i Sjön, Jonas Zeclberg. 

2. Efans Hellman, f. 16935; föräldr. IHäradsskrs 
Maus Hellman och Cathrina Wattrang, dotter af Khdn 
i Thorsåker Hans IFattrang; Stud. 1716, Prest och 
Kommin, i Jockmock 1721, men begaf sig, ledsen vid 
orten, på eget bevåg härifrån 1730, v. Komm. i Ull- 
ånger 4731, Nådårspr. i Sollefte 1732, Komm. i Hög- 
sjö 1735, död 3 Dec. 1760. Gift med Khdn i Thors- 
åker Nils Forzelii dotter Anna. Af 11 barn blef Isak 
Assessor i Svea Hofrätt och Pehr Komm.i Högsjö samt 
dottren' Christina g. m. Komm. i Ytterlänäs Pehr Öman. 

3 Lars Löfstadius, f. omkring 16504 i Ljustorp 
och Löfberg, der fadven, Anders Larsson, var Bonde; 
Stud. 1720, bitförordnades 1730, men död s.å. i Nord- 
maling under hitresan. Gift med Komm, i Skellefte 
J Thelbergs dotter Anna, som blef omgift med Kom- 
minister Erik Mört på Alnön. A 

4 Erik Wallinder, Komm. här 1730, Pastor i 
Arjeplog 1752, i Arvidsjaur 4735 och i Asele 1749. 

3 Jonas Wögling, son af Bonden Jon Anders- 
son i Fröttom, Liustorps socken, f. vid 1693, Sud; 
4718, Prest och Komm, här 1732, död 21 Naji 1763. 
Var snäll smed, urmakare, svarfvare oc h snickare. Gift 
med Cathrina Antman, Besökaredotter från Lule. Bari: 
Christina Cathrina och Beata. Vid Höglivgs algång blef 
komm, tjensten förenad med skolm. beställningen. o 

6. Mag:r Theofilus Gran, son af Pastor i LR = 
sele, sedan i Neder-Kalix, Olof Gran, född 1723, 


68 


Student 1742, Mag:r 1732, Prest och Adjunkt hos fa- 
dren 1753, Adj i Arvidsjaur, Skolm. i Jockmock 1737 
och, efter Högling, 1763 derjemte Kommin > Kbhde i 
Pite 1768, Prost och Insp. Scholzx 1774, Kontrprost 
1778, Preses vid prestmötet i Pite 1782, Theol. D:r 
4793, Ledam. af samfundet Pro fide & Christianismo, 
död 24 April 1797 Gift 4 med Bergm. i orten Seger 
Svanbergs dotter Elisabeth, 2 med Margreta Cathrina 
Lang, dotter af Prosten i Lule Mag:r L. Lang. Sö- 
nerna af förra giftet, Seger och Olof, blefvo Tullnärer, 
den förre i Lule, Olof i Ume; dottren Elisabeth gift 
med Majoren J. J. Bethén och Sara Maria med Handl, 
i Gamla Karleby J. G. Hongell; dottren af sednare 
giftet Eva Margretha gift med Majoren MN. J. Turdfjell, 

7. Nils Sundelin, Komminister och Skolmästare 
4768. Se N:o 8 i Arjeplog. 

8. Mag:r Nathanael Fjellström, Komminister 
och Skolmästare 1775. Se N:o 13 i Jockmock. 

Sedan Jockmock, vid Fjellströms tillträde, åter 
blifvit moderförsamling, anvisades Qvickjock till bo- 
plats för komministrarne i pastoratet. 

9. Jonas Grönlund, Komminister här 1797, i 
Sorsele 1803. 

10 Lars Salomon Engelmark, utn. Kommi- 
nister här 1804, men samma år Skolmästare i Gelli- 
vare; Pastor och Skolmästare i Jockmock 1826. 

11. Mag: Carl Erik Ksestadius, son af Bergs- 
fogden Carl Laestadius och sonsov till Johan Laestadius 
d. y. i Arjeplog, f. 1775, Sud. 1795, Mag:r 1803, s. 
å. Prest och Past. Adj. i Skellefte, Nådårspr. i Sorsele 
1805, Komm. i Qvickjock 1806, Past. ex. 4815, död & 
Juli 1817. Lustadius var Kgl. Vetensk.Akad:s korres- 
pondent. Alla som kände honom beundrade hans snille, 
värderade hans kunskaper och vetenskapliga bildning, 
högaktade hans ädla hjerta. Tidigt bortgick han, ömt 
saknad af anhöriga och vänner. Gift med Margretha 


69 


Chrisuna Holmbom, dotter till Instrumentmakaren IHolm- 
bom och sonadotter till Missionären, Lectorn i Hernö- 
sand, sist Kyrkoh:n i Själevad Mag: P. N. Holmbom. 
Baro: Carl Niclas Länsman i Pite, Ragnar Länsman i 
Juckasjer vi, Henrik Komm. i Qvickjock och Johan Skolm. 
i Gellivare; dottren Hedvig Maria gift med Guldsmeden 
Jakob Lundberg i Stockholm, Brita Christina ogift. 

12. Johan Ullenius, Skolmästare här 1818. Se 
N:o 16 i Jockmock. 

13. Pehr Christian Rådström, Komminister 
1827. Se N:o 2 i Stensele, 

14. Conrad Grönlund, Komminister här 1829. 
Se N:o 14 i Åsele, 

15. Nils Fredrik Björkman, son till Pastor 
Johan Johansson Björkman d, ä. i Gellivare, f. 1793, 
Stud. 4822, Prest och Past. Adj. i Gellivare 1824, 
Nådårspr. ibm 1825, Cur. past. ger. i Karesuando två 
månader 1826, Past. Adj. i Råne 4827 och i Jock mock 
1828, Nådårspr., Cur. ger. och vikar. Skolm. ibm i 3 
år, Komm, i Qvickjock 1833, död 24 Febr. 1845, Gift 
med Pastor i Jockmock Lars Sal. Engelmarks dotter 
Brita Vendela. Sonen Oscar Fredrik i bandel; Fendela 
Charlotta gift med Skolm. i Gellivare Johan Lwstadius 

16 Henrik Lrestadius, son af ofvannamde Kom- 
mia. Carl Erik Lestadius, tf: 41808, Stud. 1831, Prest 
4835 och vikar. Kollega i Pite, Past. Adj. i Sue BR 
å, i Gellivare 1836, Cur. past. ger. ibm 1S37, Komm. 
i Qvickjock 1546. Gift 1 med Häradskiifvaren Roscni 
douter Elisabeth, 2:dra gåvgen med Cathrina Margre- 
tha Bergman från Råne. 


SKOLMÄSTARE I JOCKMOCK. 


4. Lars NMalming Nilsson, f. af bondeföräldrar i 
Allmar och Grötjom 1700, Stud. 1723, Prest och Adj. 
i Torp 1731, Skolm. 1732 vid den hör NOS SNR 
la; anhöll 1741 om någon transport tull lägenhet å 


70 


nedra landet och förordnades 1743 till Kollega i Pite, 
men var ej belåten med denna befordran, utan förblef 
vid Jockmocks skola till sin död, som inträffade den 
6 April 1744. 

2. Carl Lund, Skolm. 1745; se N:o 2 i Gellivare. 

3. Jonas Hollstén, Skolmästare 1749, Pastor här 
4757; se N:o 10 bland Pastorerne. 

4. Mag:r Theofilus Gran, Skolmästare 1737; se 
N:o 6 bland Komministrarne. 

3. Nils Sundelin, Skolmästare och Komminister 
4768; se N:o 6 bland Pastorer i Arjeplog. 

6 Mag:r Nathanael Fjellström, Skolmäst. och 
Kommivister 1775; se N:o 13 bland Pastorerne. 

7. Daniel Engelmark, Pastor och Skolmästare 
1803; se N:o 14 ibm. 

S. Lars Salomon Engelmark, Pastor & Skol- 
mästare 4826; se N:o 15 ibm. 

9. Johan Ullenius, Pastor och Skolmästare 1832; 
se N:o 46 ibm. 

10 Wirik Wilhelm Sundelin, son af Pastor i 
Arjeplog Nils Sundelin d. y., f. 1809, Stud. 1830, Prest 
och Past. Adj. i Arjeplog 1832, tillika Missionär i Pite 
Lappmarksdistvrikt 1833, Cur. past. ger. i Arjeplog un- 
der 3 månader 1842, för sjuklighet någon tid tjenst- 
ledig, åter Cur. ger. ibm 1845, Past. Adj. i Arvids- 
jaur 1547 och samma år utnämnd till Skolmästare i 
Jockmock. Gift med Pastor i Arjeplog Carl J. Fjell- 
ströms dotter Maria Cathrina. 


Gellivare. 


Vid riksdagen 4738 blef kyrkobyggnad i Kaitom 
beslutad. Om hösten 1742 afgjorde Direktionen öfver 
Ecclesiastik verket i Lappmarken att den nya kyrkan 
skulle uppföras vid Gellivare, ett kapell byggas vid 
Killiugesuando samt dessutom ett i fjellen. Mellan- 


7 


komne hinder fördröjde kyrkobyggnaden. Under ti- 
den förrättades Gudstjensten, så ofta ske kunde, un- 
der bar himmel, å ett ställe vid Gellivare, hvilket 
derföre ännu kallas AMiässeheden, intill hösten 1744, 
hvarefter man fick uppehålla sig uti de sommaren för- 
ut uppsatta brukshusen intill 1747, då kyrkan blef 
uppförd till kroppåsen och Gudstjensten sedermera mer- 
ändels hållen i kyrkostommen. Vid biskopsvisitatio- 
nen 1751 avmärktes den påbörjade kyrkan vara för 
liten; derföre blef 17535 ett kors vid södra gafveln 
upptimradt samt bvad som ännu vid byggnaden felade, 
neml. golf, tak, altare och predikstol, förfördigadt. 

Vid Killingesuando, hvarest Missionären Joh. Zel- 
berg under några år vistades, är ett kapell eller bö- 
nehus uppfördt och besökes sommartiden af preslen 
från Gellivare. 

Detta pastorat blef 1742 utbrutet från Jockmock 
och fick skola 1755. 


PASTORER. 


1 Mag: Pehr Nögström, son af Handlanden 
i Sundsvall Mårten Högström, f£. 1714, Stud. 1733 Prest 
å kallelse af Direct:n öfver Ecclesiastik verket i Lapp- 
marken samt Missionär 1741, Pastor här 1742, Mag:r 
4743; Inspector öfver de till Gellivare angränsande 
församlingar och skolor 4746, utn. Khde i Skellefte 
4748, Ledamot af Kongl. Vetenskaps-akademien 1744), 
Kontraktsprost 1761, Prxses vid prestmötet i Piteå 
4764 och i Vetenskaps-akademien 1765, Inspector öfver 
Pite skola 1768, Riksdagsman 1755, 1765, 1769 och 1771, 
Theol. D:r 4772, död 14 Juli 1784; har från trycket 
utgifvit flera arbeten, såsom Förnuftiga tankar om Gud, 
Beskrifning öfver Lappmarkerne, Bönedagsprediknin- 
gar, Skriftetal, Tal hållne vid prestval, Introductio- 
ner, Visitationer, Vid invigning af altartafla och be- 
grafningsplats, åtskilliga i Kgl. Vet. Akad:s handlingar 


25 SA AS nr 
tv a - på ”” - 


72 


intagna uppsatser; parentevat öfver vice Amiralen Le> 
jonmark 1756 och öfver Prosten Westbäck 1766; öf- 
versalt på Lappska språket Giitners Postilla samt 20 
psalmer, hvilka alla finnas uti de 3:ne upplagorna af 
Lappska Psalmboken. Doctor [Högström var en namn- 
kunnig ordnings- och hedersman, arbetade i vingården 
med upplyst nit och mycken välsignelse. Gift 1 med 
Prosten i Lycksele Pehr Fjellströms dotter Cathrina, 
som alled i 14:de barnsängen 1763; 2 med Magdalena 
Gafvelin, dotter af Länsmannen Pehr Gafvelin i åsele. 
Af barn i förra giftet kommo till mogen ålder: Mirten 
Kamrer vid ELappska Ecclesiastikverket och vid Num- 
merlotteriet; Pehr Komm. i Skellefte; Inga Margreta 
gift med Orgelbyggaren IVåhlström; Anna Cathrina 
med Lectorn och Prosten, sedan Biskopen m. m, D:r C. 
G. Nordin; Eva Christina med Lectorn m. m. Mag:r 
Pehr Hdlzén; Martha Agatha gift 1 med Majoren Göl- 
berg, 2 med Landssekreteraren i Ume Anders EHugg> 
ström och Ebba med Hanudl:n Nils Tjernberg i Hernö- 
sand. D:r Högströms sednare äktenskap var barnlöst. 
2. Carl hund, son af Fenriken vid Jemtl. Reg:te 
Carl Lund och Anna Norman, f. 1710, Stud. i Åbo 
4732, v. Kollega i Pite 4740, Adj. i NederKalix 1741, 
Skolm. i Jockmock 1745, Pastor här 1749, introduce- 
rad 1751 af Biskop Körning, död i Maji 1755. Gift 
med Pastor i Lycksele, sist Khdn i NederKalix Olof 
Grans douer Brita. Af barnen blef sonen Nathanacl 
Klockare i Pite Landsförsamling, dottren Ulrika gift 
med Rådmanen Söderberg i Hernösandsz Cathrina Eli- 
sabeth död i Stockholm ogift, samt Sara anklagad för 
barnamord, afviken till Norrige och af Kgl.Svea Hof- 
rält, genom utslag 16 Dec. 1788, förklarad fridlös öf- 
ver hela Sveriges rike och alla dertill lydande länder. 
3. Johan Björkman, son till Handl:n i Torne, 
sedan Länsmannen i Gellivare Lars Björkman, f£. 1715, 
Stud. 1732, Prest och Adj. hos Komm, Isak Tornberg 


73 


& yi Hietaniemi 1740, Brukspr. i Kengis s &, Pastor 
i Kautokeino 4746 Sedan denna församling ge 
gränseregleringen 1751 tillfallit Norrige, igar sig B 
påföljande år derifiån och var expectant till 1755, då 
han förordnades att förestå den nyss anlagda Wblda i 
Gellivare samt derjemte nådåret efter Pastor Lund; 
ordin. Skolm. 17356 och Pastor 1758, Concionatoi vid 
prestmötet i Pite 1764, död 9 Aug. 1788. Gift 1 med 
Brukspred. i Kengis Johan Antulii enka Cathrina Torn- 
berg, dotter af Pastor i Juckasjervi Johan Tornberg 
2 med Häradsh:g Höjers dotter Brita Maria. Barn Tr 
förrr giftet: Johan efterträdare; Gertrud gift med Skolm. 
härstädes Johan Dynesius; Elsa Johanna med Länsm. 
i socknen E. Hedberg; Cecilia med Skolm. i Lule Joh. 
Lestadius, och Anna Christina med Hemmansåboen 
Pehr Burman i Gellivare kyrkoby. Björkmans stjuf- 
döttrar voro: Sofia Sara Antillius, gift med Fandl:n i 
Lule Erik FVallberg; Margretha med Hand:in Engman 
derstädes; Johanna med Kollega i Pite, Martin West- 
ling och Cathrina Elisabeth med en bonde i Oriby, 
Råne socken. Med sedvaste giftet hade B icke barn. 

4 Johan Björkman, företrädarens son, f 1749, 
Stud. 1769, Prest och Adj hos fadren 1774, Nådårspr. 
efter honom 1788, Pastor 1789, död d. 11 Dec 1824, 
Gift med Krfogden Carl! Björks dotter Cathrina Char- 
lotta. Af barnen blefvo: Johan efterträdare, Lars Gu- 
staf Hemmansbrukare i Gellivare kyrkoby, Carl Fräl- 
sehemmansåbo i Puoitak , samma socken; Israel Nybyg- 
gare i Killingesuando; Mils Fredrik Komm:r i Qvick- 
jock; Cathrina Johanna gift med Landsfiskalen Mag:r 
J.S. Hofverberg och Hedvig Charlotta med Hemmans- 
åboen Mirten Hedström i Gellivare kyrkoby. 

5. Johan Björkman, företrädarens son, f 1784, 
Stud. 1803, Prest och Komm.Adj. i Hietaniemi 1811, Past. 
Adj. i Gellivare 4812, Nådårspr. vid sacellanien i Lule 


stad 4814, Komm:r ibm 4816, Pastor bär 1825, tjenst- 
10 


SR As BRIS. 


Aa hå 


74 


fri. Gift 4 med Handl. Higgmans i Lule dotter An- 
na Christina, 2 med Cathrina Elisabeth Nyström, eller 
Gyll, enka efter en Grufsprängare H. E. Nordvall. Barn 
af förra giftet äro: sonen Johan Pehr, Havdl. i Cale, 
och dottren Maria Charlotta. Björkmans sednare ök- 
tenskap är barnlöst. 
SKOLMAÄSTARE. 
1. Johan Fjörknian, Ivterims Skolmästare här 
1755; se N:o 3 bland Pastorerna. 
2 vits Sundelin, Skolmästare här 175S; se N:o 
S bland Pastorer i Arjeplog. 
3 Mag:r Carl Fjeliströma, son af Prosten i Lyck- 
sele Pchr Fjellström, f. 1736, Stud. 1756, Mag:r 1761, 
Skolm. här 1768, död i Juli 1772. Gift med Krfogden 
Carl Björks dotter Hedvig Christina. Sonen Carl Peter 
Landtm Auscult , Johan och Israel! döde som studenter. 
4 EFohkan Pynsesius, f. 1742, son till Kommir 
i Sidensjö Johan Dynwesius, hondeson från Wibyggerå 
ech Dyrnös, Stud. 1702, Prest och Adj. i Gellivare 
17659, Skolm. 1774, död 10 Mars 1S04 Gift med Ger- 
suck Björkman, dotter till Pastor härstädes Johan Lars- 
son Björkman Soven Erik Hökare i Stockholm; dot- 
:ven Brita Maglena gift med Klockaren i Gellivare E- 
sanuel FFennström; Ulrika med Bruksinspektoren O. 
MM Sundberg i Svartlåy; Cathrina Elisabeth och Anna 
AMargretha döde ogifta. 
3 Bars Salomon Engelmark, Skolm:e 1804; 
se N:o 13 bland Pastorer i Jockmock. 
6. Gustaf Engelmark, Skolmästare 1827; se N:o 
10 bland Pastorerve i Arvidsjaur. 
7 Gustaf Westerlund, Skolmästare 1847; se 
XY: 17 bland Pastorerne i Jock mock. 
8 Jokan Lrestadius, son af Kommir i Qvick- 
ock Magir Carl Erik Lestadius, f. 1815, Stud. 1836, 
i vest och Past. Adj. i Wibyggerå samt derjemte Komm, 


75 


Adj. i Ullånger 1839, Nådårspr. vid ena sacellanien i Ume 
Lavdsförs:g s. å, Past. Adj. i Jockmock 1841, Nådårspr. 
1 Qvickjock 1846, Nådårspr. och vikar. Skolmästare i 
Jockmock 1847, Skolm. i Gellivare 1848. Gift med 
Komm:r i Qvickjock MNds Fredrik Björkmans dotwe 
Fendela Charlotta. Sov: Carl Fredrik. 


Torne Lappmark. 


Härom förekommer i Kongl. Kanslikollegii ofta- 
nämnde underdåniga betänkande af 1686: ”Utu Torne 
Lappmark äro fuller tre kyrkor uppbyggde, men ingen 
prest hafver der ännu varit boendes, utan allenast en 
gång om året vid marknadstiden hafver Pastor i Nc- 
derTorne sjelf kommit dit upp eller sändt sin kapellan 
och tagit tionden som der vid hänger af Lapparne och 
några gånger då för dem predikat, men dess utan hela 
året hafva de ingen Gudstjenst haft eller fatt begå Her- 
rans högvärdiga nattvard. Ofvanbemälda kyrkor äro 
belägna, den första vid marknadsplatsen Juckasjervi 
dit Tinzgevara, Siggevara och en god del af Comtojomrnri 
(Kaitomjauri?) komma och der kunde vara Pastoris bo- 
ställe, den andra vid Enaotehis (Enontekis) mar knads- 
plats dit Sondervarra (Svondavara) Rounulla (Bounala 
och Pelojärf (Pellojevvi) byar höra och der kunde ka- 
peållanen vara boendes Den tredje är vid Rounulla 
by, men devuti är icke på många år predikat vordet, 
utan samma Tappar hafva måst resa en Jast lång vas 
som är tull Enotäcki kyrka Vid denna kyrka kunde 
Pustor i Juckasjerf och Kapellanen vid Enotäck hjel- 
pas åt att hålla Gudstjensten vid makt, så att intet mera 
än två prester vid dessa tre kyrkor behöfvas Men som 
uti Torne Lappmark iro flera byar än de som kunna 
komma till cfvanbemiälte. kyrkor, nemligen Koulckäine 
(Kontokeino) Afaiovara (Aviovara) Tenao och Utsjokt, 
hvilka ligga på vestra eller andra sidan om fjellryg- 


76 


gen och skatta tll Kronan af Sverige och Danmark, 
dock så att Konungen i Sverige hafver 3 af skatten 
och Konungen i Danmark $+, men hafva intet haft an- 
nan Gudstjenst, utan när presten om vintern rest der 
en gång igenom och uppburitj sin tionde har han hållit 
Gudstjenst i deras kåtor, allt derföre synes nödigt att 
vid dessa byar måtte stugor upprättas, hvaruti Guds- 
tjensten hållas kan och att en Pastor hafver samma 
byar under sig, men hans boställe måste vara vid A- 
foiavara nästan midt emellan ofvanbemälte byar, dit 
han på vissa tider reser och Gudstjensten förrättar och 
honom till hjelp förordnas en kapellan, som kunde bo 
i Utsjoki.” 

Vid föregående anmärkes att Torne Lappmarks- 
församlingar blifvit före 1686, eller redan 1673, skilde 
från NederTorne pastorat, samt att vid samma tid kyr- 
kor äro uppförde i Koutokeino och Utsjoki. 


Juckasjervi. 


Vid ett ställe, kalladt Siikakielinen och beläget 
en mil i sydost från Juckasjervi kyrka på södra sidan 
af Torne elf, kunde man ännu i början af innevarande 
Arhundrade se tydliga märken efter tomter och graf- 
var. Tilläfventyrs är detta platsen för den kyrka som 
skall hafva blifvit uppsatt i Konung Gustaf I:s tid Att 
denna kyrka var uppfördSinom Suckasjervi församling, 
har Högström i sin BLappmarks-beskrvifning anmärkt. 
Tuneld har missförstått Högströms yttrande, då han i 
sin Geograli säger, att den under nämnde konungs tid 
uppsatta kyrka var byggd i Enontekis samt att skola 
blef der inrättad 1744. Skolinrättning har aldrig fun- 
nits i Enontekis. Kyrkan vid Juckasjervi uppbyggdes, 
enligt Tunei uppgift, 1600, enligt v. Stjernemans 1603. 
Uti gamla handlingar är antecknadt: ”Anno 1611 är 
kyrkan i Juekasjervi uppbyggd under då varande Lands- 


” 


höfdingen Ädle och Fälborne Herr Frans Krusbjörn.” 
Detta är misstag eller misskrifning. Så framt kvrka 
här blifvit byggd i bemälde Landshöfdings tid, har 
byggnaden icke kunnat företagas före 1641, hvilket år 
Krusbjörn emottog styrelsen öfver Vesterbottens län. 
År 1726 uppsatt ny kyrka undergick reparation 17.85, 
men numera förrättas uti denna kyrka Gudstjenst en= 
dast 2:ne gånger om året, sedan 1846 och följande år 
kyrka blifvit uppförd 5 mil nedanföre Juckasjervi vid 
byn Vittangi, der ock pastor fått sitt boställe. 


Vid Svappavara, beläget mellan Torne och Kalix 
elfvar, 3 mil i sydost från Juckasjervi, fivnes en be- 
grafningsplats, invigd på Mommornas begäran, i an- 
ledning af de täta olyckor, som timade vid derstädes 
1634 privilegeradt kopparverk. 


Intill 1748 var Enontekis kapellförsamling under 
Juckasjer vi. 


De i Juckasjervi kyrka förvarade minnesskrifter 
af resande, hvilka besökt orten, äro af Professor J. W. 
Zetterstedt införde i beskrifningen öfver dess skandi- 
naviska resa 4821, utom de af Visconti och Marey, 
hvilka sägas vara oläsliga Mareys var det icke 1812, 
blef då afskrifven och är ord från ord af följ innehåll: 


”Est terra antiquo ubere glebe potens, lingones coluere viri, 
Bargondiam nune Gall cognomine dicunt. Hee mihi patria, ora 
prima sisnans intonsa Juventa, plures perlustravi regiones. Vidit me 
Germania, superbi viderunot Biitanni, et quos dives paseit Flandria, 
alvum vomere qui paludem excercent Batavi. qui bibunt Vistolam 
Danubiumque. Morreotes Alpuni: qui tenent rupes, Tiberis qui sa- 
crum golunt hUos pluresque ali. post varios casus et magna diseri- 
mina revom polares appali al oras, inocciduwm Solem , Rangifero- 
rumque gelidom ubi Lapponem ubera vidi pressantem, cursus fuit ad 
locum, quem Voida-katsa dicuut, nullus ubi antoa penetravit via- 
tor; multum fui et terris jactatus et ohataractis, multum quoque et 
enlicibus passus; Rediens ex his desertis et properans in Galliam, 
sedes ubi fata dederunt jucundiores, Juccasjervino hane in templo 
apposui inscriptionem 7 Julii 1756. 

Marey francois, qu a parcourru Seul Ies desertes de la Lapponie, 
Tombeau de la nature elfrojubles rivages 


i U-TU ' 
que Fours dispute encore des ames sauvages 


78 


Här finnes ock på den tafla, bvarpå Presidenten 
de Vesvrottes minnesskrift är tecknad, utaf honom på 
franska språket skrifven berättelse om hans resor i 
Lappmarkerne, om temperaturen, om renkreaturen, 
om sättet alt med dem färdas, m mm, men berättelsen 
är alltför vidlyftig att här kunna intagas, och för öf- 
rigt af föga intresse. 

Innan Torne Lappmarksförsamlingar erhöllo egna 
prester, njöt allmogen derstädes betjening af nedre lan- 
dets presterskap. Den 10 Mars 1639 anmäler Prosten 
i Lule, Anders Canuti, att ”afl. Pastoris Mart FVargs 
i NederTorneå enka har hos sig i gården Kapellanen 
Johannem, som då var angifven för några fel, nemli- 
gen att han i Lappmarken drifver köpenskap, tagit en 
Rdr för vigsel, var ö&, vertygad om handel, straffad 
med 40 mark samt godsets förbrytelse, om slagsmål och 
pliktfälld från 2 ull 6 mark för blodvite”” Den 24 
Oct. 164M förordnar Ärkebiskop Paul. Gothus Stads- 
predikanten i Torne And. Essevius att uppehålla Guds- 
tjensten i nämnde Lappmarker samt Komminister i FHie- 
taniemi Samuel Mylander i Kemi Lappmark, "som af 
höga öfverheten var bragt tillbaka ull Vesterbotuen?” 
Dessa reste upp vissa tider af året, Johan Tornrus, 
Pastor i NederTorne 1640, Prost 1649 och död 1671, 
var mycket nitisk om dessa Lappmarks-innevånares 
undervisning; höll ofta visitationer ända vill Utsjoki, 
utgaf från trycket flera Lappska böcker, blard acdra, 
på Kongl. befallning och bekostnad, ett Manuale Lap- 
ponicum, för hvars verteranrde Drottning Christina, 
genom bref 12 Dec. 1648 befriade honom från gädd- 
taxan. Af honom författad beskrifning öfver Torne 
och Kemi Lappmarker är tryckt 1772. 


PASTORER. 


4 Mårten Kempe Johansson, Vbo., Stud. 1645, 
Kommit i NederTorne, Pastor i Juckasjervi 1675, i Öf- 


79 


verTorne 1682, död 1 : ta 
BASAL 686. Sonen Mirten Kommini- 

2. Johan Tornberg Nilsson, Vbn, f. 1640, Stud. 
Fen) 0 SER Ko rer i Hietaniemi 

and: ino 1675, i Juckasjervi 1682, 
och i ÖfverTorne 4687, blef 1746 så illa slagen af 
Nyare ätt Nun 2 dig Orter oll” OM mcd 

mm: aniemi Isak Curtelii Larssons dotter 
Brita. Sonen Isak Komm:r i Hietaniemi, Johan Pastor 
i Juckasjervi, Henrik Komm:r i NederTorne. 

3 Samuel TRhén, son af Pastor i Jockmock, se- 
dermera i Råne, Samuel Rhén, Stud. 4663, Komm:r 
i Lule stad 1670, Pastor här 1687, död 4690. Har 
vitsord om nit i sin tjenst. Sonen Samuel Komm:r i 
Pite socken och Johan Länsman derstädes. 

4. Christian Elingius, f. 16351, i Torne, der fa- 
dren, sedermera Math. Lectorn i Hernösand, Mag:r Georg 
Elingius, då var skolmästare Modren Susanna Steuch, 
var brorsdotter till Superintendenten P. Steueh. Stud. 
i Åbo 1670, Skolm. i Lule 1673, Komminister i Lule 
Landsförs:g 1479, Pastor i Juckasjervi 1691, död 1717. 
Hans uppförande lärer hafva varit mindre värdigt; 
slagsmål emellan honom och hans komminister Sirma 
i Enontekis skall hafva förefallit så ofta de träffades. 
Gift under studenttiden med en köpmansenka i Åbo, 
bade 6 söner, af hvilka en blef sergeant, en handlande 
i Pite. Sonen Erik bodde inbyses å Juckasjervi prest- 
bord; dottren Susanna gift med Kommivister Esaias 
Fellman i Kemitväsk. 

5. Johan Tornberg, son af förenämnde Pastor 
med Samma namn, f. 1670, Stud. 1690, Adj. hos fa- 
dren 1698, Pastor i Koutokeino 1706, här 1719, död 
d. 11 Febr. 1751, begrafven af d. v. Superintendenten 
Körning, som ock höll liktal öfver denne i lifstiden 
uppbyggelige lärare. Gift med Bruksbokhåll:n Ren- 
marks dotter Sara. Sonen Abram Student, sedan Ny- 


80 


byggare; Salomon Pastor i Enontekis; dottren Cathrina 
gift I med Brukspr. i Kengis Johan Antilius, 2 med 
Pastor Johan Björkman Larsson i Gellivare; Maglena 
med Studeranden Erik Löfman, sist inhysesman i Juc- 
kasjervi kyrkoby, och AMargreta gift med en Snaecken- 
borg, söverna Lars och Johan förmodas hafva blifvit 
borgare i Torne. 

6 Mag:r Lars Engelmark, f. 1715. Föräldrar: 
Komm:r i Hellgum Jonas Stadenius och Anna Hor- 


nus, dotter af Kommir i Ywerlänväs Lars Larsson , 


Hornewus, farfadren äfven Komm:r i Hellgum Jonas 
Gerstadins, var bondson från Gerstad i Säbrå. Stud, 
i Åbo 1736, Mag:r ibm 1741, Adj i Sunne 1742, Skolm. 
i Juckasjervi 1744, v. Pastor under företrädarens sjuk- 
lighet 1746 och ord. Pastor 1752, död 16 April 1760. 
Gift med Härvadshöfding Erik Thets dotter Margretha 
Vendela. Af 12 barn blef Daniel Pastor och Skolm. 
i Jockmock, Fredrik Komm:r i NederTorney Brita gilt 
med Komm:r Jonas Ullberg i Svigsjös Anna med Pa- 
stor. Elof Frisendall och Cathrina med Guldsmeden 
Åström i Stockholm. 

7 Nils Gran, son af Pastor i Lycksele, sederme- 
ra i NederKalix, Olof Gran, f 1721, Stud. 1742, stu- 
derade först juridiken, men blet 1757 Prest och Adj. 
bos fadren; Skolm. i Juckasjervi 4760, Pastor 1702, 
död 2 April 41774 Gift med Barbru Margreta Turd- 
fjell, dotter af Kaptenen vid Vesterb:s Reg:te Jakob 
Turdfjell. Barnlös. 

8 Olof Sandberg, bondeson från Neder-Kalix, 
f. 1734, Stud 1754, Prest och Brukspr i Kengis 1761, 
Pastor här 17735 och i ÖfverTorne 1787, död 1805. 
Gift 1 med Pastori Arjeplog Johan Johansson Lwstadii 
d.y dotter Sofia, 2 med Prosten i Kemi E Castréns 
enkå Brita Helena Elfving. Af förra giftet voro döt- 
tArarne Anna Cathrina, gift med Rector vid Pite sko- 
aj Magi Lorenz Gadd; Sara Maria, med Prov Lök. 


81 


Der Ienrik Deutsch och Sofia Johanna med Löjtnan- 
ten Magnus Fredrik Clementcof 

90. Danicl Engelnark, Pastor här 1788; se N:o 
14 bland Pastorerne i Jockmock. 

10 Pehr Grape, son till Skolm. i Juckasjer vi, 
sist Khdo i ÖfverTorne, Isak Grape, f. 1752, Sud. 
1770, disp. pro ex. 1773, skref pro gradu 4774, s å. 
Prest och Nådårspr. vid ena sacellanien i NederTorne, 
Skolm i Juckasjervi 4775, Pastor 1804, död d. 7 Dec. 
4810. Öfversatt på finska språket Pontoppidans Tros- 
spegel och undergick pastoralexamen 1783 Gift med 
Anna Margretha Hackzell, dotter af Kronofogden An- 
ders Hackzell och Anna Catharina Plantin, Prosten 
Mag: Zacharias Plantins i Ume dotter; 8 barn öf- 
verlefde fadren, nemligen Isak Prost och Kyrkoberde 
m. m. i Pite, Zacharias Pastor i Karesuando, sist Prost 
och Khde i ÖfverKalix; Cathrina gift med Häradsh:in, 
Ridd. af Kejs. Ryska S:t Stanislai-orden, Nils Ekström; 
Ulrika Sofia med Kommir i Ryska NederTorne Anders 
Forssell; Margretha, Brita Christina, Johanna Mag- 
lena och Anna Agatha. 

41. Petr Palmgren, Pastor här 1812; se Lyck- 
sele N:o 10. 

12. Ingemar Lindstedt, Handelsmansson ifrån 
Bernösand, f. 1792, Stud 4811, Vikarierande vid Maria 
Magdalena förs. Handtv och Fatvigskola i Stockholm 
4817, Prest och Vakanspr. vid sacellanien i ÖfverKalix 
4818, Past. Adj. i ÖfverTorne 1819, v. Kommer i Pa- 
jala 1823, åter Past. Adj i ÖfverTorne 1826, Pastor i 
Juckasjervi 1831. Gift med Kontrprosten och Khdn i 
ÖfverTorne Joh. FVikströms douer Christina Cathrina. 
Barn: sonen Johan, döttrarne Johanna Agatha och Brita 
IVilhelmina gifte med nybyggare i socknen. 


Skolbyggnaden i Juckasjervi företogs 1726. | men 
husen stodo öde eller obegagnade allt intill 1744, då 
11 


82 


skolan blef öppnad; delades 4813 till hälften med Ka- 
resuando, men IS20 blefvo bägge dessa skolor indragna. 


SKOLMASTARE. 


4. Mag:r Fars Evgelkmnark, utnämd Skolmästare 
1743, Pastor här 1752; se N:o 6. 

2. Isak Grape, son af Khdn i ÖfverKalix Isak 
Grape och Sofia Halsius, Pastor, derstädes Ol. Halsii 
dotter. Farfadren, Sal; Grape, var Bonde å Nautabo 
hemman i ÖfverTorne, samt son till Arendt Grape, hvil- 
ken ifrån Lybeck, der havs fader af samma namn var 
Bryggare, inflyttade till Stockholm såsom Handlande, 
blef 1646 egare af Kengis bruk, det han på 1660talet 
förmenes bafva upplåtit till bröderna Momma, 1669 
adlade Renstjerna. Skolm. Grape föddes 1720, blef 
Stud. 1734, Prest, Adj. och tillika Missionär i Juckas- 
jervi 1744, Skolm. 1752, Komm. i NederTorne 1760, 
Khde i ÖfverTorne 1762, död 22 Juli 1783. Gift med 
Prosten i Lycksele Pehr Fjellströms dotter Margretha. 
Barn: Pehr Pastor i Juckasjervi; Erik från Pastor i 
Enontekis Khde i NederKalix; Isak Komm:s-Landtm. 
och Krfogde i Torne Lappmarker; Johan Arendt Ka- 
techet och Nybyggare i Enontekis; Eva Christina gift 
med Kommir i Pajala Henrik Tornberg; Anna Mar- 
greta med Sockeuskrifvaren Expeditionsfogden Zacha- 
rias Fackzelt; Cathrina med Häradsskrifvaren Isak Cur- 
tclius; Ulrika med Kronofogden i Torne Jonas IVest- 
berg och Maglcena ogift. 

3 kiäs Gran, Skolm. 1760, Pastor 1762; se N:o 7. 

4 Carl Eronnius, son af Kommir i Neder'Torne 
Olof Brunnius och Margretha Kråka, köpmansdotter 
från Lule. Slägten härstammar från Brunne by i Gud- 
munrå. Erik Brunnins Olofsson, bondson, blef Khde 
i ÖfverTorne och var farfader till Skolm. Carl Brun- 
nius, som f. 1738, Stud. 1752, prestvigdes till Adj. hos 
fadren 1757, Skolm, här 1762, Komm:ir i NederTorne 


83 


1763 och död 1772. Gift med: Pastor i Arjeplog Joh. 
Johansson Lestadi dA. y dowter Anna Cathrina, som 
is2dra giftet hade Pastor i Carl Gustaf. David Cneiff. 
Biunnii söner voro: Johan Kyrkoherde i Skälvik och 
St Anne kapell i Linköpings stift samt Erik Kommi- 
nister i ÖfverKalix. 

3 Jakoh Turdfj:ell, son till Majoren Jak. Turd- 
fjäll och Prosten i Neder-Torne Mag:v Erik Brunn 
dotter, f. 1732, Stud. 17352, Prest 1760, Skolm. 1763, 
Komm:r i NederTorne 1775, uto. Khde i Öfverkorne 
1734, död 1785. En värdig och nitisk prestman. Gift 
1 med Elisabeth Junclius, prostdotter från Uleborg, 2 
med Komm:r i NederTorne Sal. Grapvs dotter Chri- 
stina. Barn: Salomon Bankokommissarie, Isak Haudl. 
och Rådman i Gefle; Elisabeth Margretha gilt med Pa- 
stor i Enontekis, sedermera i NederKalix Erik Grape; 
Christina Sofia med Prosten Pehr Palmgren i Lyck- 
sele och Eva Barbru med Handskmakin och Rådman- 
ncn Lindberg i Torne. Sönerna Jakob och Carl Jonas 
dogo som studenter och Pelr som handelsbetjent. 

6. Pehw Grape, Skolm, 1775, Past. 1504; se N:o I0. 

7. Pehr Palmaren, Skolmästare 1804, Pastor 
här 1812; se N:o I0 bland Pastorer i Lycksele. 

Under hans tid blef skolan 1S20 imdragen, 


Enontekis, hvars svenska andel numera benämnes 


Haresvwando. 


Den första kyrkan skall, enligt von Stjernemans 
hafva blifvit byggd år 16003; den sedvast upp- 
sedan den del af Enontekis, som är belägen 


an om Muonio elf genom 1509 års fveds- 
nedtagen och 


vid sagde elf 
toratet Muonioni- 


uppgift, 
salla är, 
på östra sid ' 
traktat med Ryssland frångått Sverige, 
flyttad 4 mil längre ned till Palojoki 
och tillhör, såsom kapell, Ryska pas 


81 


ska. För det svenska Enontekis uppsattes vid år 1814 
kyrka invid byn Karesuavdo, hvaraf församlingen äf- 
ven fålt sitt namn. — Under den tid Enoutekis var 
Annex till Juckasjervi, eller intill 1748, hafva följau- 
de derstädes varit 


KOMMINISTRAR 


1 Olof Sirma Mattsson, född af Lappska föräl- 
drar i Torne Lappmark, Stud. 1572, Prest och Komm. 
här 1675, död 1719. Ännu 70 år efter hans död visste 
äldre personer berätta att han varit en barsker man; 
under predikan nedgått från predikstolen för att luf- 
va de åhörare, hvilka synts honom visa mindre upp- 
märksamhet. I bataljerne med sin Pastor Elingius i 
Juckasjervi skall Sirma vanligen varit den segrande. 
Gift med en i Uleborg af fattiga föräldrar född flicka 
Cathrina Eriksdotter. Prosten i NederTorne, Henrik 
Forbus, rekommenderar i Sirmas ställe Gywnasisten 
Johan Antillius, som blef Brukspred. i Kengis. 

2. Johan Wegelius, Satac, Fenno, prostson från 
Tyrvis, f. 1693, flyttade 1713 med sina föräldrar un- 
dan Ryssen till Torne Lappmark och vidare till Nor- 
rige, begaf sig 1720 till Upsala; blef Komm:r i Enon- 
"tekis 1721, men nödgades för sjukdom, ådragen genom 
förkylning, afså från denna lägenhet 1725; Skolm. i 
Torne 1726, Pastor och Prost i Uleborg 1757; död 
1764. Prosten Wegelius var en lärd man, älskad och 
saknad lärare. Den af honom, vid Landshöfd. Baron 
Gyllengrips besök i Juckasjervi författade och i byrkan 
derstädes förvarade gratulation på latinsk vers kan lä- 
sas i Professor Zetterstedts Resebeskrifning. Wegelius 
var gift med Margretha Törner, handelsmansdotter i- 
från Torne. Dottren Christina blef gift med Komm:ir 
i NederTorne Salomon Grape. 

3. Mikael Wikman Andersson, född af bonde- 
föräldrar i Wiksjö 1693, Stud. 1717, Prest 1722 och 


85 


Sockenpr. i Botheå; Brukspr. i Kevgis 1723, Komm 
här 1726, begaf sig härifrån 1730, Komwm:r i Pite stad 
17327 död 23 Oct. 1774, Gift med Brukspr. i Kengis 
Mikacl Constenii dotter Sara. Sonen Anders Kormir 
i Pajala, afsatt för embetsfel; en dotter gift med Råd- 
man Goldback i Upsala. 

4. Henrik Ganander, fi Åbo, hitkom 4730, be- 
fordrades 1744 till Khde i Nyland och Sjundo pasto- 
rat, död 1752. Var en kunnig man, utgaf en Lappsk 
Grammatica. Gift med Cathrina Tornberg, dotter till 
Kommer i NederTorne Henrik Tornberg och Brita Bon- 
nelius, pastorsdotter från Kusamo. 


PASTORER I ENONTEKIS. 


1. Salomon Tornberg, Pastor i Juckasjervi Joh. 
Tornbergs son, f. 1710, Stud. 1734, Prest och Adj. bos 
fadren 1739, Komm:r här 1744 och Pastor 1748, sedan 
Enontekis vid 1747 års riksdag blifvit utbrutet ifrån 
Juckasjer vi, död i Juni 1773. Gift med Margreta Cur- 
telius, handelsmansdotter från Torne. Sonen Salomon 
Länsman i Enontekis; Johan, Guldsmedsgesäll, begaf 
sig jemte brodern Isak vill Norge; Henrik Skväddargesall 
i Torne; Brita gift med efterträdaren; Cathrina med 
Handl:n Törnqvist i Torne; Sara, med Linneväfvaren 
derstädes Röngren; Margrotha och Maglena Apollonia 
gifte i Stockholm. 

2 Daniel Engelmark, Pastor här 1775; se N:o 
14 bland Pastorer i Jockmock. 

3. Erik Grape. sov til! Skolm. i Juckasjervi, sist 
Khdn i ÖfverTorve Isak Grape, f. 1755, Stud. 1770, 
Prest och Past. Adj i ÖfverTorne 1777, Komminvister 
i Pajala 1781, Pastor bär 1788, Past. ex. 1709, s. å. 
Korresponodent al Kongl. Veteusk, Akad., Kyrkoherde 
i NederKalix 1806, död d. 26 Nov. 1808. Författat i 
Vet. Åkad. Handlingar för 1803 och 1804 ivförd be- 
skrifnivg öfver Enontekis Loppmark , samt under namn 


86 


af Svebilius Renovatus ett katechetiskt arbete, som 
finnes i manusciipt. Gift med Khdn i OfverTorne J. 
Turdfjälls dower Elisabeth Marvgretha. Söner: Isak 
August Skollärare i Hernösand, Pehr Adolf Handlande 
och Rysk v. Konsul i Gefle, Johan Jakob Kommini- 
ster i Hietaniemi och Erik Daniel Grosshandlare och 
Rådnman i Gefle. 

Under krigsoroligheterna med Ryssland åren 1808 
och 1809 samt regleringen af Karesuando pastorat, se- 
dan Muonio elf blifvit gräns emellan Sverige och Ryss- 
land, förblef den svenska andelen af Euontekis obe- 
satt och njöt presterlig vård af Kapellpredikanvten i 
Muonioniska, sedermera Pastor devstädes Mats Kål- 
ström, intilldess prest anställdes i Karesuando. 


PASTOPER I KARESUANDO. 


1. Zackarias Grape, son till Pastor i Juckas- 
jevi Pehr Grape, f. 1785, var någon tid bodgosse hos 


en handlande i Torne, emedan fadren, stadd i knappa 
vilkor med många barn, icke ansåg sig vara i tillfälle 
att underhålla honom vid läroverken, men Zacharias 
bade icke håg och fallenhet för handel, begynte att 
studera vid 20 års ålder, blef Stud. 1811, Prest och 
Pastor i Karesuando, 1813, samt derjemte Skolm till 
19820, då skolan blef indragen. Distriktsprost öfver de 
norra Lappmarkerna sistnämde år, unodergick Past. ex. 
4821, Komm:r i Pajala 1824, tillförordnad Genevalvi- 
sitator i Vester- och Norrb:s Lappmarker åren 1523, 
1826, 1829 och 1832, Kbde i Carl Gustaf 1834, Prost 
1835, Oppon. vid prestmötet i Pite 1842, erhöll trans- 
port till ÖfverKalix pastorat 1844, död 1!) Febr. 1847. 
Gift med Cathrina Sofia Åström, dotter till Pastor i 
Refsuud Carl Åström och Sara Elisabeth Nordenström, 
dotter af Pastor i sistnämnde församling Magnus Nor- 
denström. Barn: Carl Johan Katechet i Juckasjervi; 
Pehr August död som student; fsak Past. Adj. i Neder 


7 


Lorne; Erik Haodlande; Zacdhris Mag:n vikar Kollega 
NN äte NR nga re adl 

a Je raln; Josefina Elisa- 
bell och Hilda Carolina Gustafva. 

2. Lars Levi Liestadius, son af Bergsfogden C. 
Lestadius och Anna Maglena Johansdotter, f£. 1800 
Stud. 1820, Prest 48235 och Cur. past. ger. i Avjjöplng, 
Pastor i Karesuando s. å., förestod Nissionäöskeställnie 
gen i Pite Lappmark från Maji 1825 till samma tid 1826 
Ted. af Jägareförbundet i Stockholm 1830, af Rörga, 
Föreningen i Edinburg 1832, af Vetevskaps-societeten 
i Upsala 1839, i Nåder förordnad att beledsaga K:gl. 
Franska Vetenskaps-expeditionen genom Lappmarken 
1838, Ridd. af Kgl. Franska Hederslegionen 1841, Past. 
ex. 1843, Khde i Pajala 1848, Visitator i norra Lapp- 
markerna på sex år 1847, Prost. Författat flere från 
trycket utgifna handlingar och uppsatser i Vet. Akad. 
Handlingar åren 1822, 1824, 1826. Om odlingar i Lapp- 
marken 1823, Loca paralela plantarum, Upsala, Nova 
acta 1838, Hålaitettem &c Nubbe Joulo Peive m. m. 
Crapula mundi &c, Hernösand 1843, Officinela vexten 
Cochlearia, manuscript i Vet. Akad:s Bibliothek, Frag- 
menter i Lappska Mytbologien, 1a delen (öfversatt på 
franskan), smärre uppsatser i Statstidningen 1S36 (om 
gränsen mellan Lappmarken och landet), i Norrlandspo- 
sten 1838 (om kommunikation i norra delarne af Skan- 
dinavien), i Norrb:s Tidn. Anteckningar under en resa; 
på finska språket berättelse om en pigas syner; uti 
tidskriften ”En ropandes röst i öknen”, om Christen- 
domen i Sverige, samt en sjelfbiografi, m. m. Gift 
med en Nybyggare-dotter ifrån Jockmock, Brita Ca- 
thrina Alstadius, som skall härstamma från Pastor der- 
städes P. Alstadius, I Karesuando församlings kyrko- 
bok äro följande barn antecknade: Carl Johan; Levi, 
död; Lorens IVilhelm; Gustaf Leonard; Elconora och 
Emma Christina, gifta inom bondeståndet; Sofia FFV il- 


88 


helmina, Elisabeth, Fredrika Johanna, Hedda Char- 
lotta samt Lea Selma. Möjligen äro efter flyttningen 
vill Pajala burn tillkomna, samt af Prosten Lestadins 
flere arbeten än de här ofvan uppräknade utgifoe, men 
underrättelse derom har icke erhållits. 

3. Fredrik Engelmark, son af Pastor i Jock- 
mock Lars Salomon Engelmark, f. 1806, Stud. 4830, 
Prest och Past. Adj. i Sorsele 1834, i Jockmock 1835, 
vice Kommir i Pajala 1838, samt Cur. past. ger. ibm 
4842, sedan Pajala blifvit utbrutet ifrån OfverTorne 
till särskildt gäll; Cur. ger. i Karesuando 1848 och 
Pastor 1849. Gift med Pastor i Jockmock Johan Ul- 
lenii dover Ulrika Carolina. Barn: Johan August, Lars 
Fredrik, Emanuel, Frans Mikael, Vendela Carolina, 
Engla Fredrika och Theodora Augusta. 


Rounala Kapell var uppsatt nära intill fjel- 


len, 7 å 8 mil från Enontekis och lydde under Juckas- 
jervi pastorat; skall ej hafva varit länge begagnadt. 
Att Gudstjentliga förrättnivgar der förehafvits vid med- 
let af 17:de århundradet, inses af Prosten Tornzxi an- 
teckning, citerad af Professor Schefferus: ” In hoc tem- 
plo (Rounala) sepulture meadavi veterum sacerdotem 
Gentis Lapponice D:m Georgium, qui vicinus morti 
dixerat se apud Lappones sepeliri velle, ut sic firmaret 
fidem coruwm de resurrectione morluorum, quodque ipsi 
una secum essent resurrecluri in die novissimo, qua de 
re sapissime apud ipsos concionatus fuerit” Den för- 
fallna kyrkan blef, med Directionens öfver Ecclesia- 
stikverket i Lappmarken tillstånd, försåld på auktion 
4794 och betaltes med 4 Rdr. Den här omnämnde, i 
Rounala kyrka begrafne Georg Henriksson var, enligt 
Tunzxi uppgift, blefven student 1628. 


85 
HKHoutokelno. 


Kyrkan i denna, genom Gränse-reglerings-trakta- 
ten 1751 Norrige underlagda församling, uppsattes på 
Konung Carl XI:s befallning 1674. Wisjoki var 
Annexa och lydde under Hernösands stift till 1747, 
då det blef särskildt pastorat) och lades till Åbostift, 
samt fick Enare till Annexa. Enare var anlagdt 
4639 såsom kapell till Kusamo. 


Under de år Koutokeino' tillhörde Svea rike och 
Hernösands stift hafva följande der varit 


PASTORER. 


4. Johan Tornberg, hitkom 1675, Pastor i Juc- 
kasjervi 1682; se Juckasjervi N:o 2. 

2. Anders Tornberg Nilsson, en äldre broder 
till företrädaren, Stud. 1645, Prest 1650, Brukspred. 
i Kengis 1655, Pastor i ÖfverTorne 1677, efter 3 års 
dervaro för något embetsfel tjensten förlustig, men å- 
terfick, efter visad förbältring, prestaembetet och be- 
nådades 1682 med Koutokeino pastorat; skall hafva 
dött 1705. 

3. Johan Tornberg, Son till förste Pastorn här- 
städes, Pastor här 4706, i Juckasjervi 1719; se Juc- 
kasjervi N:o 35 K 

4 Johan Junellus Johansson, född af bondeför- 
äldrar i Kemi socken och Juntila gård 1694, Stud. i 
Åbo, Pastor här 1719 och i Uleborg 1746, död 1756. Gift 
med en dotter till Komm:r Isak Tornberg d ä i Hieta- 
niemi. Barn: Isak Mönsterskrifvare, mördad i Pommern 
4756; Jakob, en rumlare$ Johan Student, sedan Kor- 
pral vid Kajana; Pehr Student; Margretha ogift; 225 
Zisabeth gift med Skolmästaren i Juckasjervi, sist Kyr- 
koberden i ÖfverTorne Jakob Turdfjell. - 

5. Johan Björkman, Pastor här 1746; se N:o 


3 bland Pastorer i Gellivare. 


90 


ir 1742 anlades skola i Kuotokeino och hitkori 


SKOLMÄSTARE. 


Anrders Helander, den förste och siste här i 
:epna egenskap. Något vidare känner man ej om ho- 
nom, Sannolikt erhöll han någon ecclesiastik beställ- 
ning inom Åbo stift. 


I Cisjolki voro inga PresterZanställde, så länge 
det hörde till Hernösands stift; utan besöktes församlin- 
gen en och annan gång årligen af Pastor i Koutokeino. 


Pro 


9 


I Lappmarksförsamwlingarna tjenstgöra för närva- 
rande cefterskrifne 


MINISTERII ADJUNKTER. 


Fjellström, Carl Nathanael, son af Pastor i 
Arjeplog Carl Johan Fjellström, f. 4820, Stud. 1844, 
Prest och Past. Adj i NederLule 1847 och i Arvids- 
jaur s. å., Cur. past. ger. i Arjeplog 1848, åter Adj. 
och Cur. ger i Arvidsjaur 1849. Gift med Sofia Chri- 
stina IFesterlund, dotter till Pastor i Jockmock Gust. 
IFesterlund  Dowtev: Anna Christina. 

Flodstedt, Nils Sbram, son af Min. Adj. A- 
bram Flodstedt, f£ 1814, Stud. 1836, Prest 1837 och 
Vakanspred. vid Nätra seacellani, Past. Adj. i Grund- 
sunda 1838 och i Björna s. å., likaså i Löfånger s. å, 
i Wännäs 1841, vice Komm:r i Burträsk 1844, Adj 
Fredrika 1845, Past ex. 1850. Gift med Anna Caro- 
lina Olofsdotter från Söråsele by. 

Lindahl, Olof, son till Prosten i Åsele Ol. Lin= 
dahl, f. 1811, Stud. 1832, Prest och Past. Adj. i Sor- 
sele 1836, i Jockmock 1838, i åsele 1841, tillika Past. 
Cur. ger. 1842. Gift med Landtmätaren Erik Samuel 
Rhens dovev Erika Bernhaärdina. 

Medin, Jonas, Jemt! , f. 1812, Stud. 1836, Prest 
och Past. Adj i Njurunda 1857, Vakanspred. vid Hal- 
tens sacellani 1539, Kommeirs Adj. i Bi unflo s. å, vik. 
Kapellpe. i Stugun och Borgvattvet 1841, Vakanspred. 
vid Brunflo sacellani 1842, vik. Stadspred.! i Östersund 
1845, Post. Adj i Oviken 1846, Past. ex. 5. å., Past. 
Adj i Brunflo IS47, Cur: past. ger. i Fölinge samma 
år. Gift med Charlotta Cavallin. 

Sundelin, Ferdinand, Pastor i Arjeplog Nils 
Sunrdelins son, fr 1819, Stud; 1841, Prest 1Si4 och 
Past. Adj i Wilhelmina, i Gideå 1845, Cur. Va ot: 
i Sorsele 1846 Gift med Landtmätaren IA Samuel 
Rhens dotter Eva Agatha. 


92 

23 
Winnberg, Pehr Theodor, Jemtl, föld 1813, 
Stud. 1836, Prest och Past. Adj. i Hellgum 4837, i Do- 
rothea 4839, åter i Hellgum s, å., vice Komm:rr i Yt- 
terlänäs s. å, Nådårspred. vid ena sacellanien i Ume 
Landsförsamling 1541, Past. Adj. i Mo 1843 och åter 
i Dorothea 1544; utn. Pastor i Arjeplog 1853, hvar- ordin. med Nådigt tillstånd 1806 och Past. Adj. i Lvck- 
öfver besvär blifvit anmälda af S. Min. Adj. Ol. Lin- sele, Substitut vid Arjeplogs skola 1808, Past. Adi i 
dahl I Åsele, Gift med Märtha Brita Mikaelsdotter Dorothea 1821, Makapspred i; ME 1822, Kr 
ifrån Laiksjön i Dorothea socken. sionär i Pite Lappmark 1824; för fylleri i tjensten dömd 
prestaembetet förlustig 18235; död den 5 Moaji 1852 
I Lappska Psalmboken, tryckt 1849, är hans namn 
tecknadt under Ps. 192. Gift med Prosten i Lycksele 

Mag:r Samuel Öhrlings dotter Sara Maglena. 
Grönlund, Erik Johan, utn. Pastor i Arvids- 
jaur Jonas Grönlunds son, f. 1787, Stud. 1809, Prest 
1810 och Adj. i Hernösand, v. Kollega derstädes 1811, 
permitterad att vid Upsala Akademi fortsätta studier 
4812, Hospitalspred. ibm s, å., Adj. vid Domkyrkoför- 
samlingen derstädes 1813, Past. Adj. i Lycksele 1817, i 
Åsele 4818, åter i Lycksele 1819, död den 41 Maji s. 
å. Öfversatt den nya Handboken på Lappska språket. 
Holmhbom, Peter Niclas, Mag:r, född af bon- 
deföräldrar i Böle by af Attumars socken 1705, Stud. 
4726, Mag:r 1737, Prest och Missionär i Lappmarken 
4741, Math. Lector i Hernösavd 1743 och Tbeol Lec- 
tor 1732, Pastor i Själevad 1763, död sex veckor ef- 
ter tillträdet. Berömd för lärdom, god talegåfva och 
nit i tjensten; gjorde äfven sedan han blifvit Leetor 
några resor såsom Missionär i de södra Lappmärkerna. 
Af honom på Lappska språket öfversatta psalmer, äro 
i upplagan af 1774, 32, i den af 1786, 20 och i 1849 
års upplaga 19, af hvilka 3 omarbetade. Gift med 
Christina Margretha Ström, dotter af Prosten i Nora, 
Kand. Petrus Ström, och enka efter Prosten i Tuna, 
Prof. Mag:r Petrus Tigerstedt. Fyra söner och en dot- 
ter öfverlefde fadren. AF sönerna blef en Jurist, den 


i Af de Prestmän, hvilka tjenstgjort i Lappmarks- 
församlingarne, men ej der innehaft ordivära tjenster, 
anmärkas: 

Alenlusz, Carl Fredrik, son af Skolm. i Lyck- 
sele Carl Gustaf Bernh. Alcnws, f. 1781, Stud 1803, 


mn JAR 


— 


94 


andra, Alikael, Kommir i Njuruuda och den tredje, 
Henrik, Iosttumentmakare. Dottren Maria Margretha 
gift med Komm:r Daniel FVidén i Hernösand. 

Irestadius, Petrus, Mag:r, son af Bergsfogden 
Carl Lestadius, f 1502, Stud. 1820, Prest och Husprs. 
hos Kammarh:n Eman. De Geer 1825, Missionär i Pite 
Lappmark 1826, Mag:r 1827, Past. ex 1831, Kollega 
vid Pite skola 4832, Kyrkoherde i Wibyggerå 1836, 
död den 16 Aug 1841 Kyrkoherden Läestadius var 
kunskapsrik, arbetsam, frisivnad, trogen lärare och herde; 
Visitator i södra Lappmarkerna 1835, Ledamot af Old- 
skrift-sällskapet i Köpenhamn; utgaf Journal under 
tjenstgöringen i Lappmarken i 2ne delar, af hvilka den 
första prisbelöntes; författade den år 1820 från trycket 
utkomna anonyma skriften: ”Tankar om fattigdomen och 
fattigvården i Sverige”, och åtskilliga uppsatser i tid- 
ningar och dagblad; öfversatte 3:ne i Lappska Psalm- 
boken af 1849 intagna psalmer. Kongl. Maj:ts Nådiga 
Reglemente för Ecclesiastik verket j Lappmarken är för- 
anledt af Lestadii dertill afgifna förslag. Gift med 
Carolina Fredrika Hagberg, brorsdotter till Pastor 
Primarius i Stockholm, Doctor C P. Hagberg. Barn: 
sonen Carl Petter och döttrarne Helisa, Carolina Ma- 
thilda, Selma och Angelika. 

Rhén, Abram Bernhard, son af Pastor i Åsele 
Erik RBhén, f. 17857, Stud 1806, Prest 1810 och Past. 
Adj i Lycksele, dito i Åsele, Adj vid Lycksele skola 
1814, Past. Adj och Cur. past. ger. ibm 1816, död d. 
4 Maj 1817 Gift med Skolm Pehr Rådströms dotter 
Elisabeth Cathrina  Bavn: Lovisa Magdalena; Ervika 
Elisabeth Petronella, gift med f d. Länsmannen Erik 
Gustaf Edin + Arvidsjaur och Freja Eva Christophora 
Sara Maria Patricia, gift med Länsman Jakob Nor- 
denstam i Åsele. 

Rhin, Gustaf Bdvard, den föregåendes broder, 
f. 1795, Stud 1814, Prest och Past. Adj i Dorothea 


95 


1818, Cur. past. ger. i Arvidsjaur 1820, Past. ex. 1820, 
vikar. Skolm. i Lycksele 1832 och s. å. Kyrkoherde i 
Elfkarleby; öfversatt på Lappska språket den förbät- 
trade Katechesen och en skrift om dryckenskapens följ- 
der; redigerat den 1849 tryckta Lappska Psalmboken 
och öfversatt 49 der inlagna psalmer, Gift 4 med Pa- 
stor i Arvidsjaur Pehr Edins d. y. dotter Sofia Fre- 
drika, 2 med Brita Dorothea Ti engbom, dotter till In- 
spektoren vid Wifsta varf, Mils Tengbom och Brigitta 
Forsberg. Af sednare giftet äro inga barn. Af det förra: 
sönerne! Hugo Reinhold och Pontus Edvard Studenter; 
Carl Gustaf, Axel Bernhard och Samuel Benjamin, 
samt döttrarne Mathilda, Sofia, Fredrika Eugenia, 
Charlotta Johanna och Thekla Bernhardina. 

Zelberg, Johan Jonsson, född i Råne och Nje- 
misels by af bondeföräldrar 1709, Stud. 1734, Prest 
och Past. Adj. i Lule 1741, Missionär i Gellivare 1746, 
bodde en tid vid kapellet Killingesuando, Kyrkoherde 
i Sjön 4766, död d. 48 Dec. 1780. Gift med Komm:ir 
i Jockmock Pehr Heggs dotter Sara. I Gellivare kyr- 
kobok äro antecknade barnen: Pehr, Johan, Carl, An- 
ders, Daniel, Barbru Cathrina, Elisabeth Christina och 
Lovisa. Bemödanden att vinna underrättelse om deras 
öden hrfva fruktlöst aflupit. Sonen Johan synes haf- 
va vorit Adjunkt i Sjön, men om och hvart han er- 
hållit befordran, är ej bekant. , 


RR ER 3 SATSEN 


Register 


å Kyrkor och Församlingar I Lappmarken. 


Arjeplog 
Arvidsjaur 


Fatmomacke 
Fredrika 

Frostviken 

Fölinge 

Gellivare 

Gikanäs, se Dikanäs. 
Gillesnoule 
Gråträsk 

Hotagen 

Jockmock 
Juckasjervi 
TRVENOANHO NE re eran ER 
Killingesuando . . - 
Koutokeino 


Nafriluokt 
Nasafjell 
Qvickjock 
Rounala 
Silbojock 
Sorsele 
Stensele 


Utsjoki 
Wilhelmina . 
Wittangi 


Förteckning 


Engelmark, Tars, Pastor i JSuckasjervi sv 
öfver 


— Lars Salomon, Pastor i Jockmock 


Presterskapet i Eappmarksförsamlingarne. | Enström, Olof, Pastor i Dorothea . 


Sid. Fjellner, Anders, Pastor i Sorsele « . » w 
Alenius, Anders, d. ä., Past. i Arjeplog = so so so 0 mn. 41 Fjellström, Carl, Skolmöstare i Gellivare . . 
— Anders, d 3,4 Partei BYoKksdle Ia oss ers a 29 Carl Johan, Pastor i Arjeplog 
= Girl Bronlnig 3. stammar RR 93 Carl Nathan. , Min. Adjunkt . . 
— Carl Gust. Bernh., Skolmästare i Lycksele . . . 33 Erik, Skolmästare i Arjeplog =. « 
Allberg, Pehr, Kapellpredikant i Frostviken .« . oc so. 74 Nathanael, Pastor i Jockmock —. . 
Alstadius, Pehr, Pastor i Jockmock > . so sov cc sv 61 Pehr, d. ä., Pastor i Silbojock . . 
Anzenius, Olof, Pastor i Åter ss on ve os Snr Pehr, då y., Pastor: i Lycksele . . 
— Pehr, Pastor i 5 SPF bg TPTA ned Flodstedt, Nils Abraham, Min. Adjunkt . . 
Ask, Bernbard, Skolmästare i Lycksele =. so so co, cos Forsnor, Erik, Pastor i Åsele i. » oce sc + 
Törssberg, Pelir,.Pästör ibm. « s « s s « 
Backeus, Jakob, Predikant i Lycksele » «+ . « 
— Paulus, Predikant i Jockmock . +. 
Beckius, Johan, Pastor i Åsele « . + +. + + 
Björkman, Johan, den äldste, Pastor i Gellivare 
— den äldre, Pastor ibm . . . « + 
— den yngre, Pastor ibm .. . ee + «+ 
— Nils Eredrik, Komminister i Qvickjock 
Blom, Jonas, Pastor i Dorothea Bet 4 
BYSNOBRG; Or (SGU ee (URLÖr. E ERS ST Granhammar, Johan, Grufpredikant i Qvickjock 
Brunnius, Cal, Skolmästare i Juckasjervi a Granlund, König, Komminister i Sorsele + . 
Burelius, Abraham , Pastor i Silbojock HRT : Grape, Erik, Pastor i Enontekis  . + - 
Byrelius, Hans, Predikant i Nasafjell . . Isak, Skolmästare i Juckasjervi 


Ganander, Henrik, Komminister i Enontekis 
Gafvelin, Pehr, Kapellpredikant i Wilhelmina . 
Gran, Nils, d. ä., Pastor i Lycksele + > ». 
— Nils, d. y., Pastor i Juckasjervi + . « 
— Olof Nilsson, Pastor i Eycksele + «+ + 
— Olof Stefanson, Pastor ibm >. . . >» + 
— -Theofilus, Skolmästare i Jockmock =. +. 
Granberg, Sjul, Pastor i Arjeplog « . +» » + 


Bång, Magnus, Predikant i Lycksele +. +» TTT TSE SE FIA 


— Zacharias, Pastor i Karesuando 
€ederberg, Birger, Pastor i Fölinge . +. Grot, Matts, Pastor i Jockmock =. 
. i Grubb, Anders, Pastor ilm « 
Degerman, Magnus, Pastor i Åsele —. cv Grönlund, Conrad; Pöstov i Åsa 
DPynesius, Johan, Skolmästare i Gellivare md Erik, Jabän, Min: Adjanpkl,... 
— Jonas, Komminister i Sorsele . 
EReNSEDemal or kaster 1 Åsele Pad — Pehr Olof, Pastor i Wilhelmina . 
— Daniel, d. y., Skolmästare ibid. 
— Pehr, d. ä., Pastor i Arvidsjaur Hapstadius, Johan. Prodikant i Arjeplog 
=— Pelr, d. 3y., Pastor im . . «+ j— Nils, Grvufpredikant i Qv ickjock 
Elingius, Christian, Pastor i Juckasjervi Hedenstedt, Olof, Skolmästare i Åsele 
Engelmark, Daniel, Pastor i Jockmock Helander, Anders. Skolmästare 1 Koutokeino; 
sn Fredrik, Pastor i Karesuando Ifellman , Hans, Kommunister i Jockmock 
— Gustaf, Pastor i Arvidsjaur . 


100 


Henriksson. Georg. Base 1 Rounala 
Hollstén , Jonas, Pastor i Jockmock 
Holmblom, Pehr Niklas, Missionär . 
Hultin. Magnus, Pastor i Wilhelmina 
Huss, Johan Axel, d. ä, Pastor i Fölinge 
— Johan Axel, d. y.. Pastor i Fredrika . 
Hägg. Pehr. Komninister i Jockmock 
Högling. Jonas. Komminister ibm . . . 
Höghind , Yenvik, Kapellpredikant i FrostFikon z 
Högström, Pehr, Pastor i Gellivare 


,. 


Ingevald, Predikant i Gråträsk . . 
Junelius, Johan, Pastor i Koutokeino 2 
Junselius, Pehr, Komminister i Asele 


Kempe, Mårten, Predikant i Juckasjervi 
HKlementis, Pehr, Predikant i Jockmock 
Klingberg, Nils, Skolmästare i Lycksele . 


. 


Lestadius, Carl Erik, Komminister i Qvickjock 


& fö 

Lu. — Henrik. Komminister ibm » . . « + « 
Johan Carlsson, Skolmästare i Gellivare 
Johan Johansson, d. ä., Pastor i Silbojock 
Johan Johansson, d. v., Pastor i Arjeplog 
Johan Nilsson, Pastor ibm > ss « 
Lars Levi, Pastor i Karesuando . 
Petrus, Missionär SAN 

Lindahl, Erik. Pastor i Lycksele . + . . 

— Ecik Anton, Pastor i Fredrika 

— Otof, d. ä., Pastor i Åsele . « 

— Olcf, d. y., Min. Adjunkt . 
Lindstedt, Wngemar, Pastor i Juckasjervi . 
Lund, Carl, Pastor i Gellivare : . 
bmdius. Anders. Predikant + Arvidsjaur, m. 

— Nils. Grufpredikant i Nasafiell 
Lyckselius, Henvik, Komminister i Sorsele 
Löfstadius, Lars, Komminister i Jockmock 


Malming!, Lars" Skolmiästare i Jocknmeck . 
Medin, Jonas, Min. Adjunkt . 
Millén, Fvik, Pastor i Åsele . 


KE 


. 


Modin, Olof, Pastor i Jockmock + . . 
Månsson, Jakob, Predikant i Arvidsjaur . 


Nensén, Jonas, Pastor i Dorothea . . . . 
Nilsson, Klement, Predikant i Jockmock 
Nordenstam, Anders, Skolmästare i Lycksele 
Norcus, Frik, Pastor i Silbojock 

Norenius, Olof, Skolmästare i Arjeplog 


Offerdalin, Daniel, Pastor i Arvidsjaur 


Palmgren, Pehr, Pastor i Lycksele 
Plantin, Erik, Skolmästare i Lycksele 


Raudklef , Daniel, Skolmästare i Lycksele 
Rangius, Lars, Pastor i Silbojock 
Rhén, Evik, Pastor i llfölömmon.... IE 
Äbralem Bernhard, Min. Adjunid - 
Gustaf Edvard, Min. Adjunkt . 
Johan, Predikant i Jockmock =. « 
Samuel Edvardsson, Pastor ibm =, 
Samuel Samuelsson, Pastor i Juckasjervi 
Risbery, Jonas, Grufpredikant i Nasafiell 
Rothoff, Cayl Axel, Pastor i Fölinge « « 
Rådström, Pehr, Skolmästare i Lycksele 
— Pehr Christian, Pastor i Sorsele 


Sandberg, O!of, Pastor i Juckasiervi 
Sebrelius, Olof, Pastor i Fölinge . ss « +» + 
Selberg, Magnus, Kapellpredikant i Frostviken 
Sirma, O!of, Komminister i Enontekis =. + 
Sjöberg, Evik, Pastor i Åsele 
Sundelin, Ferdinand, Min. Adionkt . 
Nils, d. ä., Pastor i Arjeplog - 
Nils, d. v., Pastor ibm 
Nils Jöbar, Pastor i Eycksele 
Ulvik Wilhelm, Skolniästare 1 Jockanock 
Uno August, Kapellpredikant i Ölhiträsk 


Anders, Pastor 1 Koutokeino 
Johan Johansson, Pastor i J:e'asjervi 
Salomon, Pastor i Enoutekis 


Touscher, Nils, Grufpredikant i Qvickjock 
Turdfjelt, Jakob, Skolmästare i Juckasjervi . 
Turdinus, Petrus, Grufpredikant i Nasafjell 


Ullenius, Johan, Pastor i Jockmock 
Wallinder, Erik, Pastor i Åsele 


Wegelius , Johan, Komminister i Enontekis . 
'esterlund, Gustaf, Pastor i Jockmock . . 


— Hans Gustaf, Kapellpredikant i Tärna 


Wibonius, Nils, Pastor i Arvidsjaur ä 
Wikman, Mikael, Komminister i Enontekis . 
Windelius, Nils, Predikant i Gråträsk . 
Winnberg, Pebr Theodor, Min. Adjunkt . 


Zelberg, Johan, Missionär . . . . - 


Ångman, Berndt Olof, Komminister i Sorsele 
— Erik, Pastor i Fölinge 
— Jonas, Pastor i Fredrika . 


Öhrling, Tmanucl, Skolmästare i Arjeplog 
— Johan, Pastor i Jockmock —. . 
— Samuel, Pastor i Lycksele 

Östensson, Jonas, Predikant i Lycksele 


radå 2 nedifr. 
— A6 nedifr. 


— 12 nedifr. 
— 10 uppifr. 


— 6 neljfr. 
— 9 nedifr, 
— 2 nedilr. 


— 14 nedifr. 


'Tryckfel. 


står: 12 Dec: 
— Allenivs 
-— Wile 

— men 

—  Ckristianus, 
— Zellnigers 
Y— Teao 

+ pasolt 


— ”excerceat 


— pressantum 


EN 
— aMteN 


is: 5 Dec. 


Alenius 

under 

med 

D:s Christianus, 
Zellingers 

Teno 

paseit 
excercent 
pressantem 
antea 


24sk. b:ko. 


pd 


