Början af Unions-striderna samt Karl Knutssons regering. 1389-1452. Efter en gammal handskrift utgifven af G. E. Klemming
Google 


Det här är en digital kopia av en bok som har bevarats i generationer på bibliotekens hyllor innan Google omsorgsfullt skannade in 
den. Det är en del av ett projekt för att göra all världens böcker möjliga att upptäcka på nätet. 


Den har överlevt så länge att upphovsrätten har utgått och boken har blivit allmän egendom. En bok i allmän egendom är en bok 
som aldrig har varit belagd med upphovsrätt eller vars skyddstid har löpt ut. Huruvida en bok har blivit allmän egendom eller inte 
varierar från land till land. Sådana böcker är portar till det förflutna och representerar ett överflöd av historia, kultur och kunskap 
som många gånger är svårt att upptäcka. 


Markeringar, noteringar och andra marginalanteckningar i den ursprungliga boken finns med i filen. Det är en påminnelse om bokens 
långa färd från förlaget till ett bibliotek och slutligen till dig. 


Riktlinjer för användning 


Google är stolt över att digitalisera böcker som har blivit allmän egendom i samarbete med bibliotek och göra dem tillgängliga för 
alla. Dessa böcker tillhör mänskligheten, och vi förvaltar bara kulturarvet. Men det här arbetet kostar mycket pengar, så för att vi 
ska kunna fortsätta att tillhandahålla denna resurs, har vi vidtagit åtgärder för att förhindra kommersiella företags missbruk. Vi har 
bland annat infört tekniska inskränkningar för automatiserade frågor. 


Vi ber dig även att: 


e Endast använda filerna utan ekonomisk vinning i åtanke 
Vi har tagit fram Google boksökning för att det ska användas av enskilda personer, och vi vill att du använder dessa filer för 
enskilt, ideellt bruk. 


e Avstå från automatiska frågor 
Skicka inte automatiska frågor av något slag till Googles system. Om du forskar i maskinöversättning, textigenkänning eller andra 
områden där det är intressant att få tillgång till stora mängder text, ta då kontakt med oss. Vi ser gärna att material som är 
allmän egendom används för dessa syften och kan kanske hjälpa till om du har ytterligare behov. 


e Bibehålla upphovsmärket 
Googles "vattenstämpel" som finns i varje fil är nödvändig för att informera allmänheten om det här projektet och att hjälpa 
dem att hitta ytterligare material på Google boksökning. Ta inte bort den. 


e Håll dig på rätt sida om lagen 
Oavsett vad du gör ska du komma ihåg att du bär ansvaret för att se till att det du gör är lagligt. Förutsätt inte att en bok har 
blivit allmän egendom i andra länder bara för att vi tror att den har blivit det för läsare i USA. Huruvida en bok skyddas av 
upphovsrätt skiljer sig åt från land till land, och vi kan inte ge dig några råd om det är tillåtet att använda en viss bok på ett 
särskilt sätt. Förutsätt inte att en bok går att använda på vilket sätt som helst var som helst i världen bara för att den dyker 
upp i Google boksökning. Skadeståndet för upphovsrättsbrott kan vara mycket högt. 


Om Google boksökning 


Googles mål är att ordna världens information och göra den användbar och tillgänglig överallt. Google boksökning hjälper läsare att 
upptäcka världens böcker och författare och förläggare att nå nya målgrupper. Du kan söka igenom all text i den här boken på webben 
på följande länk 


Google 


Det här är en digital kopia av en bok som har bevarats i generationer på bibliotekens hyllor innan Google omsorgsfullt skannade in 
den. Det är en del av ett projekt för att göra all världens böcker möjliga att upptäcka på nätet. 


Den har överlevt så länge att upphovsrätten har utgått och boken har blivit allmän egendom. En bok i allmän egendom är en bok 
som aldrig har varit belagd med upphovsrätt eller vars skyddstid har löpt ut. Huruvida en bok har blivit allmän egendom eller inte 
varierar från land till land. Sådana böcker är portar till det förflutna och representerar ett överflöd av historia, kultur och kunskap 
som många gånger är svårt att upptäcka. 


Markeringar, noteringar och andra marginalanteckningar i den ursprungliga boken finns med i filen. Det är en påminnelse om bokens 
långa färd från förlaget till ett bibliotek och slutligen till dig. 


Riktlinjer för användning 


Google är stolt över att digitalisera böcker som har blivit allmän egendom i samarbete med bibliotek och göra dem tillgängliga för 
alla. Dessa böcker tillhör mänskligheten, och vi förvaltar bara kulturarvet. Men det här arbetet kostar mycket pengar, så för att vi 
ska kunna fortsätta att tillhandahålla denna resurs, har vi vidtagit åtgärder för att förhindra kommersiella företags missbruk. Vi har 
bland annat infört tekniska inskränkningar för automatiserade frågor. 


Vi ber dig även att: 


e Endast använda filerna utan ekonomisk vinning i åtanke 
Vi har tagit fram Google boksökning för att det ska användas av enskilda personer, och vi vill att du använder dessa filer för 
enskilt, ideellt bruk. 


e Avstå från automatiska frågor 
Skicka inte automatiska frågor av något slag till Googles system. Om du forskar i maskinöversättning, textigenkänning eller andra 
områden där det är intressant att få tillgång till stora mängder text, ta då kontakt med oss. Vi ser gärna att material som är 
allmän egendom används för dessa syften och kan kanske hjälpa till om du har ytterligare behov. 


e Bibehålla upphovsmärket 
Googles "vattenstämpel" som finns i varje fil är nödvändig för att informera allmänheten om det här projektet och att hjälpa 
dem att hitta ytterligare material på Google boksökning. Ta inte bort den. 


e Håll dig på rätt sida om lagen 
Oavsett vad du gör ska du komma ihåg att du bär ansvaret för att se till att det du gör är lagligt. Förutsätt inte att en bok har 
blivit allmän egendom i andra länder bara för att vi tror att den har blivit det för läsare i USA. Huruvida en bok skyddas av 
upphovsrätt skiljer sig åt från land till land, och vi kan inte ge dig några råd om det är tillåtet att använda en viss bok på ett 
särskilt sätt. Förutsätt inte att en bok går att använda på vilket sätt som helst var som helst i världen bara för att den dyker 
upp i Google boksökning. Skadeståndet för upphovsrättsbrott kan vara mycket högt. 


Om Google boksökning 


Googles mål är att ordna världens information och göra den användbar och tillgänglig överallt. Google boksökning hjälper läsare att 
upptäcka världens böcker och författare och förläggare att nå nya målgrupper. Du kan söka igenom all text i den här boken på webben 
på följande länk 


i 


ww | 


GS cam BSLUNI3Y 


oo 

f > IKON D) 
CITE 
RN FL) 


Ab 
Sof S 


H 


JR 


BOUGHT WITH 
THE INCOME FROM 
THE BEQUEST OF 
CHARLES MINOT, 
OF SOMERVILLE, 


| (Class of 1828,) 


5 
| 
1 
N 


ifs 
pla Vie EYE 
SU 7 


Lead 


) 
PIA 


SVENSKA MEDELTIDENS 


RIM-KRÖNIKOR. 


ANDRA DELEN. 


NYA ELLER KARLS-KRÖNIKAN. 


CJ. 
STOCKHOLM 1866. 
P. A NORSTEDT & SÖNER, 
KONGL. BOK CKARE. 


SRRVÄRD 
COLLESE 
LIBRASY AS” 


Ica BSY0.1N13 


/BJA, AES 
AED Ba vel, 
(7 "Aror ) 


NYA ELLER KARLS-KRÖNIKAN. 


Far AR REKA TENTA AES EDET ES ER 


BÖRJAN AF UNIONS-STRIDERNA 


SAMT 


KARL KNUTSSONS REGERING. 


1389-1452. 


SNETT ROTE 


EFTER EN ORIGINAL-HANDSKRIFT 
UTGIFVEN AR 


a FR Z : 6 Arv 
G. E, KLEMMING, 


STOCKHOLM 1866. 


Blgifizéd y Google 


INNEHÅLL. 


Vers 

1—20. Svenskarne hylla drottning Margareta; hennes stora klokhet; de Sven- 
skas dårskap. 

21—64. Svenskarne hållas för spott. Margareta söker återtaga det pantsatta 

Gotland från Tyska riddarne 1403; intar landet utom Visby; hennes folla 

fördrifves åter; dagtingan om öns återlösen; en skatt af 12 öre på hvar 

stuga pålägges Sverige för detta ändamål. 

65—149. Margareta tar till sig Bogislaus af Pommern, som antar namnet 
Erik och efter något motstånd af rikenas råd utses och hyllas till thron- 
följare; Erik far till Sverige och svär sina eder vid Mora sten, mottager 
lagmännens och allmogens ed samt rider sin eriksgata. 1396. 

150—201. Margareta utväljer Henrik IV:s af England dotter Philippa till 
gemål åt Erik; sändebud afsändas och hemföra bruden till Danmark; bröl- 
loppet firas i Lund med stor ståt 1406. 

202—233. Margareta och Erik börja krig mot Holstein 1410. Erik låter 
halshugga Abraham Brodersson. Margareta far till Flensborg, dör, be 
grafves i Roeskilde 1412. 

234—243. Erik kommer till magt och styr ensam alla tre rikena. 

244—256. Erik lemnar slott och län åt utländingar; försmår Svenskarne; 
håller ej sina eder. 

257—276. Henning Königsmark k. Eriks gunstling; hans råd följas i allt. 
Erik vill förderfva Svenskarne med långt krig och många herredagar; de 
måste underhålla sig sjelfva med stor kostnad i kriget mot Holstein. 

271—306. Erik tågar till Femern och låter grymt mörda inbyggarne 1419. 

307—363. Erik låter Svenskarne ligga för Flensborg och lida nöd; fogdarne 
fara under tiden illa med deras landbor. Köpmännen plundras af feta- 
lianerna. Hansestäderna klaga för konungen, men få ej rättvisa. Hansan 
förklarar Erik krig; han utskrifver krigsfolk och stor skatt, utan att an- 
vända den till folkets underhåll. - 

364—413. Hansestädernas flotta blir slagen i Oresund 1427. Tyskarne samla 
sig åter och slå Svenskarne samt föra en mängd fångar till Lybeck. 
Erik låter ej utlösa dem; sjelfve måste de underhålla sig; få ibland lof 
att fara hem för att skaffa penningar och plundras på återvägen af kon- 


' 


ungens fetalianer. 

414—469. Erik utskrifver ny skeppsleding, som blir liggande overksam i Köp- 
enhamn en hel sommar, 1429. Sedan folket förtärt sin medförda spis- 
ning lemnas de utan all kost af konungen, få ej heller fara hem och 
måste sälja sina vapen och kläder för mat. Slutligen få de hemlof vid 
Michaelis tid, lida skeppsbrott och stranda vid Barsebek och Saltholm. 
Dr. Philippa undsätter dem, men af konungen få de intet. 

470—485. Dr. Philippa far till Sverige och dör i Vadstena, Jan. 1430, barnlös. 
Erik skämmer en hennes mö het Cecilia. 


Rimkr. 2 I 


VI Innehåll. 


496—499. Konungens orättvisa mot Svenskarne; han håller dem ej vid Sve- 
riges rätt; vill vinna deras gods från frälset. 

500—517. Sjelf vald konung vill han göra landet till arfrike i sin slägt, 
främst åt hertig Bugislef; men om denne doge skulle riket blifva under 


Pommerska gripen. 
518—523. Emot lagen tillsätter han sjelf lagmän och häradshöfdingar utan 
al 


val. 

524—539. All rikets skattning låter han föra till Danmark; slotten ruttna 
ned; penningar finnas ej i landet. 

540—613. Han tillsätter biskopar efter egen vilja, utan val. Kapitlen välja 
till erkebiskop mäster Olof, som far till Rom och får stadfästelse. K. 
Erik vredgas och vill göra sin kapellan Arend Clementsson till erkebiskop; 
denne sjuknar vid Upsala kyrkodörr och dör på Arnö. Erik vill då in- 
tvinga Thorlef till erkebiskop, men möter motstånd af kapitlet, påfven och 

: kejsaren. 1434. 

614—639. Eriks fogdar göra köpmännen stort förfång och uppträda sjelfve 
som handlande. 

640—715. Allmogen plågas af Erik genom skatter och af hans fogdars grym- 
het. Bönderna klaga hos konungen, som ger dem bref till fogdarna; men 
desse behandla dem ytter värre. nyo vända bönderna sig till konungen, 
som slår och hårdrager dem. 

716—791. Bönderna i Dalarna pinas af fogden Jösse Eriksson; uppdraga åt 
Engelbrekt, att föra deras talan hos konungen. Han utför ärendet och 
bjuder sin hals för käromålets riktighet; konungen befaller rikets råd 
ransaka härom, men hjelpa fogden. Rådet finner Jösse Eriksson ha orätt, 
men Erik vill ej döma honom. ; 

792—859. Dalabönderna gå till sammans och välja Engelbrekt till höfvids- 
man; de draga till Vesterås, men förmås af rikets råd att återvända. 1432. 
Då Jösse Eriksson ändock förblir fogde och vill indrifva skatten, draga 
bönderna å nyo till Vesterås; nu aflägsnas fogden och Melchior Giotz efter- 
träder honom. Mars, April 1433. Bönderna vänta förgäfves att Jösse 
Eriksson skall straffas och resa sig å nyo; bränna Borganäs och draga ned 
i Vestmanland; fogden Johan Vaale flyr från Köpings fäste, som intages 
och brännes af Engelbrekt vid midsommaren 1433. 

860—907. Engelbrekt sammankallar Vestmanländingarne, att fördrifva de ut- 
ländska fogdarne; drar till Vesterås, får bistånd af Nils Gustafsson och 
många gode män; annamar slottet 1433. 

908—943. Engelbrekt far till Upsala och sammankallar Upländingarne, som 
sluta sig till honom; han efterger dem tredjedelen af skatten. 1433. 
944—1001. Engelbrekt uppbådar Norrland och ber Puke hålla med sig. Puke 
samlar en här af Helsingar, som intaga Faxholm, och en här af Oster- 
ländingar (Finnar), som draga till Aland och intaga Kastelholm. Puke 

beger sig till Engelbrekt. 1433. 

1002—47. Rekarne förtryckas af fogden Hartvig Flög; resa sig mot honom, 
som då bränner Gripsholm och flyr till Stockholm. 1434. 

1048—983. Engelbrekt drager till Stockholm; sluter stillestånd till Mårtens- 
messan 1 med fogden Hans Kröpelin; dennes beröm. 

1084—1103. Engelbrekt dagtingar om uppgifvande af Örebro och Nyköping 
om ej undsättning ankomme inom 6 veckor. 1434. 

1104—97. Engelbrekt belägrar Ringstadaholm; far till Vadstena, der rikets 
råd äro samlade, tvingar dem att uppsäga konungen; återvänder till Ring- 
stadaholm och tar det med dagtingan. 1434. 


Innehåll. VII 


1198—1269. Engelbrekt drager till Stegeborg och får det med dagtingan; far 
till Söderköping, sammankallar Ostgötarne och får deras bistånd. Tre 
skaror bildas; den ena under Guse Nilsson drar till Stegeholm, som för- 
gäfves belägras i 6 veckor; Karl Knutsson m. fl. komma till hjelp; stille- 
stånd slutes till Mårtensmessan 1434. 


1270—1301. Den andra skaran, under Herman Berman, drager till Rumla- 
borg, Trullaborg och Piksborg, hvilka intagas. å 


1302—37. Den tredje skaran, under Engelbrekt, tågar till Örebro, som han 
får mot 1000 mark. Derifrån far han till Axevall, som belägras; han 
stämmer dit Vestgötarne, hvilka hylla honom. Erik Puke anförtros be- 
lägringens fortsättande. 1434 


1338—87. Engelbrekt uppbådar Vermlands allmoge, som anförd af Peder 
Ulfsson intar och bränner Edsholm, Agnaholm och Dalaborg. 1434. 
1388—1403. Engelbrekt drager till Opensten och Örsten, hvilka intagas och 

brännas. 34. 

1404—27. Engelbrekt far till Varberg, som öppnar sina portar; han stämmer 
samman Nord-Halland, dagtingar med herr Axel [Pedersson], fogden på Var- 
bergs ad att han får behålla halfva skatten af länet, men icke må styra 
det. s 

1428—51. Berman kommer till Falkenberg och stormar det förgäfves; dess 
fogde, Åke Axelsson, rädd för en ny stormning, flyr och bränner upp 
slottet. 1434. 

1452—79. Engelbrekt och Berman draga till Halmstad, der de insläppas. 
Skåningarne 'samla en stor här och lägra sig vid Laholm; Engelbrekt 
sluter fred med dem på tolf veckors uppsägning. : 

1479: 1—24. Rönö öfverraskas och tages af biskop Knuts folk; Erik Stens- 
son, biskopens brorson, får sig slottet anförtrodt, att hålla det åt Lin- 
köpings kyrka. 1434. 

1480—1521. K. Erik utrustar en stark flotta, som lider skeppsbrott vid 
Bornholm; är sjelf nära att förgås i Kalmar sund; plundrar och bränner 
heliga Birgittas gods Hagelrum. : 

1522—55. K. Erik kommer till Stockholm med sin här; Engelbrekt kallar 
i Vesterås man ur huse, att afvärja rikets nöd; belägrar Stockholm. Rods- 
karlarne hota Östhammar, som uppbrännes af fogden. 1434. 

1556—1607. Hans Kröpelin låter bemanna Stäket, men på konungens ön- 
skan blir det utrymdt och brändt. Nov. 1434. K. Erik besätter Grå- 
brödra- och Helgeands-holmen, underhandlar med Svenskarne; stillestånd 
slutes och ett möte af 12 riksråd (hvilkas namn uppgifvas i de utstrukna 
vers. 1595: 1—14) utsättes till Nativitatis Marise E Sept.) 1435 i Stock- 
holm; under tiden skola konungens fogdar ej upptaga skatt af landet. 
Konungen återvänder till Danmark. 1434. j 

1608—63. Svenskarne hålla ett möte i Arboga (Januari) och välja Engelbrekt 
till höfvidsman; i hvart landskap tillsättes en särskild höfvidsman (deras 
namn uppräknas i de utstrukna verserna 1623: 1—14). Hans Kröpelin 
begär ett nytt möte i Sigtuna, der rådplägning hålles (Febr.) om förlik- 
ning med konungen, för hvilket ändamål Kröpelin och en Preussisk kom- 
tur erbjuda sig att fara till Danmark. 1435. 

1664—1739. Hans Kröpelin och komturen mäkla förlikning hos konung Erik; 
möte i Halmstad utsättes. Der beslutes (Maj) att all fejd skall nedläggas 
och konungen komma till Stockholm på S:t Olofs dag (Juli), då 12 våld- 
giftsmän skulle afdöma all tillfogad skada; Erik skall vara konung, hålla 


VII Innehåll. 


lag och rätt, tillsätta drotsete och mursk, m. m. ' Halland återlemnas åt 
konungen. 1435. 

1740—45. Under tiden då herrarne dagtinga gräfver Engelbrekt en kanal vid 
Telge, som dock ej blir färdig. 1435. 

1746—59. Svenskarne inställa sig, enligt aftal, i Stockholm; men konungen 
kommer icke; mötet uppskjutes till Nativitatis Marie (Sept.) 1435. 

1759: 1—387. Sändebud afgå att mottaga konungen, som kommer till Dalarö 
med en stor flotta och ger de utskickade goda löften. Sept. 1485. 

1760—1808. Konung Erik kommer till Stockholm; Svenskarne samlas i Jung- 
fruhamn; möte hålles på Helgeandsholmen; konungen gör många svårig- 
heter; får sig beviljadt att upplåta 3 slott åt Danskar eller Norrmän; 
slottslofven skall stå till rikets kår och förläningarne ske med Svenska 
rådets råd; försoning ingås. Sept. 1435. 

1809—76. Val till drotsete anställes, men ogillas af konungen; Christiern 
Niclisson utses dertill och Karl Knutsson blir marsk; konungen installerar 
båda på hånfullt sätt och ger marsken det rådet, att ej sträcka fötterna 
längre än fällen räcker. 1435. 

1877—1965. Konungen bryter genast sina löften och lyssnar hvarken till de 
Danskas eller Svenskas föreställningar; han förlänar slotten åt Danskar 
och drafvelsmän; bönderna i skärgården plundras under hans hemresa, äf- 
YET ett gråbrödrakloster;' han straffas med skeppsbrott. Okt., Nov. 


1966—1971. Engelbrekt hör med förtrytelse konungens framfart och besluter 
skada honom. 1435. 

1971. 1—51. Magnus Benktsson, Engelbrekts förste och älskade sven, lönar 
honom med otack och sluter sig till sin fader Benkt Stensson, som var i 
tvedrägt med Engelbrekt, emedan Benkt plundrat ett Lybskt skepp, hvilket 
hade riksrådets lejd. De innehafva Telge, men rida bort derifrån, då Puke 
gör ett oväntadt anfall och får slottet uppgifvet af fru Christina. Benkt 
Stensson far till Stockholm och begär hjelp, men får ingen. 1485. 

1972—2001. Svenskarne hålla ett möte i Arboga och uppsäga k. Erik, om 
han ej vill bättra sig. Jan. 1436. 

2002—25. Svenskarne spörja, att konungen ämnar sig till Stockholm för att 
öfverlemna staden och riket åt hertig Bugislef; Engelbrekt förmår marsken 
och de andra herrarne, att fara dit och förekomma sådan vånda. 1436. 

2026—2146. Stockholms portar stängas för de ankommande Svenskarne af de 
Tyska borgmästarne; sändebud afskickas till dem och underhandlingar 
börjas vid porten; då den ej öppnas gripa marsken och Engelbrekt hvar 
sin borgmästare; fogden Erik Niclisson bemannar söder-torn och skjuter 
på Svenskarne; folket i staden fruktar för belägring och slår sönder låset 
för stadsporten; Svenskarne tränga in, besätta tornen, sammankalla borg- 
arne på stora torget; marsken talar till dem och får deras löfte om tro- 
het. ö | 

2147—2226. Svenskarne underhandla med fogden Erik Niclisson, som dock 
endast hotar dem dess värre. Svenskarne samlas i Vårfru-gillesstuga och 
rådpläga om Stockholms försvar och slottets belägring; som anordnas och 
skildras. Danska besättningen söker bränna staden, men misslyckas. 1436. 

2227—38. Engelbrekt börjar en ny färd kring landet, enligt beslutet i Arboga; 

' rider till Nyköping och låter belägra det, 1436. 

2238: 1—14. Engelbrekt har två falska tjenare, Benkt Skåning och Thord 
Pedersson, hvilka söka att förråda honom. Den förre rymmer till Dan- 
mark. 


Innehåll. IX 


2239: 1—9. Thord Pedersson smyger sig Kyndelsmesso-afton in på Stockholms 
slott och uppmanar Danskarne, att, under borgarnes måltid, tända eld på 
köttbodarna. 1436. 


2239—68. Danska besättningen gör ett utfall och antänder köttbodarna samt 
beskjuter häftigt Svenskarne; vädret, som blåst åt staden, vänder sig hast- 
igt och elden släckes; borgarne bygga starkare bolverk och hålla bättre 
vakt. Engelbrekt återvänder till Stockholm. 1436. 


2269—2326. Svenskarne samlas i Svartbrödra klostret, att tillsätta höfvids- 
man, hvarför 30 väljande utses; de flesta rösterna (25) falla på Karl 
Knutsson, hvilken hyllas som rikshöfvidsman. Engelbrekt och Puke bli 
missnöjde härmed och vinna allmogens medhåll. Karl Knutsson måste 
dela magten med Engelbrekt, som skall fara riket kring medan marsken 
stadnar i Stockholm. 1436. 


2327—38. Hans Kröpelin far till Danmark och får af rikets råd uppdrag att 
söka inleda förlikning med konung Erik. 1436. 

2339—74. Engelbrekt återvänder till Nyköping och sammankallar Söderman- 
ländingarne; uppfordrar slottet och låter belägra det. Berman anför en 
stormning, som misslyckas; han såras och Engelbrekt tillsätter nya an- 
förare. ; 

2375—86. Engelbrekt rider till Söderköping och ditkallar Ostgötarne; anord- 
nar Stegeborgs och Stegeholms belägring. 

238S7—2436. Engelbrekt rider till Kalmar, uppmanar borgarne att hålla med 
riket; de neka att lemna honom staden, emedan slottet innehades af fog- 
den Jöns Grim. Engelbrekt vredgas och låter inspärra staden från Kläkka- 
berg under Niclis Stenssons befäl. Dennes folk öfverraskar Brömshus och 


intager det. 1436. 

2437—060. Engelbrekt far till Bleking; allmogen och borgarne i Ronneby 
bryta upp Sildabro, men blifva slagne, dagtinga och hylla Engelbrekt, som 
får in Ronneby, der han lemnar Claws Lange som höfvidsman. 1436. 

2461, 62. Engelbrekt besluter rida till Laholm. 

2462: 1—56. Jusse Skulason på Eleholm sluter stillestånd med Claws Lange, 
men Olof Bing tillsäger honom fejd och förstärker Eleholms besättning. 
Lange rustar sig och belägrar Eleholm, som uppgifves åt honom. Jusse 
Skulason, Olof Bing och Peder Bild samla en här och belägra åter Ele- 
holm; Lange dagtingar och uppgifver det i sin ordning. s 

2463—2519. Engelbrekt uppbådar Vestgötar och Småländingar till fälttåg; 
han uppmanar Laholm att gifva sig, låter belägra det och far till Skåne. 
Skåningarne möta honom vid Rynabro, men fly; en större här under an- 
förande af Peder Oxe nalkas dock; Engelbrekt låter rifva bron, och båda 
härarne lägra sig på hvar sin sida om Tranarps vad; ingendera vågar sig 
deröfver och ny dagtingan göres med vilkor, att Engelbrekt Or den 
Laholms belägring om han ej vunnit det innan påskaftonen. 1436. 

2520—72. Engelbrekt återvänder till Laholm och får slottet mot 1000 gyllen 
(genom Niclis Stenssons bemedling); han rider till Halmstad och upp- 
fordrar staden; borgmästaren Thyke Hiord nekar uppgifva honom så länge 
ban kan stå, hvarvid ban vänder sig om, faller, bryter benet och dör in- 
om tre dagar, då staden uppgifves. 1436. 

2572: 1—29. Axel [Pedersson] på Varberg rider till Ny-Varberg och blir in- 
släppt i förlitande på Stockholms dagtingan; men han sviker den, sköflar 
staden, hugger ned husen, fyller grafvarna och för borgarna fångna till 
Varbergs torn. 1436. 


Xx Innehåll. 


2573—92. Engelbrekt far till Varberg och lemnar mycket folk till dess för- 
svar; derifrån far han till Elfsborg och uppgör dagtingan med Mattis van 
Kalen; sedan rider han till Axevall och låter belägra det. 1486. 

2593—2633. Engelbrekt sjuknar och beger sig till Örebro, dit Benkt Stens- 
son kommer; de hänskjuta sin tvist till rikets råd och ingå stillestånd 
med löftesmän å ömse sidor. ; 

2634—2702. Engelbrekt fortsätter sjöledes resan till Stockholm och rastar på 
en holme vid Göksholm. Magnus Benktsson kommer straxt efter dit, 
börjar ordvexling med Engelbrekt och slår honom i hjel med en yxa. 27 
April 1436. 

2103—37. Magnus Benktsson för Engelbrekts hustru, gods och svenner till 
Göksholm; han söker med list intaga Orebro slott, men misslyckas; skin- 
nar i staden hvad som tillhörde Engelbrekts folk; återvänder till Göks- 
holm och lössläpper Engelbrekts hustru. ; 

2738—65. Mädhalösa bönder upptaga Engelbrekts lik och begrafva det i sin 
kyrka. Allmogen och Engelbrekts folk belägra förgäfves Göksholm. En- 
gelbrekt flyttas till Örebro stads kyrka. 1436. 

66— Karl Knutsson ensam rikets höfvidsman; hans frikostighet. Puke 
afundas hans magt och svär med 8 sina svenner hans förderf. é 
2796—2849. Vid ett sammanträde af rikets råd anställer Puke tvist med 

marsken i afsigt att döda honom, men betänker sig och går bort. 1486. 

28650—063. Joan Karlsson kommer till rikets råd med underrättelse, att Ny- 
köping kan fås med dagtingan om marsken beger sig dit; man besluter 
detta. 14386 

28664—581. Puke, utsänd af marsken, förtalar honom och rikets råd hos all- 
mogen samt intalar den att hålla med sig. 1436. 

28682—2913. Danska besättningen på Sthms slott gör utfall mot Pukes folk, 
slår dem och antänder deras stall; marsken räddar staden från branden. 
Marsken far till Nyköping och dagtingar om dess uppgifvande inom 8 
veckor i fall ej hjelp ankommer. 1436. 

2914—47. Marsken återkommen till Sthm finner sin hustru döende; hennes 
dygder; hon nedsättes i gråbrödraklostret och begrafves efter ett år i Vad- 
stena. 1 37. 

2948—3009. Marsken reder sig till att fara och mottaga Nyköping; Puke 
sträfvar att få göra detta och öfvertalar rikets råd att lemna honom upp- 
draget, men marsken genomdrifver sin vilja. Puke ställer försåt för ho- 
nom vid Telge, men han undviker det. 1436. 

3010—35. Bref kommer till rikets råd från Kröpelin, att sändebud från Dan- 
mark, Lybeck och Hamburg ämna komma till Vadstena vid pingsten; 
marsken och flere af rikets råd besluta fara dit. Marsken får in Nykö- 
ping och anförtror det åt Joan Karlsson. 1436 
—73. Möte i Vadstena mellan Svenskarne och de främmande sändebuden; 
stillestånd slutes; möte i Kalmar med konungen utsättes; marsken hedrar 

- sändebuden, som dels återvända, dels följa honom till Stockholm. Maj, 
Juni 1436. ms 

3074—3135. Puke söker förleda Engelbrekts folk att uppgifva Örebro åt ho- 
nom, men lyckas ej; stämplar mot marsken och låter försänka Harstäket 
för att tvinga honom taga hemvägen öfver Telge och der falla i utlagdt 
försåt. Marsken varnas, upprensar farleden och kommer till Stockholm; 
Puke visar förstäld vänskap. 1486. 

3136—71. Puke bjuder marsken till gästabud; blir drucken, förråder sig och 
omtalar sina anslag mot honom; marskens syster förebrår Puke hans svek, 
men marsken slår bort det med skämt. 436 


Innehåll. XI 


3172—99. Det i Vadstena slutna stilleståndet kungöres för belägrarne af 
Stockholms slott, hvars besättning sålunda räddas från stor nöd; 133 af 
dem voro redan döde. 6. 

3200—11. Drotseten, biskopen af Åbo och Finska herrar ankomma och hylla 
sig till marsken. Flere af rikets råd fara till Kalmar-mötet. Juli 1 


J212—29. Två af Engelbrekts svenner komma till marsken med anbud att 
lemna honom Örebro, om han vill upprätta deras skada och löna dem; 
han lofvar det och får in slottet; Engelbrekts folk går i hans tjenst. 1436. 


3230—77. Erik kommer till Kalmar med 3 Pommerska hertigar, många Dan- 
skar och Hansestädernas sändebud; efter lång dagtingan beslutes att kon- 
ungen skall återfå riket och hålla dess lag; nytt möte utsättes i Söder- 
köping till Michelsmessan. Erik far till Gotland oaktadt afrådan. Sven- 
skarne återvända till Stockholm och kungöra dagtingan. Juli, Aug. 1436. 


3278—3331. Erik skickar bud före sig till Söderköping, hvilka lida svår 
storm; kort efter far han sjelf å stad och råkar äfven i sjönöd; flera skepp 
förgås, hans eget vänder till Gotland och landar vid Karlsö. I Söderkö- 
ping tror man att han förgåtts. 1436. 

J332—77. Marsken rider från Nyköping till Söderköping med stort följe och 
mycken ståt. Drotseten och Danskarne samlade i Jursnäs kalla marsken 
till sig; öfverläggningarna der sluta med att Erik å nyo hyllas af marsken 
och drotseten, hvarefter desse hyllas af alla de andra. Okt. 1436. 

3378—3475. Vid följande dagens sammankomst i Söderköping kräfver mar- 
sken alla slotten af fogdarne, hvilka neka i början, men måste foga sig; 
nya fogdar tillsättas; marsken och drotseten annama Stockholms slott. 
Okt., Nov. 1436. 

3476—3503. Puke skrifver till marsken om ett möte och lägger 100 man i 
försåt att döda honom; marsken undviker, skickar Puke bref på skatten 
af Helsingland och ber honom komma till Vesterås. 1436. 

3504—13. Marsken far till Vesterås och finner öfver allt huru Puke förvändt 
allmogen. Nov. 1436. 

3514—79. Marsken får i Köping underrättelse, att Puke förvändt Rekboerna, 
men vill ej tro derpå; hans köksmästare varnar honom, men blir ej heller 
trodd; skickas af marsken till Arboga och gripes der af Pukes folk. Puke 
skickar fejdebref till marsken. 14386. 

Marsken glädes öfver Pukes bref och uppmuntrar sitt folk till 
strid mot honom. 1436. 2 
29. Marsken rådplägar med sina svenner; sänder en afdelning till Öre- 
bro. ; 

J3630—79. Marsken rider till Vesterås och uppmanar borgarne, att förse slottet 
med spisning; de vägra i början af fruktan för Pukes hämnd, men då 
marsken hotar att bränna staden bekommer han allt rikligt. 1436. 

3680—3729. Marsken lemnar besättning af 120 man på Vesterås och far till 
Stockholm; porten stänges i början, då man tager honom för Puke, men 
öppnas med glädje då han ger sig till känna; drotseten går honom till 
mötes och erfar Pukes anslag. 1436. 

3/30—067. Marsken förkunnar Pukes dålighet samt lofvas trohet och bistånd 
mot honom. Marsken sänder sin sven Snare till Vesterås och Örebro med 
budskap om snar hjelp och drager så från Stockholm. : 

3768—3819. Puke talar i Arboga till allmogen, föreslår att välja en bonde 
till konung och beskyller marsken falskeligen för många grymheter; bön- 
derna lofva att stå fast med honom. 14306. 


XII Innehåll. 


3820—75. Puke hyltlas-i Köpings län, kallar Nerikarne till belägring af Öre- 
bro; marskens ladugård plundras; fogden på slottet bränner förborgen med 
trähusen och hindrar sålunda Pukes anfallsplan. 1436 


3876—3905 Värden i Pukes härberge skrämmer honom med sin utsago, att 
slottet är väl bespisadt och bemannadt. 


3906—39. Puke öfverger sin bondehär; besättningen gör utfall, slår och för- 
drifver bönderna. 1436 


3940—97. Puke samlar en stor skara bönder och drager till Vesterås; mar- 
skens utskickade, svennen Snare, handlar förrädiskt och delgifver Puke mar- 
skens anstalter; Puke ber biskop Knop underhandla med slottets besätt- 
ning, som nekar att dagtinga med förrädare; fogden Benkt Gunnarsson 
gör ett utfall och förjagar bönderna. 1436. | 


3998—4037. Besättningen på Vesterås gör ett nytt utfall, slår och SVT 
många af bönderna; Puke öfverger dem och flyr till Dalarna. Dec. 1436. 


4038—59. Marsken far från Stockholm mot Puke, kallar till Enköping bön- 
derna från Fjerdhundra, hvilka svära honom trohet. 1436. 


4060—4103. Marsken far till Vesterås, sammankallar bönderna, låter döma 
de fångna, af hvilka dock endast 4 afrättas; de andra lofva trohet. 1436. 


4104—235. Marsken rider till Thorsharg, hvarifrån alla borgarne flytt; han 
uppmanar dem förgäfves att återvända, och tar till straff deras i kyrkan 
insatta egendom. 1436. 

4136—53. Marsken sammankallar Rekboerna, som plikta med penningar och 
få nåd; låter hylla sig i Arboga och Nerike; pålägger skatt till straff. 


1436. 

4151—93. Marsken får bref från Dalkarlarne, att de vilja hålla med Puke; 
samlar manskap i Vesterås (till 14 Jan. 1437) och drar ut mot honom; 
får bud att Dalkarlarne tågat ut och lägrat sig i Hella skog. 1436, 37. 

4194—4259. Marsken skickar sitt folk på en väg förbi skogen, men de gå 
vilse och taga skada; han intalas af sina gode män att söka förlikning 
med Puke; bud skickas derom till denne, som samtycker och får gisslan. 
äng 8 ingås; Puke skall föra sina bönder till Harakers kyrka. Jan. 


4260-—91. Marsken väntar förgäfves vid Haraker på Dalkarlarne; Puke ur- 
säktar sig att han ej rår med bönderna; lofvar att möta med dem nästa 
dag utanför Vesterås. Jan. 1437. 

4292--4349. Marsken väntar & nyo förgäfves i 2 dagar på Dalkarlarne; erfar 
att de vänta förstärkning af Helsingar och Gestrikar; besluter draga mot 
Puke. Jan. 1437. 

TT. Marsken rider mot Dalkarlarne, tilltalar och hotar dem; de begära 
och få nåd. Marsken drar till Vesterås. Jan, 1437. 

4378—4427. Puke och Hans Mårtensson afhandla i Vesterås sina förrädiska 
planer, som inberättas till marsken; han fängslar dem och deras svenner. 
Snare flyr till Helsingland, gripes, föres till Sthm och steglas. Hans 
Mårtensson steglas i Vesterås. Puke föres till Sthm och halshugges. 1437. 

4428—47. Hans Kröpelin dagtingar sig till Kastelholm af Pukes folk. Hel- 
singarne TÅ hem. Marsken rider kring riket och får trohetslöften öfver 
allt. 1437. 

4448-93, Jösse Eriksson får lejdbref af marsken och beger sig till Vad- 
stena; bönderna i Aska härad gripa honom der; han föres till Motala ting, 
dömes och halshugges. Dec. 1436. 


Innehåll. XIII 


4494—4521. Rikets råd hålla möte i Strengnäs, besluta att hålla fast vid dag- 
tingan i Kalmar och mötas derstädes å nyo vid midsommaren. Nyköpin 
upplåtes åt drotseten, och marsken behåller ensam Stockholm. Mars 1437. 

4522—039. K. Erik far till Preussen, återvänder till Gotland, uppskjuter Kal- 
marmötet till Sept.; Svenska rådsherrarne fara hem igen. Juni 1437. 

4540—55. Dalkarlarne och Vermländingarne slå i hjel marskens fogdar och 
svenner; han sänder dem förmaningsbref, men de akta ej derpå. 1437. 

4556—4601. Marsken reder sig till Kalmar-mötet; får tidning att k. Erik ej 
vill komma dit. Några af Svenska rådet bege sig till Lund, att möta 
konungen; vänta förgäfves; erfara hans våldsamma planer. Biskop Mag- 
nus i Abo och Hans Kröpelin uppsöka konungen, som ej mycket aktar 
på deras föreställningar, men utsätter nytt möte i Kalmar till nästa Juli. 
Sept. 1437. 

4602—063. Rikets råd mötas i Arboga och besluta att hålla dagen i Kalmar. 
Marsken klagar öfver Dalkarlarne och Vermländingarne samt utvecklar sin 

" plan att tukta dem. Drotseten lofvar omvända bönderna på fredlig väg; 
ag med marsken om föregifvet allmänt missnöje mot honom. Nov. 

4664—4713. Drotseten sänder marsken bud, att fullmägtige från Dalarna skola 
komma till Enköping, och kallar honom dit. Rådet samlas der och drot- 
seten framför böndernas klagomål mot marsken. Jan. 1438. 

4714—55. Marsken visar grundlösheten af de mot honom gjorda beskyllnin- 
gar. Jan. 1488. 

4756-—4841. Drotseten nödgas göra allmänt sammanträde, der bönderna för- 
klara, att de hafva ingen klagan mot marsken, hvilket oaktadt drotsetens 
bemödanden upprepas tre gånger. Bönderna påtaga sig fasta och böter. 
Jan. ; 

4842—86. Vermländingarne resa sig; marsken ber drotseten om hjelp och 
råd, men denne tycker vara bäst att dagtinga. Marsken utrustar sitt folk 
och ställer dem under Arvid Svans befäl. 1438. 

4887-4913. . Vermländingarne ämna belägra Örebro; marsken skyndar dit; de 
ig fly för Arvid Svan och lofva svikligt, att ej stå emot marsken. 


4914—586. Arvid Svan drar in i Jösse härad och förnimmer att bönderna 
samlat sig för att anfalla honom; han uppmuntrar sitt folk och slår bön- 
derna; de begära och få nåd, men Frisdalingarne och Elfvedalingarne 
straffas; 2 anförare brännas. 14388. 

4987—5016. Herredag i Arboga; marsken vill nedlägga sitt embete, men för- 
mås behålla det. Mars 1438. 

5017—64. Möte i Kalmar mellan Svenskar och Danskar; k. Erik far till 
Gotland med Danmarks skatt; nekar att hålla den förra dagtingan och 
begär 3 slott att förläna åt Danskar; Svenskarne samtycka icke och mötet 
upplöses. Juni 1 

5062: 1—18. Benkt och Bo Stensson neka att lemna Kalmar åt marsken och 
drotseten, mest på Nils Stenssons inrådan; slottet belägras; Nils Stens- 
son skyndar till undsättning; förlikning träffas. 1438. 

5065—92. Marsken ser sig om efter hustru, nekar att taga en utländska; 
väljer Katarina, dotter af Karl Ormsson; rustar till bröllopp. 1438. 
5093—5146. Herredag i Telge; k. Erik kallas till Morasten att svara för 
rätta, vid fara af uppsägning. Drotseten klagar sin nöd, att han ej kan 
föda sig; får Gestrikland af marsken, som beger sig till Sthm, lemnande 
honom sin skrifvare och sitt sigill, att affärda bref till Danmark och Tysk- 


XIV Innehåll. 


land; drotseten skrifver i marskens namn till Helsingarne, att de skola 
lyda och svara drotseten. Aug., Sept. 1438. 


5147—5200. Marsken firar sitt bröllopp i Stockholm; 12 dagar varar hofvet. 
Okt. 1438. 


5201—38. Drotseten anlägger nya planer mot marsken; 12 af rådet sam- 
mansätta sig att fordra fullmagt på gillande i förväg af alla deras hand- 
lingar, i mening att skilja marsken från riket; några varna dock marsken. 
Drotseten lofvar sin underskrift. 1438. 


5239—89. Marsken nekar underskrifva en sådan fullmagt, hopkallar en all- 
män församling, klagar der öfver drotsetens handlingssätt och får de flesta 
på sin sida; biskoparne medla. 


5290—5322. Nytt sammanträde, der alla hålla med marsken, som tages till 
ensam riksföreståndare med magt att förläna alla slotten; drotseten vred- 


as. $ 

5317: 1—23. Drotsetens förläningar delas, Nils Stensson klagar sin nöd; 
marsken råder honom, att ej hålla mer folk än han förmår. Hofvet slutas. 
Kröpelin far till Åbo. 1488. 

d323— 3. Marsken far till Vesterås, erfar Dalkarlarnes motspänstighet, drager 
med sitt folk upp i Dalarne att straffa dem; sammankallar och tilltalar 
bönderna; de lofva bot och bättring; få nåd. Nov. 14388. 

5376—5401. Marsken återvänder till Vesterås, sänder bud till drotseten om 
allmänt möte i Söderköping; drotseten afråder detta samt uppgör planer 
med Nils Stensson, att svika marsken och återfå k. Erik. 138. 

5402-—57. Marsken har i Enköping möte med erkebiskop Nils Ragvaldsson 
och biskop Thomas, som varna honom för drotseten; marsken säger sig 
vilja honom allt godt om han ej stämplar mot riket, men eljest allt ondt; 
Benkt Jönsson sändes till drotseten med detta besked. 14388. 

5458-5539. Marsken jular i Vesterås, far till Söderköpings möte, spörjer 
huru Karl Christiernsson och Nils Stensson härjat och plundrat i Oster- 
götland, sänder bud till Nils, som svarar att han vill hjelpa in k. Erik i 
landet och erbjuder sig att mot gisslan möta marsken; sådan lemnas, 
hvarefter marsken och Nils mötas i Söderköping, der förklaring och för- 


 likning ske. Dec. 1438, Jan. 1439. 
5539: 1, 2.1 Marsken far till Linköping, får drotsetens bref att han förenat sig 
5510—79. ( med Nils Stensson och flere, att åter insätta k. Erik. Marsken rider 


till Skeninge med Nils, som skiljes vid honom på vägen och yppar sina 
förrädiska tankar för en hemlof begärande sven. 1439 

55S0—5653. Marsken besinnar drotsetens svek, kallar Claus v. Langen och 
uppdrar åt honom att fängsla drotseten; han far å stad med 40 man, öf- 
verraskar och fångar drotseten och hans folk på Räfvilsta. 1439. 

5654-5721. Marsken skickar en skara att belägra Kalmar, lemnar Elfsborg 
åt sin bror, far till Örebro, dit drotseten blifvit förd, får der hans under- 
kastelse, beger sig till Nyköping, som belägras och uppgifves. Förlik- 
ning med drotseten och hans son, hvilka å nyo försvära k. Erik. 14389. 

5722-—77. Nils Stensson härjar och röfvar å nyo i Östergötland; marsken drar 
dit med flera af riksens råd, sänder lejd- och kallelse-bref till Nils, som 
drifver gäck dermed. 1439. 

5778—5843. Marsken m. fl. komma för Stegeborg, men Nils vill ej komma 
ut och ämnar skjuta marsken; erkebiskopen m. fl. uppmana honom, att 
uppgifva slottet, hvartill han gäckande nekar. Marsken besluter belägra 
Stegeborg, uppdrar Berman att bevaka södra sidan och Karl Christiernsson 


Innehåll. XV 


den norra; den senare nekar och afstår hellre Ringstadaholm samt beger 
sig med sin fader, drotseten, till Viborg. 1439. 

5844—93. Nils Stensson blir orolig öfver belägringen och börjar dagtinga, 
hvartill belägrarne, tvärt emot marskens befallning, samtycka; Nils' bror 
afgår till marsken om förlikning, och belägringen upphäfves på vilkor, att 
Nils med sitt folk skall stadna qvar i slottet; 8 af hans svenner gå i god 
derför. 1439. z 

5894—5919. Marsken vredgas då han i Orebro erfar belägringens upphäf- 
vande, ger lejd åt Nils Stensson, far till Nyköping. 1439. 

5920—53. Nils Stensson lemnar Stegeborg på 3:e dagen af stilleståndet, plun- 
drar frälsemän, beger sig till Oland och Gotland, der han begär och får 
hjelp af k. Erik, som nämner honom till rikets marsk. 1439. 

5954—69 K. Erik låter belägra Elfsborg af Norrmän i 10 veckor. 1439. 

5970—6009. Nils Stensson infaller vid Söderköping; Berman dagtingar och 
uppgifver staden; Nils härjar och röfvar i Östergötland. 1439. 

6010—47. Marsken skickar sitt folk till Söderköping mot Nils Stensson, som 
öfverraskas och flyr till Gotland. April 1439. 

6045—6125. Marsken belägrar Stegeborg; anslag af Rodenborg mot hans lif 
misslyckas. 1439. | 

6126—37. Mersken bygger en brännareflotte, att tända eld på Stegeborg; de 
belägrade afvärja honom. ; 

6138—59. Marsken och hans folk lefva lustigt på Karlsholmen under be- 
lägringen i 8 veckor; de belägrade lida nöd. 1439. 

6160—6217. Marskens broder Thure kommer med klagan öfver ställningen vid 
Elfsborg, som är dagtingadt till uppgifvande om ej hjelp komme inom 
en månad; marsken kallar stridsfolk till Axevall, hvarifrån Thure drager 
med dem till Elfsborg och förjagar de belägrande Norrmännen. 1439. 

6218—33. Stegeborg dagtingas till uppgifvande i Sept. om ej hjelp komme; 
marsken far till Stockholm och samlar der rikets råd. Juli 1439. 

6234—6335. Hans Kröpelin erbjuder sig hos marsken, att fara till k. Erik, 
som beger sig till Stegeborg med honom och Nils Stensson samt dit- 
kallar rikets råd och marsken; denne skyndar till Nyköping, vägrar att 
möta konungen, oaktadt erbjuden lejd och gisslan, sammanträffar med 
Kröpelin och flere i Alräke, der stillestånd afslutas med vilkor, att rikets 
ägt a SER möta konungen och sluteligen uppgöra allt med honom. Aug. 

6306—45. K. Erik får bud om att Danmark uppsagt honom och valt Chri- 
stofer till konung. Sept. 1439. 

6346—93. Marsken far till Stockholm, kallar riksrådet; allmänt möte i Telge 
utsättes; k. Erik uppsäges der för allo; erkebiskopen föreslår Christofer till 
konung, men man besluter att tills vidare icke välja någon och låta mar- 
sken styra riket. Sept. 1439. 

24. Nils Stensson och hans bröder komma till Telge, förlikas med 
VON uppgifva Stegeborg och Kalmar, få andra förläningar. Sept. 


6425—55. Marsken far till Sthm, reder sig att fara till Kalmar; hans broder 
Thure följer honom, men sjuknar och dör på vägen; hans beröm, och bön 
för hans själ. Okt. 1439. 

6456—6543. Nils Stensson far åter till Erik; hans svenner härja å nyo uti 
Östergötland 9 veckor; marsken skickar sitt folk mot dem, Nils kommer 
sjelf åter; strid på en äng mellan Norrköping och Söderköping; Nils blir 
slagen och tillfångatagen; han dör af pest; 9 hans svenner afrättas i Söd- 


XVI Innehåll. 


erköping. Bo Stensson säljer Kalmar åt Erik, fast det innehafves af 
marsken. Slutet af 1439, början af 1440. 

6544—087. Marsken rider till Kalmar, uppfordrar Magnus Gren att lemna sig 
Borgholm och låter belägra det, då denne nekar. Bössemästaren Roden- 
borg, som ville skjuta marsken vid Stegeborg, och sedan dess varit sjuk, 
ber an förlåtelse för att kunna dö, får den och dör straxt derpå. 

. Febr. ; 

6555—6629. Hans Frnpelta dör i Febr. på Åbo; marsken far dit, får i Maj 
Åbo, Kastelholm och Åland; far till Oland, dagtingar med Gren om Borg- 
holms uppgifvande och får äfven det i Juli 1440. 

6630—6701. Bud från k. Christofer komma till Kalmar, underhandla om hans 
val till konung i Sverige, prisa honom, gifva stora löften åt marsken, som 
har många betänkligheter; möte i Arboga (Okt.) utsättes. Juli 1440. 

6702—51. Marsken rådfrågar en gudelig jungfru om han skall nedlägga sin 
magt; hon spår honom att blifva konung och att 3 plågor skola öfvergå 
riket dess förinnan. Ett möbarn ser gullkrona på marskens hufvud i Vad- 
stena kyrka. 1440 
—- 6803. Herredag i Arboga; marsken skildrar sina mödor och faror, ber 
om skälig lön; Finland beviljas honom i förläning och Oland som pant. 
Okt. 1440. 

6504 -37. Christofer tages till konung, hvarom bud afsändes; möte mellan 
honom och marsken i Halmstad, han lofvar marsken allt godt. 1440, 
Jan. 1441. 

6838—55. K. Christofer strider i Jutland med bönderna; Svenskarne vänta på 
honom i Kalmar. Juni 1441. 

6856—06923 Christofer anländer till Kalmar, beledsagas till Sthm, der marsken 
kommer honom till mötes, intågar i staden med stor högtidlighet; folkets 
omdöme om honom och marsken. Konungen far till Upsala, hyllas och 
krönes; fattar misshag till marsken. Sept. 1441. 

6924 73. Drotseten anklagar marsken, som nödgas afstå åt honom Raseborg, 
m. m. Marsken lemnar Sthms slott väl försedt åt konungen, som på 
Svartsjö står fadder åt hans nyfödda dotter; han far till Finland. Okt., 
Nov. 1441. 

6974—7061. Christofer rider sin eriksgata, stämmer marsken att svara på 
gjorda anklagelser. Marsken utrustar skepp och stort följe samt far till Sthm, 
samtalar med konungen, som svär att aldrig vara honom emot, men straxt 
derefter visar sin falskhet, då han inför rådet affordrar honom flera för- 
läningar; marsken lofvar att afstå Åbo så snart han fått Viborg; undan- 
drar sig att svara på alla beskyllningar. 14141, 42. 

7062—89. Marsken skyndar till Viborg, der drotseten dör samma dag (29 
Apr.) han skulle uppge slottet, som nu öfverlemnas till marsken; Åbo 
återlemnas till konungen; hans falskhet. 1442. 

7090—95. Christofer rider genom Vestergötland till Norge och krönes i Oslo. 1442. 

7096—7115. Det går riket illa sedan marsken lemnat styrelsen; k. Eriks 
fetalianer plundra och röfva; Christofer skämtar endast deröfver. 

7116—79. K. Christofer gifter sig med Dorothea af Brandenburg; bröllop hålles 
i Köpenhamn med tarflighet. Svenska och Danska rådet hålla tillsam- 
mans mot Bäjrarne, som konungen gynnar, och förmår honom hemsända 
dem. Sept. 1445. 

7180—7201. Riket lider nöd under Christofers tid; allmogen önskar marsken 
till konung; bönderna plågas med stor gästning, få ge hästarne korn och 
sjelfve äta bark. 


Innehåll. XVII 


7202—33. K. Christofer kommer till Sthm med gemål, kallar marsken till fejd 
mot Erik på Gotland. Marsken blir väl mottagen, i synnerhet af drott- 
ningen, för hvilken han gör ett stort gästabud. 1446. 

7234—65. K. Christofer drar till Gotland, gör fred med Erik, som straxt der 
efter låter röfva å nyo. Christofer lider skeppsbrott på återresan, far till 
Danmark. Juli 1446. 

7266—7303. Marsken håller bröllopp åt sin dotter (Christina) på Svartsjö 
(Sept.); en gråbroder spår honom att bli konung inom 3 år. Marsken 
återvänder till Viborg, som han pryder och befästar. 1446. 

7304—33. K. Christofer uppbringar handelsfartyg i Öresund; utsätter herre- 
dag i Jönköping; dör i Helsingborg. 1447; Jan. 1448. 

FAS Stort oväder öfver hela riket samma dag k. Christofer dör. Jan. 


7354—73. K. Christofers person och egenskaper skildras utan allt smicker. 

73714—83. Erkebiskop Nils Ragvaldsson dör; Jöns Benktsson väljes till efter- 
trädare. 1448. 

73854—7417. Svenska herrarne församlade i Jönköping välja Benkt och Nils 
Jönsson till riksföreståndare (Jan.); deras dålighet; marsken beger sig med 
800 riddare och svenner till Stockholm. 1448. 

7418—061. Marsken kommer till Sandhamn i Viborgs län; får der bref från 
priorinnan i Kalmar om en syn julnatten förra året, att han skall blifva 
konung; han kommer till Sthm under stort och efterlängtadt regn, sam- 
mankallar allmänt möte. Maj 1448. 

7462—7525. Herredag hålles i Sthm, man besluter välja konung; erkebiskopenp 
motarbetar marsken, men far ur staden då han inser marskens parti vara 
för starkt. Marsken utväljes till konung med 63 röster mot 8 Erke- 
biskopen återvänder och lofvar trohet; får förläningar. Juni 1 

7526—211. Karl Knutsson hyllas och krönes i Upsala; erkebiskopen inviger 
och kröner drottningen; konungen håller präktigt hof utan att taga krön- 
ingsgärd. Juni, Juli 1448. 

7542—67. K. Karl återvänder till Sthm; sänder Magnus Gren med en här 
till Gotland; skickar bud till Norge, att bli konung äfven der, samt till 
Danmark om förbundets hållande. 1448. 

7568—7603. Magnus Gren belägrar Visby. K. Karl möter Danska sändebud 
i Borgholm, hvilka uppfordra honom att återkalla sitt folk från Gotland. 
Nytt möte i Halmstad utsättes. Konungen far till Sthm; de flesta her- 
rarne / å Gotland återvända; hären qvarstadnar under Birger Trolles be- 
fäl. å 

7604—69. Danskarne lofva undsätta Erik; Svenskarne storma och intaga Vis- 
by; Erik dagtingar svikligen med Trolle om slottets uppgifvande mot Borg- 
holm och Öland. Danska undsättningen lider sjönöd och återvänder. Dec. 


7670-7730. K. Karl rider sin eriksgata, jular i Skara, befäster 5 slott mot 
Danskarne; skickar å nyo folk till Gotland under Magnus Gren mot Erik, 
som nu erhåller hjelp af Danskarne och åt dem öfverlemnar Visborg (Apr.) 
samt far till Pommern på deras flotta. 1448, 49. 

7T7r31—46. K. Christiern i Danmark håller möte i Wilznach med Tyska för- 
star, som lofva honom sin hjelp att eröfra Sverige; soldater värfvas. 1452. 

7T747—58. K. Karls sändebud återkomma från Norge med bref om hans väl- 
jande till konung der. 1449. 

72. Danskarne infalla oförvarandes i Småland, skinna och bränna; k. 
Karl skickar folk mot dem. 1449. 


XVIII Innehåll. 


7773—7818. K. Christiern sänder en flotta under Olof Axelsson till Gotland; 
Magnus Gren dagtingar med honom, att Danskarne skola behålla slottet, 
men Svenskarne staden och landet; nästa midsommar (1450) skulle ett 
sammanträde ske, der det borde slutligen afgöras hvilketdera riket Gotland 
skulle tillhöra. Olof Axelsson förstör Svenskarnes belägringsredskap; för- 
bittring mot Magnus Gren. ; 


7819—7955. K. Christiern kommer till Visby med en stor fletta; oaktadt för- 
säkran om dagtingans hållande tända Danskarne eld på staden och anfalla 
Svenskarne, men bli slagne; stora järtecken ske; Danskarne föröfva stor 
grymhet mot stadens innevånare. Fred slutes på vilkor, att vid Valborgs- 
messan 1450 skola 12 män från hvartdera riket sammanträda i Halmstad 
och afgöra om Gotlands besittning. Danskarne taga Svenskarnes skepp, 
och desse få lega andra för att återvända. Magnus Grens förräderi, han 
hyllar k. Christiern, som återvänder till Danmark och håller bröllopp med 
Dorothea, Christofers enka (Okt.). Järtecken i Bro kyrka. Juli—Okt. 1449. 

7957—90. K. Karl får bref från allmogen i Norge, att om han kommer dit 
vilja de hylla honom till konung; han kallar sitt folk till Arboga och 
drar till Norge med 500 hästar; förlägger en hop i Vestergötland att för- 
svara det; stämmer Norrmännen sunnanfjälls, att möta sig i Biskops- 
hammar. Sept., Okt. 1449. 


7991—8046. K. Karl drar genom Vermland in i Norge, mottages väl af all- 
mogen, men herrarne infinna sig ej; kommer till Trondhem, der erke- 
biskopen möter honom; hans lycka med årsväxten och god farväg, allmo- 
gen gläder sig; tillredelser till kröning. 1449. 

8047—60. Sad Karl krönes i Trondbem, slår 15 riddare, tillsätter höfvidsmän. 
Nov. å 

8061-—8122. K. Karl far hem till Sverige genom Jämtland; hans underbara 
lycka med vägarne; han jular i Sthm. Nov., Dec. 1449 

8123—35. K. Karl rider åter till Norge, belägrar Hartvig Cromedike på Oslo, 
hvilken håller med k. Christiern, sluter stillestånd tills mötet i Halmstad 
försiggått. Dec. 1449, Jan. 1450. 

8136—56. K. Karl återvänder till Sverige genom Viken och Lödöse; kallar 
rådet till Arboga; 12 fullmägtige utses för mötet i Halmstad; konungen 
vill låta afgörandet om Gotland bero på påfven; förbjuder att dagtinga 
bort Norge. Febr., Mars 1450. 

8157—74. Möte i Halmstad mellan Svenskar och Danskar; man öfverens- 
kommer om fred mellan rikena och nytt möte följande år mellan konun- 
garne. Maj 1450. 

8175 —8236. De fullmägtige i Halmstad besluta Norges afstående åt k. Chri- 
stiern; några uppgöra en förrädisk plan att skilja k. Karl från Sveriges 
rike; de skrifva till honom och rådet att möta dem i Arboga. Maj 1450. 

8237—684. Nils Jönsson meddelar den förrädiska planen åt en biskop, som 
åter yppar den samma för k. Karl. 1450. 

8285—8302, Rådet tillstyrker k. Karl att gilla Halmstads dagtingan; han ger 
sitt öppna bref derpå. Juni 1450. 

—Q32. K. Karl undviker de förrädiska stämplingarna; återtager förlänin- 
garna från erkebiskopen, biskop Sigge, Magnus Gren och Nils Jönsson. 
Juni 1450. 

8333—64. Magnus Gren lemnar Åbo åt Erik Axelsson, beger sig till Danzig, 
tar 3 köpmansfartyg, men blir sjelf tagen af en Lybsk skeppare och förd 
som fånge till Lybeck; utlöses af k. Christiern. 1450. 


Innehåll. XIX 


8365—8408. K. Karls gemål dör; hennes skönhet och dygder prisas; hon bi- 
sättes i Svartbrödra-klostret och begrafves i Vadstena i ett nybygdt kor. 
: Sept. 1450, 1451. 


8409—20. Erkebiskopen och biskop Sigge bedja om konungens nåd, lofva 
trohet och återfå sina län. 1451. 

8121—84. K. Karl far till Kalmar, undfägnar der Hansestädernas sändebud; 
k. Christiern kommer till Ronneby, dit Karls sändebud afgå, men han för- 
lägger sin flotta till Agaskär, för att skrämma k. Karl, och börjar der dag- 
tingan i mening att genomföra den i Halmstad uppgjorda förrädiska plan- 
en. De Svenska sändebuden inlåta sig ej deri. K. Karl hänskjuter tvist- 
en till påfven, gör en utfärd till Moratorp, då Danskarne blifva rädde, 
fiy till sina skepp och segla till Öresund. K. Karl väntar på dem i 8 
veckor. Juni, Juli 1451. 

8485—90. Stor pestilens, då jungfruns 2:a spådom sannas. 1451. 


8491—8504. Danskarne röfva i Vermland; k. Karl tillskrifver derom k. Chri- 
stiern, som säger sig skola rådfråga sitt råd. Sept. 1451. 

8505—20. Magnus Gren skickar ut folk, som infaller vid Kolmården och i 
ang k. Karl klagar deröfver hos k. Christiern utan vidare påföljd. 


8521—54. K. Karl jular i Nyköping; erfar att k. Christierns folk röfvar i 
Tuna län; samlar rådet i Sthm och besluter hämnas; bekommer k. Chri- 
stierns bref till Norge, röjande hans plan att taga Sverige från k. Karl. 
Dec. 1451, Jan. 1452. 

8555—72. K. Karl samlar en stor här att infalla i Skåne och Halland. 1452. 


8573—8634. K. Karls skicklighet som härförare; han ordnar hären, hvars 
indelning och talrikhet beskrifves. 2. 
8635-60. K. Karl inrycker i Skåne, bränner Helsingborg. Vintern 1452. 


8661—8754. K. Karl drager mot Landskrona, der han hyllas, underhandlar 
förgäfves med erkebiskop Tuve, bränner Lund, drar till Malmö, slår Dan- 
skarne, som samlat sig vid Dalby kloster, drar till Vä och bränner det, 
skinnar Åhus, bränner Sölvesborg, skonar Göingarne mot 1000 mark skatt, 
far till Värend, har god krigstukt och bästa väglag. Vintern 1452. 

8755—94. K. Karl sänder från Värend en här till Halland och en till Blek- 
ing; den förras anförare dagtinga med två härader och inställa förrädiskt 
alla fiendtligheter; den andra intager Lyckå. 1452. 

8795 —-8814. K. Karl samlar skepp från Finland och utrustar en stor flotta, 
som skall möta vid norra Olands udde vid pingsttiden. 1452. 

8815—78. K. Christiern infaller i Vestergötland med en stor här, understödd 
af Tyska förstar; låter belägra Kinnaholm, som efter kraftigt försvar dag- 
tingar om uppgifvande i fall ej undsättning komme innan Vincula Petri 
(Augusti); drar till Elfsborg, som dagtingar på samma vilkor. Maj 1452. 

8879— . K. Karl besluter sig för landkriget och utsätter Tiveden till 
mötesplats; tillskrifver Elfsborgs fogde att ej ingå någon dagtingan. K. 
Christiern drar till Lödöse, som han låter befästa; Danskarne plundra; 
Vestgötarne döda dem hvar de komma åt; 2 bönder slå ensamme 70 Dan- 
skar. 1452. 

8929—90. Olof Axelsson och Magnus Gren komma med en stor flotta till 
Stockholm, bli tillbakaslagne; landstiga på Käplingeholm och Norrmalm, 
men blifva slagne. 1452. 

8991—9024. K. Karl kommer till Tiveden och rådplägar om hvad som bör 
göras ; återvänder till Stockholm; Danska flottan aflägsnar sig. 1452. 


XX Innehåll. 


9023—46. K. Karl utrustar skepp att uppsöka Danska flottan; då denna säges 
ha Snr sig för långt tillsätter han höfvidsmän att fortsätta förföljan- 
det. ; 

9047—68. K. Karl beger sig till Vadstena; flottorna mötas; efter en liten 
strid segla Danskarne sin väg; Svenskarne ligga qvar och träta. 1452. 
9069—910M0. Danskarne bränna Vestervik, men lida sjelfve stor förlust; segla 
till Oland och försöka landstiga, men bli öfverallt tillbakaslagne; lägga 
till vid Gotland och beräkna sin förlust till mer än 400, af hvilka de Ty- 
ska fångarne arbeta på slottsbyggnaden i Stockholm. Danskarne rycka 

till Lyckå, men få draga tillbaka med skam och skada. ; 

9101—24. K. Karl rådgör i Vadstena om kriget: undsätter slotten. 1452. 

9125—60. K. Karl spörjer otrohet i Upland, skyndar till Stockholm, sam- 
mankallar rådet, skrifver till erkebiskopen och biskop Sigge, hvilka neka 
Hå SAN menandes att tjena k. Christiern; den förre låter befästa Stäket. 

9161-9204. Vestergötland gör uppror; k. Christiern belägrar Ekholm och 
dagtingar om dess uppgifvande; lägrar sig i Varnhems kloster och dit- 
kallar Vestgötarne; underhandlar med dem om deras underkastelse, som 
skall ske vid ett nytt möte i Jönköping; fogden på Axevall, Thure Thures- 
Fr lofvar honom slottet och råder att draga öfver Holveden åt Upland. 

2. 

9205 --20. K. Christiern drar till Jönköping och skickar en hop till Tiveden; 
k. Karls folk rycker in från Nerike och slår den. . 1452. 

9221—50. Danskarne lida brist i Jönköping; få lifsmedel af fogden Eggert 
Cromedike; bönderna slå i hjel dem på ströftågen. 1452. | 

9251—58. Danskarne draga till Holveden, bli slagne af Erik Nypertz, som 
skyndat emot dem med Ostgötarne. ! 1452. 

9289—9332. Danskarne och Tyskarne klaga; råda k. Christiern att återvända; 
lida af blodsot och pest; Tyskarne öfvergifva konungen, Danskarne draga 
sin väg öfver Halmstad. 1452. 

K. Karls bedröfvelse öfver Vestgötarnes otrohet och biskoparnes 
svek; han befäster Stockholm och drar åt Holveden. 

9361—588. K. Karl utrustar folk i Vadstena; Thord Bonde blir deras anförare; 
han drar till Lödöse. K. Karl efterskickar Thure Thuresson och befaller 
honom insläppa Thord på Axevall; far till Stockholm. 1452. 

9389—9422. Thord Bonde öfverraskar och fångar Danskarne i Lödöse; finner 
en förrädisk brefvexling, hvaribland Thure Thuressons bref. 1452. 

9423—50. Thord Bonde far till Axevall, tillfångatar Thure Thuresson, sänder 
honom till Varnhem, mot hans ord att stadna qvar der, skickar k. Karl 
brefven. 1482. - 

9451—638. K. Karl far till Örebro med Birgitta Thotts, Erengisle Nilssons 
hustrus, förrädiska bref och förehåller henne dem; hennes man lofvar att 
inställa sig med henne i Stockholm om 14 dagar. 1452. 

6. K. Karl återtar länen från erkebiskopen och biskop Sigge i Streng- 
näs; kallar dem till Stockholm mot lejd. 1452. 

9487—9510. K. Karl håller ransakning i vårfrugilles stuga; Birgitta Thott 
öfverbevisas och dömes till bålet; de 2 biskoparne anklagas; rikets råd 
och kapitlen gå i borgen för dem att blifva trogne och lydige; konungen 
tar dem till nåde. Å50. 

Y9öll—32. K. Karl far till Vestergötland; så svart Thure Thuresson får veta 
det, ger han sig af från Varnhem till Eggert Cromedike och rymmer med 
honom till Danmark. 1452. 


Innehåll. XXI 


9533—48. K. Karl far till Axevall, gör Thord Bonde till höfvidsman öfver 
Vestergötland; kallar till sig Skara domkapitel, anklagar biskop Benkt och 
låter ntse en vikarie för honom; tillsätter ny lagman i stället för den 
som rymt till Danmark. ; 

Y$MI—96. K. Karl far till Jönköping, der Eggert Cromedikes folk nekar att 
insläppa honom; han låter belägra slottet, far till Vadstena och sänder 
Erik Nypertz till Jönköping; denne dagtingar om slottets uppgifvande, 
VR sker vid Calixti tid, October, då konungen far till Stockholm. 

9597—9610. Betraktelse öfver de många förrädiska stämplingarna mot k. Karl 
och hans underbara skyddande af Gud. 

9611—28. Magnus Gren skickas till Ronneby och far till Agaskär, att intaga 
det, blir tillbakaslagen, drar till Möre, men blir äfven der slagen. 1452. 


Rimkrön. 2 Hu 


XXI 


Namn-Register. 


Å. 
Abo se Åbo. 
Abram [Brodersson Tjurhufvud] 214. 
Adolf, hertig af Slesvig o. Holstein, onämnd, 318; 7589. 
Agaskär 8441; 9614, 16. 
Agnaholm 1382. 
Agus 8e Åhus. 
Ake se Åke. 
Alaholm 7718. 
Aland se Åland; Allenningia se Åländingar. 
Albrekt Morer, Bäjrare, 6987; 7000, 5. 
Albrekt Peccatil 2707—25. 
Albrekt Styke 1097—1103; 1479: 5—14; 1623: 13. 
Alräke (alrekkia, alräkio sundh), nu Arkö-sund, 6287, 95; 6300. 
Anders Niclisson, Dansk, 1324—31, 53—55. 
Arboga 1609; 1978; 2230; 3538, 44; 3771; 4144, 48; 4603; 
4988; 6697; 6752; 7968; 8140; 8213, 28, 31, 63. 
Arend Clemitsson, Dansk eller Norrman, 565—97. 
Arnö 579, 86, 90. 
Arvid Svan 2478; 2538; 4875—4976; 5659. 
Aslak [Bolt], Norsk erkebiskop, onämnd, 7751; 8010, 48, 59. 
Aslak Thuresson [Båt], Norrman, 8056. 
Aska härad 4464. 
Aspasund 1759: 16. ; 
Asunda härad se Asunda. 
Axel [Pedersson Thott], Dansk, 1411—27; 2572: 1—29. 
Axevall 1316 o. f., 55; 2591; 3396; 5670; 6173, 80; 8763; 
9191, 94, 98; 9380, 86; 9424; 9533, 49. 


B. 
Bagge se Nisse. 
Bart i Pommern 3236. 
Barnim [VIII], hertig af Bart, 3236. 
Barsebek 452. 


Namn-Begister. XXI 


Basse se Peder och Sten. 

Beerman se Herman. 

Benedictus Pugge [= Pogevitz] 975. 

Benkt Gotskalksson (beynt gutzskalsson) [Ulf] 2413; 5023. 

Benkt Gunnarsson [Gylta] 3690; 3979; 4707, 34; 4800; 5329. 

Benkt Gustafsson [3 Rosor], biskop i Skara, onämnd, 9184; 9540, 46. 

Benkt Gylta, lagman i Vestergötland, onämnd, 9547. 

Benkt (beynt) Jönsson [Oxenstjerna] 2202; 5023; 5406, 46, 50, 52, 

Benkt (beynct) Skåning 2238: 9. (56; 7378, 88: 7463, 72. 

Benkt (beynt, beyncet) Stensson [Natt o. Dag] 1830; 1971: 16—51; 
2601—33, 48, 56; 2706, 48; 3252; 5062:2 o0o.f.; 6360, 95; 6419. 

Bergen (berwen) 1595: 11. 

Bild se Peder. 

Bingh se Olof. 

Birger Trolle 6415; 6575, 84; 7600, 36, 85, 86; 8788, 93. 

Birgitta, helgon, 1499; 1506, 8, 21. 

Birgitta [Stensd:r Bjelkel, Karl Knutssons halfsyster, onämnd, 8787. 

Birgitta [Thuresd:r Bjelkel, Karls 1:a hustru, onämnd, 2917—44. 

Birgitta [Thott], Danska, Erengisel Niclissons hustru, 8331; 9015; 

Biskopshamar 7984. |[9454—65, 88—98. 

Björnö 5119. 

Bleking (bleekinghia) 2438; 8511; 8758, 85. 

Blekingar (blekingisbo, blekinghia) 2440, 46, 62: 38. 

Bo Knutsson [Grip] 1231 ändr.; 1623: 9; 1821; 2383. 

Bo Stensson [Natt o. Dagl 1231, 41; 2478 ändr.; 2576 ändr.; 
3252; 5062: 20. f.; 5940; 6360, 95; 6416, 58; 6532, 36—41. 

Bok se Olof. 5 

Bonde se Thord. 

Borby 8676. 

Borg, kyrka på Femern 291. 

Borganäs (borganess) 840 o. f. 

Borghamn 6607. 

Borgholm (borcholm) 6547, 60; 6605, 29, 65; 7569, 78; 7643, 

Bornholm 1491. 196; 7702. 

Brandenburg 7120. 

Bro kyrka, på Gotland, 7944—54. 

Broder Svensson 2577. 

Bryms 2424—36. 

Bråviken (bradvik) 5764, 69. 

Brämersund (Paf Bremare i st. för Tyskar?) 8990. 

Bugeslef, hertig af Pommern, sedan Erik, konung i Sverige, 70. 

Bugeslef [IX], hertig af Pommern, 508; 1789; 2007, 8; 3234. 


XXIV Namn-Register. 


Bäckaskog (bekkia skogh) 8730. 

Bäyern (beyaren) 7356; 8579. 

Bäyrare (beyara) 6902, 86; 7025; 7147—79. 
Böleken 6508. 


C. 


Cecilia, k. Eriks frilla, 481. 

Christiern I 7588; 7753, 73; 7820—35; 7930, 37; 8129, 64, 76; 
8207, 16; 8336, 40, 58; 8433, 38, 71, 97; 8501, 13, 23, 44, 
61; 8817, 55, 75, 96; 8929, 31, 93, 97; 9020, 50; 9106, 
44—9230, 89 o. f£.; 9336; 9413; 9612. 

Christiern Niclisson [Vasel 1595: 5; 1830—58; 3201, 9; 3348, 
62, 73; 3456, 65, 74; 3716—24; 4514, 19, 62, 72, 94; 
4638, 43: 1, 4646—4871; 4992; 5015, 21, 62: 1 o. f., 5063; 
5110—45; 5201—98; 5305, 16, 17: 3—6, 5378, 90, 94 o. f.; 
5410, 29, 47, 49; 5508, 41, 43, 81, 97; 5605, 28—44, 73— 
5717, 79; 5801, A0; 6925, 38 o. f.; 7045, 66—179. 

Christina [Bonde], Karl Knutssons dotter, onämnd, 2945; 7267, 72. 

Christina, Benkt Stenssons hustru, 1971: 38—45. 

Christofer, konung, 6342, 77; 6631, 36 o. f., 56; 6711, 19, 97; 
6805—7373, 85; 7406; 7940. 

Clara kloster 1767. 

Claws Grawart 6506. 

Claws Kätilberg 1085, 87; 1306, 8. 

Clawes Lange eller Claus v. Langen 2460, 62: 3—56 ; 5584—5653. 

Claus Niclisson, Dansk, 5082; 6632, 60. 

Claus Plata 2372. 

Cromedike se Eggert o. Hartvig; Krummedike se Erik o. Margareta. 


D. 


Dalaborg 1358—75. 

Dalarna (dala, daala, daal, dalana) 716, 39, 69, 75; 832; 920; 
4025, 43; 4161, 77, 86, 98; 4403; 4625, 41, 43: 2, 4667, 
68, 91; 4775; 4839; 5337, 80, 96. i 

Dalarö (daallärn, dalärn, dalerna) 1759: 24, 28, 1762. 

Dalby kloster 8685; 8714. 

Dalkarlar 1029; 4047; 4155, 69, 79; 4239; 4386; 4490; 4541; 
4609, 65; 4804; 5325, 38. Oster- och Vester-dalare 5342. 

Danmark" (denmark &c) 11 och mångenstädes. 

Danskar (dän, däna, däner, danscha) 1606, 69 och mångenstädes. 


a 


Namn-Register. XXV 


Danzig (danzke, danzeke) 8338, 54. 

Diägn se Eleff. 

Dofrefjäll 8006. 

Dorothea af Brandenburg, Christofers och Christiern 1:s gemål, 
7120 0. f.; 7205, 19 o. f.; 7939. 

Drakör 446. 

Dufvede 8109. 

Duss se Lage. 


E. 


Edsholm 1341—50. 

Eds kyrka 5926. 

Eggert Cromedike, Dansk, 8760, 63; 9233, 83; 9517, 21, 25, 57, 

Eggerd Frilla, Dansk, 1922. 163, 85. 

Ekholm 7679; 9171. 

Eleff Diägn 959. 

Eleholm (elholm) 2462: 13—149. 

Elfdalsbor (älffuedala) 4969. 

Elfsborg (eluesborgh, älfuisborgh &c) 2579—83, 3399; 5663; 
5955, 61, 65; 6162—90; 8764, 67; 8856, 98. 

Enar Fluga, Norrman, 8057. 

Engelbrekt Engelbrektsson 730—2764; 3831. 

Engelbrekts broder Niclis, onämnd, 1315; 2724. 

hustru, onämnd, 2704, 36. 

svenner 3078; 3108; 3213, 28. 

England (engaland, engeland) 157, 63. 

Engelsmän (ängilska) 7308; 7741. 

Enköping (enecöpung &c) 4052; 4667, 74; 5404, 8. 

Erengisel Niclisson [Natt o. Dag i längden] 1240; 2381; 5842, 
44, 64, 94; 5900, 6; 6412; 8329; 9454, 62, 65, 89. 

Erik, helgon, 583, 89; 8594. 

Erik, hertig, son af k. Albrekt, 29. 

Erik, konung, 72—7730. 

Erik Axelsson [Thott], Dansk, 8320, 34. 

Erik Eriksson [Gyllenstjernel, Dansk, 7272. 

Erik Krummedike, Dansk, 1595: 8; 1849 o. f.; 5033. 

Erik Niclisson, Dansk, 1913, 71: 50; 2059—87; 2153. 

Erik Nypertz 1568; 9260, 67, 84; 9574, 82. 

Erik Puke 949—1001; 1334; 1971: 28—46; 2176; 2208, 98; 
2301, 9—19; 2778—4427; 4429, 30, 35, 65. 

Erik Stensson [Natt och Dag] 1479: 17—22; 5870, 88, 94; 5910. 


XXVI Namn-Register. 


Erik Thuresson [Bjelke] 5522: 1; 5659. 
Eriksgata 148; 6974; 7671. 
Eugenius IV, påfve, onämnd, 558 o. f.; 606, 11. 


F. 
Falkenberg 1429—53. 
Falster 7717. 
Faxholm 960. 
Femern (femor) 277. 
Femerboer (femorlinge) 280, 82, 89. 
Fetalianer (fetalie, fetale) 331; 409; 570; 7099; 7104; 7944. 
Finland 3202; 6662; 6784; 8796; 8800, 4. 
Finnar 990. (Jfr Osterländingar.) SS 
Finne se Olaf. 
Fjerdhundra (fiädhringa land) 4053. 
Fleming se Ivan. 
Flena vik på Gotland 7570. 
Flensborg 224, 310. 
Fluga se Enar. 
Flög se Hartvig. 
Fogelvik 1230. 
Folke Eriksson 3396. 
Folke Thuresson 5522: 2. 
Forsfjäll 8062. 
Fransiscus, helgon, 1926, 59: 4. 
Frilla se Eggerd. 
Frisdalsbor (friisdala) 4969. 


G. 


Gagnef 5343. 

Gertruds gillestuga i Stockholm 7470. 

Gestrikar (gestringa) 4319; 4434. 

Gestrikland (gestringaland) 5123; 5317; 8117. 

Girmund 2622. 

Giotz se Melchior. 

Gisseläre se Herman. 

Gotgeselle se Pelle. 

Gotland 28—64; 3263, 67, 70; 3317; 4502, 27; 5038, 40; 5935; 
6045; 6353; 6527; 7208, 35, 36; 7544, 68, 81, 85, 98; 7614, 
66, 83, 91; 7774, 92; 7822; 7916, 28, 42, 66, 78; 8146, 
49, 69; 8529; 9045, 89. 


Namn-Register. XX VII 


Gotskalk Benktsson (gutzskalk beynctzson) [UN] 2043. 

Gottorp 227. 

Grabo se Merten. 

Gramsow [Jöns?] 1247. 

Grawart se Claws. 

Gregers Magnusson [af Eka-slägten] 373; 1635 ändr.; 1707. 
Gren se Magnus. 

Grim se Jöns. 

Gråbrödraholmen i Stockholm 1574—77; 5157. 

klostret 2151; 2933. (Ett annat 1959: 3.) 
Gunnar [Thorgardsson], biskop i Hamar, onämnd, 8049. 

Guse Nielsson [Båt] 1222, 48. 

Gustaf (gödstaff) Karlsson [Gumsehufvud] 8786, 90; 9621. 
Gustaf (götzstaf) Laurensson [af Eka-slägten] 2414; 6415; 6575, 84. 
Gustaf Olofsson (gödzstaff olfson) [Stenbock] 8760, 64; 8863, 69, 
Gutan, skeppare från Lybeck, 8345 o. f. [73, 87. . 
Göingeboer (gydinga) 8731. 

Göksholm 2643; 2705, 10, 35, 46, 47: 2, 53. 


H. 


Hadewerk se Timme. 

Hagelrum 1511. 

Hagen se Herman. 

Hagund 5118. 

Halland 1406; 1730; 8560; 8757, 59, 67, 76. 

Halmstad 1454; 1681; 1752, 59: 10; 2540—72; 6816; 7591; 
7766; 8135, 42, 58; 8225, 37, 86; 8437, 53, 77; 8853; 

Hamar 5034 ändr.; 8049. [93824, 25. 

Hamburg 3015, 17, 70. 

Hans, grefve af Eberstein, Tysk, 826, 31; 1390. 

Hans (hanes, hanis, hanus) Kröpelin, Tysk, 1055—82; 1526, 56—566, 
95: 6; 1624—77; 1754—59, 59: 13—215; 1911, 71: 49; 2064, 
66; 2147; 2216; 2327—38; 3011, 19, 70; 3172; 3418—27; 
4428 0. f.; 4572, 88, 96; 4602; 5320; 6234—6332, 44, 51; 6591. 

Hans Laxman, erkebiskop i Lund, onämnd, 5033; 6632, 54. 

Hans Medvik 3627; 5638. 

Hans Mårtensson 4046; 4155, 60; 4379, 80, 91; 4420. 

Hansestäderna, onämnda, 341 o. f.; 364 o. f.; 3240; 5133?; 8425. 

Harakers kyrka 4246, 60, 64; 4350? 

Harstäket 3103, (16—20), 53; 6864. 

Hartvig Cromedike, Dansk, 8126—35. 


XXVIII Namn-Register. 


Hartvig Flög 1003—247. 

Hedemarken 7993. 

Hedemora (henamora) 4626; 5374. 

Hella skog 4189, 97; 4208. 

Helgeandsholmen i Sthm 1578; 1802; 2201. 

Helgeandshus i Sthm 1602; 1768. 

Helsingar 957; 3493; 4318, 86 ; 4434; 5138. 

Helsingborg 7323; 8179; 8301; 8644, 45. 

Helsingland 4410; 5136; 5256; 8117. 

Hemming Laurensson 5889. 

Henning Königsmark, 258, 649. 

Henning van Lanken, Tysk?, 1295, 99: 2. 

Henning Odargh, Tysk, 2470—76; 2521—30. 

Henrik IV, konung i England, onämnd, 164 o. f. 

Henrik Clausson [Djekn] 3416. 

Henrik Styke 1108—21, 81—93. 

Herman Beerman 1271—94; 1429—36; 2355—74; 2577; 4235, 
39; 5522: 2; 5824, 44; 5979—93; 6017, 28. 

Herman Gisseläre [= Gisler] 1344—46. 

Herman van Hagen, Tysk, 1959: 7; 3282. 

Herrevads kloster (herezwada cl.) 8637. 

Hiordh se Thyke. 

Hofdista äng 4289. 

Hohnstein (hwnsten) 8821. 

Holländare (bollender) 7308; 7741. 

Holmsten Jonsson 4388 ändr. 

Holstein (holtzte land, holzsten) 209, 69; 7589. 

Holsteinare (holtzter, holtzte herra) 206, 21. 

Holveden 9201, 23, 26, 51, 90; 9337, 54, 57. 

 Härlöf (härdleff) 8721. 

Höxby 4558. 


L 


Ida (yde) [Königsmark] 971 o. f. 
Idasund (ydhasundh) 4534. 

Idö 7250. 

Ivan Fleming 1928—41, 3400, 8, 14. 


J. 


Jemtland 8115. 
Jeppe i Tyby 5638. 


N Namn- Register. XXIX 

Johan, markgrefve af Brandenburg, onämnd, 7120. 

Tohan, pfaltzgrefve vid Rhen och hertig af Bäyern, onämnd, 7356. 

"han, köksmästare, 3527—73. 

van Andrisson 2628. 

Joau Folkason 967, 96. 

Johannes Haquini, erkebiskop i Upsala, onämnd, 549. 

Johannes Jerechini, Dansk, erkebiskop i Upsala, onsamnd, 546. 

Joan J: .isson, Dansk, 1920; 2345. 

Joan Kaurle on [Färla] 1635 ändr.; ; 2044; 2372; 2850 ; 3033; 5378. 

Johan Umsese (vmereyse) 5956; '6204. 

Johan Vaale 848—55; 1201—11; 3408. 

Jursnäs 3350. 

Jungfrubamn 1765. 

Jus, Jösse, Eriksson, Dansk, 717—833; 4449—93. 

Jusse Knutsson, Dansk, 2435 ändr., 2436: 1 

Jusse Laurensson, Dansk, 1397—1403: 2. 

Jusse Skulason, Dansk, 2462: 1—39. 

Jutland 6840. 

Jutsker 7273. 

Jönköping 7318, 84; 9189; 9205, 21, 27; 9552—91. 

Jönis, biskop i Roskilde, 1595: 7. 

Jöns Svarte 6334. 

Jöns Benktsson [Oxenstjerna], erkebiskop, 7379; 7476 o. f£.; 7516 
o. f., 30, 32; 8309, 14; 8409 0. f.; IJ131—55, 70; 9469—86, 

Jöns Grim, Dansk, 2396; 2412. [99—9510. 

Jösse se Jus, Jusse. 

Jösse Hansson 4980. 

Jösse härad 4914. 


RK. 

Kaalen se Mattis. 

Kalmar (kalmarn, calmarna &ce) 1510; 1783; 2390; 2416, 37; 
3056; 3156; 3208, 31, 51, 58, 75; 4509, 10, 13, 14, 29, 39, 
d7, 61, 93; 4600, 1, 7; 5019, 31, 46, 62: 2 o. f.; 5389; 
5657, 60; 6256; 6401, 15, 26, 32; 6537, 43, 45, 64; 6631; 
6700; 6809, 37, 38, 50, 58; 7247, 60; 7423; 8163; 8206, 
15; 8420, 23, 39, 41, 44; 8790; 9621. 

Kalmar sund 1498; 3310. 

Karl Christiernsson [Vase] 4776?; 5308?; 5476; 5500; 5695; 
d701—21; 5828, 32—40. 

Karl Knutsson [Bonde] 1230, 45—57; 1661: 1; 1759: 4; 1821, 
40, 59—76; 2020, 43—2141, 74—91; 2298—2323; 2766— 
Hans hustrur se Birgitta och Katarina. [9610. 


XAX Namn-Register. 


Karls dotter, född 1432, se Christina; annan dotter (Magdalena?) 
född 1441, onämnd, 6963; öfriga barn 8396 o. f. 
—  halfsystrar, onämnda, se Birgitta 8787, Katarina 5081, 
Margareta 3434; 4240, ovisst hvilkendera 3139, 61. 
Karl Ormsson (Gunsehufrad! 5072: 1. 
Karlsholm vid Stegeborg 6059; 6138. 
Karlsö 3318. 
Kastelholm 971; 3446; 4431; 6599. 
Katarina af Pommern, Christofers mor, onämnd, 7357. 
Katarina [Stensd:r Bjelke] Karl Knutssons halfsyster, onämnd, 5081. 
Katarina RR Gumsehufvudl], Karl Knutssons 2:a hustru, 
5068 0. f., 72: 1; 6148; 6959; 7531; 8365—8408. 
Kattungen 89 10, 21. 
Kindaholm 7679; 8833 o. f., 54. 
Klekkaberg (klekberg, klekkabergs kirkia) vid Kalmar 1623: 6; 


Knop [Olof], biskop i Vesterås, 3959, 64. [2409, 13. 
Knut [Boson Natt o. Dagl, biskop i Linköping, 1144; 1212; 
Knut Joansson 1623: 4. 1479: 2—24. 


Knut Karlsson 1623: 11 

Knut Saxtorp, Dansk, 2495. 

Kolmorden (kolmardh) 3338; 8507. 

Konga härad (konungs häred) 3438. 

Korntorget i Stockholm 2117. 

Korsholm 954. 

Krummedike se Erik o. Margareta. Cromedike se Eggert o. Hartvig. 
Kröpelin se Hans. 

Kurahamn på Öland 6604. 

Käplingelholmen] 8949, 53, 56, 58, 88. 

Kätil (kädel) 2628. 

Kätilberg se Claws och Mathies. 

Königsmark (konungxmark) se Henning. 

Köpenhamn (köpmanna hafn) 424, 44; 1490; 7130; 7312. 
Köping (lagalossköping) 849, 56; 3515. 

Köpings län 3820. 


L. 


Laaland 1403: 1; 7718. 
Lagalossköping se Köping. 
Lage Duss 5890. 

Lage Röd 1225. 

Lagund 5117; 5317: 4. 


Namn-Register. XXXI 


Laholm (lagheholm) 1463; 2462—78; 2516—37. 

Landskrona 8662, 66, 73. 

Lange se Clawes. 

Larken se Henning. 

Laxman se Hans. 

Lich (like) 8821. 

Linkö sing, 1479: 18; 5539: 2. 

Lund is”, 83; 1474; 4576; 5083; 6632; 8679. 

Lybeck (lybeke, lubeke) 389; 1971: 23; 3015, 16; 8344, 53, 57. 

Lyckå (lykkaa, lycka) 8791; 9097. 

Lybeckare (lubeska, lybescha) 376, 88; 1707. 

Långholmen vid Sthm 1540. 

Lödese (lödissö &c) 7092; 8138; 8777; 8900, 7, 15, 93, 97; 
9106, 12; 9373, 78, 84, 93, 95, 98. 


M. 


Magnus Benktsson [Natt o. Dagl 1971: 3—37; 2652—2748; 5888; 
6037. Hans brud, onämnd, 6038. 

Magnus Gren 1253: 1; 6334; 6546, 56, 60; 6606, 20; 7547, 
51—55, 68, 70; 7692; 7779; 7806, 13, 16; 7925 o. f.; 8144, 
46, 89; 8319, 33—64; 8505, 15; 8930; 9611—28. 

Magnus [Olofsson Tavast], biskop i Åbo, 1595: 3; 1759: 4; 3201, 
9; 4571, 88, 96; 4602. (8238—84?) 

Malmö 8683. 

Margareta, drottning, 6—233. [4240. 

Margareta [Stensd:r Bjelkel, Karl Knutssons halfsyster, onämnd, 3434; 

Margareta [Krummedikel, Christiern Niclissons hustru, onämnd, 5695. 

Maria, heliga jungfrun, 2257; 2695; 2942; 4058; 6452; 7876; 

Markaryd (madkaröd) 8563. [8602 ; 9347. 

Marstrand (malstrand) 8546. 

Marten Jönisson, Dansk, 1595: 9; 3019, 68; 5034. 

Mathias Kätilberg 1308—12. 

Mattis van Kaalen, Tysk?, 2580—87; 3398. 

Mattis Ödhgislason [Lilje] 5317: 1. 

Medvik se Hans. 

Medelpad (mädilpata) 6420. 

Meissen (midzcen) 8580. 

Melchior Giotz [eller Giörtze?l, Tysk?, 830, 76—83. 

Merten Grabo, Tysk, 1393. 

Mora socken 4630. 


p:0.0.4 1 Namn-Register. 


Mora sten 107; 4183; 5099; 6897; 7527. 
Moratorp 8465. 
Morer 8e Albrekt. 


Motala 4478. 
Mällösa (mädhalösa, mädillösa) kyrka och socken, 2738, 41, 60; 
Möraker 8107. |6420. 
Möre 9619. | 

- Mörkö 1935. 


N. 


Nerike (närike, närke) 4150; 5669; 6172; 9209. 

Nerikar 1541; 3824. 

Nisse Bagge 2436: 2. 

Niclis Engelbrektsson, onämnd, 1315; 2724. 

Niclis Erengiselsson (niels ärengislason &c) [Natt o. Dag i längden] 
1623: 3; 1194; 1831; 5317: 2. 

Niclis Göstafsson [Puke] 885 ; 906, 55; 3442. 

Niclis Jönsson (niels jönisson) [Oxenstjernal. 1759: 5; 2202; 7389 
o. f.; 7463, 72; 8144, 89; 8238—359; 8327. 

Nisse Jönsson 5892. 

Nisse Jönsson af Hamar, Norrman, 5034 ändr. 

Niels Nielsson (niclis niclisson) 3849—71; 3935; 4886 ändr. 

Nils Ragvaldsson [Liljel, erkebiskop, onämnd, 5402; 5779; 5800; 
6374; 6793; 6855; 7375. 

Niclis Stensson [Natt o. Dag] 1623: 5—8; 1822; 2409—31; 
2530: 2, 2531 ändr.; 3430—41; 4235, 39, 40; 5062: 5—16; 
5317: 8&—20, 5395; 5429, 76; 5500—39, 44, 58—79; 5724— 
5808, 45—5953, 70—6047; 6251; 6360, 94; 6413, 57—6532. 

Nicolaus V, påfve, onämnd, 7380, 82; 8150; 8462. 

Norge (norrigh &c) 11 och mångenstädes. 

Norrbotten (nerbotn, nörrabotn) 948; 6940. 

Norrbro i Stockholm 1052; 1543. 

Norrköping 6492; 6514. 

Norrland 951. 

Norrmalm vid Stockholm 8960. 

Norrmän 5954; 6165, 66, 84, 91, 95, 96; 7093; 7749. 

Norrström i Sthm 2190. 

Norska (norna) 1780; 6162. 

Norund 7523. 

Novogorod (nogord) 7231. 


Namn-Register. XXXIN 


Nyköping 1095; 1479: 7; 1623: 12; 1783; 1918, 19, 71: 10; 
2238; 2340—66; 2854, 57; 2902, 49, 56; 3024—35; 3332; 
4519; 5028; 5115; 5397; 5448; 5687, 90 o. f.; 5917; 6013; 
6265, 68; 6431; 8521; 8808. 

Nyköping i Danmark 7717. 

Nypertz se Erik. 


Odargh se Henning. 

Oland 7523. 

Oldenburg 8822. 

Olof, helgon, 8078; 8594. 

Olof Axelsson [Thott], Dansk, 7775, 80; 7808, 12, 19, 23, 38; 
8331; 8527; 8930; 9015. 

Olof Bingh, Dansk, 2462: 11—39. 

Olof Bok [= Bukkl, Norrman, 5957. 

Olof Finne 1949—51; 3394. 

Olof Haquonsson, Norrman, 1595: 13. 

Olof [Larsson], erkebiskop, 555; 1665, 88; 1812, 23; 2179; 2287, 
94; 2958; 3750; 4262; 4515, 62, 71, 94; 5022, 27. 

Olof [Nikolaussonl, biskop i Bergen, 1595: 11. 

Olof Ragvaldsson 1299: 1—s. 

Opaker 8681. 

Opensten 1388—95. 

Oslo (oxlo) 7094; 8125. 

Otte Poggevis 984—95. 

Otte Snaps 1273—93. 

Oxe 8e Peder. 


P. 


Palle Joansson, Dansk, 1359—380. 

Peccatil se Albrekt. 

Peder Basse 5890; 6506. 

Peder Bild, Dansk, 2462: 39. 

Pelle Gotgeselle 5892; 6506. 

Peder [rättare Bero, Björn] Laurensson, biskopsvikarie i Skara, 9544. 
Peder Lycke, erkebiskop i Lund, onämnd, 2462: 27, 29. 
Peder Oxe, Dansk, 2483—2506. 

Peder Ulfsson [Roos af Ervalla] 1341—80. 

Peder Wille, Tysk, 3017, 70; 3172. 

Philippa, drottning, 168 o. f.; 458, 71 o.f. 


XXXIV Namn-Register. 


Piksborg (piixborgh) 1299, 99: 1—8. 

Plata se Claus. 

Poggevis se Otte. (Jfr Pugge.) 

Polen (palen) 8579. 

Pommern 69; 3234; 7357; 7724. 

Preussen (pryssen, pryzen), 41; 4523. 

Pryska herra, prytzherra, = Tyska ordensriddare, 30—55; 1638; 4524. 
Pugge se Benedictus. (Jfr Poggevis.) 

Puke se Erik och Ragvald. 


R. 
Rafnsborg 7717. 
Ragvald Puke 4388 ändr. 
Raseborg 6939. 
Rekarne 1002. 
Rekboer (reekbona) 1026; 3518; 4136. 
Rhen (rin) 8580. 
Ringstadaholm 1105, 71; 2751; 5474; 5719; 5835, 42; 5993. 
Roden 5119. 
Rodenborg 6086—91; 6105—17; 6566—385. 
Rogö fjärd 1923. 


Rom 556. 
Ronneby (rotna by) 2442, 54, 62: 2; 8164, 68; 8434; 8511; 
Rosenkrans, ett skepp, 1501. [9612. 


Roskilde 230; 1595: 7; 7330. 

Roslagskarlar (roodzskarla) 1546. | 

Rumlaborg (rombleborg &c) 1272—94; 7678; 8763; 9285; 9520, 29. 
Ryna bro 2486. 

Räfvilsta 5607, 28. 

Röd se Lage. 

Rönö 1479: 3—24. 


Sachsen (saassen) 8580. 

Saltholm 456. 

Sandhamn i Viborgs län 7419. 

Saxtorp se Knut. 

Seland 8658. 

Semituna se Simtuna. [1623: 4. 
Sigge [Uddson af Vinstorpa ätten], biskop i Skara 1146; 1595: 4; 
Sigge [Ulfsson Sparrel, biskop i Strengnäs, 8315; 8409 o. f.; 9131— 
Sigismund, kejsare, onämnd, 612. [51; 9469—9510. 


Namn-Register. XXZV 


Sigtuna (sichtwne) 1626, 36, 39, 40. 

Sigurd Joansson, Norrman, 1595: 13. 

Sildabro i Bleking 2439, 43. 

Simtuna (semituna) 5117. 

Skagaholm 7678. 

Skara 1146; 1595: 4; 7674, 76; 9445; 9537. 

Skenninge (skäninge) 4564; 5557; 5626, 54, 63; 7337. 

Skeppsholmen (skipholma) vid Stegeborg 6056. 

Skinnareklippan, skinnekleppen, vid Elfsborg 5964; 6204. 

Skultuna 4295; 4699. 

Skåne (skana, skane, skaane, schana) 1463: 1, 1469; 2480; 5083; 
8560; 8635; 8751; 8892. 

Skåningar (skaninghia) 1460; 2466, 81—88; 2535, 36: 1; 8669. 

Skäggnäs 1503, 1503: 2. 

Småland (smalandh) 1623: 5; 5024. 

Småländingar (smalenninghia &ce) 2464; 3342; 4173; 5661. 

Snakenborg (snawenborg) [Henrik ?] 5665. 

Snaps se Otte. 

Snare 3756; 3948, 54; 4034; 4402—216. 

Solöyar 7992. 

Sone Pedersson 2622. 

Stegeborg (stekaborg, stäkeborg &c) 852; 1198—1214; 1921, 28; 
2379; 3401, 10, 15, 31; 5750, 71, 76; 5827, 44; 5921, 43, 71; 
6048—6137; 6219—26, 47, 63; 6336; 6401—12; 6566. 

Stegeholm (stekaholm, stäkeholm) 1221—62; 1623: 10; 1947, 48; 
2384; 3395; 7258; 8524. 

Sten Basse, Dansk, 1595: 9. 

Stigesund i Sthms skärgård 9026. 

Stiordal 8106. 

Stockholm 57 och mångenstädes. 

Stoyra älf 8065. 

Strengnäs 1148; 4263; 4495; 4512; 8315; 9472. 

Styke se Albrekt och Henrik. 

Stäket 1557—70; 7482; 9155. 

Sundholms län 6417. 

Sunnerbo (sönderbo) 7760. 

Svan se Arvid. 

Svartbrödraklostret i Sthm 2276; 2800; 8394. 

Svarte se Jöns. 

Svartsjö 6960; 7030; 7268. 

Sven Vise 5889. 

Svenskar 4 och mångenstädes. 


XXXVI Namn-Register. 


Sverige 11 och mångenstädes. 

Söderköping 1215; 2376; 2463; 3255, 77, 93; 3308, 24, 30, 35, 
44, 77; 4450; 4506, 11; 5383; 5465, 70; 5503, 22: 4; 23; 
5972, 78; 6008, 14, 22, 28; 6492; 6523; 8808. 

Södermalm vid Stockholm 4416; 6875. 

Södermanland (sudermannalandh) 1623: 11 

NSödermanländingar (sudermän, sydermän) 1542; 2341; 8806. » 

Sölvesborg (silffuisborg) 8728. 


T, 

Tavastehus 7029. 

Telge (telige, tälie &c) 1741; 1971: 34—46; 2995, 99; 3000, 5; 
3106, 15; 5094; 6355, 62, 65. 

Thomas, biskop i Strengnäs, 1148; 4263; 5403; 5780; 5800. 

Thord Bonde 9366—9400, 17—550; 9534. 

Thord Pedersson 2238: 11—14, 39: 1—8; 2247 ändr. 

Thorlef, orätt erkebiskop, Norrman, 600 o. f. 

Thorsharg 4105. 

Thorsten Ingeldsson 4847, 52, 94: 5, 6, 95, 98; 4976, 82. 

Thorstuna härad 5117. 

Thure Benktsson [Bjelke] 168. 

Thure Stensson [Bjelke] 5317: 4; 5522; 5667; 6160—95; 6428—55. 

Thure Thuresson [Bjelke] 8760, 63; 91910. f.; 9380—92; 9420— 
46; 9513—28, 76, 80. 

Thyke Hiordh, Dansk, 2547—567. 

Timme Wadewerk, rättare Hadewerk, Tysk, 3016, 69. 

Tiveden 8886; 8991; 9010; 9206, 11; 9336. 

Tjust (tiwst) 1223; 1623: 9; 5924. 

Tjust boer (tiwst bona) 2386. 

Tranarps (tranorpa, tranarpa) vad i Skåne 2506, 8, 32. 

Trolle (trulle) se Birger. 

Trondhem 8007, 48, 84. 

Trosa 7105. (Lagerbring och andra tro, att här förstås staden 
Trosa; möjligt är dock att det menas tross. Ett liknande ex. 
är ”träno” (= trädet); Gamla . Krönikan 871, hvilket blifvit 
gjordt till ort-namn.) = : 

Trullaborg (truldborg) 1294—98, 99: 2. 

Trögden (trogden, trögd) 3437; 6413. 

Tuna i Dalarna 4626; 5372. 

Tuna län i Småland 3436; 5930; 8525. 

Tuve, erkebiskop i Lund, onämnd 8669. 

Tyskar (tydzka) 378 och flerstädes. Tyske städer 5133. 


Namn-Register. XAX VII 


U. 
Udder Ulfsson 1661: 1 
Umereyse, Umrese se Johan. 
Ungern (vngaren) 8579. 
Upland (vpland, opland) 1623: 1; 5064; 5330; 5655; 7264; 

9126; 9202; 9455, 60. 

Upländingar (vplenningia) 910; 1543; 4174. 
Upsala 546, 81, 99; 909; 6895; 7375; 7526; 9472. 
Upåker se Opaker. 


V. 

Vaale se Johan. 

Wadewerk, orätt för Hadewerk, se Timme. 

Vadstena 472; 549; 1126, 28, 30, 60, 70; 1476; 2936, 38; 
3013, 21, 36, 4; 3176; 4457, 63, 67; 6026; 6743; 8399; 
8491; 9048; 9101, 66; 9364; 9451; 9572. 

Valdemarsö (walmassö) i Sthms skären 6872. 

Vangsö i Sthms skären 8947, 84. 

Varberg 1404—28, 52; 2572: 22; 8855. 

nya 1408; 2572: 2—20; 2573. 

Varnhems kloster (warnem) 9178, 81, 85; 9442; 9514. 

Vedbo (widzbo) 6417. 

Vermland 1338; 4632, 43: 2; 4839, 83, 94: 1; 4961, 81; 7992: 
8125; 8493, 98. 

Vermländingar (värma, vermana, vermelandzbo) 4544; 4609; 4845, 


Vestergarn på Gotland 7780. [92, 87. 
Vestergötland 1623: 4; 7092; 7770; 7975; 8266; 9177; 9204, 
Vestervik 9069. [8, 15; 9512. 


Vesterås (vestraars, vestras &c) 806—27, 70—906; 1530; 3442; 
3502, 5; 3619, 31; 3758; 3912—4021; 4061; 4168, 75; 
4279, 90, 91; 4374, 78; 4421; 4700, 21, 76; 5323, 76; 5459; 
5643; 9407, 9. 

Vestgötar 1318; 2464; 3342; 4173; 6172; 9163, 83; 9334; 9536. 

Vestmanland 846. 

Vestmanländingar (vesmen) 861; 1541; 6172. 

Vetter (wäter) 9242. 

Viborg 5116; 5709; 5841; 6942; 7039, 47, 49, 51, 63—982; 
7293 o. f.; 7418, 20; 7549. 

Viken 8137; 8493. 

Wille se Peder. 

Wilznach i Brandenburg 7732. 

Vindeström i Sthms skärgård 9054. 


Rimkrön. 2 III 


XXXVIII Namn- Register. 


Visborg 5044; 7639, 94; 7701, 19. 
Visby 36; 7572; 7618, 61; 7935. 

Visbyhus 7645. (Se Visborg.) 

Vise se Sven. 

Wolgast 3235. 

Wratislaus (wartzleff) [IX] af Wolgast 3235. 
Vårfru gillesstuga i Sthm 2167; 5246; 9487. 
Vä 8717, 20. 

Värend 3438; 8737, 55, 89. 


Å. 


Åbo (abo) 1595: 3; 1759: 43 3201, 9; 3416; 5320; 6591, 96; 
6971; 7029, 39, 49, 52, 84; 7549; 8319, 24, 33. 

Åhus (agus) 8723. 

Åke (ake) Axelsson [Thott], Dansk, 1432—50. 

Åland (aland) 968; 6599. 
ändingar (allenningia) 970. 

Åsunda (asunda) härad 5118; 5317: 2. - 


Å. 


Ändrit Ärlendsson, Norrman, 1595: 12. 
Arengisel se Erengisel. 
Ö. 


Öland 3311; 5933; 6427; 6558; 6602, 65; 6785, 87; 7030; 

> 7643, 50; 8813; 9079. 

Olandsboer (öningia) 9081, 86. 

Örebro 1084; 1101; 1304—15; 2594, 97; 2602; 2712, 16, 62; 
3083; 3217—24; 3628; 3758; 3823—3935; 4853, 86, 92; 

5675, 79; 5895; 8327; 9015; 9452. 

Öresund 365; 446; 1707; 7308; 8476; 8655. 

Örian, sanct Göran, 4932; 5495: 1; 8592. 

Orsten 1396 o. f.; 7678. 

Östergötland 1623: 3; 5024; 5477; 5734, 70; 5996; 6020; 6418, 

Österländingar (österlenningia), Finnar, 965. 162, 79. 

Osterrike 8579. 

Östgötar 1216; 2377; 3343; 4173; 8806; 9261. 

Östhammar (östhamber) 1548—54. 


10 


15 


20 


W ilie i manga vnder höre 


ther aff wil jach redho göre 

och lata her epter forstanda 
mangfallelica swenska wanda 

thz hende sik swa eth sinne 

at swenska hyllade ena danske qwinna 
hon heet drotningh margareta 

widha skal man tholiken letha 

som saa kan mz klokscap vmgaa 

och the ryka saman fae 

Sverige danmark och norrigh 

Senth födis annan qwinna sligh 

mik tykte the svenska ey wara kloke 
tha the henne til höffdinge toke 

the waro gantzka flaka thaa 

at engen thera matte riket forstaa 
vtan ginge twert fraa thera lagh 

thz angra thöm sidhan margan dagh 
thera lagh wisa swa 

thz vtländzkir i riket ey radha maa 


Sidan riket kom til henne handa 
tha öpedes swenska manna wanda 
Vtländzka fingo al land och sloth 
och swenska hyöllos ey vtan for spoth 


Rimkrön. 2 


25 


35 


45 


50 


9 Margareta söker återtaga Gotland från Tyska riddarne 1403. 


hon haffdhe sidan idhelica vtinnan sin akt 
at swenska sculde aldregh koma til makt 
J thz tenkte hon vppo 

huru hon gotland ater fae 

som hertogh erik haffde til panta sath 
och pryska herra haffde aff honom faeth 
hon samelde folk j thz sinne 

aff sina thry rika gotland at vinne 

och sendhe thöm til gotland swa 
almoghen hyldedhe thöm strax thaa 

öuer alt landith alt om kringe 

Wysby stadh the tha ey finge 

the pryska herra haffdhe honom tha jnne 
the kunne henne men ta ey vynne 

the bygdhe a landit fäm fästa 

Sidan komo the pryskä thöm at gestha 
the fördhe af pryssen swa storan skara 
Drothninga folk fingo tha fara 

the pryska rykto j landit jn 

och wunno the slotten j thetta sin 


Somme dechtinga sik borth mz harnisk och haua 


aff somme sloth sik til fanga gaffuo 
hwo försth aff gotland kome kunde 
han loffuade goth j alla stunde 

tha drothninga halp thz örlogh jnkte 
eth annat vpsath hon betenkte 

mz the pryska at dechtinga swa 

och ther meth gotland ater fae 

ffor xx twsant nobele stoth thz j pand 
thz wilde the haua j geen forsand 


å 


An 


6 


SS 


65 


70 


75 


80 


Margareta påbjuder en stor skatt; utser sin efterträdare. 3 


hon loffuadhe thöm thz ater faa 

och lagdhe en skat a sverige swa 

aff huar stube xij öre stokholins vtgiffua 

om the j hyllest vildhe liffua 

almogen thz jlle behagha 

then skatten the togh swa vtdragha 

och giordhe thz willelica ther vppo 

at gotland til sverige ater foe 

thz hörir mz retta til sverigis krona at wera 
thy wille thz svenska ey vntbera 


Tha thz war alt komith til 
som hon riken haffua wil 
tha togh hon at huxa vppo 
huo riken sculde epter henne forsta 
aff pomeren loth hon hente til sik 
en vngen herra heeth buggesleff 
eth annat napn han tha fik 
och kalladis sidan erik 
Sith rath loth hon saman kalla 
aff sina thri rike alla 
tha the herra til saman äre 
sagdhe hon til thöm there 
faen idher en konungk medhan wi liffua 
tha maa riken saman bliffua 
the herra sik beradhe 
och fruchtede ey for henne onadhe 
vtan swaradhe henne swa ther til 
nadogh fruwe saa lenge gudh wil 
at wi niwtha idher liffuadagha 


85 


90 


100 


105 


110 


4 — Erik af Pommern hyllas till konung; kommer till Sverige. 


annan herra vilia wi ey haua 
Drothninga swaradhe thöm mz haste 
Jach hauer idher radh idhert betzta 
Vilen i nw ey göra swa 

tha foen riken i wodhe staa 

och epter min dödh faen i kiffue 

thi wisselica riken ey saman bliffue 
Jach tenker i forsma then herra for thz 
at han är födht aff wore edht 
Drothninga giordhe sik sore vredh 
rikens radh wardh tha leedh 

och giordhe sidan som hon vilde 

at the henne vredhe stilde 

och sagde til henne som i haua fore 
jdert radh wi alla gierna göra 

hon takade och jethe thöm nadhe 

at the lydde henne radhe 

och loth then herra strax hylle 

sina rikis radh alle 

Sidan sende hon honom til sverige jn 
mz hennes folk och hoffesyn 

the svenska herra kome moth honom tha 
mz stora äre honom vntfaa 

och honom strax til morasten föra 

til thera konung honom ther göra 
tryggia edhe mondhe han thöm sveria 
försth the helga kirkio at veria 

henne räth störkia och ey forheria 

och alla rikesins jnbyggiara räth störkia 
vtländzkan räth j riket ey dörkia 


115 


120 


125 


130 


135 


140 


Eriks konunga-eder. 


annan edhen swor han saa 
rätwiso at elska hvat han maa 
och orätwiso at fordriffua 

e mädhan han maa liffua 


tridia swor han wara trygger och thro 


hwar then man i sverige boo 
och engen vtan doom forderffua 


gudz hyllest motte han ther mz forwerffua 


ffärdhe mz jnföddom raadha 

slot och län for allan wadha 

och ey taga vtlänzkan i sith raadh 
och styra riket medh lag och nadh 
ey maa han och myndre göra 
kronuna jngeld thz ma man höra 
ffor then konung epter kan koma 
thz är alt giort for rikesins froma 
ffämthe edh swor han saa 

olagha skat ey at leggia vppo 

vtan berga sik aff kronuna rentha 
och almogenom jngan tunga hempta 
vtan thz kunde saa hendha 

at örlogh sik moth riket wende 
och ther til andra edhe mera 

Jach wil ey nw vptälia flera 

tha han war saa erliga koreth 

och haffde sina edha sworit 

honom swore alla laghmen thera edh 
och almogen samuledh 

at alla honom fore konung haua 
och störkia hans räth j alla daga 


6 


6 <K.af England (Henrik IV:s) dotter begäres åt konung Erik. 


och honom lydhno standa 

145 som lagelica bör j alla handa 
och alla hans laga skat mz vilia vtgöra 
thit han wil scule the honom föra 
Sidan reeth han sina erix gatw 
som lagen wisa j allo matw 


150 Drothninga margareta togh sidan huxa vppo 
huru han kunde ena drothning fae 
och loth ater saman kalla 
sith raadh aff rikeno alla 
och sporde thöm at thz sinne 
155 hvar the trösta ena junefrw finne 
och sagde til thöm saa 
J engeland wiste hon henne at faa 
och giorde thöm sodana skal 
at thöm nögede thz alla wel 
160 nogath epter hon tith sendhe 
biscope och riddara somm sculde thz endhe 
mz thöm manga helledhe froma 
tha the til engaland koma 
mz äre vntfik thöm konungin tha 
165 the lotho honom thera ärende forsta 
som the epter vtsendha waro 
konungin loth thöm wel swara 
her thure bentson troloffuede hans dotter tha 
a konungk erix veghna giorden saa 
170 thera skip lotho the redho göra 
och then jomfrw til dannemark föra 
tha the komo for danska strandh 


175 


180 


185 


190 


195 


K. Eriks bröllop med Philippa af England firas i Lund 1406. 7 


mz äre fördes then jomfrw a land 
konung erik vntfik hona wel tha 
drothninga margareta giorde och swa 
drothninga loth strax redha til 

och konungx bröllop göra wil 

hon loth redba manga handa 

j lundh mondhe thz hoffuet standa 
hon loth tith saman kalla 

prelata riddara och swena alla 

the herra giorde som hon bath 

och komo til lundh then sama dagh 
hon haffde thöm fore lagt 

the komo ther mz pris och makt 

the redhe sik wth som the best gatw 
the waro ther glad j allo matw 
manga edhle qwinnor tith och fara 
mz manga högelica jomfruwor skara 
pipara baswnara och altskens leek 
man ther omneth höre fik 

the dantze hoffere ware kathe 

och giordhe thom glad j allo mate 
mangt skönt öörs man ther framledde 
mz gyllene stycke och sylke bredde 
the herra ther a ridha dösth 

och giordhe sik glädie och mygin losth 
medhan thz hoffuet monde standa 
the hade forgetet sorgh och wanda 
the herra toghe orloff heem fara 
hwar tith honom lösthe wara 


205 


210 


215 


220 


225 


230 


8 Krig mot Holstein 1410. Margareta dör 1412. 


Genstan epter litla stundh 
öpedes ater onth manga lundh 
drothninga och konungin eth örlogh böria 
mangen man motthe thz sörghe 
mz the holtzte herra 
thesse thri rike matte tesse werra 
konung erik for ut mz sina makt 
holtzte land vinna war hans akt 
Jnkte han ther schaffe formatte 
vtan then manlikeste ridder han atte 
loth han hals hugge there 
drothninga war thz sore kere 
her abram then ridder hethe 
lenge scal man tolken lethe 
som er swa wis och saa rike 
til manheit war ey tha hans like 
han miste sit lyff i godhe thro 
gudh vnne hans siel i hymerike roo 
konungin for sidan ater heem 
the holtzter giordis tha ey mygit meen 
tha drothning margareta thz spordhe 
at han ther ey mere giorde 
tha for hon til flensborgh 
och fik ther mere jemer och sorgh 
hon menthe ther dechtinge 
at hon gottorp til danmark finge 
ther bleff then forstinne dödh 
gudh frälse hennis siel aff alla nödh 
til rosskilde henne förde 
ridder och swena som thöm börde 


235 


240 


245 


253 


Erik ensam konung; aktar ej sina eder. 


ther lotho the henne lik begraffua 
och bodhe gudh hennis siele haua 


Konung erik kum tha til makt 
och fik schatten hon haffde saman lagt 
och riken fry i sina hand 
bodhe slot steder och land 
Sidan styrde han riken saa 
som man her epter höra maa 
aff Sverigis wanda wil jach sigia 
aff danmarkx norigis nw at tigia 
Jach maa togh wel sigia hera 
the haua en deels then sama kera 


Sverige borieden styra saa 
vtländzka slotten och länen faa 
the sculde tha raadha öuer land och slot 
Swenska hyollos for hath och spot 
och wordhe aff allom forsmadhe 
the vtlänzke ouer alt riket raadhe 
han aktede ey thz han sworo 
tha tbe han til konung koro 
han swor riket mz jnländzka raade 
och styra thz mz lagh och nadhe 
han swor och tho at holdhe 
at swenska sculde slotten och länen wolda 
ffullitith mondhe han the edhe holda 


En ridder war när konungin tha 
her henning konungxmark han heet swa 


260 


265 


270 


275 


280 


285 


10 «K. Erik vill förderfoa de Svenska herrarne. Tåg till Femern 1419. 


konungin gaff honom thes pris 

at han war bodhe klok och wis 

hwat honom lyste konungin raadha 
hwat thz war til gangn eller skada 

thz sculde ther alt vidher bliffua 

om svenska raadh vilde han ey giffua 
konungin huxade alt tith vppo 

huru han the svenska forderffua waa 
mz lankt örlogh och manga herra daga 
thz matte the fatiga svenska claga 

han hiolt thz örlogh i holtzte landa 
ther for komo manga svenska j wanda 
the sculde tith saa kostelica fara 

arffua och egho fingo the ey spara 

mz storan kost och manga swena 
mente the konungx hyollest forthiena 
thz kunne thöm togh litit forsla 

the nogoth aff honom fingo ware fulfaa 


Ena reisa han til femor giorde 
saa widha man thz sporde 
mz manga skip och storan här 
thz rönthe femorlinge ther 
han laydhe j land och wilde stride 
manlige the femorlinge bydhe 
han sprang sieluer i then strand 
och bat-sith folk alt tredhe til land 
hade the svenska tha ey warit 
fful ildhe hade han tha farith 
the hulpe honom aff then nödh 


290 


295 


300 


305 


310 


315 


Femerboerne mördas; Svenskarne läggas vid Flensborg. 11 


annars hade han wordit slagen dödh 

the femorlinge sidan jlla fara 

konungin bath thöm jnkte spara 

the flyde vtinnan en kirkio heter borg 
thöm giordis ther pino och mygin sorg 
konungin loth thöm aff kirkiona taga 

hwar en trot aff thöm draga 

och sidan aff kirkiogardan driffua 

the vtan wore lotho thöm ey liffua 

the stungo thöm ginom mz there spiwt 
och kastade thom saa öuer kirkiogarden vt 
the vtan stode högge och stunge 

at thom fiol vt bodhe liuer och lunge 

han hade togh makt nogh ouer thöm raada 
thy motten giort thöm betra nadhe 

en loth han ther mera göra 

qwinnor och barn alt tedan föra 

qwinnor och möör worde ther skämd 

gudh forbarme sik ouer then omilde hempd 


Konungin vilde ther ey lenger wara 
thy monde han til danmark fara 
och giorde sidan reisor manga 
til flensborg the wore saa langa 
ther sculde the svenska ligge 
offte the hielp aff konungin tigge 
thz halp thöm tog ey vette 
han vilde thöm ey vntsette 
the svenska sculde alt tith vtfara 
och vtländzka fogadhe hema wara 


10 


11 


320 


325 


330 


335 


340 


345 


12 Svenskarne lida orätt. Köpmän plundras. Hansan börjar fejd. 


the svenska worde offte gripne och fanga 
hertogen hiolt thöm manga aar j twanga 
konungin vilde thöm ey lösa göra 

Saa gik the svenska som man maa höra 
the lopo vt och in som fanta 

vtländzka fingo thera gotz til panta 
Sielffue sculde the fengilse och kost betala 
thz war thöm jemer och mygin qwala 
medan the i konungx reisa woro 

fogaden mz theres landbo jlla foro 

offte the thz for konungin kera 

engen both vilde han ther a föra 

vtan stadde mer oräth göra 

hvar köpmän epter thera bering fara 
hans fetalie thöm ey spara 

the togo fra thöm. gotz och schippe 

mz nödh the mz liffuit slippe 

en wordhe manga kastada ouer borde 
konungin ther ey epter sporde 

en giordes köpmanowm mer wanda 

hwar veder och storm dreff thöm til stranda 
at theres skip sunder bryta 

aff thera gotz the jnkte niwta 

ffogadene thz alt saman taga 

Stederne thz ofte for konungin claga 

the kunne togh engen räth faa 

thy worde the ouer ens swa 

at the vilde sik heller weria 

en lata sik saa forheria 

the screffuo konung erik tha 


Skatt och skeppsleding utskrifvas. Hansans flotta slugen i Öresund 1427. 13 


350 


360 


365 


370 


at göra hans scada huru the formaa 
tha konungin fik the breff forstanda 
han sende budh om al siin landa 
Sith folk loth han vtstämpna 

thz mesta han haffde ämpna 

han screff almogen och saa til 

en stor skat aff thöm haua wil 

thz plägde altijdh swa förre wara 

ä när the svenska sculle vtfara 

thera eghna landbo sculle thöm mesth födha 
ther mz monde han alt riket forödha 
han halp thöm jukte aff sin skat 
hwazske til dryk eller math 

tha the svenska hans vilia höra 
razskliga the thöm reeda göra 

the foro ä tith han vilde 

han lönte thöm tog thz ilde 


The städer sampna saman sin skara 
j öressunde monde the fara 
konungx makt monde thöm saa möta 
thz kunde the städer litet böta 
The slogo thöm aff swa mykit folk 
och finge swa mangen kogh och holk 
the städer fingo swa stor scada tha 
en swadan monde the aldrig fa 
the svenska waro mz j then skara 
gregers magnusson monde ther höffitzman wara 
aff sverige fulde hanum mang got man 
thz maa man wel sigia mz san 


380 


385 


390 


395 


405 


14 Svenskarne omringas af Lybeckare ; få ej bistånd. Fångar utlösas icke. 


the sökte the lubeska mz stor mandom 
thz giorde the edhla hälada from 

the tydzka komo fore thöm j nödh 
mangan garp slogo the ther dödh 

the tydzka sampna sik tha saman 

thz gik the svenska tha aff gaman 
the tydzka thöm tha gripa och sla 
engen vntsettnigh kunne the faa 

the svenska lydo ther stora nödh 
mangen gotman bleff ther dödh 

the ther liffwandis matte bliffua 
sculle sik til fanga giffua 

the lubesca wille ey lenger bidha 

til lybeca lotho the sik lida 

the svenska the tith mz sik förde 
stora pino thöm ther giorde 

the satte thöm j torn och stocka 
hardelica monde the thöm blocka 

J x aar the ther fangna waro 

offte the til konungen foro 

the bodho han ofta och tith 

at han wille göra there fengilse qwijt 
Stundown wille han thöm ey höra 

och aldreij there fengilsa qwit at göra 
the sculde sielffua lösa sik 

eller bliffua thera fanga ewineligh 
Sielffue scullo the och betala thera kost 
thz war thöm jammer och engen lost 
Stundom finge the loff heem fara 

thy the ther mygit skylloga waro 


Erik utskrifver ny skeppsleding, som ligger overksam i Köpenhamn 1429. 15 


410 


415 


420 


425 


430 


ffådherne och möderne satto the til pant 
thz röntho the thz war sant 

nar the mz there beskattning vtfara 
konungx fetalia fore thöm waro 

the togho alt thz the tha haffde 

offte the thz fore konungen klagde 

thz kunne thöm jnkte forsla 

the kunne ey thess mere räth fa 


Nogra stund epter konungen screff 
til sverige sende han the breff 
the svenska sculle alla reedha wara 
och ater j hans vtbudh fara o 
there landbo sculle them ater spijsa 
the haffde ey manga aar thess lijsa 
the reedhe sik vt mz kogh och holk 
ther til saa mygit ärligit folk 
mygin spisningh the mz sik -haffde 
tha the vt aff sverige lagde 
the sigla til konungen til köpmana haffn 
the finge ther skada och jnkte gagn 
the logho ther allan een sommar 
Rijken thz jnkte fromar 
the fortärde there spisning mädhan hon räkte 
tha hon thöm ey lenger kläkte 
til konungin the tha ganga 
och bedis ineer spisning fanga 
ey wille han spijsa thöm 
och ey fingo [the] loff fara heewm 
harnisk och kläder the ther fortärde 


435 


440 


445 


460 


16 Svenska skeppen få hemlof; förstöras af storm i Sundet 1429. 


hunger och törst thöm thz nogh leerde 
tha the haffde engte j geen 

ther mz loppo somme blota heem 
Swa monde them opta vider fara 
thy ma the svenska fatiga wara 
nw magen j höra huru them gik 
the ther lagho mz the schip 
konungen gaff them loff vm sidhe 
thz war vw sancte mikels tijdhe 
wt. aff köpmana haffn the tha fara 
och wille gierna heema wara 

the lagdis vidh draköör j örassund 


the fingo ther nödh swa mangalund 


ther växte storm och mygit wädher 

the svenska matte cy thess bädher 
there skip ther mestadeel forgingo 

Swa storan scada the ther fingo 

Somma komo fore barsebek j strand 
och somma driffuo annorstadz j land 
Somma huggo öffuer there mast 

och somma skip al i stycke brast 

vppo saltholm komo somma mz nödh 
the haffde ther hwarte ööl eller brödh 
Drothninga philippa giorde mz thöm wel 
hon sende them tha math och ööl 

och loth them mz skip jnhämpta 
konungx hielp torfte the ey wenta 

the misto thera harnisk och kläder thera 
offta the thz fore konunge kära 

thz kunde thom jnkte forsla 


465 


470 


485 


490 


Dr. Philippa dör i Wadstena 1430. Erik lefver med Cecilia. 17 


skadagield the ey aff honum fa 

Soma sik til spisning köpa 

och somma monde til sverige löpa 

hwar foor heem som han kunde best 14 
somma mz skip och somma mz häst 


Ther näst epter moth jwla tijdha 
drothninga philippa wilde tha til sverige rijda 
tha hon til wazstena kum 
ther doo then edhla förstinna from 
henne lijk the ther begraffua 
och bodhe gudh henne siel haua 
epter gudz bördh fiortan hundert aar 
xxx a xiij dag iula thz war 
Aldrig hon barn fik 
for en hon aff werlden gik 
sidhen skemde konungen effther sin wilia 
en hennes mö het cecilia 
Oc hade hona siden oppenbare 
som hon hans äcta hustru ware 
ä meden the bade liffua 
om tolka skam monde han ey giffua 


Än ma j meer forstanda 
aff svenska manna wanda 
huru thöm giordis oräth 
togh war thöm annat j eeden jäät 
naar som hiöldis raäffstatinga 
konungx breff the herra finga 
at the sculle ey öffuer Cronuna döma 


Rimkrön. 2 2 


495 


500 


505 


510 


515 


15 520 


18 Erik vill tränga hertig Bugislef till tronföljden; tillsätter 


tha monde han then eden glöma 
han haffde sworet thöm saa slät 

at holla thöm widh sverigis rääth 
Swa monde han thz besinna 

aff frälsit wille han there gotz winna 
och ey onte han them ater fa 

ther the haffde fullan räth vppa 


Och magen j forstanda hära 
Swenska manna största kära 
Sverigis rike fik han frijt 
nw wille han haua thz saa fijt 
hans arffwa scullo riket beholla 
thz meente han ther mz wolla 
alla the slot han fra sik fik 
Slotloffwan jo swa til gik 
hertog buggesleff sculle jo slotten fa 
vm konungen sieluer dödhe fra 
kunne döden them bada aff driffua 
ryket sculle jo vnder grypen bliffua 
thy fortrykte han the svenska swa 
the sculle ey haua makt ther moth at sta 
Riket wilde han ther mz qwälia 
at the ey meer matte konung wälia 
som the haua wald aff aller 
och there lagbok thz swa haller 


Ån wijsa oss lagen swa 
laghman och häradzhöffdinga almogan ey fa 
vtan the waro medh lagum wolda 


525 


530 


535 


540 


545 


lagmän; bortför uppbörden ur landet; qväljer kyrkans rätt. 19 


litet monde han ther aff holla 
han satte ther til hwem han wille 
thy monde the mygit lagen spilla 


Och monde han sverige meer forderffwa 


alle then skat ther riket kunne werffua 
bönder sculle thz j reedho penunga vtgöra 
them loth han alla til danmark föra 
vtan som neppest fogadana gaatha 
bespijsa slotten j nokra matha 

före ärffwode togh han peninge samalund 
thy rothnado slotten nider j grundh 

thy är riket forarmat swa 

Reeda peninga är ther vndt at fa 

Och kan ey finnas j rikesens göma 
huarken breff eller jngedöma 

hwazske peninga eller smyda 

ther riket matte til tijda 

vm thöm nöden trängde vppo 

at heeden häär wille moth them ga 


Och haffde han j eedom jeeth 
älska gudh och styrkia helga kirkio räth 
ther mooth giordis the domherra qwaal 
the matte ey niwta thera biscopa waal 
han satte ther til hwem han wilde 
Swa monde han sin eedh forspilda 
En dansk ertzebiscop war til vpsala säth 
the klärka fordriffwan fore hans oräth 
en annan biscop fik han them tha 


550 


555 


560 


565 


570 


575 


20 K. Erik gör Arend Clemitson, en arg bof, till erkebiskop 1433. 


thz war en mwnk aff wadzstena 

han monde lenge fore kirkiona raada 
til thess han doo gudh hans siel nadha 
tha capittel forfara thz meen 

strax welde the en annan j gen 

thz war en god wel lärder man 
mestar oloff swa heet han 

the badhe then herra til room at fara 
the reyso wille han jkke spara 

han foor til pawen thz raszkast han ma 
mz äro vntfik honom pawen tha 
pawen loth han sith ärendhe höra 

til erchebiscop loth pawen honom göra 
tha konungin thz spordhe 

fulwredh han sik giordhe 

han haffde tha en capellan 

her arend clemitson swa heet han 
Argere boffwa war ey tha en preest 
som hans liffuerne bevijste mesth 
Skorliffnadh han öffdhe 

dobel och dryk han pröffde 

manga fetalia hiolt han til sio 

köpmen giorde the mygin oro 

the togho them fra hwat the atthe 


och kastade yffuer bort hwem the formatthe 


hwat gotz the forworffuo ther medh 
lika halfft mz them behiolt han thz 


altidh swor han vm wars herra dödh och blod 


thz wolthe then stymper war ey god 
konungen fik honom sith hoffwasin 


580 


585 


590 


595 


600 


605 


Arend Clemitson dör; Erik tager Torleff till erkebiskop. 1434. 9] 


the fördo honom til arnöö jn 

vtan klärkana tak sculle han biscop wara 
och saa monde han til vpsala fara 

tha han kom for kirkiona dör 

sancte erix wredhe mötte honom ther 
Sinna hielsooth han strax fik 

och siwkar heem tedan gik 

til arnöö the han ater forde 

epter dyra mestara han spurde 

thz matte honom jnkte hielpa 

gudh och sancte erik wilde honom stielpa 
J arnöö tholde han then nödh 

ther bleff then orätta biscop dödh 

hans thiänare huggan swa allan j palta 
j tunnor the han tha salta 

til danmark förde the han 

then ondha forbannada man 

tha konungin sporde tben nödh 

at bisscop arndh war bliffwen dödh 

tha sende han ther nästh 

til vpsala en annan prest 

then sama heeth her torleeff 

konungin mz honom til capittellet screff 
the sculle honom til biscop taga 

vm the wille hans hyllest haua 
konungx wilia kunne the ey rama 

och ey then prest annama 

konungen screff breff j pawens gardh 
gull och silff haffde han ospardh 

han loth swa mygit appellira j moth 


LÄ 


610 


615 


620 


625 


630 


635 


292 Eriks fogdar göra köpmännen stort förfång. 


then rätta erchebiscop goth 

thz kunne honom togh jnkte forsla 
thy at pawen och capittel jo hanom til sta 
keyseren och thz ärendhe sporde 
han saydhe at konungin honom oräth siördé: 


The fatige köpmän j svenska städer 
her far man höra there käro mädher 
och there scada swa mangalund 
thy äru the forderffuade j grund 
konungin fik aff städerna storan tuld 
badhe silffuer och guld 
thz loth han alt til danmark föra 
som han loth then mera skat göra 
ther til hans fogda swa kloka waro 
mz stora köpslagen the fara 
som nogon köpman j riket boo 
thz giorde the köpmän stor oro 
vm wintren fogden gozen sampna 
thz mesth the kunne faa ämpna 
vm waren ysen vilde aff ga 
tha biwdha the stor forbudh vppa 
ther mz the thera gotz vtsendha 
och til thera gagn wenda 
The köpmen finge enkte vtfört 
fför en fogdana haffde sin marknad giort 
the sculle liggia och fortära 
mädhan tijden före gik the sculle sik nära 
hwo som sculle skippa nokot godz vte 
fogden sculle han ther til mute 


640 


645 


SS 


65 


655 


660 


665 


Eriks fogdar plåga allmogen svårligen. 238 


The ware än fa thz fingo niwta 
meenheetin monde thz sara fortryta 


Allmogen at elska han och swor 
huru litet them thz vider foor 
han swor at wara tryggar och thro 
hwar then man j Suerige boo 
och ey lata nakars gotz bort taga 
vtan thz schede mz räth och lagha 
The fatige bönder j sverige ära 
höglica the her mote kära 
konungin en pänningh stadga stichtade 
herra henning koningxmark thz dichtade 
Sidan then penning stadga war sath 
tha wordo mang gozen ödhalagt 
Riket plagadis mz stora dödha 
ther mz lagdis gozen ödha 
the fatiga bönder som ater liffwa 
jämstor stadga sculle the giffwa 
ther forre hundrada bönder boodhe 
ther finnas nw naplika tiwgu godhe ' 
Jämstor skat wille konungin haua 
som thz war lagt a första daga 18 
gudh kunne aldrigh kona swa schapa 
at fogden wille henne for gilt vptaka 
bonden sculle jo ökia til 
ä mädan fogden haua wil 
the giorde the böndere meer oro 
the matte them fra badhe vxa och koo 
klädher kätzla gryta 


670 


675 


680 


685 


690 


695 


24 Bönderne klaga förgäfves hos konung Erik. 


liten räth the mattä niwta 

the mata for ena mark thz wert war thre 
thz giorde the fatige böndere wee 
fogdana loto the böndere taga 

och stockade och klufde them mot laga 
the grepo them j thera garda 

A kirkio vegh eller ting them ey sparde 
the skattade aff them ä huat te vilde 
och foro mz thöm swa jamerlige jlle 

Til konungin the böndere gingo 

liten nadha the ther fingo 

the kerdo och loto honum forstanda 

huru fogda giorde thöm mygin wanda 

the sagde och honom openbara 

at skatten war them alt for swara 

fore gudz sculd bade the honom swa raada 
at the matte fa bädhre nadha 

the kerdho fore honom thz them war giort 
som j haffuen förra hört 

mykit wärre foro the forsan 

än man nw scriffua kan 

konungen fik the böndere breff 

sina fogda han fore them screff 

Tha the fogda breffuen sagho 

thz kom the böndere meer til plaga 
konungx breff wille the ey sköta 

Sara the the böndere höta 

The loto them gripa binda och basta 

och stockade och kluffade them swa fasta 
och skatte them aff meer än the aathe 


700 


705 


710 


715 


720 


725 


Konung Erik slår de klagande bönderne. 25 


ä mädan thera frender lösa matte 

ther til sculle the orfeygda göra 

at aldrigh mer for konungen kera 

the böndere waro glada at the sloppu 
til konungin the ater vppo nya loppu 
the kera fore honom thz stora wald 
som them war skedh swa margafald 
han skötade thz ey thz töfrade them lenge 
Swa sara lat them nöden trengia 

och giorde thöm swa storan qwala 
offte the til konungen tala 

ther til at han ward them vredh 

och bannadhe them mangaledh 

han grep them j hals fult fast han slog 
swa saara them j haaren drog 

the fatiga bönder swa sara grata 

the luppo heem at jemmerliga lata 
gudh sik ther öffuer forbarme 


at han wille swa fara mz sina armä 


The fatige bönder j dalana boo 
there fogda giorde them swa mykin oro 
han loth them swa sara plaga 
och skattade them aff mest huat the aga 
han loth the bönder j rök vphängia 
Swa sara loth han them trengia 
there qwinnor loth han ther mz plaga 


the spentis for hölass them sculle the draga 


them giordis ther mz swa stor nödh 
the födhe strax barn som waro dödh 


19 


20 


730 


740 


745 


750 


26 Engelbrekt för Dalaböndernes klagomål till k. Erik 1432. 


mykin meer oreth han them giorde 

hwo ther grannelica epter spordhe 

the böndere gingo alle til raadha 

for konungen wille the kere sin scada 
Engelbrecht sculle there ärende werffwa 
huru fogten them forderffwa 

the haffde thz opta förra kärt 

fogdana hiollo thz togh omerdh 

Jösse erixsson heet then there fogdha war 
han the bönder haffde ospar 

Som almogan badh monde engilbrecht göra 
och theris kera lot konungen höra 

och talade til honom och sagde swa 

the fatiga böndere j dalana boa 

The bidhia jdher for gudz wilia 

ati Jösse erixsson fra them skilia 

han hauer them mykin oräth giort 

som j hauen opta sport 

förre än the lidha lenger then wanda 
fförre wille the fra ärffwa och egit ganga 
The willa nw heller lidha dödh 

än liffwa lenger j tolka nödh 

än saydhe engilbrecht then goda man 
herre almogans käro är san 

ther pa thör jach wädia min hals 

at there käro är vtan fals 

j idher torn och järn later mik bewara 
och later Jösse erixsson hijt fara 

och later oss koma j retten saman 

thz bidher jach idher vtan gamman 


760 


765 


770 


175 


780 


785 


Rikets råd ransakar om Jösse Erikssons tyranni, utan påföljd. 27 


winder jach han och ma jach raada 
jach wil han hengia vtan nadha 

hauer jach oräth och findz thz sa 

late han sama retten offuer mik ga 
konungin swaradhe tha ther til 

ffor sanindh jach thz sigia wil 

thu hauer nogh höght budet tik til retta 
vm the saka j vm trätta 

Rikens raadh skal idher at skilia 

later idher nöghia thz är war wilia 
Engilbrecht giorde som konungin bath 
reedh heem alt thz han gat 

konungen screff til rikesens raadha 

J faren j dala och hören then waada 

J skilen thöm ath om thera trätta 
Jösse erixsson hielper jo til rätta 

kan och oräth pa honom raka 

J scriffuen oss thz ater til baka 

Rikens raadh giorde som konungin bödh 
the ridho j daala och hörde then nödh 
almogen loth thöm thz forstanda 

huru jösse erixsson haffde giort them wanda 
the ranzsakade the ärende al full gran 
thz almogen kerde war san 

thz löste almogen togh enkte wetta 
Rikens raadh matte ey them hielpa til rätta 
ther giorde hvar ä som han torde 

epter rikens raadh the jnkte sporde 
konungin lydde ey stort there raadh 
thy hioldis the for spot och hath 


21 


790 


795 


800 


805 


810 


28 Dalabönderne resa sig under Engelbrekt mot Jösse Eriksson 1432. 


the screffuo thz tha konungin til 
forsanna jach thz sigia wil 

at the haffde ranzakat ärenden swa 
vppo jösse erixsson munde orätten sta 
konungin wille thz litet sättä 

och öffuer jus erixsson engeledes rätta 


The fatiga böndere gingo tha samman 
thz gik thöm tha alt aff gamman 
förre en the lenger wille thola then nödh 
förre wille the lata sla sik dödh 
the raddis widh och sagde swa 
wi wiliom oss än höffitzman fa 
the bönder och swa giorde 
swa wyde man thz sporde 
the keste tha til höffitzman 
Engelbrecht engelbrechtis son then goda iman 
och wordho tha til raada swa 
the wille man aff huse ga 
the böriadhe then hären om en höst 
och hopadis warda there qvijda löst 
til vestraars monde the ga 
jus erixsson behagade jlla tha 
haffde rikens raadh ey warit 
jus erixsson haffde tha jlla farith 
the wende the bönder ater til baka 
Swa bleff han än tho mz maka 
togh sworo the bönder som j ma höra 
juss erixsson wilde the ey meer skat göra 
han wilde togh ey ater wenda 


815 


820 


825 


830 


835 


840 


De förnya två gånger resningen; bränna Borganäs 1433. 29 


skatten wille han än aff thöm henda 
ther nest vm midfasta 

the bönder ater til vestraars hasta 

the sampnades alla vti en skara 

til vestraars monde the fara 

Juss erixsson meente the gästa 

the lagde sik hard fore the fasta 
haffde rikens radh tha ey giort 
forsanna haffde man thz sport 

thz slotet wille the brendt j grund 
Rikens raadh fögde thz annorlund 
greffwa hans sculle slotet fa 

och jus erixsson ther aff ga 

ther mz sculle böndere heem fara 
juss erixsson sculle ey there fogad wara 
melchior giotz fik tha thet fästa 
greffwa hans trodhe honom tha besta 
böndere j daala wento tijdanda at fa 
at retten sculle öffuer juss erixsson ga 
tha the forsannindh sporde 

at konungen thz ey giorde 

tha räddos the som them war sakt 

at konungen haffde j fulla akt 

them en werra fogat fa 

thy monde the ater aff stad ga 

fför borganess komo the samman 

thz war thera alffwer och ey gamman 
the wunno thz slot och brendo j grund 
och drogo swa tedan j sama stund 
vin sancte johannes dag thz skedhe 


2 


845 


850 


855 


860 


870 


30 Engelbrekt intager Köping; sammankallar Vestmännerne 1433. 


at the then manheet teedhe 

the komo nider i wesmana lande 
tha yppedes vtländzka fogada wande 
tha her johan waale thz sporde 

at böndere for köpingx feste thorde 
han bath hämpta sina hesta 

och thorde ey bida vppa thet fästa 
han rände swa fast til stekaborg 
mz mykin qwijda och stora sorgh 
han akta thz byggia swa 

at engelbrecht sculle thz aldrigh fa 
ffor lagalossköping loth engilbrecht draga 
och ffor riket liffuet waaga 

han wan thz hws j sama stund 

och brände thz strax nider j grund 


Sidan loth han saman kalla 
wesmennena alla 
han sporde vm the wille mz honum bliffwa 
hielpe tbe omilda vtländzka fogda fordriffwa 
Epter gudz bördh fiortan hundrat aar 
tretige vppo tridia thz war 
han loffuade thöm hielpa aff there wanda 
the gingo tha alla honom til handa 
til friborna men sende engilbrecht breff 
och allom thöm han swa til screff 
hwo honom ey wille i vesterars mötha 
hans lyff och gotz tha loth han höta 
nw loth engilbrecht tedan fara 
til westerars wille han wara 


880 


890 


895 


900 


Engelbrekt får bistånd af flere kerrar; Vesterås ger sig. 31 


tha han til vesterars kom 

then köne hälade from 

och melchior the tydande sporde 
sannelica han ey annat thorde 
engelbrechte han tha genstan mötte 
swa ödhmiwklica han honom grötte 
engilbrecht sayde til melchior tha 

tw scalt mik vesterars nw fa 

han swarade waren mik ey sua horda 
morgon wil jach idher vesterars antworda 
vm samma apton til engelbrecht kum 
then riddar herra niclis götzstaffson 
och manga godha men flera 
engelbrecht talar tha til thera 

j sculle alla fölgia mik 

j rikesins thienist sannelik 

wi wiliom hielpa riket aff nödh 

eller alla bliffua slagna dödh 

och wiliom niwta rikesens räth 

eller och dräpas alla slät 

huo ey wil fölgia och när mik bliffua 
thera gotz wil jach til skyffling giffua 
och än thöm dräpa far jach them sport 
vtan the ryma aff riket bort 

the godha men tha alla swara 

wi wiliom gierna mz idher fara 

wi wiliom idher fölgia mz troliga akt 
och hielpa riket mz alla makt 

Swa sara the bönder haua warit fortrökta 
swa waro wi fra fryheet lykte 


23 


910 


915 


920 


925 


930 


32 Engelbrekt kallar Upländingarne till vapen 1433. 


vm morgon annamede engelbrecht thet festa 
och keste tha fore thz besta 

her niels götzstaffson sculle slotet annama 
och rikesens betzta ther mz raama 


The haffde ther ey lenger dwala 
tedan foro the til vpsala 
alla vplenninga stempde engelbrecht for sik 
thz ma man sigia sannelig 
ther kom saman swa storan en här 
som alla sagde ther ware när 
han kallade them ther alla til hoopa 
högt monde han offuer hären roopa' 
och sagde til them alla tha 
kere wenir j scullen forsta 
jach hauer thet swa opta sport 
huru fogda haffua idher oräth giort 
Swa skede the fatiga bönder j dala 
there fogda giorde thöm mykin qwala 
och thz är mena rikesens kära 
thy äru wi nw kompne hära 
aff idher wiliom wi haua raad och tröst 
huru riket ma warda aff träldom löst 
willen j stadelica mz oss bliffua 
the omilda fogda viliom wi fordriffua 
alla swarade honom tha 
gudh löna idher thz i willen swa 
wi stadelica mz idher holla 
ä medan gudh vnnar Hiff at wolla 
och wiliom ther jnkte vtinnan spara 


935 


940 


950 


955 


960 


Engelbrekt efterger skatter; uppbådar Norrland. 1433. 33 


huart j oss biwda wiliom wi fara 
nogh är thz sant som i haffuen sport 
ffogda haua oss stor oräth giort 

offte är thz for konungen thät 

togh är ther engen räth fore skäth 
tha matte man höra jamers käre 

som alla meena haffde thäre 

the waro ther sampde aff allo lande 
hwar kerde ther sin scada och wande 
medh bönder giorde engelbrecht nade tha 
tridiungen aff skatten loth han aff sla 


Sidan haffde han sin breff ospara 


5 han bödh huar man til sik fara 


hwo ey mz honom halla wilde 

hans lyff och gotz wilde han forspilde 
til norbotn han tha breff sänder 

at antworda erik pwke j händer 

och bath honom stadelica mz sik holla 
al norland vnte han honom wolla 

tha erik puke thz hörde 

swa gladelica han thz giorde 
korsholim haffde han tha jnne 

pa herra niclis veghna at thy sinne 
ginstan sampnar erik en här 

mz helsinga och the som bodhe ther 
han satte them en höffitzman 

eleff diägn swa heet han 

ffor faxholm the strax rykke 

ther finge the then lykka 


Rimkrön. 2 


25 


970 


975 


980 


985 


990 


34 Faxholm brännes; Österbotten och Åland resas. 1433. 


the finge thz slot i sama stund 

och brende thz genstan nider j grund 

en reeste han en annan här 

mz österleningia som bodhe thär 

han sette thöm en höffitzman 

joan folkasson swa heet han 

Thesse foro til aland 

ther gik thöm ful wel j hand 

Alla allenningia the saman kallade 
kastelholm strax bestallade 

thz slotet haffde ena qwinna 

aff konungen at thz sinne 

ffrw yde swa then qwinna heet 

hon atthe her bendictus pugge thz men veeth 
bether monde konungen henne thro 

än nogan then man j sverige boo 

thz war jo the svenska til haad och spot 
at qwinna sculle raada rikesens slot 

hon war en vtländzka 

wel fundos manga the svenska 

som thz haffde baäter forthient 

haffde konungen sit hyllest til them went 
then fogad thz aff henne haffde 

tha the svenska thz belagde 

otte poggewis swa het han 

stort at tala han wel kan 

forre loth han engen wara sin lika 

fore thre meente han ekke at wyka 
genstan han sa ther the finna 

han reddis the wille honom slotet aff winna 


995 


1000 


1005 


1010 


1015 


1020 


Kastelholm intages. Rekarne förtryckas af fogden Hartwig Flög. 35 


for handboga och hwdsko 

thorde han ey holla slotet tho 

han badh for gudz sculd vnna sik liffua 
han wilde thöm gerna slotet giffua 
johan folkasson fik fästet swa 

til erik pukes hand hiolt han thz tha 
tha erik puke haffde thz swa bestäldt 
och thöm the hären befäldt 

han reedh strax at thz sinna 

tijth han kunne engelbrecht finna 


The fatiga bönder aa reekerna boo 
there fogda giorde thöm och mykin oro 
Sa sara loth han thom aff skatta 
vxa koo och huat the attha 
klädher kätzla och gryta 
engen räth matte the niwta 
han reedh mz manga swena och hesta 
omilleliga loth han thöm gesta 
han slog thera winnir och frender j hiel 
the nwtto huarte räth eller skal 
Swa sara han thera skat ökte 
alt thz the atto han vtsökte 
the offuer gaffwo thera garda och luppo ther fra 
for the olaga han lagde vppa 
han loth mäta for ena mark thz wärd war twa 
thz monde the bönder harda ga 
vpta loth han the bönder taga 
han stockade och kluffuade thöm moth laga 
han haffde thz j fulla akt 


1025 


26 1030 


1035 


1040 


1045 


36 Hartvig Flög bränner Gripskolm och flyr till Stockholm 1434. 


mädan han war j sinna wel makt 
thz engen war hans lika 

the waro fa han wille fore wijka 
thz giorde han aff räth homodh 
then draffuels man war ey goth 
tha reekbona thz sporde 

huru engelbrecht wmz fogdana giorde 
och fullelica fornoma 

at dalkarllana fingo tolken froma 
the sampnas alla j en skara 

och vilde swa til gripsholm fara 
then omilda fogad wilde the gesta 
och draga honum vt aff thet festa 
tha han fik thz at wita 

hartwych flögh monde han heeta 
tha leth han j skepen bära 

alt thz vppo husith monde wära 
och loth sik hasteliga tedan lidha 
the bönder torde han ey bidha 

tha han haffde wte alt thz betzta 
tha tende han eeld vti the festa 
han war swa redder som en hara 
fult snart loth han til stokholm fara 
hwar war tha hans dala sinna 

han loth sin herra slot swa brinna 
then äthir ey mz thro sin herra brödh 
som sa brennir hans slot j glödh 


Nw magen j meer höra 
huru engelbrecht monde göra 


Engelbrekt tågar t. Stockholm; sluter stillestånd med Hans Kröpelin. 1434. 37 


1050 engelbrecht drog mz sin här 
jn for stokholm och lagde sik ther 
han lagde sik hard for norrabro 
och wille swa gerna i stokholm boo 
en fogat war vppo stokholm tha 

1055 hanes kröpelin han heet sa 
engelbrecht honom budh sende 
och wille mz honom enda 
hans giorde som engilbrecht bath 
han gik wt til honom j stadh 

1060 togh war thz förra forwarit saa 
thz engen sculle annan forhamoda tha 
huarte mz gerninga eller mz oordhe 
engelbrecht hanse strax atsporde 
han spordhe honom at mz snille 

1065 vm han slotet antworda wille 
hans swarade som j ma höra 
jach ma thz ey mz ära göra 
konung erik wil jach thz slottet fa 
ä huru alting kunne ga 

1070 the talades tha swa lenge widh 
och forenthe sik swa vm sidh 
at the loffuede huar annan forvissa 
en fridh jn til martensmessa 
engen sculle annan skada göra 

1075 the skildis swa at som j ma höra 
thy the bönder monde hanse tacka 27 
mz oräth loth han thöm ey beschatta 
han giorde them nadhe huar han ma 
the andra fogda giorde ey swa 


1085 


1090 


1095 


1100 


1105 


38 Engelbrekt dagtingar om uppgifvande af Örebro o. Nyköping 1434. 


ä huar han hörde nogra trätta 

gerna skilde han thöm at mz rätta 
thz löna honom gudh som wel forma 
engilbrecht for ginstan tedan tha 


Han loth sik lidha til örabro 
ther giorde han kätilberg mygin oro 
och layde sik i forborgen for then port 
han reddis kätilberg ekke stort 
sidan dachtingade the saa 
j vj vikur sculle i frida staa 
tha sculle fogaten aff ganga 
och engelbrechte slotet fanga 
worde thz thess forinnan ey vntsäth 
thz wart sa stadeliga mz edom jäth 
engilbrecht loth sik tedan hasta 
til nycöpung reedh han swa fasta 
han layde sik hard for the borgh 
thz giorde albrecht styke sorgh 
Sa heet then fogat sloteth haffde 
engilbrecht husit aff honom kraffde 
the dechtingade ther tha sameledis swa 
som the giorde for örebro 
Starka borgan styken satte 
at holda thz han engelbrecht jätte 


Genstan monde engelbrecht tedan fara 
for ringstadaholm tha wille han wara 
han reedh tijt snart mz lithen roo 
han satte sinna skraga hart fore then broo 


1110 


1115 


1120 


1125 


1130 


1135 


Engelbrekt belägrar Ringstadaholm 1434. 39 


thz haffde henrik styke litet troodh 

at engelbrecht haffde tord thz giort 
engelbrecht talade til styken tha 

och bath sik ginstan slottet faa 
Styken swarde mz stort fortreth 

tw far thz ey huru jach thz veeth 
engelbrecht swor at jnnan vij [7] daga 
tha wil jach tik mz haaren vtdraga 
ginstan loth engelbrecht en flota byggia 
mz stora konsth och mykin hyggia 
vppo then flota eth bergfrid slögt 

thz warz.wel fåm rwma högt 

tha henrik styke thz bergfrid sa 

stora fara fik han tha 

the ramado tha vti eth lagh 

thz sculle sta fäöm daga j dagh 
engelbrecht haffde thz ey giort 

haffde han ey forsanna sport 

at rikesens raadh i wadzstena wara 
the monde tha aff danmark fara 
engelbrecht loth sik til wadzstena lida 
til the herra wille han rijda 

genstan han til wadzstena kum 

han kallade saman the herra from 

han mälte j sculle nw alle mz riket bliffua 
vm j wille lenger liffwa 

mik är nw sa til sinna 

rikens fryheet wiliom wi ater winna 
the herra sagde thz ey wilia 

the wille sik sore fra konunge skilia 


1140 


1145 


1150 


1155 


1160 


1165 


40 Engelbrekt träfar rikets råd i Vadstena och hotar dem. 


engelbrecht bath thöm konunge til scriffwa 
at the wille ey lenger mz honom bliffwa 
mädan han hauer idher oräth giort 

som manga dandemän haffuer wel sport 
the sagde ney mz en hast 


han greep thöm strax widh halsen fast 


Först tha greep han biscop knwt 

och wille honom draga til allmogen wt 
biscop Sigge aff skara 

han monde samuledis fara 

biscop thomas aff strängness 

han war j nödhum och til thess 

at han monde the andra alla fa 

Sidan badhe the hanom alla swa 

at han wille them vnna at liffua 

the wille sik gerna fangna giffwa 

han swor the sculle strax mz riket halla 
vm the wille thera lyff behalla 

the loffwade och sworo alla thät 

the wille bliffwa vidh suerigis räth 
engelbrecht loth at scriffua tha 

eth breff som lude swa 

at alla the ther waro i wadzstena 

waro thess sa wordhne offuer eena 
konungen sculle til thera thienist ey mere thy 
the wille niwta thera lagh alt fry 
manscap och thienst sagde the honom vp 
han sculle ey haua til thöm mer hop 
ffor then oräth alt ryket war skeedh 
och the haffde offte fore hanom teedh 


Rikets råd uppsäger k. Erik; Engelbrekt tar Ringstadaholm. 1434. 41 


thz sculle the alla besigla tha 
engelbrecht loth konungen breffuet fa 
1170 engelbrecht reedh sidan aff watzsteen 
och strax til ringstadaholm j gen 
engelbrecht haffde forre swa bestäld 
och höffitzmän j hären befäld 
at engen sculle vidh fianda tala 
1175 thz tykte fiandana war stor qwala 
the waro fast i hären tyste 
och bygde togh sara alt huat them lyste 
tha engelbrecht kum ater j then häär 
tha war then flota fult bygder ther 
1180 engelbrecht tha storma wilde 
henrik styke gaff sik swa jlle 
en kraffde engelbrecht slottet tha 
Styken swarade han sculle thz fa 
willen j göra mz mik saa 
1185 jach ma mz mina haffwor aff ga 
Wiltu konungen offuer giffwa 
och stadelica mz thro vidh riket bliffwa 
thina hauor mattu behalla tha 
och lath mik genstan slotet fa 
1190 Styken giorde som engelbrecht bath 
och fik hanom slottet tagher j stadh 
han bar sidan aff ää huat han wilde 
engen matte honom thz forespilla 
engelbrecht fik her niels erengiselsson thz fästa 
1195 han troade hanom ther til betzta 
thi han war en riddara aff rikens raada 
han bath honom hielpa riket aff wadha 


30 


1205 


1210 


1215 


1220 


1225 


49 Engelbrekt intager Stegeborg; kallar Östgötarne. 1434. 


Til stekaborg monde engelbrecht tedan draga 
han wille thz och endelica haffwa 
tha han kum for stekaborgh 
waalan fik ater hiärta sorg 
engelbrecht sende genstan tha 
och bath honom vt til sik gaa 
waalan ey annat torde 
Som engelbrecht bath han giorde 
engelbrecht tha waalan bath 
at fa sik thz slottet j stad 
maga wi mz woro haffuor aff gaa 
jach wille idher gerna husit faa 
thz gik tha som engelbrecht wilde 
waalen han vidh slottet skilde 
thz fik han tha biscop knwte 
och bath lata konungin sta ther vte 
och bath honom thz wel bewara 
Sidan monde han til södderköpinge fara 
och kallade ther saman ösgötha alla 
och bath thom troliga mz riket halla 
the ginge honom alla tha til handa 
och loffueden fulla lydhno stande 
the giorde ther thre skara 
then ene sculle til stekaholm fara 
gwse nielsson heet there höffitzman 
strax at tiwst tha drogh han 
tha the komo stekaholm när 
laga rödz swena grepo the ther 
Saa heet then fogat stekeholm hade 
vppa alla sidor the thz belade 


Stegeholm belägras; Karl Knutsson o. fl. komma t. Engelbrekt. 1434. 43 


godhe män ther om kring han bot sende 
at the alla til honom wenda 
1230 ther kum karll knutsson aff foglewike 
her bo stensson ok flere slike (Se Förf:s Äändr.) 
och manga godhe män flere 
Saa öktis hären meräå 
j vj vikor loge the ther före 
1235 och lotho stora flota göre 
the loto them byggia alt for thy 
at the meente storma ther vti 
the skikkede folket saa 
som man her epter höra maa 
1240 erengisel sculle j en flota wara 
her bo stensson j then andra fara 
the haffde gode män mz sik jnne 
som the meente slotet vinne 
the lagde norden vppo thz slot 
1245 karl knutzsson tycket wara got 
at han sculle leggia sunden vppo 
gramsow sculle at österbro til ga 
at westrabro sculle gwsa ganga til 
ther beginktis tha eth aluer spil 
1250 karl knutzson lagde vnder the vinda bro 
vesten til for hwsit laa 
och lagde sik hard at the reysa pala 
the fianda wille han benala (Se Förf:s Ändr.) 
the fianda mötte honom mz spiwt och stena 
1255 the pala wille the honom formena 
Spiwten hugge the mz rytinga sunder ' 
mz kexe drog han sik til palana vnder 


31 


1260 


1265 


1270 


1275 


1280 


1285 


44 — Stillestånd vid Stegekolm; kKumlabory belägras. 1434. 


hard vnder palana te lagho 

mz skot och stena giorde the than plaga 
the stormede fast vpa alla sidha 

til thess thz togh at nattene lidha 

the kunne toch slottet ey fa 

ther mz drogo the ther fra 

äfter gudz byrdh fyortanhundert aar | 
fiärda oc träthighia a sancti matheus dagh thz war 
Vm morgen äfter wordhe the ens sa 

til martens messo j fridi sta 

Engen sculle vpa annan skadhe 

ther mz the suensca fra slottet lade 


Nw magen j höra af then andra skara 
herman beerman sculle there höfuitzman wara 
han drogh tha til Rummelborgh 
herra Ötte snaps kom thz til sorgh 
Beerman thalar til her otte swa 
Tu scalt mich thetta slotted fa 
her otte swaradhe ther til 
engelund jak thz göra wil 
förre scullen j mich dödh sla 
än j scullen husit fa 
the bönder swara mz wreedha 
wj wille thic snart mz haret wtleeda 
the bönder baru fram wasa oc skraga 
som the wille husit haffwa 
the gingo ther til ful henda 
oc thende eeld j alle enda 
tha her otte thetta sa 


1290 


1295 


1300 


1305 


1310 


1315 


Rumlaborg, Trullaborg, Piksborg, Örebro intagas 1434. 45 


han ropadhe högt oc sagde swa 

j sta mich före lijff och sund 

jak giffuer mich gerna i samma stund 
Bönder wille jo sla hanom ihiel 

tha giordhe berman mz hanom wel 
han lot honom sik fangen giffwa 

swa fic her snaps mz nödh at liffwa 
Berman tädden til truldborg rykte 
henning van lanken thz mistykte 

the vnte hanom mz sinna hafuer af ga 
Swa fik han them husit tha 

the brenna thz nider j grund 

oc foro til piixborgh j samma stund (se rörfs ändr.) 
licherwiis gik tha om thz fäste 

som förra om thz andra näste 


Wille j höra af then tridhia skara 
engelbert sielff munde thera höuitzman wara 
Strax ath örabro han lagdhe 
ginstan vppo slottet krafde 
oc badh claws kötelbergh fa sik thz 
han hafde hanom sa i dechtingen ieth 
Claws thz til Mathies köttelberch sköth 
Engelbrect tha mathies bödh 
han sculle hanom örebro fa 
the wordo thes ens tha 
mathies sculle haua tusanda mark 
ther mz fic engelbrecht then borg stark 
Engelbret togh gerna widh thz fästa 
oc fik sin broder han trodhe bezsta 


32 


33 


1320 


1325 


1330 


1335 


1340 


46 Engelbrekt belägrar Axevall; kallar Vestgötarna. 1434. 


Ginstan foor han til axäwalda 

ther lot han thz slot bestalla 

alla wesgöta stempde han ther til sich 
the komo oc alla swa manlik 

mz harnisk oc starka wäria 

som the mente slottet för häria 

Alla the hanom ther hylla 

oc giorde som han wille 

Til herra andres niclisson thalade han sa 
then danska fogdh vppo slottet la 

jak siger thic vtan spot 

thu scalt fa mich thetta slot 

herra andres swardhe han wille thz holla 
thes hardare loth engelbert thz bestalla 
Thz giordhe her andres j stora sorgh 
han brende sich fra sinna förborgh 

han laghde ther fore en storen schara 
och badh the fiande wel thagha wara 
Erik puke lagde han there 

thera höffuitzman skulle han ware 

han kunde ther sielffuer ey lenger bidha 
han sculle widhara vm landet rijdha 


Han sende budh j wermelanda 
oc badh almogen fasta standa 
the giörde som engelbrect thykte 
fore eedzholm the strax rykte 
pädher wlffson there höffuitzman ware 
fogden bar för hanom fare 
han heet her herman gizsseläre 


Vermlands allmoge intager Edsholm och Agnaholm 1434. 47 


1345 som slottet hafde af kongen thäre 
han munde ey sielffuer heema wärä 
husfogathen som ther war tha 
päder wlfson munde han ginstan hustt fa 
the togho wth huat ther war jnne 
1350 ok tende j eeldh oc lotho thz brinne 
The foro siden til eth annet fästa 
Agnaholim heet thz nesta 
her andres niclisson hafde oc thz 
Sammaleedes foro the ther mz 
1355 tha war han sielffuer vppo axawalla 
som engelbrect loth förre bestalla 
Pader wliffson munde täddan fara 
til daaleborgh mz all sin skara 
Palle joansson heet then fogdh thera 
1360 j danmark munde han födder wära 
päder wlffson badh sik husit fa 
palle sagde ney han wille ey swa 
the bygde ther badhe skärma oc skraga 
oc sworo the wille hus:t haua 
1365 eller alla ther vm störta 
the lagde sich hard för then porta 
tre dagha the ther lagha 
tha lyste them en storm at wagha 
Swa manlika the til husit gingo 
1370 Manga dödha oc sara ther ta fingo 
Palle sköt fast mz byssa oc piila 
the bönder gaffue sich ther engen hwiila 
förre hafde the alla dödhen lidit 
än slottet öffuer giffuet 


48 Engelbrekt tar Opensten och Örsten 1434. 


1375 The stickadhe eld a alla sidha 
tha thienkte palle sculle dödhen lijdha 
han ropade höght a samma stund 
oc badh sik sta för lijff oc sund 
the bönder wille han endaligha sla 
1380 Päder wiffson grepan oc rädda han sa 
alt thz han atte thz munde the fa 
Sidlran the bönder thäddan fara 
huar thiit hanom lystä wara 
oc takka gudh för then sighir 
1385 han hafde them giffuet swa digbir 
at the waro tha skilde 
fra the vtlendzska fogda omilda 


Engelbrecht drogh til opensteen 
han fic thz huset vtan meen 
1390 Thz fästa hafde greeffwa hannws 
han war ey sielff vppa thz hws 
thz hafde en thydzsk af hanom j tro 
oc han heet Merten grabo 
han dechtingar sich aff j samma stund 
1395 oc slottet brendis nider j grund 
Thädden foor han til örsteen 
jusse laurensson han war tha ey seen 
dechtingde sich aff mz thz han atte 
at han thz til danmark föra matte 
1400 oc togh alt wth thz ther war jnne 
Tende elden vti och loth thz brinna 
jusse laurensson toorde ey lenger bijdha 
til danmarks tha loth han sich lijdha (se rör: änar.) 


1405 


1410 


1415 


1420 


1425 


1430 


Engelbr. stämmer samman Nord-Halland ; dagtingar vid Varberg. 4 g 


Sidhan munde engelbert til wardhberg fara 
mz mykit folk oc storan schara 
Norre hallandh stempnar han saminan j sender 
the gingo hanom ginstan alla til hender 
Nya wardhbergh ey annet thoorde 
the lotho han jn oc honom wel fordhe 
til wardhbergs slot red han tha 
oc badh her axel vt til sig gaa 
herre Axel giorde som han bad 
oc gik til honom tha istadh 
them j mellom stodh thz j fridh 
ää mädhan the badhe thalad:s widh 
Engelbert sporde her axel tha 
vm han wille hanom huset fa 
her axel swardhe ney widh men 
Engelbert thu far thz ey än 
the dechtinge them j mellan sa 
thz sculle sa j godha sta 
landet sculle Engelberte lydha 
her axel sculle encthe öffuer them biwdha 
her axel sculle haua haluen schat 
aff wardhbergs län swa war thz lagt 
Engelbertz fogadh sculle hanom then fanga 
och bliffwa swa j frida standa 


Mädhen the dechtinghe för wardhbiergh 
tha kom beerman för falkenbergh 
mz thz folk han mz sich hafde 
ginstan Vppo husit krafde 
Her axelsson ake hafde thz tha 


Rimkrön. 2 4 


35 


1435 


1440 


1445 


1450 


1455 


1460 


50 Falkenbergs slott brännes; Halmstad öppnar sin port. 1434. 


han swor han sculle thz aldrig fa 
Beerman wreedgadis tha swa fast 
han bad sit folk redha til mz hast 
han wille storma til thz fäst 

sich redde hwar som han kunne best 
Vm ena nat the til husit gingo 

stor hug the ther fingo 

mangä dödha men oc saarä 

the fianda them enchte sparå 

ther mz rykte the ther fra 

the kunne thz ey winne tha 

toch lagho the alle qwar ther fore 
ake togh tha reedis sara 

thz the sculle än een storm waagha 
thy loth han til schippen dragha 
toogh wth hwat ther war jnne 
tende j eeldh oc loth thz brinne 

oc foor strax tädden j samma stund 
Slottet brende nider ij grund 


Engelbert munde fra wardhberg fara 
för falkenberg möttis the twa skara 
Tadden dragha the til halmstada 
the byämen fryktede för skada 
Tha Engelbert kom för then stadh 
byämenene giorde som han badh 
the opna sin poort lothon inrida 
meer än en nat wille han ther ey bidha 
Tha the skaninghia finge thz höra 
the sich gantzska starka göra 


1465 


1470 


1475 


1480 


1485 


1490 


Stillestånd med Skåne vid Laholm. Erik utrustar en flotta. 1434. 51 


The sampna sammen swa stor en häär 

til lagheholm foro oc lagde sich ther 

The lagho vppo then sudhra siidha 

Engelbert munde mot them rijdha 

pa badhe sidhor wardhe the eens swa 

mellom them sculle j goda sta 

Och ther mz giordhe the en fridh 

j mellom schana oc swärik 

ther giordis starka breff vppa 

at friden sculle standa swa 

hwo then andra wille schadha göra 

j tolff wikur sculle friden vpseggis forä 

The suensca sculle thz vpseghia j lundh 

mz breff oc budh j then stundh 

The danska seghia vp j watzsteena 

vm the friden ey holla meena 

Sidhen the swa för eente wara 

Engelbert munde tha strax til stocholm fara 

(Se Förf:s Ändr.) 

Tha konung Erik thz förfan 

at engelbert swa landet oc slotten wan 

han screff sin breff kring vm danmark 

Och sampnade sich en här stark 

til Swerige wille han fara 

och huxste ther enchte spara 

Reedhe loth han mang skip oc stora 

Och ena galeyde mz j then foora 

han redde sich stark mz folk oc wäria 

Swerige wille han förhäria 

Aff köpmanahafn han lagde saa 


36 


52 Erik nära att förgås i Kalmar sund; bränner Hagelrum. 


tha han munde borndholm naa 
Storan schada han ther fic 
then longa galeyde ther för gik 
ther waro halft annet hundrat pa 
1495 Mang flere skip ther oc förga 
badhe mz folk oc swa mz spiis 
thz matten före styrt haden warid wis 
J Calmarna sundh munde kongen koma 
thz war sancte Birgitte lithen froma 
1500 han togh bort clostrens fasta födha 
j roosenkrantz loth han thz löda 
then besta hölk han hafde tha 
wid skägnes munde han för gaa 
konungen war sielffuer i then holk 
1505 han reddedis mz nöd sa oc hans folk 
Sancte birgitte loth sin fisk tha watne 
thz munde konungen lithet bathne 
Sancte birgitte hempdis ok swa 
then schadj konungen giorde henne tha 
1510 han loth sit hofwasinde af Calmarna renna 
hagelrwm henne gotz ther j länit aff brenna 
mz swa stor harm brende the thz vp 
alt thz vt af eelden lup 
fä eller södha hwat ther war tha 
1515 munde the alt ater j elden sla 
the brende thz gotz som the thz funne 
swa at bönder enchte rädda kunnä 
huarte maat claädher kätzller eller gryto 
the bönder matte altz enchte niwta 
1520 Mz rätte matte han haffue the bönder hämpd. 
oc icky sancte birgitte gotz vpbrendh 


Engelbrekt kallar man ur huse till Stockholms belägring. 1434. 53 


Konungen foor til stocholm mz sin häär 
. Engelbert kom oc sidhan ther 
thz konungen engen schada giordhe 
1525 kom til som j förre hördhe 
at engelbert togh mz hanse en dagh 
jn til sancti Martens dagh 
at af Stocholm sculle ey ske skadha 
thy stodh thz swa mz nadhe 
1530 J westerars engelbert spoordhe 
thz konungen sich til stocholm foorde 
Man af huse han wt bödh 
at af wäria rikesens nödh 
Riddare oc swena bönder och städer 
1535 them toogh han alla mädher 
vppa iij syder han för stokholm rykte 
konungen thz sara för thykte 
hwat konungen wille storma eller strida 
Engelbert mente hanom bijdha 
1540 Engelbert vppo longeholmen sich lagde 
wäsmän oc närike mz sich hafde 
Sudermen rykte för suder poort 
för Norrabro haffde vplenningia swa giort 
Beskerma swärige hafde the akt 
1345 The räddis ey stort för konungens makt 
Tha roodzskarla förfara 
engelbert för stocholm wara 
östhamber munde the höta 
fogden fic thz ginstan at weta 
1550 Han strax til skips bar 
alt thz ther vppe var 


54 Östhammar och Stäket brännas af fogdarne. Erik befästar sig. 1434. 


tha vte var hwat ther war jnne 
han tende j eeld och loth thz brinne 
thz bran nidher j grund 

1555 han for til stocholm j samma stund 


Hans kröpelin räddis för sinna granna 
Stäkit loth han bemanna 
Tha räddis konungen j thz sinne 
at the suensca sculle stäkit winna 
1560 han lot kalla hans til sich 
oc sagde swa thykker mich 
Badher lathe wj sielffue stäkit brynna 
än the suensca oss thz aff winna 
ginstan sendhe hannes tha 
1565 budh til them aa stäkit laa 
han badh dragh aff j samma stundh 
oc brenna slotet nider j grund 
Swa munde nypertze göra 
oc loth alt til stocholm föra 
1570 sancte martens nat han slottet brende 
och thädden til stocholms wende 
Nw tha konungen thetta sa 
at the belagde hanom swa 
Grabrödra holmen loth han taka 
1575 thz giorde the fatika munka omaka 
fäm hundrad folk lagde han ther vppa 
at the suensca sculle ey holmen faa 
helgandz holmen loth han bemanna 
thz ma man tro försanna 
1580 Konungen sporde the suensca til 


1585 


1590 


1595 


1600 


1605 


Dagtingan i Stockholm; Erik återvänder till Danmark. 1434. 55 


hwj the hanom fördriffwa wil 

The swardhe them matte förtryta 

at the matte aldrig laghen niwta 

The samma skyllning lotho the hanom höra 
Som her standhir scriffuet förä 

The suensca budhe sich j rätten giffwa 
Konungen wille ther ey widher bliffwa 
Ther mz wordhe the öffuer eena swa 
Til natiuitatis marie j gode sta 

Tha sculle the j stocholm til rätta koma 
för tolff rikens raadh wijs oc froma 

aff Suerge Norge oc Danmark 

the herra ware j wisdom stark 


fyre aff hwart fornempda rike 


j wijsdom war ey ther thera lijka (Se Förf: Ändr.) 
j dechtingen the oc swa förwara 
konunghs fogda sculle ey til bönder fara 
Och engen skat aff landit thiggia 

vtan alltijdh qwarre vppo husen liggia 
Vm martyny war thenna dechtingen gör 
oc gik alt som j hörden för 

) hälgandz hws stadfästis tha 

at thz stadeligha sculle bliffwa swa 
Konungen munde ater til denmarks fara 
nz frost oc kyld han twingadis sara 

j stocholm han däna qwarra lagde 

wel siexhundrat som man sagde 


The svänskä tha sva at skilde 
en dag j arbogä holda vilde 


39 


40 


1610 


1615 


1620 


1625 


1630 


1635 


56 Herredag i Arboga; Engelbrekt väljes till höfvidsman. 1435. 


vm tiwganda dagh jwll sculle thz wara 
alle skulle tith tha farä 

Biscoppe prelata riddere och sswena 
köpstadz men af riket mena 

Thera radh ther til samman hafwa 

hwem the wille til höfuitzman thagha 
Engelbrect the ther til fögdhe 

at hanom them tha wel nögdhe 

Thy han war manlik oc wijs 

thes gaffue the hanom prijs 

Sidhan giordhe the som j fa höra 

j hwart landzseap the en höfuitzman göra 
YVm nokon wille mot riket fara 

at huar wiste huar han toge wara (Se Förf: hår.) 
hans kröpelin screff them tha til 

at han widh them thala wil 

wille the lägge j sichtwne en dagh 

ther kome hanom thz wel j lagh 

thoc sculle the hanom wel för wara 

vm han seculle af stocholm fara 

The wordhe alle öffuer eena swa 

ath engelbert hanom möta tha 

thiit foro oc biscoppa riddare oc swena 
vppo rikesens besta the thz meena 

oc war thz tha swa besteldt (Se Pets ändr.) 
och gode män befält 

the sculle hannes til sichtune leyde 

at engen sculle hanom feygde 

j stocholm munde en prytzherra wara' 
han sculle oc mz til sichtune fara 


1640 


1645 


1650 


1655 


1660 


1665 


Rådplägning i Sigtuna om förlikning med k. Erik. 1435. H7 


Til Sichtune the tha ridha 

vm qwindelmesso a badhe sidho 

Then komptur lotho the suensca förstanda 
huru konungen hafde giört them wanda 
kompturen oc hans the raadde tha 

at man toghe ther annorleedis vppo 
kunne man ther eth minne j raama 

at thz sculle ey til rätta koma 

The suensca swara tha mz skaäl 

at retta scal oss nöghia well 

kunne wj och skälight minna fa 

wj wiliom ther gerna after ga 

kompturen oc hanus tha sware 

war rödha scal gerna wara ospara 

j skipa oss godha leyda men 

wj farom til danmark oc försökom thz än 
Thil war herra konungs nadha 

wj wiliom oc hanom til semmia radha 
Ther mz thz swa tha til gik 

Engelbert them leydamen fik 

han looth them sielf vptälia 

hwem the wilde wälia ($» Förf. Ändr.) 
the suensca lotho them första 

huat the sculle äska af konungen tha 


Madhen the herra dechtingia ther 
Erchebiscop olaff heem kommen är 
Konungen hafde hanom stor orät giort 
som j haua her förre hört 
The munde ther ey lenger bijdha 


41 


58 Förlikningsmän komma till Köpenkamn; möte i Halmstad. 1435. 


kompturen och hans til danmarkis rijdha 
1670 konungen lotho the thera ärende for sta 
thz danska raadit oc sammaleedis tha 
Nadoga herra willen j höra 
wj hafuom forstandit [huat] the suensca wille göra 
The haffwa ey akt idher Nadh fördrijffwa 
1675 vtan wille gerna widh idher blijffwa 
lathen j them niwta there frijheet oc rätt 
thz hafwa the sakt oss alla slätt 
Tha konungen thetta höra fic 
mz the danska han til radha gik 
1680 the fögde thz tha vti thz lagh 
j balmstada begripa the en dagh 
konungen the danska thiit sände 
at höra hwat the kunne enda 
ther mz gaff han them fulla makt 
1685 huat the sagde sculle bliffwa sakt 
— mz breff oc jnceigell stadfäst 
som thz kunne förwaras best 
Erchebiscop af Suerige mötte oc tha thera 
Manghe godhemän mz hanom ära 
1690 The ware mz swadana makt wtsendhe 
huat the ther giorde sculle bliffwa endhe 
The böriedhe ther then dechtingen swa 
all feygdh sculle först niderläggis tha 
oc konungen sculle sielff til stocholm fara 
1695 pa sancthi olaui dagh ther at wara 
the suensca sculle tha wara när 
strax sculle the förlikas thär 
oc wara got vppa alle sidha 


1700 


1705 


1710 


1715 


1720 


1725 


Dagtingans villkor i Halmstad 1435. 


at engen sculle meer feygd lida 


59 


Sidhan sculle tolff waldgiptis men atskilia 


allen schada oc owilia 

som huar hafuer för andre giört 

j thenne twedregt som j haua hört 
Mellen konungen oc riket war thz swa 
at aller skadhe war mellom them qwit 
vten then schada the suensca fingo tha 


flyt 


the lybescha gregers magnusson j öresunde fa 
oc vtan then rekenscap konungen krafde 


af hans fogda hans län förre hafde 
huar sculle sit jordhagotz frijt ater fa 
som hwariom war tha tagit j fra 

oc sculle vppo förnämpda tijdh 
konungen antwordis slot oc län frijth 
ther til sculle the konung Erik haua 
för thera konung j hans dagha 

Swa scal han them och latha niwtha 
thera lagh oc rätt ey af bryta 

oc holla the eedha han hafde sworet 
tha the hafde hanom til konung koret 
vtan the hanom nakan bön vnna wille 
som han mz them matte försculle 
Sammeledh han oc Cronon niwta 
there lagh oc rätt ey heller af bryta 
oc halla the edha the hanom sworo 
tha the hanom til konung koro 
Drotzst oc Marsk sculle han them fa 
the sculle hielpe riket första 

oc mang articla flera 


NN 


(Se Förf:s Ändr.) 


1730 


1735 


1740 


1745 


1750 


1755 


60 Engelbr. gräfver vid Telge. Erik kommer ej till det utsatta mötet. 


her ey görs behoff vptälia meera 
Tha finge the suensca halland 
konungen ater frijdh vti sin hand 
bade land oc städer 

Swa war förwarat j dechtinge mäder 
Then dechtingen war för raamat 

vm jnuencionis crucis oc annamat 
Äfter gudz bördh fiortanhundrat aar 
xxx vppo fämpte thz war 

The herra wille ther ey lenger bidha 
the suensca til suerigis ridha 


Madhen the herra then dechtingen haua 
begynte engelbert j telge graffwa 
han mente at göra ena graff swa diwp 
at man sculle fara mz skip ther wth 
thz kunne togh engen gangh haua 
oc engen kunne swa diwpt graua 


The suensca herra tagha then dechtingen wara 
vm sancti olafs dagh the til stocholms fara 
konungen kom ey tith tha 
ther aff the siensca mistanka fa 
at konungen wille aff bryta 
the sculle then dechtingen ey niwta 
som j halmstada war giort 
som j haua her förre hört 
Til hans kröpelin thäla the tha 
hardheligha the mana vppa 
hans oc the danska flera 


1760 


1765 


1770 


1775 


1780 


1785 


Möte mellan Erik och Svenskarne på Helgeandsholmen 1435. 61 


badhe förlenghia dagen meera 
til natiuitatis marie dag 
The suensca giorde som hanus bad = (5 rörs ärar) 43 


Koningin kom a samma tiidh 
oc miste enä barza j the ridh 
j dalerna hon for gangin var 
och bar väl Ixxx [80] läster svar 
the suensca sampnas thz mest the kunne 
J iuncfruhafn the sich funno 
thera sendebudh lotho the wara 
po warfruga dagh til sancte clara 
) helgandz hws the samman gingo 
ther byriade the at dechtinga 
konungen fan swa mange funder 
thz freden hafde när ganget sunder Ak 
hanom thykte wara hardh vpo ganga 
vnna the suensca there frijheet fonga 
togh dechtingadhe the swa lenge 
han kunde them ey högra trenge 
ää hwat han them moth rätten bödh 
the swaradhe hanom mz lagen j moot 
än kom han them mz böön vppa 
thry slot matte han raadha at fa 
danscha eller norna hwem han lyste 
the slot ware thry the besta 
) alt riket thy han them keeste 
Stocholm Calmarna oc nycöpinge 
the suensca tha ther vndergingo 
vppo thz the matte hans hyllest fa 


1790 


1795 


1800 


1805 


1810 


69  Förlikning mellan Erik och Svenskarne afslutas 1435. 


thz kunde them toch enchte för sla 
än the thz ther swa enda 
Slotlooffwan sculle han förwenda 


til hertog buggesläffs hand stod hon för 


sidhan sculle hon sta til rikens kör 
som lagen thz wt thrykkia 

then slotlofuen the fra grijpen rykka 
Ther mz sculle the them förlika 

af there rätt sculle han ey mer wika 
ther mz sculle han all slot oc län fa 
äfter hans suensca radz raadhe tha 
the jnfödda them thykte bezst nytta 
oc ther mz all owilia förstytta 

thz loffwadhe han them sa 

ther mz the förentäs tha 

the suensca giorde tha hans wilia 
vppa hälgandz holmen hanom bidhia 
han sculle alle wreedha til giffwa 

oc vnna them widh lagen liffua 

thz louede han stadeligha tha 

at han wille göra swa 

the antwordhe hanom strax frij igen 
badhe slot städer oc len 


(Se Förf:s Ändr.) 


Sidhan badh han them sielffwa vptälia 
hwem the wille til drotzst oc marsk wälia 


the gingo til radha swa 
Erchebiscopen sporde allom ta 

oc badh hwar heemeligh sich berätta 
tha wardher ther aff engen trättä 


1815 


1820 


1825 


1830 


1835 


1840 


Christiern Nilsson väljes till drotsete och Karl Knutsson till marsk. 63 


Hwilke thre mesta rösten fa 

thz wil han latha konungen för sta 
konungen tagha een af the tre ther til 
huilken han tha haua will 

Drotzsta koret föll swa 

thesse thre the keste tha 

karll knutzsson oc bo knutzsson 

oc ther mz niclis stensson 

Erchebiscopen loth tha konungen hörat 
huilke the hafua til drotzsta korat 

konungen swarde thz duger ey swa 

j scullen mich tre gambla fa 

som dufftet är af hofdet slagit 

pa the vnga hafuen j mistaghet 

Taken een af thesse tre jak wil idher raadha 
her cristiern niclisson her beynct stenson doga wel 
her niclis ärengizslasson doger oc mädher lbada 
een af the thre thykker mich wara bäder 
tha rikens raadh fic thetta höra 

konungens wilia the tha göra 

her cerstiern beddis the til drotzsta tha 
konungen samptyktet oc sagde ja 

Sidhan badhe alle the 

en marsk af the andra thre 

som the hafde keest til drotzsta 

konungen samtykthe karll knutzsson tha 

her cristiern han fram kalla 

oc sagde man scal idher för drotzst halla 
her cristiern badh för gudz nadha 

herra j mich thz ämbite fördragha 


45 


46 


1845 


1850 


1855 


1860 


1865 


1870 


64 «Erik stadfäster hånfallt drotseten och marsken 1435. 


konungen wille tha hans bön ey höra 

han munde hanom til drotzsta göra 

et litet swärdh gaf han hanom tha 

ey meere makt munne han hanom fa 

her Erik krummedijke munde han sidan at spöra 
huru man pläger en Marsk at göra 

han sagde andra herra pläga swa göra 

som jak wil idher latha höra 

En gulring pa enom keep scullen i hanom fa 
oc sighia huru han seal sit ämbite forsta 
Konungen wardh swa bradh til swara: 
keppen scal wel reedha wara 

gulringen han ey nw fa kan 

thil the herra gik ather han 

karl knutzsson kalladhe han til sich 

til marsk wille wj hafua thic 

Han föll aa knä oc sara badh 

för gudz skull sich fördragha thz 

han gaf sich ey ther til tröst 

at holla thz ämbite sehadalöst 

konungen wille endaligha tha 

at han sculle thz ämbite första 

konungen fik hanom en hwiten kep 

oc marskens ämbite ther mz 

Marsken badh konungen vm hielpa tha 

at han thz ämbit oppe holla ma 

konungen swarde hanom swa bradh 

jak wil läre thic et raadh 

wakte thu thbinna föter ey lenger wtstrekkir 
än som skinfällen räkkir 


1875 


1880 


1885 


1890 


1895 


1900 


Rimkrön. 2 


Erik bryter ånyo sina löften; gäckar Svenskarne. 1435. 65 


annen hielp tha marsken ey fic 
swa syrgiande han fra konungen gik 


Her äfter ma j höra vtan spot 
huru konungen skipta land oc slot . 
han fic them ää hwem han wil 
sit suensca radh spör han ey til 
han loot all som thz war förgätt 
the dechtingia han hafde töm jätt 
the suensca hiolla sich swa illa 
thz konungen the dechtinghia ey holla wille 
The badhe danska tha 
at the wille til konungen ga 
och bidhia banom för gudz nadha 
at han wille lydha thera raadbha 
oc hielpa drotzsten oc marsken swa 
at the thera ämbita holla ma 
oc sielffuer qwarr j riket bliffwa 
swa matte förstyras trätta oc kijfwa 
The danska loto konungen thz förstanda 
han wille thz altzenchte wanda 
Sielffwa tha the suensca til hanom gingo 
Stakkot swaar the ther fingo 
Swa han munde them swara 
jdher jaaherra wil jak ey wara 
til riddare oc sweena sagdhe han thz ordh 
Engelbert haffuer mich then schada ey giort 
thz giorden j mich oc idher frender 
tha fruktadhe the suensca all j sender 
the badhe gudh vm sinna nada 


47 


1905 


1910 


1915 


1920 


1925 


1930 


66 Erik far till Danmark; förlämar slott åt Danskar o. drafvelsmän. 1435. 


at hielpa them aff then wadha 

huru litet konungen thienkia wil 

at aller owilia war giffuen til 

thz war vm helgonna rimesso tijdha 
konungen wille ther ey lenger bijdha 
Hwar foor thijt hanom lyste wara 
konungen munne til danmark fara 

hans kröplin tha stocholm miste 
konungen fic thz som han lyste 

her Erik niclijsson en dansk man 

liten froma han ther wan 

oc lagde ther v" [500] däna tho 

ty han wille the suensca engaledis tro 
Swa munde konungen tädden fara 

kom swa jn j nycöpings skär 

nycöpinge antworde han tha ther 

joan jönisson han munde en skaning wara 
Swa munde han tädden til stäkaborg fara 
en dän fulde hanom heet eggerd frilla 
vppo Rogööfiärdh fik han sit spilla 

han miste ther badhe gotz och skip 

mz liffuet fic han nöwa slippa 

Sancte franciscus gotz hafde han nokot jnne 
litet munde han ther j winna 

Stäkeborg fic han jwan fläming swa 

then argeste skalk hanom thiänte tha 

En sioröffware munde han wara 

Röffwa oc stiäla han aldrey spara 

han war ärlös oc slagen vppa hans mwn 
han hade tro ey meer än en hund 


1935 


1940 


1945 


1950 


19535 


1960 


Eriks onda framfärd i skärgården på återresan 1435. 


hans ogerninghe magen j flere höra 
huru han munde j mörköö göra 

ther waltogh han ena quinna 

oc loth henne sidhan j rök vpbinda 
oc rökte henne thz hon bleff dödh 
förbarme sich gudh öffuer thölka nödh 


67 


the hälgha kirkia loth han ther vpbryta 


hwat han ther fant thz loth han byta 
opta wart thz för konungen sagdt 
han gaff thes toch altz engen akt 
Thölka skalka trodhe han bestä 

oc fic them badhe landh oc fästa 
Sidhan bleff han ey lenger ther 

oc foor swa fram j stäkaholms skäär 
Stäkaholm munde han ther enom fa 
olaff finne han heet swa 

j hans kaamar hafde han thiänt förre 
oc stundom tha wakte han hans dörre 
än hafde thz konungen bäder gangit 
hafde han godha riddare oc swena th 
ää huar hans ginom skärgarden fara 
the fatika bönder loth han ey spara 
the togho fra them alt thz the atte 
enchte the behalda matte 

klader kätzller grytto oxa oc ko 

ater sathe the fatike j stor oro 
ginsten the wt af skären lagde 

gudh them ther för plagde 

ther byriadis en storm swa stoor 
Mangt got skip ther misfoor 


e slotten 
[fonget «48 


($e Förf:s Ändr.) 


49 


50 


1965 


1970 


1975 


1980 


1985 


1990 


68 Svenskarne missnöjas; hålla möte i Arboga 1436; 


the mista mangen degheliken man 
danmark then schada sent förwan 


Sidhen konungen war til danmarks kommen 
ok engelbert hafde thz förnommet 
huru han hafde j skären warit 
oc illa mz almoghan farit 
hanom förtröth sara allmogens onadha 
oc huxadhe at göra konungen skadha (se rörs ändr.) 
Oc sidhan suensca herra förfunno 
at konungen mistrode them mangelunda 
oc heller wilde fa slot län oc landh 
thölka drafwels men j hand 
än godha riddare oc sweena 
tha wardhe the thes öffuer ena 
en dagh j arbogha at holla 
tijt sculle tha koma alla 
biscoppa prelate riddare oc swena 
köpstadz men oc alla meena 
Äpter gudz byrdh fiortenhundrat aar 
Xxxxvj po fabiani dagh thz war 
dechtingen the ther för sich togho 
oc all ärende öffuer wogho 
huru konungen hafde mot riket giort 
som j haua förre sport 
the wordhe thes til radha ta 
then orätt the ey lenger liida saa 
konungen scriffwa the än tha sa til 
vm han sig än tha bädra wil 
jnnen nästa fastagangx tijdha 


1995 


2000 


2005 


2010 


2015 


2020 


uppsäga Erik vilkorligt; besluta att draga till Stockholm. 69 


thz wille the än förbiidha 

oc lathe them there frijheet wolla 
för herra wille the han halla 
wille han thz ey göra 

the wille hanom ey lenger höra 
oc lotho hanom ther mz första 
mz manscap oc thieniste the fra hanom ga 
nödhen munde them ther til drijffwa 

hans thienare kunde the ey lenger blifua 


- 


Tha the waro samman thära 
spoorde the nyä mära 
at konungen hafde bestäldt thz swa 
ginstan ysen kunde af ga 
tha wille han j Stocholm wara 
hertugh Buggesleff sculle mz hanom fara 
Stocholm sculle buggeslef annama tha 
ther mz willen hanom alt suerige fa 
tha thykte suensca illa standa 
at rikit sculle j thölken wanda 
Engelbert mälte wj wiliom ey bijdha 
vtan til Stocholm alla rijdha 
oc mz the danska oss förweta 
huru wj j thenna dechtingen sithia 
thy the haua oss för dechtingen sagdt 
hon sculle worde holden mz rätta akt 
wj sculom oc alla fölgis aat 
at danscha göra oss ey forsaat 
Engelbert sagde til marsken thz 
her marsk j sculle oc ridha mz 


51 


2025 


2030 


2035 


2040 


2045 


2050 


70 Tyskarne i Stockholm stänga porten för de Svenska herrarne 1436. 


the wordhe thes öffuer eena tha 
at the wille alle göra swa 

oc thenna reysen icky spara 
vtan alla strax til stocholm fara 


Tha the borgara thz förnomo 
at suensca herra när stocholm koma 
poort oc windabro the til dragha 
oc wille the suensca ey jnhaua 
tha the suensca thetta see 
thz hoomodh giorde there hierta wee 
at the köpmen them swa trengde 
oc wt fra rikens stadh stengde 
thz giorde the mz then vthykke 
at the wille the suensca förthrykke 
gudh gaf thoch them thes engen lykke 
tha the suensca then vwilia see 
som the thydzska borgarmestere them thee 
thz gik them alt af gammen 
the suensca ridha alla til samman 
ok wordo öffuer ena swa 
til borgarmestare sende the tha 
Marsken oc herra gutzskalk beynctzson 
Engelbert oc joan karlsson 
at the sculle them aat spöra 
hwj the them stenghia poorten föra 
The stungo en hat vppa ene glaffwa 
för then stadz poort the tha traffwa 
ther komo wt thydzska borgarmestare twa 
til the herra gingo the tha 


2055 


2060 


2065 


2070 


2075 


2080 


Underhandling vid stadsporten; två borgmästare gripas. 71 


Marsken them tilspoorde 

hwj the them then orät giorde 

at the matte ey swa frij j staden fara 
som borgara wille aa landet wara 

the badhe them gerna j godha mata 

at the sculle them jn j staden latha 

The borgarmestare swara tha 

the wille ater j staden ga 

ok mz her eric niclisson sich berade 

som slottet tha j wärä hafde 

the ginge jn beraadde sich tha 

komo igen oc sagde swa 

at the willde en stund halla 

hans kröplin lotho the thiit kalla 

her Eric niclisson wille ther ey til swara 
förre än hans kröpelin sculle när wara 
ther mz gingo the borgarmestare jn 

at beraade sich än annet sin 

thz yrdhe sara oc war starkt frost 

thz war the suensca engen lost 

the hiollde ther vte för then poort 

the thyzdzska waro jnne och thalado stort 
The borgarmestare komo wth tha tridhia sin 
Marsken sporde än the suensca matto jn 
Bradheligha swarde the marsken tha 
konungen haffuer eyg befäld oss swa 
Marsken swardhe hwat konungen haffuer bestelt 
tha är mich thz aff riket befäldt 

ok greep en borgmester widh hans hals 
han hiolt hanom hard för vtan fals 


T2 Danskarne bemanna tornen och slottet; folket gör upplopp. 


en sin swen munde han hanom fa 
then andra borgarmestare grep engelbert tha 
tha the suensca thetta see 
hastaligha til porten luppu the 
52 2085 Her Erik läste poorten igen 
oc löp til husit ey seen 
thz sudertorn loth han bemanna 
the waro them suensca onda granna 
mz byssa oc piill the sara skiwthe 
2090 thz munde the suensca ganst förtryttha 
tha the danscha til husit gingo 
alt thz the j wegen fingo 
folk oc fäå hwat them war före 
thz the strax pa huset köra 
2095 af husit skutte the mz byssa oc pijla 
oc vnte the suensca enga hwijlo 
The fatighe meenheet j staden ära 
som sculle sich jo af riket näärå 
ey kunne the annen köpenscap göra 
2100 vtan köpa thz bönder them til föra 
the räddis at suensca sculle them bestalla 
hunger oc nödh sculle them till falla 
Naar aff landet enchte jnkomer 
tha wardhe the lijdha nödh oc hunger 
205 The thiänkte tha vti sit sin 
koma nw ey the suensca jn 
Mat oc dryk the oss förmeena 
tha ärom wj jo förgongne reena 
til then porten the tha gingo 
2110 oc slogo the las thz the fra springo 


Engelbrekt o. Karl Knutsson intränga i Stockholm; samla borgarne. 1436. 73 


2115 


2120 


2125 


2130 


2135 


2140 


The suensca som ther vte sta 

höra thz swa til ga 

Manlika the til poorten gingo 

Mang stor stens hugg the fingo 

aff them som vppo tornet waro 
Suensca the tha enchte spara 

The satte thera banner pa korn torgh 
Tha finge the danska hierta sorgh 
marsken togh högt at öpa 

vnder suensca banner sculle alla löpa 
the mz riket wille holla 

them scal engen schada wolla 

widh lijff oc godz förbödh han tha 
at engen the borgare skiöflä ma 

ther mz togho the suensca akta 

at the slotz port wakta 

oc sende thera folk för huar then port 
danska räddis the ey stort 

Borgara alle vnder banner sökthe 
then suensca hoop ther mz ökthe 
Marsken och engelbert samman gingo 
The andra torn the oc tha fingo 

the lotho alla bemanna wel 

oc takkadhe gudh at the waro säl 
vppo stora torgit komo the alla 

och lotho borgarna samman kalla 

Po bwrspraket the herra ga 

Alla borgarna nidan för them sta 
marsken spordhe them til alla 

vm the wille mz riket halla 


53 


2145 


2150 


2155 


2160 


2165 


74 Borgarne svära rikets råd trohet; möte i Vår fru-gillesstuga. 


Och troligha mz the suensca sta 

the borgara swaradhä alla Ja 

Rijkens raadh sworo the tha och tro 
ää mädhan the j sweria bo 

Rijkens raadh jätte them huldscap igen 
stadheligha holla vtan meen 


The swensca sende budh til hanse tha 
oc lotho hanom thz fullaligha för sta 
at han sculle för them ey fara 
vppo hans schadi wille the ey wara 
Toch wille the hanom j grabrödra clostre ey haua 
Till sin gardh skulle han dragha 
The suensca til herra Erik scriffwa 
hwj han swa hardheligha wille mz them liffwa 
at han hafde byssor oc pijla ospara 
thy the thiit ey kompna waro 
at nokot örlögh ther at holla 
vm the finge thz sielfwa wolla 
vtan at mana the danska men 
at konungen holle then dechtingen än 
thy at the hafde laffuet ther föra 
at konungen sculle them ey orätt göra 
The dansche wille thz ey sköta 
jo fastara the the suensea höta 
the wille them schada huar the kunde 
The suensca sich tha samman funno 
j warfrug gillastuffwa ginge the jn 
och schicka sina wäria j thz sin 
Och wordho tha öffuer eena 


2170 


2175 


2180 


2185 


2190 


2195 


Stockholms slott belägras 1436. 75 


huru the willde the danscha förmena 

at the ey byän schadha 

oc the thes bädher bliffwa mz nadha 

The stelte swa thera schara 

Marsken sculle j byyn wara 

helftinna af folket sculle han fore sta 
Andra helftinna annamdhe Erik puke tha 
Marsken belagde then westra port 

the danscha rädis honom tha stort 
Erchebiscopen manlik mz riket stodh 

han hafde ther mangen hälad godh 

them han marsken alla befala 54 
Marskens wäria tordhe fiandena ey nala 
opte the then wäria sökte 

litet thera hoop thz ökte 

the mötto them swa mz byssa oc pijla 
the danske fult snart at slotet ijla 

thy the finge ther badhe dödha oc sara 
thy hafde the för then wäria fara 
Marsken hafde j sinno göma 

fra kirkian oc til Norraströma 

Stark bolwerk loth han ther göra 

oc vm nättertijdh them vtföra 

the danscha thz ey troodho 

för än bolwerken reedha stodho 

Swa snart thz mörkte wordhe the frarmsat 
the hoffmen fylte them mz jordh fult brad 
the hafde ther skyttahol vppo 

Nidan vnder kular män j sta 

ey stort akte the förwissa 


76 Danska besättningen söker fåfängt bränna Stockholm 1436. 


2200 hwat danska skuta mz thera byssa 
för hälgandz holmen sculle tha rada 
Niclis jönisson beynt jönisson brödra badha 
oc taka wel wara 
at danska ey ther vtfara 
2203 Kötmangara bodha oc kirkia gardh 
hafde köpmen j thera wardh 
Taddan oc til östra strandh 
anamadhe erik puke vnder sina hand 
the waro slöö til at byggia 
2210 thz kom them til stor ohyggia 
litet för än thz war swa bestelt 
oc hwariom sina wäria befäld 
eth opsat giorde the danska 
| at brende stadhen offuer the suenska 
2215 mellan husit oc Norrapoort 
en skinnara gardh hafde hans ther gort 
ther wt wilde the j staden slika 
lönlik the swensca swijka 
the swensca hafde ther vpo wakt 
2220 oc driffwa them tädden mz makt 
the danska elden j garden tende 
brat sich ater til husit wende 
the mente staden brenna j grund 
gudh halp thz slektis j liten stund 
2225 Then schada war mykit nytta 
danska hafde sich sidan huarien vnder stytta 


Sidhan huar wiste j staden tagha wara 
tha sculle engelbert vm landen fara 


Engelbrekt belägrar Nyköping. Danskarne söka ånyo bränna Stockholm. 77 


2230 


2235 


2240 


2245 


2250 


2255 


thy herrana hafde bestelt thz swa 

tha the waro j arboga 

sin breff j alla land senda 

oc badho förwara alla enda 

för fogadhana pa alle slot 

som te hafde the suensca a mot 

oc förwara at the ey brenda 

eller sköfla landen j nakra enda 

Engelbert sina homen samman kalla 

Reedh til nycöpinghe oc lot thz bestalla (s: Förr.s ändr) 


Vm qwindelmesso apton thz skeedhe 
the danska et vtlop teede (Se Förf:s Andr.) 
som borgare finge sik mat 
oc räddis ej for dena hat 
jn j thera hold lupu the tha 
Stora hug swenska ther fa 
pa kötboden the elden tenda 
oc strax ater at hus:t wenda 
the hafde thz förre j akt 
oc manga byssor ther vppo laght 
the skutte sara mz byssa oc piila 
the suensca fingho tha liten hwijla 
thz giorde the danska ther vpa 
at the then eld ey slekke fa 
ginstan the elden teendhe 
war herra wädrit wende 
först munde stormen pa staden sta 
sidhan blestet ther lika fra 
Junfru Maria gaf them lykke 


55 


536 


2260 


2265 


2270 


2275 


2280 


2285 


78 Sammanktomst i Svartbrödraklostret för val af köfvidsman 1436. 


at the then elden finge slykke 
Sidhan togho borgare bäder at hyggia 
Starke bolwerke the tha byggia 

the giorde them högh oc breedhe 
enchte vtloop the thit sidan teedhe 
thera byssor the ther j laghede 

the danska thz illa behaghede 
borgare sate ther vnder nat oc dagh 
qwadhe drukko oc giorde them gladh 
Sidhan engelbert sporde thetta meen 
strax reedh han at stocholm igien 


The suensca sidhan vm thala 
at the waro kompna j qwala 
thy the ey görla weta 
hwo them thera schada schulle vprätta 
vm the wordhe fongna eller therre misto 
thy at engen höfuitzman the fullaliga wisto 
för thy wordhe the swa til sinna 
j Swartbrödra clostre alla sik finna 
ther vm sik beraadde tha 
hwem the til höfuitzman fa 
the wille them jo en fonga 
som them sculle för schada standa 
träthighia the tha ther til ämpna 
the sculle them en höfuitzman nämpna 
af biscopa riddare oc swena 
hwem thessa kunde wardha eena 
then sculle thera höfuitzman bliffwa 
oc wilde hanom alla gerna lydha 


Karl Knutsson vald höfvidsman; måste dela magten med Engelbrekt. 1436. 79 


Erchebiscopen sporde them sidhan til 

hwem the ther til hafwa wil 

oc badh sich thz hwar heemaligha berätta 
2290 tha kome ther af engen trätta 

oc huar sculle thz mz eedhom lästa 

at wällia thz kor vppo rikesens besta 

the oc sidan alla giorde swa 

Erchebiscopen lotho the thz heemaliga forsta 
2295 huar äfter sit bezsta sinna 

Thz kor the tha swa finna 

Rösterna fullo vppo thessa tre 

Marsken Engelbert oc Erik puke 

fåm oc tiwghu röstir pa marsken gik 
2300 Engelbert ey meer än thre tha fic 

twa munde erik puke fa 

Swa samthykte alla marsken tha 

oc the hanom tha alla hylla 

oc jätta at göra huat han wille 
2305 prelate riddere oc swena 

köpstadz men oc alla meena 

the jätta hanom lydha j allahanda 

han lofwade them ater för schada standa 

Tha Engelbert oc puken thz hördho 
2310 gantzska wreedha the them giordho 

the sagde at them nögde ey swa 

thz sculle än alt annors ga 

the waro sworna samman som sella 

thy willde the thz anders bestella 
2315 oc wilde ther jo swa mz fara 

at anner thera sculle höfuitzman wara 


2320 


2323 


2330 


2335 


2340 


80 Hans Kröpelin far till Danmark; Engelbrekt åter till Nyköping. 


Allmogen oc fast mz them holla 

klerkerij oc ridderscapit til marsken fullo 
Engelbert oc puken ville fra them skilia 
ther mz giorde the swa there wilia 

thz Engelbert sculle lika mz marsken radha 
oc sgculle swa riket styra badha 

toch sculle marsken j stocholm wara 

oc Engelbert vm riket fara 

oc latha all annor slot bestalla 

som oskälika fogda hafde walla 


Hans kröpelin wilde tha til danmark fara 
Rikens radh loth han at wara 
at hans ärende thy tiit liggia 
hbielp af konungen wille han tiggia 
wille the hanom nokot werf befala 
thz wille han gerna för thera sculd thala 
the badho hanom werfwa thz swa slät 
wille konungen än holla them widh rät 
the willen än för herra haffwa 
oc thiäna hanom alla hans dagha 
Hans sich thz ärende vnderwaan 
strax til danmark tha reedh han 


Engelbert fic ther ey lenger bidha 
han ville oc ater til nycöpinge rijdha 


. Alla sudermen lot han thiit stämpna 


Rikesens orät wille han hämpna 
han thaladhe til them a hustit la 
oc badh the sculle hanom slottet fa 


2345 


2350 


2355 


2360 


2365 


2370 


Nyköpings belägring 1436. 81 


Joan jönisson fic hanom ey swara 
thy at han munde galin wara 

gudh kastadhe ginstan hanom plagha vppa 
thy slotet munde han mot lagom fa 
the swena po hustt waro 

Engelberte swa swara 

wj Wwiliom thetta hws ey giffwa 

ä mädhan wj magom liffwa 
Engelbert badh tha reedha göra 

en storm til hustt föra 

Beerman sculle thz för standa 

han lot ther reeda mangahanda 
Engelbert war ey sielffuer när 
medhen beerman stormar ther 
Beerman badh alla läggia vppo 

thy han wille strax til hustt ga 
huar reedde sich som han gat besta 
manlik trodha the til thz festa 

the gingo til vpa alla sidha 

the jnne waro tordhe them bidha 
oc mötto them swa hardelica geen 
mz piila oc byssor oc mz sten 

the kunne thz husit tha ey winna 
oc drogho af mz schada j thz sinna 
Engelbert thz spordhe oc war ey seen 
fult snart reedh han tijt igen 
Andra höfuitzman satte han tha 
joan karlsson claus plata thz för sta 
Thy beerinan war worden saar 

som ther förre höfuitzman war 
Rimkrön. 2 i 


58 


2375 


2380 


2385 


2390 


59 2395 


2400 


82 Engelbrekt låter belägra Stegeborg och Stegeholm; far till Kalmar. 


Engelbert tha tädden reedh 
til Sudercöpingh war hans leedh 
thiit loth han östgöta kalla 
Riddare swena oc köpstadzmen alla 
han badh them stäkaborgh beläggia 
a badha sidhor ther fore byggia 
ärengizsel niclison ther til höfuitzman satte 
lydhna the hanom alla jetta 
Bo knwtzsson lot han oc befala 
Stäkaholm sculle han sich benala 
oc sculle thz bestalla 
mz tiwstbona alla 


Sidhan engelbert hafde swa bestelt 
oc hwariom sinna wäria befäldt 
täddan loth han sich lidha 
til Calmarna munde han rijdha 
han lot the borgare vtt för sich kalla 
spordhe vm the wille mz riket halla (se rörs änär) 
The borgare tha engelbert swara 
wj mona jo konung erics thienare wara 
Och wardom jo medher hanom holla 
medhan her jöns grim haffuer slotted wolla 
j magen thz sielff besinna 
Slotet star ey snart at winna 
fingen j staden hafde han thz fästa 
jammerligha wardhe wj tha gesta 
mz brandh oc slagh manghehanda 
the af slotet finge oss göra wonda 
thy thörfuen j ey ther äfter tra 


2405 


2410 


2415 


2420 


2425 


2430 


Kalmar belägras. Brömshus intages. 1436. 83 


j kunnen ey staden mz war wilia fa 

tha engelbert thz hörde 

ful wreedan han sich giordhe 

oc melte thz scal idher schadha 

swa wijdh jak ma raadha 

han badh niclis steensson kläkkabergh tagha 
oc göra the borgare ther af agha 

oc swa then: fogudh huar han kan 

her jens grim then danska man 

vppo klekberg lagde han beynt gutzskalsson 
swa oc götzstaf laurensson 

Madher them swa manga swena 

Calmarna sculle the landet meena 

Niclis stensson sculle höxsta höfuitzman wara 
toch sculle han mz engelbert fara 

the ther qwarra bliffwa tha 

mz matt oc dryk sculle niclis them första 
Nagwat förre niclisses swena sporde the 

at suensca hafde sich mot konungen sät 
The redde sich strax thz sinna 

at the wille bryms winna 

the wodho öffuer the graffwa 

oc mente thz husit haffwa 

The koma lönlik j portstufwan jn 

och togo sich fore eth vpsaattis sin 

Tha the hördho at wektene afbleste 

ginstan ther äfter hwsit vpläste 

Niclisses swena mz spent armborst wtgingo 
vm slotzsins poort the mz them fingo 

the thrykte sich jn oc waro mangha 


60 


2435 


2440 


2445 


2450 


2455 


2460 


84 Engelbrekt får Ronneby 1436. 


husfogden gripa the til fonga 
konung erics folk the af drijfwa 
och sielffwa the widh bryms hws bliffwa (se rörf.s ändr.) 


Sijdhan engelbert af Calmarna wendhe 
j bleekinghia wille han lendha 
Tha han kom för sildabro 
ther lagho för hanom alla bleekingis bo 
the hofmen hörde til foren gnyy 
huru borgara wt af Rotnaby 
Sildabro sunderkasta 
the hoffmen togho fast hasta 
loppu til rama vtöffuer then bro 
the borgare rymdhe oc blekingis bo 
ther lagho a badha sidha 
dödhe och sara j swijdha 
Engelbert loth vpstinghia en hat 
Begrypo en fridh ter samman rat 
the dechtinghia oc wordhe thes eena 
the borgara oc bönder meena 
engilbrect the ther hylla 
oc fic Rotnaby som han ville 
han jätte them got oc reedh ther jn 
the lagde sig alle ther om win 
at göra engelbretz willia 
tha han wille fra them skilia 
han satte them ther en höfuitzman 
Clawes lange swa heet han 


246 


an 


2470 


2475 


2480 


2485 


2490 


Engelbrekt belägrar Laholm; drager till Skåne. 1436. 85 


Engelbert loth sich lijdha 
til laghaholm ville han rijdha (Se Förf:s Ändr.) 
j suderköpinghia hafde han budh ospara 61 
wesgöta smalenninghia sculle til hanom fara 
han badh them möta a en wissan stadh 
mz skaninghia wille han holla en dagh 
tha the hans wilia spordhe 
som han badh the giordhe 
för laghaholm the honom mötte 
henningh odargh thz litet bötte 
swa heet then fogadh thz slotet hafde 
Engelbert ginstan slottet krafde 
henning swarde j samma stund 
jak far idher laghaholm engelundh 
Engelbert swor jak scal thz hafwa 
oc scal thic mz haret af dragha 
Engelbert lagde en hoop ther fore 
her bo oc swan thera höuitzmen woro 
Sielf loth han sich täddan lidha 
oc ville jn j-Schana rijdha 
tha Skaninghe thz spoorde 
snart the sik reedha giorde 
Padher oxa gik thz tha af gammen 62 
the skanunga sampdhe han fast sammen 
Thz skeedhe swa thz magen j tro 
the fornomo huar annen widh Rynabro 
Tha engelbert wardh thes wara 
at Schaninghia mot hanom fara 
hans rennara ginstan öffuer brona ridha 
pädher oxäs swena toorde ey bijdha 


2495 


2500 


2505 


2510 


2515 


86 Engelbrekt möter Skånehären vid Tranarps vad; dagtingan. 


the meynte sich ey wara nogh starka 
thy flyde the tha af marka 

pädher oxa war ey komen thära 

mz alt thz folk som hanom war nära 
Knwt saxtorp sik ter förrendhe 

thy wardh han grypen til engelbrecz hände 
oc sagde engilbric for wisso ther 

thz oxan kom mz j [1] storan här 
Engelbert kalldhe sit folk swa fasta 
Badh rijdha til baka oc brona kasta 

the homen giordhe som engelbert badh 
Sidhan kom päder oxa rijdhande j stadh 
tha han thz förfaar 

at bron kastat waar 

sit folk han tädden badh 

oc reedh strax til tranorpa wadh 
Ginstan engelbert thetta saa 

widh tranorpa waadh mötte han tha 

the lägradhe sich oc wille ther wara 
engen tordhe öffuer waadbhit fara 

them j mellom the swa förrama 

en fridh vppo badhe sidhor annama 

mz samma wilkor oc för oordh 

som fridhen war förre mellom them giort 
Mz swadant skeel the dechtingha 

vm Engelbert lagholm ey finge 

jnnan pasche apten ther näst 

tha scullen latha rykkia fra thz fäst 

vm Skärtorsdagh lotho the breuen scriffwa 


2520 


2525 


2530 


2535 


2540 


2545 


Engelbrekt viner Laholm; far till Halmstad. 1436. 87 


Maädhan monde engelbert til laghaholm ridha 
henning odarg badh til sich ga 
oc krafde ater husit tha 
eller han wille storma ther fore 
Henning togh tha rädis sara 
henning swardhe engelbert tha 
han wille hanom gerna hustt fa 
toch tusande Rinscha gyllena gillde 
han för husit hafwa wilde 
the samthykte som hwar wilde 
engelbert hanom fra huset skilde (86 Förf:s Ändr.) 
Engelbert war tha ey seen 
redh til tranarpa waadh igeen 
oc giordhe then dechtingen en eendä 
oc sidhan ater til lagholm weendä 
Schaninghe sende sin budh mz thiit 
oc funne the waro lagholm qwijt 
Engelbert fic lagholm tha en man 
Arffuid swaan swa heet han 
oc loth sich tädden lijdhe 
til halmstadha munden rijdhe 
oc badh the borgare vt til sich kalla 
ena dechtinghia mz them halla 
En borgarmestare spoordhe til 
huat engelbert ther göra wil 
Budit swardhe hanom swa 
at han meente staden fa 
Thyke hiordh heet borgarmester thär 
han swardhe et ordh thes wardh SHOT Wwärr 
ä medhan jak ma standa 


63 


64 


2550 


2555 


2560 


2565 


2570 


2575 


88 Halmstad upplåtes; Varberg bemannas. 1436. 


thenne staden komber ey j hans handa 
Sidhan sculde han sich vmwenda 
Stort vnder honom hende 

hans been brast ofwen twert sunder 
thz war them allom vnder 

Sidhan han til the andra sagde 

gudh thenna hämpd pa mich lagde 
jak wil idher ther til raadhä 


) giffwen idher j engelbertz nadhe 


eller j bliffwe förderffwade j grundh 
han winner toch staden j samma stundh 
j magen thz a mich merkia 

gudh wil the suensca sterkia 

then war engen j thenna stadh 

som hardare sta mot engelbert badh 
thy är jak kommen i thenne nödh 
wissaligha kienner jak min dödh 

Sidhan dödhe han jnnan dagha tre 

Tha the andra borgara thz see 

at gudh sende hanom swa starka wraka 
Engelbert the sidan jntaka 

Stadhen loth han wel bemanna 

at wakten wel för onda granna (Se Förf:s Ändr.) 


Siden wille engelbert til wardhberg fara 
bestella at thz tagis wara 
Mykit folk lagde han thära 
her bo sculle höfuitzman wära 
her brodher swensson oc beerman mädher 
at ther sculle förwares thes bäder 


Engelbrekt vid Elfsborg och Azxevall; sjuknar, far till Örebro. 1436. 89 


Thädden foor han til älfuisborgh 
2580 Mattis van kaalen kom thz til sorgh 
han looth hanom wt til sich kalla 
dechtingen mz hanom at halla 
Han badh sich elfuisborgh fa 
Mattis sagde sich thz ey göra ma 
2585 the grijpu toch thz j lagh 
at thz sculle standa j dagh 
Mathies sculle ey j landet fara 
eller mz länit sich bewara 
the dechtingen ther mz bleff 
2590 engelbert strax tädden reedh 
jn för axewalla 
och loth thz bestalla 


En stoor siwka fic han tha 
och reedh ther mz til örabro 
2595 then siwken giordhe hanom qwijdha 
Mz stora nödh munde han rijdha 
Til örabro kom han sa 
Rikesens radzs breff fik han tha 
han sculle til stocholm fara 
2600 oc vtan töfringh när them wara 
Her beynct stensson hafde sin budh vppo 
at engelbert war kommen til örebro 
han lot sich leydha til hanom j stadh 
engelbert giordhe som han badh 
2605 j byn koma the til oordha 
her beynct engelbert at spoordhe 
vm han matte mz nadhe bliffwa 


2610 


2615 


2620 


2625 


2630 


2635 


90 Engelbrekt gör stillestånd med Benkt Stensson, som gästar honom i Örebro. 


j rätten wille han sich giffwa 
Engelbert swarde hanom tha 

her beynct willen j göra swa 

af mich scullen j ondt ey förmoodha 
jak wil idher hellar göra til godha 

the thz förwissa ginstan thära 

at engen sculle a annors schada wära 
badhe sculle the koma til rätta 

för rikesens radh vm thera trätta 

Vm pingxsdagha til rätta gonga 

) fiortan dagha äfter j fridh standa 
her beynct lafde för sin son oc sich 

at dagen sculle standa vtan swich 

thz lafwede mz hanom andra twa 
Sona pädersson och girmund the heta swa 
Engelbert lafde hanom thesligis igen 
af hanom eller hans ey finna meen 

ey hans son eller nakra j there brödh 
sculle af hanom eller hans fanga nödh 
thz lafwedhe oc för hanom twa 

joan andrisson oc kädel the heta swa 
Engelbert badh her beynct ther nest 
at koma vppo husit oc wara hans gäst 
herra beynct giordhe som engelbrecht badh 
gik vppo hustit oc fik sich matt 

han plågde hanom wel j alla maata 


Engelbert menthe the skildis satä 
oc togh sich ey til wara 
vtan huxadhe til stocholms fara 


Engelbrekt fortsätter resan till Stockholm; möter Magnus Benktsson. 91 


och loth baathe reedha göra 
och sich sielffwan til stranden föra 
Ey meer makt hafde han tha 

2640 han loth sich lyfta til häst oc fra 
j bathen loth han läggia sich 
och waktedhe sich för engen swich 
hardh för göxholm foor han fram 66 
til then nesta holmen han ther fan 

2645 ther looth han föra sich til landa 
och frykte för engahanda 
vtan troodhe vppo then feyligheet 
her beynct hafde hanom teedht 
En liten eld the ther vp bötte 

2650 liten werma han ther nötte 
liten stund han ther är 
Magnus beyntzson kom strax efter tär 
til then holm ther engelbert laa 
ginsten engelbert bathen saa 

2655 han sade nw magen j alla see 
än wil her beynct mich wenscap tee 
och biwdha mich heem til sijn 
Jak gither toch ey för krankdom min 
Engelbert sende budh til stranda 

2660 at wisa huar bezst wara koma til landa 
the lagde thera badh hart widh then strand 
Magnus beynctzson sprank strax a landh 
ginstan munde han thiit ganga 
han sa engelbert standha 

2665 oc stodde sich widh sinna krykke 
han faradhe för engen stykke 


67 


2670 


2675 


2680 


2685 


2690 


2095 


992 Engelbrekt mördas af Magnus Benktsson 1436. 


Magnus beyntzson thalar til hanum saa 

Ma jak en fridh j swerie fa 

Engelbert swarde mz kranka makt 

thin fader haffuer mich en feylog dagh sagdt 
oc hopas han hafuer thic berät 

then stora fridh han haffuer mich jätt 
Magnus beyntzson hafde en yxa j hande 
ther mz giorde han engelbert ende 

han hiögh til hanom oc ey höte 

Engelbert tha för sich böte 

mz then krykke han hafde j hender 

thry finger hiögh han hanom af j sender 
Engelbert sich tha vm wende 

Magnus fulde äfter mz wreedha hende 

han hiögh hanom annet sin 

swa diwpt eth saar j halsen jn 

thz tridhia hugh hiögh han tha 

swa thz munde ginom hiernan ga 
Engelbert styrtte nider mot en sten 

hans hofwdh panna slo han swa klen 

Swa munde han dödhen liwtha 

Sidan the manga pijla wti han skiwta 

wel matte han hafwa thz fördraget 
Engelbert hafde opte för riket lifuet waget 
för hans beste oc andra feera 

han fic thz toch ey niwta thes meera 
herra gudh ther j himmerike boo 

lathe hanom niwta thz han war swerige tro 
Juncfru maria mz thin helga bön 

tha hielp hans siäl til himmerikis lön 


Magnus Benktsson söker öfverraska Örebro slott 1436. 93 


Alla gudz hälgonna j himmärik 
bidhin för hanom ewinnelik 
tha then häladh tolde thenna nödh 
2700 thz han wardh swa slagen dödh 
äfter gudz byrdh fiortenhundert aar 
Xxxxvi för jnuencionis crucis fredagen thz war 


Sidhan han engelbert swa slogh 

hans hustru oc gotz oc swena han togh 
2705 han munde them til göxholm föra 

her beyncet wille ey ther a mote göra 

Ålbrech peccatil thiente engelbert tha 

then tijdh magnus monde han sla 

Magnus grep han til fangha 
2710 oc hafden po göxholm j twanga 

han nödde han sidan fara mz sich 

oc sagde örebro scaltu skipa mich 

J nat wille wj ther wara 

Sigh at thu mont engelbertz ärende fara 
2715 the giordhe som magnus sagde 

j förborgen för örebro sich lagde 

Albrecht ropade j thz sin 

oc badh wekteren hielpa sich jn 

han badh sighia fogdh oc poortenära 
2720 at han hafde engelbertz ärende thära 

the sculle vpläsa oc widher hanom thala 

oc hafwa ther iz altz engen dwala 

then wekteren loth thz fogden första 

ginstan munde fogden pa werna ga 
2725 han sagde Albrecht thu wordher bidha 


68 


2730 


2735 


2740 


2745 


2750 


94 Bönderna upptaga och begrafva Engelbrekt; belägra Gökskholm. 


til j morgen betijdha 

jak läsir ey thz hws vp j natt 
thz mattu weta försat 

thär mz magnus thz förnam 
thz han ey pa husit kom 
Sidhan munde han täddan ga 
jn j staden ther skinnadhe han tha 
huat han ther spoordhe 

thz engelbertz swena til hördhe 
thäddan han til göxholm far 
Engelbertz hustru ther än war 
sidhan looth han henne fara 


Mädhalösa bönder bodhe nest thär 
the foro thiit som liket är 
the ther thz lik vptagha 
j mädhalösa kirkia thz begraffwa 
Ryktet yppadis sich swa wijdha 
Rikesins män tha togho at qwijdha 
synderligha engelbertz sweena 
Almogen oc the allä meena 
rykte for göksholm samman 
mz stor harm oc ey gamman 
her beynct oc magnus til foren sporde 
at the sich swa reedha giordhe 
the tordhe ther ey bijdha 
til Ringstadhaholm the rijdha 
the lotho ther swena tha the af fara 
oc badhe göxholm wel bewara 
Engelbertz swena drogho tha thiit 


Belägringen misslyckas. Engelbrekts lik flyttas till Örebro kyrka. 95 


2755 oc bestallde then gardh mz fit 
the kunde ther ey meer endha 
än hans trähws the af brendhe 
af tornet kunde the enchte fa 
thz wardhe the ther vppe la 
2760 thil mädhalösa the tha tädden dragha 
oc engelbert ther vp tagha 
the förden sidan til örabro 
j stadzsins kirkia lagden til roo 
Swa munde hans regiment sich enda 
2765 nw vil iak begynna ther iak wende 


69 


2770 


2775 


2780 


2785 


2790 


96 Karl Knutsson ensam höfvideman. Pukes afund. 


Mboarsken war tha ena höffuidzman 
rikesins inbyggiare elskadhe han 

Oc giorde them goth hwar han kwnde 
the wnte honom wel alle stwnde 
Rikesins duk räkte han wt fast 

mat ok ööl engom brast 

hwilke til hans bordh wille gange 
han loth them alle ofreth fange 

han aat sielff jnne mz them ee 
hwem noget brast wille han see 
ther fore hans hop sik sara ökthe 
hoffmen mest til honom sökte 

Erik puke affwndadis ther wid 

at marskens hop sa ökte sik 

thy tenkte han altiidh oppa 

huru han marsken aff dagen faa 
ofthe redde han sik ther til 

at han marsken dräpe wil 

gud bewarade honom toch saa 

han kwnde thes aldrigh ömpne fa 
Han swor sielff en eedh 

oc vilj hans swena samaled 

thz sculle them alle like gelle 

at the marsken dräpe wille 

hwar the kwnde thes ömpne faa 
han sculle them aldrig lewandis wnga 


2795 


2800 


2805 


2810 


2815 


2820 


Puke angriper Karl Knutsson i ett riksråds möte. 97 


han forsökte thz ofte nogh 
marsken thz toch altiid fordrog 
han wille nöducht begynne prang 
meden the wäre i the thwangh 


En dagh hende thz them saa 
at rikesins radh sculle samen ga 
rikesins men marsken bwdh senda 
nogor groff rikesins erende ända 
at sampnes i Stokholm i swartbrödra stuge 
tha haffde erik digert i hughe 
hans sworne swene oc swa 
at the wille ther marsken sla 
erik sagdhe til marsken thäre 
karl knawtsson iac rader tigh häre 
at thu thine stöffuare hem kalle 
the lokke mik fra mine swena alle 
heller wid gudz död iac scal them offuer nösen sla 
at the skulo all fendens wllokko fa 
Marsken erik tha swara 
jac wet her enga stöffware wara 
är her noger aff mina swena 
the thu noget scylle mene 
for rikesins radh sculo the her wara 
oc altiidh til retthe sware 
hoo ey wil swara til like eller retthe 
han scal ey mith brödh ätha 
Swarade erik mz wrede mode 
lac wenter wy skilias aldrich at mz gode 
förre än thz kan sigh saa falle 
Rimkrön. 2 | 7 


70 


2825 


2830 


2835 


2840 


2845 


98 Puke tvistar med Karl Knutsson. 


at wi oc wora swena alle 

pa en mark til samen kome 
hwilken tha behaller then frome 
han mo siden bliffue mz nade 

oc wtoffuer then andre radhe 
Marsken swarade mz tocht oc äre 
thz mon io engen mandom wäre 

at wi oppa wara swena lythe 

lat os thz baden sielffue bythe 

nar gud wil at thetta haffuer en ände 
at wi her wtaff staden wenda 

är thz tha thin wilie swa 

iac slas wel mz tik om eth stra 
nw ijac thz engeledis göre wil 
wthen thu mic alstingis nödher ther til 
erik monde ther mz op springe 
han oc hans at dörren ginge 

tha han när til dörren nacha 

en hans swen rykte honom til baka 
oc sagde erik i tenken oppa 

for hwars skul monde wy hiit ga 
erik swarade i then riidh 

mik tykker thz er ey nw tiidh 

tha swarade swennin som han wil 
meden tu höther hugger annar til 
erik lagde ther ey ath 

han gik bort theden hwat han gat 
Rikesins radh thom for hender togo 
oc forlikted mz en kerlek fogo 


2850 


2855 


2865 


2870 


2875 


Puke intalar allmogen misstro till marsken och rådet. 99 


Ther nest efther om midfaste tidha 
tha kom joan karlsson til stokholm rida 
ther fan han marsken oc rikesins radh 
sit erende sagde han sa brat 
iac haffuer mz fiendena a nycöpungh talat 
finge marsken sig them benalet 
han sculle wel sa mz them dectinge 71 
ath the honom nycöpungh finge 
Ok haffuer iac hört them alle swerie 
at meden the liffue wilie the waärie 
at engelbrecth scal thz aldrigh fanga 
aä hurw thz kan gange 
Rikesins radh honom tha swara 
Marsken scal mz tik tiit fare 


Litet for then sama tiiden 
war erik puke i landit riden 
Marsken honom wtsende 
Rikesins oc hans besta at enda 
latha timber oc spisningh jnkoma 
thz war alt giort for rikesins froma 
Erik puke thz erendet om wende 
oc fik sigh ther annat ända 
oc talade mz almogen saa 
at the sculle mz honom sta 
oc sagde i wacthen idher for then waada 
Marsken oc rikesins radh wilia ider forrada 
i lyden mik heller alle slet 
iak wil halle ider widh skel oc rät 
almogen wiste ey aff hans list 


72 


2880 


2885 


2890 


2895 


2900 


2905 


100 Pukes folk slaget för Sthms slott. Marsken far till Nyköping. 


oc tenkte thz alt wara wist 
thy loffuade the honom tha 
at the wille mz honom sta 


Meden han swa dactinga 


eth onth budh hans swena i stokholm finge 


the kome ther i stora nödh 

aff them worde monge slagne dödh 
the haffde for husit et haldh 

oc bycht til wärio oc staldh 

Arla om morgonen thz sa skede 
the danske them et hoffmod thede 
the mz baner oc macht wtganga 
slogo oc gripe them til fanga 

oc elden siden i stallet tende 

mest erik pukes wärie op brende 
Marsken kom oc slykte i sama stund 
ällis haffde staden brent i grundh 
haffde erik heller hema warit 

sit folk oc wärie beter forwarit 

for then scull honom swa illa gik 
at han for mz falsk oc swik 

siden then elden war sa slykt 

oc Marsken haffde mz rikis rad samtykt 
at han sculle til nycopungh ride 
thy wille han ey lenger bidha 

han redh strax til thz fest 

oc dactingade som han kunde best 
i viij viker sculle thz i gode sta 
mellen hans oc them a husit la 


Marskens hustru Birgitta dör och begrafves 1436; föres till Vadstena. 101 


om the oc thesse for jnnen ey wnsetting fanga 
tha sculle the alle aff husit gange 

2910 oc marskenom antwarde thz slot 
oc frij til theris fare bort 
then dactingen giordis swndagen efter midfasto 
siden marsken ater til Stokholm hasta 


Tha han kom ater i then stadh 

2915 wart han ekke mykit gladh 

en hierteligh sorgh monde han tha finne 

han fan sina edle dande quinne 

at lyggia tha redha swa ner 

at engen liffs wan i henne är 
2920 hans hierte fik tha et slagh 

hon döde en then same dagh 

then ädle dygdelig quinne rene 

henne kende wel ridder oc swene 

til äre oc dygd war hon wiss 
2923 bland dande quinnor bar hon pris 

gud haffde henne wel skapet 

oc engen fägrindh a henne tapet 

til allo war hon dygdeligh 

thy angradis hene dödh mangfalleligh 
2930 Marsken lot henne ther beganga 

mz mwnke oc preste the meste han fanga 

oc siden i ene kiste sla 

i grabrödra kloster sattis hon tha 

et iempth aar stodh hon ther jnne 
2935 siden fördis theden then ädle quinne 

oc in til wastena 


102 Puke stämplar för att få fara till Nyköping. 


ther begroffs then edle rene 

1 wastena kör mon hon liggia 

thy marsken lot honom sielffwer byggia 

73 2940 Herre gud thu som i himmerik bo 

wn henne siel mz tik ro 

jomfru maria mz thin mille nade 

thu hielp henne siel fran allen wade 

efter henne haffde marsken barn ey flere 
2945 än en dotter hon war ey mere 

vthen oppa sit färde aar 

hans ende barn hon tha war 


Siden ledh fast at pingxdaga 
at marsken sculle nycöpungh haffua 
2950 han lot sin skip all redhe ware 
som han wille thit mz fare 
tha erik puke thette hörde 
at Marsken sig redhe giorde 
tha huxade han ydeliga pa 
2055 huru han matte fly thz sa 
at han matte sielff til nycopungh fare 
oc Marsken sculle hema ware 
en dagh badh han erchebiscopen samen kalle 
rikesins radh oc fribornemen alle 
2960 oc togh thz sa til wara 
at Marsken sculle ther ey ner wara 
och sagde swa til them thäre 
thz kan engeledis nytte wäre 
at Marsken far aff thenne by 
2965 thz siger iac ider for thy 


2970 


2975 


2980 


2985 


2990 


2995 


Öfverläggning om marskens resa till Nyköping. 1436. 


ati lyden honom her helst alle 

ä huru all tingh kunno falle 

thz ärende kan wel en annar ända 
ä hwem idher lyster thit at sende 
throde thz alle wara wist 

oc aktade ey hans falske list 

oc bade marsken strax til sin gange 
oc loto honom thz ärende forstande 
Marsken sporde them strax til thz 
hwat meningh at the haffde ther mz 
the ware tha sa brat til swara 

her marsk nar i häden fare 

tha fölger folkit mykit ider 

wi torffwom thz her beter wider 
Marsken wart sa brat til swara 
min wäria wil iac wel forware 
haffwen ther fore engen quide 

ther scal engen idher skade bide 
tha swarade erik gensten nest 

i faren ey til skips heller til hest 
Marsken swarade iac kan ey fa 
mine hesta alle i gräsit gaa 

Eriks swar war ey sene 


103 


iac wil fa ider nogh bade heste oc swena 


Marsken swarade mz toctogh sinne 
lat the swena bliffua her jnne 

iac wil toch haffua mz mik faa 
ey mer en ij [2] skyttebata sma 
skip oc folk later iac her wara 
iac wil wtoffuer wid teligis fare 


TA 


104 Marsken far till Nyköping. Bref från Kröpelin om möte i Vadstena. 


tha erik kunde thz engelundis ända 
then reysen for marsken om wenda 
tha haffde han stadeliga act pa 
at lathe Marsken i tälige sla 
3000 thy han haffde tälige tha sielff jnne 
en Marskens wen fik thz forsinna 
Siden wille marsken ey lenger bida 
lot sigh alt thz han kunde lidha 
oc huiltig hwarken stwnd eller daga 
3005 förre han lat batana wid tälie öffuerdrage 
för än erik fik bestelt sin wilia 
tha monde them sa lanct at skilia 
at Marsken actede ey hans onde fund 
gudh gömde honom wel i alle stund 


3010 Litet for marsken wille aff fare 
hans kröpelins breff kompne ware 
at om pinxdaga nest 
sculle danzke kome til wastena mz hest 
mz them städer sendebude twe 

3015 Aff lubeke oc hamborgh ware the 
aff lybeke timme wadewerk en radman 
aff hamborgh peder wille sa het han 
en borgemester monde han ther wäre 
mz her marten jönsson oc kröpelin komo the there 

75 3020 tha wart rikesins radh sa offuer ene 

at Marsken sculle sielff til wastena 
oc flere aff rikens rad ther komo 
at dectinge for rikesins. frome 
Marsken kom til nycöpungh brat 


Möte med danska sändebud i Vadstena; förlikning med k. Erik. 1436. 105 


3025 oc eskiade strax pa thz slot 
the swarede later war dagh wt ganga 
siden scule i thz wel fange 
Marsken la ther i viij dagha 
the danske thz sare klage 

3030 at the engen wnsettingh fa 
thy sculle the aff husit ga 
Marsken antwordade thz sin man 
joan karlsson het han 
oc bemannade wel thz feste 

3035 oc bespisadet i thz beste 


Sidhen for til wastena han 
honom fölgde mang en ärlig man 
biscopa riddere oc swena 
the rikit oc honom mz tro mena 

3040 ther mötthe honom the sendebuda 
oc lotho ther theris ärende lude 
oc worde forente sa 
ath thz sculle i fride sta 
mellen konungen oc rikens men 
3045 ytermer war ther fornompmit än 
och all the slot först bestall:it ware 
at the som ther lage fore 
scullo ther sa kwarre ware 
oc the aff slotten ey aff fare 
3050 toch sculle engen then andre hathe 
oc sculle the pa slottit köpe late 
fersken mat som man kunde pröffua 
at the pa slottit jo behöffua 


3055 


76 3060 


3065 


3070 


3075 


3080 


106 Möte i Kalmar utsättes. Sändebuden återvända. Puke stämplar ånyo. 


Oc wart ther sa stadfest 

at pa sancti olaui dag nest 

gculle konungen i kalmarn ware 

oc swenske tit mot honom fare 

ther sculle the forenes mz minne eller rette 
for danzke oc städerne om there trätte 

tha thz war endat thäre 

Marsken giorde the sendebud äre 

mz kost foder oc gode redhe 

än mere gönst han them thede 

en stolten hingest hwardere gaff 

the prisade alle hans loff 

oc sagden wara mil höffuidzk oc wiss 
thess gaffuo the alle honom priss 

Siden for her marten ater hem 

then radman aff lybeke fölgde honom igen 
then borgemester aff hamborg oc hans kröplin 
the fore mz marsken til stokholm in 

at kungöre the a husit wäre 

huru the mz swenske offuer ene äre 


Mäden marsken til wastena war 
dreff än puken sin onde par 
han haffde akt oc all sin wilia 
at marsken widh liffwit skilia 
han skreff sin breff til engilbrect swena 
oc badh the sculle alle honom tiena 
han loffuade them nogh gelle oc giffua 
om the wilde mz honom bliffua 
Thy the ware än enkte atskilde 


3085 


3090 


3095 


3100 


3105 


3110 


Puke låter försåtligt sänka Harstäket ; marsken upprensar det. 107 


oc haffde än orabro som the wille 
han lot them [sin] wilia forstanda 

at the sculle marsken sla eller fange 
oc screff wWarom wi widh honom skilde 
tha mattom wi rade som wi wilde 
thy ther waro oc some the 

som med honom haffde sworit sig ee 
swa the sculde alle niwte huat the werffue 
oc wilde samen dö oc forderffue 
togh torde te ey rade pa 

marsken gripa eller sla 

thy huar han for i landit fram 
fölgde honom sa mang rasker man 
ther war ey got mothe bäria 

the wille sigh manlige wäria 

tha erik ater sporde 

at the hans wilia ey göre torde 
tänkte han ater ena fundh 

hans onsko war sa mangelund 

hury han matte marsken krenkia 
harstekit lot han atersenkia 

thz lot han göre fore thy 

thz marsken sculle the ledena fly 

oc ater om tälie fara 

ther mente han for honom ware 

oc lot thit engilbrecx swena kalla 
the sculle honom ther möthe alle 

ille giorde erik tha 

ban wille marsken forrada sa 

thy the skildis wener ath 


77 


3115 


3120 


3125 


3130 


3135 


78 3140 


108 Marsken återkommer till Stkm ; Puke förställer sig; gör gästabud. 


marsken tänkte the hade warit sat 
nogre marskens wener worde thes ware 
oc budo honom ey om tälie fara 
Thy for han tit som ater war sänkt 
thz haffde erik toch otenkt 

han lot oprensat i liten stundh 

oc löste mangen sten aff grundh 

at ther wart ater en godh ledh 

til bata diwp oc offrit bredh 

oc kom til stokholm mz then liste 
at erik ey förre wiste 

än han war i then stadh 

thes wart han ey mykit gladh 
Marskens wener gladdis alle gen 

at han war wel komen hem 

oc loffwade gud honom war wel gangit 
oc haffde sa sin wilie fangit 

Erik war oc tha ey sen 

gik til marsken lotz wara hans wen 
marsken giorde honom dygd oc äre 
oc mente han sculle jo bäter wäre 
oc böd honom siden som för til gest 
oc plegaden som han kwnde best 


En dagh badh erik marsken tha 
til gest mz honom gaa 
gode men oc quinnor ware ner 
Marskens syster war oc ther 
Marsken loffuade erik tha 
at han wille til honom gaa 


Karl Knutssons och Pukes samtal; Puke förråder sig. 109 


Toch bidde han thz lenxte han gat 

alt til erik hade fangit sik mat 

tha the brödh oc mat wt bäre 
3145 oc mest alle drokne äre 

marsken tha til honom gik 

erik honom wel wntfik 

oc satte honom til bordh 

oc snakkade mz honom mang ordh 
3150 tha sade marsken wi äre nw forente 

sig mik huat thu ther mz mente 

oc hwat thu tenkte 

tha thu harstekit ater senkte 

erik ganst drokkin war 
3155 thy gaff han sa bradelige swar 

then gedde gar ey mellen calmarn oc thette 

ther flere kroke äre fore sette 

än iac haffuer sat for tigh 

thz kunde toch aldrig lykkis mik 
3160 tha erik haffde sa sakt 

marskens syster gat ey tacht 

gud forlate ider tolken ordh 

sa ofthe iac sa ider wid hans bordh 

1 drukken oc aten hans öl oc mat 
3165 han plegade ider thz bezte han gat 

Aldrigh formode han thz sik 

ati menten honom tolkit swik 

alt lotz marsken tage til takk 

oc slogh thz aff mz annedh snak 
3170 lange dwale han siden ey fik 

wthen strax bort theden gik 


79 


3175 


3180 


3185 


3190 


3195 


3200 


110 Danskarne på Stockholms slott lida nöd ; lisas genom stilleståndet. 


Then tydzke borgemester oc kröpelin 
loto her erik kalle til sin 
oc flere the pa husit la 
oc lothe them dectingen forsta 
huru endet war i wastena 
oc bade them sa hallet rene 
the loffuade ath the gerne wilde 
the dectingen huargen forspille 
the waro fulglade the honom fingo 
thy ther mange pa krykkior ginge 
them war krumpet hand oc fot 
at some finge thes aldrigh bot 
mangen rask man bleff ther dödh 
for konungens scul i the nödh 
haffde the then färske mat ey fangit 
iac mener the hade alle forgangit 
hade marsken sa there iember wist 
wthen twiwel hade the then maten mist 
thy the lido swa stora nödh 
om afthonen karsk om morgonen död 
thy tenkte the the liste 
hwar giorde sigh sielff en kiste 
för än kisten war wel giordh 
for grofs han mz henne i jordh 


sa begroffuo the j” xxxiij [1383] i then forborg 


thz matte wel reknes hierte sorgh 
ofret hade the gamblen math 
ey for them thy sa ath 


J same tiden komo tho 
drozeten oc biscopen aff abo 


Drotseten och finska herrar sälla sig till marsken; han får Örebro. 1436. 11 1 


3205 


3210 


3215 


3220 


3225 


oc mange mz them aff finlandh 

the ginge tho alle marsken til hand 

swore oc loffuade at the wilde 

ware honom tro oc hulde 

som flere rikis men hade forre giort 

oc her i boken er förre sport 

Siden rikets radh til calmar sende 

biscopen aff abo oc drotzeten sculle thz enda 
oc meder them flere aff rikis radh 

the same fore strax afstadh 


Tha i then sama riidh 
komo twa engilbrectz swena tiid 
oc sporde marsken til 
om han theris skade oprette wil 
wilden them löne oc for skade sta 
örebro wille the honom faa 
Marsken swarade mz tocht oc snille 
han thz gerne göre wille = 
oc wille strax til örebro fare 
Oc bad them ther alle for sig ware 
Marsken kom til orebro sa 
oc hiolt them som han loffuade tha 
sa fik han the borgh 
oc takkade gudh han wart wten sorgh 
Han for theden til stokholm igen 
ok reddis tha mindre pukens men 
thy the swena ängilbrect hade 
marsken alle tienste sagde 


80 


81 


3230 


3235 


3240 


3245 


3250 


3255 


112 Erik kommer till Kalmar med slägt ; dagtingar och återfår riket. 1436. 


Nw wil iac sigia sannelik 
huru dectingen i calmarn gik 
konungen war komin there 
hans feddre mz honom äre 
aff pomeren hertugh buggesleff 
aff walgast hertugh wartzleff 
aff bard hertug barnem 
Aff danmark ware monge mz them 
biscope prelate riddere oc swena 
the wille alle konungen tiena 
honom folde städerne sendebud mäder 
at hans dectingen ginge thes beder 
the dectingade lenge thz gik harde 
för än the ens warda 
toch endadis dectingen sa 
konungen sculle riket ater faa 
oc rikens men alle 
sculle honom for konung halla 
han loffuade them ater sa slet 
at halla widh there bescriffna ret 
oc begynte thz ther mz saa 
twa swenske fik han calmarn tha 
her benct stensson her bo the bröder bade 
gculle thz slottit haffua oc radhe 
oc sculle konungen nest om mickelsmesse 
ware i suderkopung til wisse 
Suenske sculle oc möthe tha 
oc konungen riket ater faa 
the bade konungen i calmarn bliwa 
til sancte mikkels tiidhe 


Erik far till Gotland; hans bud till det utsatta mötet lida sjönöd. 113 


3260 meden wille the til stokholm fara 
oc kunnoga thz dectinget wara 
tha sporde the at konungen wille 
til gotland thz tykte them ille 
thy the strax til honom gaa 

3265 oc sagde til honom swa 
os tykker enkte rad wara 
ati nw til gotland fara 
han actade thz enkte wätta 
oc wille thera radh ey setta 

3270 Wwten lot at gotland gaa 
the swenske foro at stokholm tha 
oc lotho ther samen kalle 
rikens radh oc men alle 
oc loto them forstande ther 

3275 huru i kalmarn dactinget är 
the swenske tykte wel ware 
oc redde sig til suderköpung fare 


Thz ledh fast at then ridh 
at konungen sculle koma tidh 
3280 toch reddis han for swik 
thy willen haffue bud for sik 
Hermen fan hagen oc flere ware 
som thz budskap sculle fare 
mz xxvj pa en snekkia 
3285 en storm monde the reyse stekkia 
tha the litet fran landit komo 
böriadis them iämber oc engen frome 
stormen slo them bort fra 
Rimkrön. 2 


82 


3290 


3295 


3300 


3305 


3310 


3315 


114 Erik fer till mötet i Söderköping; gör skeppebrott. 1436. 


säglet alt fra thera ra 

the lato lenze i same stund 

wagen slogh them tha nider i grundh 
noget efther wilde konungen fare 

til suderkopung mz sin skare 

tha han midbutnis komin är 

stor storm fik han ther 

thz war mot midnatte tide 

tha finge han oc hans kwide 

ther siglde tha hwar annen i grundh 
some forgingis oc anner lundh 
konungen forde tha ena lykte 
fulbrat han hona slykte 

ä meden liwsit i hona bran 

trengde sig alle om han 

thz war ena mörke höstnat 

thy miste ther mange liffuit brat 
Siden skildsis alle ath 

huar for som han gat 

some kome i swderköpunx skär 

oc some ther huargen ner 

some in i kalmarna swnd 

some swnko for öland i grundh 

mik swor en at han sant wiste 

thz konungen tha ij” [200] miste 
hade konungens styreman tha ey warit 
onde reyse hade han farit 

han wende tha ather til baka 

tit han tröste gotland raka 

oc kom wnder karlsöö mz wanda 


Erik räddas med nöd. Marsken far med stort följe till Söderköping. 115 


3320 


3325 


3330 


3333 


3340 


3345 


oc takkade gud han kom til lande 
mz thz ena skipit kom han there 

al andra fra honom skilde äre 

än bleste mersen honom fra 

iac tro han gladis ey mykit tha 
the herre ware i suderkopinge 

annar tidhende the ey finge 

oc engen wiste sannare ther 

wthen konungen forgangen är 

the ner honom i stormen Ware 
haffde oc then same fare 

the kome til suderköpungh mz nödh 
the kastade offuer bordh bade öl ok brödh 


Marsken oppe nykopungh bidde 
konungens oferd han litet quidde 
tha han hörde huru konungen gik 
til swderköpungh skynder han sik 
erik puke munde mz honom rida 
oc loffuade trolige mz honom bliwa 
tha han kom offuer kolmardh 
mange haffde pa honom wardh 
the herre motthe honom there 
han wnfik them mz äre 
bade smaleninge wesgöte 
swa oc the ösgöte 
Sua redh han til suderkopunx by 
the heste giorde myken gny 
baswnere oc lekare for honom rida 
han kom sa in for wter quide 


83 


116 Sammankomst i Jursnäs; marsken hyllar Erik. 1436. 


Drotzeten oc the danzke ware ey ther: 
toch ware the pa ena mile ner 
3350 j en hamfn jwrsness heter 
hon finz ther än ho henne leter 
oc budo strax marsken til 
at han til them koma wil 
tha the ther wte samen kome 
3355 swenske oc danzke helede frome 
the swenske ginge til rade tha 
om huat the wille sla oppa 
Marsken swarade os duger ey dwala 
wi wiliom til fogatena om slotten tala 
3360 meden the äre nw alle here 
som them aff konungen haffue i wäre 
Drotzeten swarade thu mat forsta 
aff danzke haffuer iac fornumit sa 
huat konungen liffuer eller är i dözins twang 
3365 dectingen scal jo haffue framgangh 
iac haffuer forstandit at the wille 
at thu skalt först koningen hylle 
Siden skule alle hylle os bade 
til mins herre konungens nade 
84 3370 Marsken giorde som han badh 
oc hyllade konungen tha i stadh 
siden hyllade alle the andra tiegne 
marsken oc drotzeten a konungens wegna 
ther endadis ey mer tha 
3375 wthen worde til rade sa 
then aftanen til byn fare 
om morgonen alle i swderköping ware 


Sammankomst i Söderköping ; fogdarne upplåta slotten åt marsken. 1 17 


Morgonen komo the ther samen 
tha gik fogetena aff gamen 
3380 Marsken kraffde fast oppa 
oc badh sig alle slotten fa 
the swarade wi moge thz ey göre 
för wj fa wisselig spöre 
huru war herre gik i then nödh 
3385 om han är liffwendis eller dödh 
Marsken swarade waren wiss pa 
1 skolen mik antigge slotten faa 
eller iac tager ider wara 
ati aldrig wel hem fara 
3390 fogatena bliknede i there kinde 
oc hade gerne warit täden i thz sinne 
thz kunde toch them enkte forsla 
the skulle jo marsken slotten faa 
oleff finne tha fram gik 
3395 oc antwardade stekeholm fra sik 
sa giorde folke erixsson axewalde 
han fik thz ey lenger halle 
matties fan kalen i hiertesorgh 
antwardade ta op eluesborgh 
3400 jwen flämingh kalle the siden fram 
oc kraffde stekeborgh aff han 
han lotz tha ware tröst 
sade i faen thz ey sa quidelöst 
marsken swarade oc wart wred 
3405 tha pakka tik hen thine ledh 
lac oc mine wener alle 
wile tigh en i aften bestalle 


85 


3410 


3415 


3420 


3425 


3430 


3435 


118 Slottens nya förläning 1436. 


Walen sade til fleming tha 

arme stymper hwi later thu sa 
huru wil thu halla stekeborgh i nöd 
thu haffuer huarte öll eller bröd 

ey i aften än mere sider 

wthen thu thz köper eller aff androm bider 
flemingh tha mz hierte sorgh 
antwardade them badom stekeborgh 
henrik clawsson sider fram gik 

abo han them oc fik 

hans kröpelin finge the thz tho 

han loffuade hallat til rikit i thro 
oc them badom ater faa 

ner the kraffde ther pa 

oc huilken there ther fiolle fra 

tha sculle han thz then andra fa 
bliffue the oc döde bade 

tha scullen antwordet rikis rade 
eller hwem the til hoffuidzmen sätte 
stadelig han thz halle jette 

ää ho som noget slot tha fik 
slotloffwen jo sa til gik 

nielss stensson trode the til äre 

thy fik han stekeborg there 

thz giorde marsken for the acth 
han hade honom got sworit oc sakt 
Marskens syster han oc tha hade 
ther fore marsken thz sa lade 

twne län fik nielss meder 

ok trogden thy hon war beder 


3440 


3445 


3450 


3455 


3460 


3465 


Pukes dåliga förhållande och förläning. 


oc konunge häred i werend ther til 
for sanne iac thz sigie vil 

han matte liffuat rik oc sel 

haffden annars wilet wel 

then fogaten westerars haffde 

fik thz marsken tha han kraffde 
erik puke the siden fram kalle 
rikesins rad trode honom ille alle 
kastelholm hade han tha jnne 

som i för i boken finne 

sin slotloffwen forklareden tha 

huru hon sculle siden sta 

hade marsken tha ey warit 

ille hade erik ther farit 

iac siger thz for wist 

at han hade ther hoffuwdit mist 
for roff oc andre store sake 

som han hade giort til mangz omake 
thy war drotzeten honom wredh 
monge flere samaledh 

Marsken honom altiidh wel rönte 
än tho han honom thz ille lönte 
siden alle the andra län forwende 
nz rikes rad the thz ende 

the herre ther ey lenger ware 

kwar monde hem fare 

Marsken offuer land til stokholm redh 
d:otzeten for sioledh 

the waro bade til wisse 

1 stokholm martens messe 


119 


86 


87 


3470 


3475 


3480 


3485 


3490 


3495 


120 Puke aflemnar Stkms slott ; begär, förrädiskt, ett möte med marsken. 


oc sende her erik bud sa 

at han sculle them husit fa 

Her erik beradde sik 

at han them slottit fik 

Sua anammade the thz feste 

oc waktadet som the kunde beste 
Drotzeten forborgen fik 

Marsken togh adelhusit til sik 


Siden sporde marsken i mange mate 
at puken wille sigh ey nöye late 
ok screff han marsken sa til 
at han mz honom tale wil 
ok badh han mote sik mz faa 
sielffuer willen oc möthe swa 
Marsken toch sporde 
thz forredelse erik giorde 
Han skikkade sina swena 
j” [100] the bonom tiene 
at the sculle tage war 
nar marsken til honom far 
tha sculle the honom sla 
tha han the tidende fra 
oc thz for sanne sporde 
myket wel han mot erik giorde 
Han sende honom tha eth breff 
som han helsinge skreff 
the sculle erik alle sware 
oc om kronone skat lydoge ware 
oc huat them borde kronone före 


Marsken far till Vesterås ; finner allmogsn förvänd af Puke. 121 


thz sculle the alt erik göre 
sa mente han mz gode forwinne 
then snöde forräders sinne 

3500 oc swar honom ater sende 
han kunde thz tha ey ende 
thy han sculle til westerars fare 
oc bad erik ther for sigh ware 


Sancte kaderine dagh marsken redh 

3505 at Wwesterars the geneste ledh 

aä hwar han bland bönder kom 

fullelige han fornam 

at erik hade them forwent 

mz the bud han hade them sent 
3510 thy ää hwat han aff them kraffde 

the swarade the thz ekke haffde 

) tia daga ä hwar han redh 

bönder swarade alt sameledh 


Siden hende thz sik saa 
3515 at Marsken en nat i köpungh la 
tidende han ther sporde ' 
huru erik sik redhe giorde 
ok hade forwent rekbona alle 
at the mz honom halle 
3520 thy han swor mz onde liste 
mz all almogen han sik forwiste 
Marsken wille thz ey thro 
at erik sculle göre soo 
och sagde i haffwen wnderligh wilia 


129 Marsken varnas för Puke, som fängslar hans köksmästare. 


3525 Erik oc mik wilen i at skilia 
Marsken gik i sengh til hwile 
hans kogemester til honom ila 
oc sade her marsk iac rader ider akta 
ati ider for erik wakte 
3530 han är ey heden wten milor twa 
i nat wil han idher gripa eller slaa 
Marsken swarade let ware then thala 
lat mik liggia oc haffua dwale 
erik haffuer mik sa got jät 
3535 han gör mik aldrigh slik oret 
än sade han haff engen lede 
war i morgon arle redhe 
oc lat tig til arboga lida 
morgen wil iac tit ridha 
3540 skipa mik ther alzkons nade 
til kost oc foder bade 
han giorde som marsken badh 
morgonen arle redh han astadh 
tha han kom i arboga by 
3545 fornam han i alle thy 
hurw erik jn i klostret redh 
ok skikkade sin skare mangeled 
och sende sine swena i then stadh 
Marskens kögemester gripe badh 
3550 the grepo strax han 
ok ledden til erik fram 
han sade hwi loten i mik fange 
iak wille wel elles til idher ganga 
enkte haffuer iac mot ider brutit 


3555 


3560 


3565 


3570 


3575 


3580 


Puke samtalar med köksmästaren ; skrifver hotelsebref till marsken. 123 


oc wet ey hwem iac haffuer nwtit 
Marsken bär for ider ey fare 

han tenker ati wener ware 

erik swarade tha swa 

eth fengilze thu mik loffue ma 
iohan swarade mz sörgelica röst 
iak ser her är ey annar tröst 
wnner mik mine haffwer walle 
lac wil ider et fengilze halla 

thit i mane wil iak kome 

huat thz gar til skade eller frome 
erik badh honom i byn bliffua 

oc engen bud til Marsken giffua 
johan sade til erik tha 

mik wndrer hwj i gören saa 
Marsken wet ey rettare en 

wthen i äre hans thro wen 
Aldrigh han än sporde 

ati honom forwaringh giorde 

erik swarade bida bidha 

thz är nw betidhe 

gensten lot han scriffue breff 

twa borgamestare ther mz wtdreff 
Marsken the ther mz mötte 

sare erik honom i breffwit hötte 


Tha marsken breffwit läsit hade 
gladelige til sit folk han sade 
nw mogen i alle see 
then oäre erik mik thee 


89 


90 


3585 


3590 


3595 


3600 


3605 


3610 


124 Marsken glädjes öfver Pukes bref; beslutar strid med honom. 


nw finder iac rön pa 

som monge haffue sakt mik fra 
at erik wille mik forradha 

thz finder iak nw for hender bade 
än sade han til the swene 

nw wile wi war manhet röne 

ok i thenne dagh sa bythe 

thz scal annen ware forthryte 
gören idher nw alle gladh 

thette bliffuer war lykke dagh 

wi wilia nw priss och äre werue 
oc Wore Wwerste fiende forderffue 
sa stegh marsken aff sin hest 

oc badh til gud han trode best 
at han wille honom tha hielpe 
sine fiende nider stielpe 

ok sade gud som retter domare äst 
thu west wan wilie best 

haffuer iac aff honom thette fortient 
thine hemd offuer mik sent 

gör han oc mik oret 

thw hemnis offuer honom tät 


Siden sporde han them til 
hwat the honom rade wil 
oc sade mik tykker best 
wi wordom alle strax hans gest 
ää huru al ting ma gaa 
latom honom ey mer makt faa 
tröste wi os alle wel 


Marsken rådplägar ; far till Vesterås; kallar borgmästarne. 125 


han komber aldrig täden säl 
laten mik nw idert rad fforsta 
3615 hwat wi best sla oppa 
the tha samen ginge 
oc sadant rad finge 
at han ther ey lenger bide 
wthen til westerars ride 
3620 oc bespise wel thz feste 
oc bemanned i thz beste 
oc sa til stokholm fare 
then staden oc slottit wel beware 
Marsken swarade han wille thz göre 
3625 oc giorde som i mo höre 
en hop senden ther fra sik 
there hoffuidzman het hans medwik 
the sculle til örebro fare 
ok hielpe thz wel forware 


3630 Sielffuer han strax redh 
til westerars then geneste ledh 
oc lot op til sik kalle 
byfoget oc borgemestere alle 
oc kerde sigh i mange matha 

3635 oc bad them sik köpe late 
alt thz the kunde honom fly 
thz spissning ware i there by 
oc loffuade han wille them wthen quale. 
alle samen wel betale 

3640 the swarade som i mo höre 
wi thorom thz engelund göre 


91 


3645 


3650 


3655 


3660 


3665 


3670 


126 Borgarne vägra förse slottet med spisning ; de tvingas dertill. 


nar erik mz almogen komber 
ok thesse tidhende fornimber 
tha later han i same stundh 

os oc war stad brenna i grundh 
och later os engen lisa 

thy wj hans fiende spisa 
Marsken swarade gud haffue loff 
thz scal ey göris behoff 

iak wil ider sadan lek kenna 
erik scal ider stad ey brenna 
Marsken talade til sine swena 
sa mange raske men mik tiene 
1 leggen idhert harnisk pa 
nidher i byn wile wj ga 

oc wor erende ända 

ell i alla garda tenda 

borgara finge tha store fare 

oc bade honom sik nade ware 
oc stille sine wrede 

hwat the äge scal wara redhe 
tha marsken then ödmiwkt forstod 
gensten saktade han sit mod 

oc sade skipe mik borgare twa 
mine swena skule mz them gaa 
i hwariom gard letha 

oc hwars manz empne wetha 
haffwer noger spisning öffuer 
thz han en manad behöffuer 
ther wil iak wider bliffua 

oc honom like fore giwa 


3675 


3680 


3685 


3690 


3695 


3700 


Marsken bemannar Vesterås och drar till Stockholm 1436. 1927 


the giorde som for är rört 
spisning wart tha nog opfört 
mz C ökia til lika 

ther wille tha engen wika 
hwar körde som mest gat 
nogh fik marsken foder oc mat 
ther til öll oc alle hande 

han haffde siden minne wande 


Sundagen om aften kom marsken there 
han monde ther ey lenger wäre 
än til at thz mörke togh 
tha sagh han at ther war nogh 
kost oc foder badhe 
siden lot han efter swenana rade 
thiwgu oc C kuarre bliffue 
sielff monde han at stokholm ridhe 
thz ware tröste helade froma 
the redis litit pukens kome 
benct gunnersson bleff hoffuidzman 
Marsken trode wel han 
xl hester lot han tber bliffua 
the andra alle mz marsken driffua 
som dag oc nat war like 
monde marsken thäden vike 
om morgonen för sol op ger 
Marsken än wid stokholm är 
erik puke them thz ware tykte 
thy the porten aterlykte 
tha marsken thette sa 


93 


3705 


3710 


3715 


3720 


3725 


128 Marsken emottages med glädje i Sthm; öfverlägger med drotseten. 


sare sörgiende wart han tha 

thy han wiste the i staden wel 
som erik radde thz darespel 
Marsken badh sit folk alt bida 

iak wil nw fremst for porten ride 
när mine swena worde tess ware 
at iac är her wten fore 

bradelige the porten opsla 

ä huru them kan gaa 

the döö elles alle i thz sin 

eller iak komber at porten in 
Marsken tha for porten rände 

the honom alle görle kende 

the loto op porten baden in fare 
oc baden alle wel komen ware 
Drotzeten strax vt mot honom gik 
oc sagde son huru gar tik 

han swarade gud ma wel berade 
her warder ey än mykit skade 

oc sagde siden drotzeten huart ord 
huru erik hade mot honom giordh 
ok huru erik munde sweria 

at han wille drozeten häria 
drozeten dröffdis tha sara 

Marsken sade i haffwen ey fare 
enkte wthen tenken pa 

huru wi mera folk faa 

oc at the rasklica rede wara 

iak wil strax wt mot puken fare 


3730 


3735 


3740 


3745 


3750 


3755 


Marsken yppar Pukes handlingssätt ; får kjelp mot honom. 1 29 


Siden scriffuen the i alle ändhe 
at alle marsken folk sende 
i staden war [han] pa bwrsprake 
oc kynnede alle sine sake 
huru erik giorde honom skade 
mot thz gode han honom giort hade 
Siden sporde han them oppenbare 
om the wille honom til hielpe ware 
oc halle honom thette 


som the honom iette 


tha the kesten til höffuidzman 
tha swarade the alle han 

hwat the hade sakt wille the holla 
meden the matte liffuit walle 
hwart han wille fare 

the wille honom til hielpe wara 
oc loffuade honom all i sän 

j” [100] welredde men 

some mz slede some mz hest 

at fölia som the kunno bäst 
erchebiscopen skreff oc marsken til 
ath han honom möthe vil 

mz en fager skare 

the scule alle redhe wara 

ä nar marsken biwder 

pa then stad hans [breff] luder 
Marsken hade en dreng het snare 
han bad honom sit erende fare 

til westerars och örabro 

ok göre them alla fro 


RBimkrön. 2 


94 


3760 


3765 


3770 


3775 


3780 


3785 


130 Puke i Arboga, talar mot marsken 1436. 


ok sigie tbem thette 

han wille them wnsette 

ok late them wite mz fulle akt 
han hade ther til öffrit makt 
Marsken redde sik i viij dage 

so munde han aff stokholm drage 
nw wil iak om marsken tigia 

oc aff puken mere sigie 


Tha puken the tidende hende 
at marsken til ryggia wende 
han badh almogen til sik gasa 
ok sade til them pa arboga aa 
kere wener iak forfan 
at marsken os enkte got an 
wthen wil oss skade hwar han ma 
thy wile wi alle mot honom staa 
wile i mik trolige hielpa 
honom oc hans wile wi stielpe 
meden han wil rikit kwelia 
wilia wi oss en konungh welia 
Ok siger iak ider wthen fare 
ider konungh wil iac ey ware 
wi wiliom ther til en bonde taka 
hwem sancte erik wnner oss rake 
ok sethien pa moresten wthen skam 
ok kronen ther i fendens nampn 
Marsken begynter mykit trugha 
ok for almogen sare liwge 
iak siger ider wten swik 


3790 


3795 


3800 


3805 


3810 


3815 


Pukes falska beskyllningar mot marsken. 


Marsken liffwer sa obarmeligh 

nar nogre bönder thil hans gaa 

ok noget mot honom sigie faa 

han later them strax binda ok basta 
ok görer them myken lasta 

ok later theres mwn til öron opskäre 
ok siger han wil them nya sider läre 
en bödel mwn han mz sik haffua 
som altidh scal bönder plaga 

han later them stegle brenne oc hengie 
ok ofta mz risom flengia 

ok binder them wid garde wthen skäl 
ok later them frysa ther ihel 

ok otalige lygner flere 

som han ther optalde mere 

Thz giorde han wthen skäl 

marskin hade giort mot honom wel 
ok ey ont aff honom fortient 

hade han thz til gode went 

ho the forradilse sculle scriffua 

ther erik plegade mot marsken driffua 
ther worde wel aff en stor bok 


än sculle han wara i wisdom klok 


tha bönder hade erik wt hört 

ok alle the lygn han hade framfört 
the tha alle marsken lasta 

ok loffuade sta mz erik fasta 
Sadana rykte han screff oc sende 
kringh om riket i alle ände 


131 


95 


3820 


3825 


3830 


3835 


3845 


132 Puke uppviglar Nerikarne och plundrar i Örebro 1436. 


Thy trode folkit alle stade 
a the lygn som puken sade 


Siden stempde han til sik köpunx län 
the hyllade honom alle i sän 
Thy ward han bade gladh oc fro 
oc redh sa theden til örebro 
Nerikiena kallade han samen alle 
sa monde han örebro bestalle 
han kallade the bönder alle til sik 
han melte i stan fast mz mik 
iak loffwer ider thz pa min thro 
at nar wi winne örebro 
aff slottit wilia wi et kloster göre 
oc engilbrectz lik ther strax införe 
jak wet thz är almogens besta 
tha bliffuen i oforskattet oc oforgeste 
the bönder gladdeis alle tha 
oc swore the sculle thz husit fa 
Some lope i marskens ladegard 
huat the ther fune hade the ospardh 
the forterde ther hans feta far 
korn oc rogh alt thz ther war 
thz hioggo the aff forbanda 
oc reddis tha for enge handa 
the togo bort bade oxe ok ko 
gris oc galta oc hwar then soo 
alt thz the kunne finne 
bade mer oc minne 
engen fridh nöt marsken tha 


3850 


3855 


3860 


3865 


3870 


CT] 


3875 


Pukes plan mot Örebro slott misslyckas. 133 


lass oc dörre broto the fra 

thän foget tha for husit redh 

Niels nielsson sua han hedh 

Erik sende honom bud wten dwale 
han sculle koma oc mz honom tale 
han swarade waren ey so brade 
iak wil mik först mz swena berade 
ther stod for husit en forborgh aff thrä 
erix opsat war thz ää 

kunne han först then forborgh faa 
siden menten fly thz saa 

at han wille them watn fortage 

ok liggia them ther til omake 
fogaten reddis ther fore oc fast 

thy lot han opkoma mz hast 

alt thz i forborgen war 

siden hade han träbusen ospar 
elden strax wti them tende 

nider i grwnd them brende 

han öpte siden til erik tha 

ok sagde han kunde hans talen ey faa 
tha erik fik thette see 

wart honom sa i hiertet wee 

han mente ther mz husit fanga 

oc fogaten sculle til honom ganga 
Sua mente han honom gripa 

oc engen felighet lata niwte 

thy han hiolt ey thro eller ära 

thz matte marsken mz sanne käre 


101 


3880 


3885 


3890 


3895 


3900 


3905 


134 Puke får underrättelser, som skrämma honom från Örebro. 


Erik i sit herberge gik 
sua sörgelica hiölt han sik 
hans werd talade til honom bradh 
ho gaff ider thetta radh 
tolken darskap fore taka 
alt rikit koma i tolik omaka 
erik swarade til thz ord 
thz haffua thesse bönder giord 
the haffua mik latit wist forsta 
ther är ey folk ey spisningh pa 
han haffuer ey fangit aff landit skat 
thy fa wj wel thz husit rath 
thz är the böndher fulla tro 
vppa alt thz huss är ey en ko 
värdin swaradhe medh snilla 
erik i ären forradde illa 
j sighin at ther är ey en ko 
thz vil jach och väl tro 
ij” [200] yxn kunno the forsla 
visselica äre the ther vppa 
och annan spisning nogh ther til 
forsanno jach thz sighia vil 
jach sigher jdher mere än 
ther är väl hundradhe deghelike män 
the tiit i gar fra marsken kome 
thz är alt raske men och frome 
j faan thz väl bradhelica fresta 
her j byn mena the jdher gästa 
erik fich tha stora fara 
han ville gerna tädhan vara 


Puke öfverger sin bondehär, som blir slagen af Örebro besättning 1486. 135 


3910 


3915 


3920 


3925 


3930 


3935 


Sidhan loth han the böndher kalla 
vti en hoop saman alla 
och sagde til them thäre 
jach faar ey lenger dwöälia häre 
jach vil jdher her en höffuidzman fa 
som mannelica scal medh jdher sta 
sielffuer vil jach til vesterars fara 
land och almoghana ther bewara 
at marskens swena ey brenna och skinna 
jach tenker vy viliom thz raskelica vinna 
böndher togho tha alle quidha 
badho honom ey fra sig ridha 
han lydde them tha enkte aath 
vden pakkadhe sich bort hwat han gath 
tha marskens swena vorde täss vara 
bradhetica the aff husit fara 
och söchte the böndher j allo thy 
Swa sara ta the böndher fly 
the forgato bade piik oc skräppa 
the monde ful ner anden släppa 
oc söchte bade skogh oc kär 
hwa tha bidde honom vard vär 
ther vordo mange gripne och slagne 
och somme ater j skoghin taghne 
the varo tha ey ner swa kathe 
som tha the marskens faar vp aatho 
thz angradhe them tha sara 
at the swa for husit varo 
the viste tha engin radhe 
wtan badho foghatan göra sich nadhe 


102 


103 


3940 


3945 


3950 


3955 


3960 


136 Puke far till Vesterås ; belägrar slottet. Snare sviker marsken. 


then swennin ther effter erik bleff 
mz stora nödh han vnt reedh 

oc pakkadhe sich aff betidha 

thy monde han vnt ridha 


1 Sidhan ville erik fresta 
om vesterars var got at gästa 
han sampnade saman en storan scara 
thz monde alt mest böndher wara 
vesterars borghara loth han til spöra 
hurw the villo moth honom göra 
the swaradhe ey haffue vy annan akt 
än halla mz then mäst hauer makt 
tha giorde snare ekke skäl 
thy at marsken trodhe honom väl 
alt hwat marsken haffde honom bereth 
for erik sagde han thz släth 
och for marskens swena sagde han swa 
at the sculle engin vnsätting fa 
haffde snare ey swa for raadh 
marsken haffde erik tha väl faath 
sidhan monde erik j vesterars dragha 
for marsken haffde han myken agha 
och rykte jn mz allan sin hop 
j biscops gardin til biscop knop 
och lath strax husit bestalla 
medh sina böndher och hofmen alla 
och menthe ginstan swa daghtinga 
at han husith finge 
biscop knop badh han tha 


Besättningen gör ett utfall och slår Pukes folk. 1436. 137 


3965 sith ärende til husith ga 
och fögha thz j swa danth lagh 
ath thz matthe sta j dagh 
the aff husit giorde ther aff gaman 
och swaradhe ginstan alle saman 
3970 medh then forrädhara viliom vy ey dagha 
och engin fridh medh honom haffua 
medh böndher vy thera matsäkkia byta 
för the koma hädhan scal them fortryta 
om lögherdaghen kom erik thäre 
3975 - the böndher thz sara käre 
thy vinterin twingade them sara 
och plaghade them the aff husit ware 
om aftonen the pa husit waro mätthe 
fogoten sagde til them thette (Se Förf:s Ändr.) 
3980 Nnw görom oss hwar en halm kranz 
oc görom til pukans haldh en danz 
the slogho thera vindebro nidher 
pukans hallara gaffuos vidher 
mannelica the j hallith söchte 
3985 pukans folk thz litit öchte 
puken fich ther dödha och sara 
them angradho the tiit kompne varo 
ther flyde tha hwar som mäst gath 
the lopo fra öl och math 
3990 the forgato ther bade matsäk oc pika 
hwar gladdis som ther fich viika 
som erik offuer borde sath 
tesse tidhande fich han brath 
bradhelica monde han for husit fara 


105 


3995 


4000 


4005 


4010 


4015 


4020 


138  Vesterås-besättningen gör ett nytt lyckligt utfall. 


och hiolt the nath mz al sin skara 
the lido ther stor nödh aff frost 
och jämbradhe sich sara aff engin lost 


Om morghonen arla for sool vp gik 
the pa husit redde ater sich 
the haffdo hört messo och waro mätte 
erik puke tenkte ey thette 
tiughu och c [120] monde the wara 
som lupo aff husith i en scara 
the lupo strax vt a thz torgh 
erik fich tha mere sorgh 
te stokadhe om byn ther väl en thima 
mangen lagdo the tha j swima 
the driffuo the böndher pa husit som far 
fylto torn stokka och thz ther var 
haffde the tha vist hwar puken saat 
vtan twiuel haffdo the han faath 
the driffuo jn bade hors och hasta 
mz matsäkkia mang las the läste 
huat the böndher tiit fördo 
mestadelin the thz pa husit kördo 
sidhan kom röktit om allan by 
somme badhe bidha och somme fly 
pukans hoffmen saman rykte 
och böndherne sara til them trykte 
tha marskens hoffmen thetta se 
ater til husit gingo the 
puken togh tha mera quidha 
oss dugbher her ey lenger bidha 


4025 


4030 


4035 


4040 


4045 


4050 


Puke flyr till Dalarna. Marsken drar ut mot Puke. 1436. 139 


vy haffuom her enga lengre dwala 
wtan pakkom oss snarth vp at dala 
the bönder jämbrade fast j thy 

at erik ville fra them fly 

oc begynte tha sara grata 

mz myken jämber illa lata 

och sagdo han haffde them illa forfört 
medhan han flydhe swa fra them borth 
sich pakkadhe hwar j sina skrubbo 
synd är fatigha böndher saa tubba 
then onde forrädher snare 


han monde och tha medh puken fare 


effter gudz byrd xiiij'xxx pa vj” aar 
sönnedaghen nest effter sancte lucie thz var 


Marsken foor tha aff stokholm mz makt 
erik puka finna var hans akt 
ther han la the första nath 
fich han the tidhande brath 
at puken torde ey bidha 
wtan monde aath dala ridha 
tha sagde marsken swa fra sich 
ther faar jach honom visselich 
hanis martinsson mon strax mot honom sta 
alle dalakarla göre och swa 
the sworo oc loffuade a tro och san 
tha the mich hyllade til höffuidzman 
at the ville aldrey fra mich ga 
ä medhan jach liffua ma 
j enecöpung loth marsken saman kalla 


106 


4055 


4060 


4065 


4070 


4075 


4080 


140 Marsken låter döma de upproriske bönderne vid Vesterås. 


aff fisdhringa land the böndher alla 
och sporde them alla tha 

om the villo medh honom sta 

the sworo alle til lika 

the villo aldrey fra honom vika 
och sworo om maria then rena mö 
the villo heller for hans föter dö 


Bradhelica marsken tädhan reedh 
til vesterars the genasta leedh 
aff alt länit loth han saman kalla 
böndher och landbo alla 
och sporde them medh snille 
huj the rikit swa fordarffua ville 
medhan the haffdo loffuat honom got 
rykto tiith och bestalladhe hans slot 
the bönder alle tha strax swara 
them ther til nödde wara 
Marsken viste togh ful väl 
at the thz sagdo vtan skäl 
for husith loth han säthia ting 
som man pläghar i en ring 
och loth swa genstan koma thäre 
alla the böndher gripne äre 
han kärde then oreth och wald 
the haffdo giorth swa mangen faald 
thera engna granna them döma 
thy han ville laghin göma 
fra liff och godz the them dömpde 
sina nadh han tha ey glömde 


4085 


4090 


4095 


4100 


4105 


4110 


Fyra bönder brännas. Marsken far till Thorskarg. 1436. 141 


hwar godh man scal sich jw forbarma 
altiidh gerna offuer then arma 

thz haffde honom togh enkte forslagit 
haffde han them alla aff daghom taktit 
ilij” the värsta aff them alla 

loth han vtaff hopen kalla 

effter thy som folkit sagde 

the som största scullena haffde 

them badh han göra sin scriptamal 

oc lot them brenna ther j baal 

thy monde han the näffstena göra 

at alldher almoghen sculle thz höra 
kringom rikit alla stadhe 

och vakta sich fra tolkom vadha 

och ther vidher see 

oc ey mere tolken darscap thee 

the andra loth han alla liffwa 

for gudz sculd töm alla sach til giffua 
the takkadhe honom alle thäre 

for hans nadhe och stora äre 

Och sworo thz sculle aldrey ske 
honom tolken darscap mere thee 


Sidhan redh han tädhan brath 
til torsharghe then sama nath 
the borghara waro alle aff by 
thz giordo the for thy 
the haffde mäst mz erik hallit 
och almoghans vtgang mykit vallit 
the haffdo och än mere giort 


107 


108 


4115 


4120 


4125 


4130 


4135 


142 Marsken tar borgarnes i Thorskarg gods; kallar Rekboerna. 


alt thz the aattho j kirkion fört 
och mentho ther mz swa 
at the sculle engin scadha fa 
Marsken badh them hem koma 

om the villo vitha sich froma 

villo the sielffue tinga for sich 
han ville them nadbha sannelich 
mang budh han til them haffde 
altiidh a thz sama kraffde 

och loth them ther vidher wara 
vtan the villo hem fara 

tha ville han vtaff kirkionne taka 
och hwar han kunne theras raka 
och ville swa offuer somma rettha 
at andre scullo tess heller sättha 
ther kom togh engin aff them alla 
thy lot han klokkaren kalla 

och loth vp läsa kirkion thäre 

alt borghara godz vtbäre 

kirkian och prestin scullo therts niwta 
thz andra scullo hoffmen byta 

om kirkian heller prestin nakat miste 
gudh veth at marsken thz ey viste 
han togh sich thz til stora quala 
thy monde han them thz betala 


Rekbona kalladhe han alla saman 
the sörgde tha thz förre gaman 
han sagde vilia them sköffla alla 
vtan the villo til nadher falla 


Marsken far till Arboga. Dalkarlarne förklara sig mot honom. 1436. 143 


4140 the swaradhe honom medh snille 
at gerna göra hwat han ville 
naghat aff penninga jättho the tha 
swa at the hans hyllist fa 
sidhanr redh han til arbogha fram 
4145 honom folgde swa mangen rasker man 
ä hwar han foor loth han sich hylla 
the giordo alle som han ville 
jwlen han j arbogha drak 
medh myken glädhi och höffuelich snach 
4150 sidhan han jn i närike redh 
ther hyllade honom alle samaledh 
engin loth han mere aff liffua 
togh scullo the en skumpo skat giffua 


Sidhan fich marsken nagher breff 
4155 the dalakarla och hanis martinsson screff 
the breffuen ludde alle swa 
the villo alle medh pukan sta 
och villo honom hielpa j nödh 
heller bliffwa mz honom dödh 
4160 then hans mortenson war marskens fogete tho 
han hade befelt honom alla dalana i thro 
ey giorde han ty thenne oskaäl 
meer än andra trodde marsken honom wäl 
Sidhen marsken wardh tess wara 
4165 budh och breff haffde han ospara 
om kringh rikit j alla endha 
ath alle skuldo honom folk sendha 
om tiwgundha dagh j westeras mötha 


144 Dalkarlarne lägra sig på Hälla skog ; marsken vill kringgå dem. 1437. 


erich och dalakarlana honom hötha 
4170 the giordho alle ssom marsken badh 

och möthe honom ther sama dagh 

han haffde nog wäl reddhe män (Se Förf:s ändr.) 

ösgötha wesgöta smaleninghia waro ther ey en 

han hafde togh aff vpläningia nogh 
4175 reth ssom han aff westeras drogh 

och hafde tenkt for vthan dwala 

strax dragit vp i dala 

tidhende mötthe honom thäre 

ath erich och dalakarlane vthe äre 
4180 man aff hwse tho vtga 

storan sigher menthe the fa 

the menthe och for vthen meen 

fa sik en konung pa mora sten 

thz war alt tera akt 
4185 ath erich pucha ther til haft 

the drogo vt aff dala swa tyste 

ath enghen ter aff viste 

erich meth them alla drogh 

och lägradhe sik vppa hella skogh 
4190 och huggo ther starcha brwtho vm sik 

the tordho ey lengher draga nidh 

tha the vtforo haffdo the ey akt 

ath marsken hafde swa stora makt 


Marsken skikkade tha sit folk 
4195 tber war mangh en hälade stolt 
och menthe en annan wegh ath traffua 
och gynom hella skogh ey draga 


Marskens folk går vilse; kan intalas att söka förlikning med Puke. 145 


han wildhe koma mellan them och dala 
swa menthen giorth them qwala 

4200 haffdhe hans folk thz swa giort 
tha baffdhe enghen komit borth 
marsken war tess ey wara 
for hans rennara pa brothen waro 
ther fik hans folk nagran skadba 

4205 han badh them strax ater draga 
och wardh sara wredh 
ath the ey ridho then andhra ledh 
tha the aff skoghen komo til baka 
tha mondhe them natthen taka 

4210 han melthe wj wiliom j nath wäre 
) tessa nesta by her ära 
och j morghon gantz betidha 
wiliom wj then andhra veghen ridha 
mz sina haldara loth han forwara 

4215 ath han for puchan wilde ey fara 
bans godho män melto til honom ta 
om wj konnom fly thz swa 
ath erik och i komen til ordha 
j matthe än godhe venir worda 

4220 marsken swaradhe them bradlig swa 
erich haffuer hwarchen äro eller tro 
swa lenghe the honom badho 
ath han sagde jach lather idher radha 
kan ther annars got aff wara 

4225 jach wil thz och ey spara 
om morgonen the erik budh sendha 
ath han skulde aff then darskap venda 

RBimkrön. 2 10 


11 


hr 


4230 


4235 


4240 


4245 


4250 


4255 


146 = =Förlikning ingås mellan marsken och Puke 1437. 


och lotho honom widher wara 

ath marsken wildhe om kringh han fara 
tha erik fik höra thetta 

han melthe jach wil idhre radhe settha 

wile j mich medh gislen forwara 

tha wil jach til marsken fara 

the forentos medh honom swa | 
honom niclis stensson och beerman til gislo fa 
om fredaghen sattis j thz lag 

han kom och ey for annan dagh 

tha han skulde til marsken fara 

berman och niclis ner dalakarlana varo 

han visthe ath niclis marskens systher haffde 
thy han honom til gislan kraffde 

marsken och erik forliktoss swa 

erich skuldhe aldrigh meer moth honom sta 
och aldrigh falskhet moth honom göra 

om morgonen almogan moth honom föra 

til en kirkio het haraker 

erik loffuadhe wardha spaker 

marsken sagde til erich mere 

gör mich aldrigh otro flere 

mich är offtha loffuat tro aff tik 

thz haffuer tu aldrigh haldit mich 

jach bröth än aldrigh wid tik swa storth 
thz tu kanth bewisa til eth ordh 

vthan nw j thenna fundh 

ther nöddhe tu mich til marga lundh 

erik swaradhe thz skal ey ske 

at jac idher owenskap mera thee 


Harsken väntar förgäfves vid Haraker bönderne; Pukes ursäkter. 147 


marsken melte jach gör som jach findher 
gudh giffue then wenskap lenghe vindher 


4260 Marsken om morgonen til haraker redh 
alt hans folk och samwledh 
erchebiscopen kom och thär 
biscopen aff strengenes war och när 
then daghen the widh haraker wentha 

4265 ath erich skulde the böndher hentha 

thz war tho jnthe vthan lyg och tanth. 

erich sagdbe them jnthe santh 

thz fröss bleste och snöde sara 

thz rönthe the ssom vthe waro 

thz togh tha mörchia moth quelden om sidhe 

tha mondhe erich til them ridha 

tha sagde marsken openbaar 

tu hiölt ey thz tu loffuade j gar 

erich swaradhe jach kan ey bädher 

4275 the böndher radher jach jntbe mädher 
hwar j vilen skulo the idher mötha 
j morghen viliom wj thetta bötha 
marsken swarade thz ma wara 
lath them alla til vesteras fara 

4280 Erich swaradhe honom swa bradh 
jach weth ekke om thz är radh 
the böndher vandha ey hwat the göra 
the wilia mich och ey stort höra 
swa bradlig mondhe marsken swara 

4285 jach bär for them enghen fara 
wilia the vt a en slet gangha 


427 


eS 


148 Pube låter marsken åter vänta fåfängt på Hofdista äng. 


jach wandher ey the wara fyrasins sa mange 

tba loffuade erich och swor stora eda 

om morgonen möta pa hofdista äng breda 
4290 the enghen harth vthe for vesteras la 

marsken redh til westeras tha 


Arla om morgonen war marsken redho 
och redh vt pa the enghena bredho 
the böndher komo togh ey thäre 

4295 j skultwna the then natthen äro 
marsken erich ather bwdh sendhe 
och spurdhe hwj han them swa vendhe 
erich wardh tha ather brat til swara 
ath om morgonen skuldo the ther vara 
4300 arla morgonen daghen fik waldha 
marsken redh ater a enghena haldha 
ther mondhe han bidha 
ful när in til middax tidha 
the böndher och erich ther ey kom 
4305 ther tok marsken wredhgas om 
han mondhe ather erich budh sendha 
och spordhe hwat han haffde ändha 
hwj han wildhe ekke koma fram 
och sagdhe han gör oss skam 
4310 Erich tha ather til marsken redh 
och wildhe en töffrat samwledh 
och badh honom än til morgonen bidha 
och loffuade tha mötha betida 
marsken wardh tha warat ffore 


4315 ath erich wildhen ather dara 


Rn 


4320 


4325 


4330 


4335 


4340 


4345 


Marsken, trött att vänta, drager mot Pukes bönder 1437. 149 


han töffradhe marsken alt ther på 
han wenthe sigh mera hielp at ffa 
thy helsingana monde j weghen wara 
gestringana och mz them ffara 

ner twa daga haffde fram gangit 

tha hafden them til hielpa fangit 

ty wardh marsken til swar ey seen 113 
tu ridh ather til böndherne j geen 
och segh them frilegha tesse lwndh 
jach ridher til them j sama stundh 
tha blegnadhe erich som eth bast 

oc begynte tha rädass fast 

sa sorglig han marsken swara 
magwm wj tha alle feloghe wara 
marsken swaradhe honom medh skel 
swara the mich alle wel 

tha math tu sigia them vthan spot 
jach vil ey göra them annat en goth 
Erich redh tha sina ledh 

til rikisens radh ather marsken redh 
jach seer erich mon oss mopa 

han lather oss her halda och snopa 
mädhen the vilia ey til oss ridha 
tha viliom wj sökia them betidha 
the herra swaradhe honom alla 

wilia the än til nadha falla 

j gören medh them en sämia godh 
ath man giwther ey for myken blodh 
marsken ropadhe sina skittar fram 

j ridher nw i wars herra napm 


114 


4350 


4355 


4360 


4365 


4370 


150 <Bönderne bedja om nåd och marsken förlåter dem. 


hwa som nw är nakat godher 
han tenke a sina modher 
thog skulen j them ey sla 
for än jach bedher ider swa 


Marsken vp til the kirchio redh 
the salga böndher wardh tha swa ledh 
j presta gardhen waro the alle 
han loth them tha til sik kalla 
til the böndher melte han 
minnis idher j hylladhe mich for höffuidzman 
the böndher swarade honom medh skel 
käre her marsk oss minnis thz wel 
han melthe j haffuen thz illa haldhit 
mykit omak haffuen j mich waldhit 
mädhen idher listher j örleg liffua 
wilen j idhra felighet nw öffuer giffua 
tha wil jach slas medh idher ee 
the böndber ropadho alle nee 
the badho honom swa jnnerligh 
ath han skulde wara them nadelig 
oc loffuadhe än tha widh hedher oc äro 
aldrigh meer moth honom wära 
och altidh effther hans nadh at liffua 
skat och rettoghet honom gerna giffua 
the loffuade och ther oppenbara 
medh erich sik aldrigh meer bewara 
wenskap gaff tha marsken them 
och badh them strax alla fara heem (se röra änar) 
marsken redh sidhen til vesteras heem 


4375 


4380 


4385 


4390 


4395 


4400 


Marsken låter fängsla Puke och Hans Martensson 1437. 151 


en bleff erich qwar ner them 
mykit mwndhe han mz them endha 
ath them ather til darskap wenda 


Erik om afthonen j westras är 
hans marthensson tha war oc ther 
om affthonenr ther hans marthensson sat 
thera vllocho han ey thegat gath 
ther godhe men satho ner honom vid bord 
tha talade han tesse ordh 
man menar thz är nw alt slet 
wj böndher menom ey alle thz 
ner dalakarla och helsinga koma saman 
wj fa än tha eth annath gaman 115 
twa riddhermensmän thz hörde (Se Förf:s Äändr.) 
om morgonen thz för marsken rördo 
marsken togh ta sara fara 
jach weth erich och hanis bada j rade wara 
marsken loth kalla them tha 
och grep them strax badha twa 
thz skulen j nw geldha illa 
ath j mich swa swicha wildhe 
longho haffde thetta örlog enth 
haffdhen i almoghen ey for wenth 
han loth them legia j tornidh nidh 
jlla gaffuos the ther vidh 
alla erichs swena wedher fors och swa 
ä hwar han them kondhe fa 
snare pakkade sik betidha 
han lot sik at dala lida 


4405 


4410 


4415 


4420 


4425 


116 


4430 


152 «Snare, Hans Martensson och Puke afiifvas 1437. 


'medh twa eriks hestha 


the han attho bestha 

the böndher gripo honom tha 

och haffdo honom tenkt marsken fa 

han wnkom them medh listhe 

for än the böndher wiste 

och pakkade sik til helsinga landa 

oc wardh ther gripen til marsken handa 
xiilj vikor for forgik 

än marsken honom til stokholm fik 

ther stodh han sin rettha plaga 

som alla foredhare bör haffua 

pa sydher malm han honom stägla loth 
alle the som giorde marsken amoth 

the plägde fleste illa fara 

thy radher jach hwar sik ther j forwara 
daghen effther ath marsken lot hanis gripa 
om Wwesteras gator loth han hanum slipa 
pa eth stägil giordis hans endhe 

erich pucha han til stokholm sendhe 
thy loth han honom til drozsten föra 
han skulde hans reth lata göra 

ther endis eriks falshet swa 

han loth honom hwdhit fran halsen sla 


Tha hanis kröplin sporde for wiist 
at Eric hade hofwdet mist 
mz Erics swena han degtinga 
Castelholm the honom fingo 
mz twsende gyllena han them stille 


Marsken rider em alt Sverige. Jösse Eriksson beger sig till Vadstena. 153 


4435 


4445 


4450 


4455 


4460 


oc lot them fara ä huart the ville 
sidhen helsingha oc gestringa for fara 
erich pucha gripnan wara 

swa sara mondhe the vndan ila 

jach venther the ey mykit hwila 

hwa ey gat renth han mondhe ridha 
enghen tordhe effther androm bida 

alt thz te foro sagho the til baka 

och reddis ath marsken skulde them taka 
marsken redh sidhen om alt sweriges rike 
alle tha for honom vikä 

ä hwart han kom j hwilkit landh 

the gingho honom alle til hand 

och loffuade honom troskap halda 

ä mädhen the liffuit walda 


Än wil jach sigia eth litit kiff 
hwru jöss eriksson ende sit liff 
tha degtinghan j swderköpung war 
tha han til marsken gar 
och badh han sik fordegtinga 
och ath han hans legdebreff finge 
marsken lot honom thz giffua 


och sporde hwar han wilde bliffua 


saa han honom swara 

ath han wildhe j wastena vara 
marsken swaradhe honom bradha 
Jach vil idher thz ey radha 


the böndher vnna idher alle illa 


the magha ther idhert liff forspilla 


(115) 


116 


117 


4465 


4470 


4475 


4490 


154 Jösse Eriksson dömes och dödas af bönder vid Motala. 1436. 


han swaradhe jach wil min fara sta 

swa for han til vastena 

tha böndher i askahäret thz forsta 

ath puchen örlogade moth marsken sa 
sara gladis the ther widh 

och alle i wastena samna sik 

jn i klostridh the gingo 

jöss eriksson the ther fingo 

the waro wredhe j there huga 

och thogo honom j kloster stwa 

och släpedin ther vt medh hans föther 
jach venther han fik tess ey böther 
harligh släpedhe the han alle 

ath nakken alle traporna taldhe 

sidhen bundho the han a slädo som et svin 
the skenkto honom hwarthe miödh eller win 
och fördhen swa til mothala tingh 

och satthen midh i then ringh 

och dömdhe ther strax domen sa 

ath han skuldhe fran hwdhit ga 

ther huggo the thz aff vthan flärd 

medh en ixe the skötto ey swerdh 

the lagdho hans halsben pa en stok 

och huggo swa hwdit fran hans krop 
aldrigh haffde han tess akt 

tha han war j sin wel makt 

ath böndher skuldo swa offuer honom rada 
och göra honom slika onadhe 

hwat ban haffde giorth dala karla£oreth 
jach venther han betaladhit tha alt slet 


4495 


4500 


4505 


4510 


4515 


Herredag i Strengnäs 1437. 155 


gudh vnane honom togh aff sina nadha 
och frelse hans siel aff allan wadha 


Sidben wardh rikes radh öffuer ena 
en dagh j strengnes halda mena 
om palma sundax tidha 
the herra skuldho tidh alle ridha 
marsken war och tha thäre 
thy han wildhe ther fra ey wäre 
the haffdo tha alle vitha fangit 
ath konungenom war ey swa illa gangit 
vthan ath han wisliga j gotlandh är 
thy lagdis then daghen thär 
ath the wildho alle offuer ena wara 
hwat the wildho konungenom swara 
thy j swdherköpung war swa forramat 
danzche och swensche hafdo thz anamat 
ther nest om sancte johanissa dag vthan fara 
skuldo the alle j Calmarna wara 
och skuldo haldha Calmarna degtingan fast 
och forbätra thz j swdherköpung brast 
tha wordho the alle i strengness öffuer ena 
ath Calmarna degtingan halda mena 
til kalmarna skulde drozsten och marsken fara 
erchebiscopen skulde och meth them wara 
och manghe godhe män flere 
hwa them wildhe vpthälia mere 
Än wordo the offuer ena swa 
at marsken fik droztin nycopung ta 


118 


4520 


4525 


4530 


4535 


1186 4540 


4545 


156 Calmarmötet uppskjutes. Dala o. V ermlands bönder slå marskens fogdar. 


thz monde thz valda 
at marsken ville ensam Stokholm behalda 


Genstan ther effter tha isen vpgik 
til pryzen pakkadhe konungen sik 
medh the prydzke herra ändadhe han täre 
jach tror thz pa Sweriges bedzta ey wäre 
tha han haffde ther änth 
til gotland foor han ey senth 
och screff the swänska swa til 
at han ey til calmarna vil 
för än om natiuitatis marie ther nesth 
thy at rikes radh aff danmark haffde swa stadfäst 
Sidhan swenska radhith var a stadh farith 
och haffdo lenge pa reysan warith 
tha the j ydhasund komo 
thenna tidhande the ther fornomo 
the vändo om kring och waro ey seen 
hwar foor ater hem jgen 
och ville strax redho wara 
om natiuitatis ater til calmarna fara 


Medan marsken waar vti the reeso 
dalakarla giordo honom stora neeso 
hans fogeta ok swena slogo the i häll 


thz giordo the vtan sak ok skal 


vermana spordo the tidende braat 

the slogho oc then foget marsken hade them sat 
Alla bönder mente egna herre wara tha 

ty slogho the tolkan darskaap oppa 


4550 


4555 


4560 


4565 


4570 


4575 


Erik far till Danmark; några riksråd fara till honom. 1437. 157 


strax marsken thz sporde 

hurw bönderna mot hans tiänare giorde 
manga breff han thom tha sände 

at the skulle syn darskaap wände 

oc böte thz the broted hafde 

the agtade tog ey huat marsken sagde 
vtan trugade fast mere ylla göre 

oc sagde efter marsken eyncte spöre 


Marsken redde sich som han kunne bedzst (118) 
och redh a stadh til calmarna medh häst 
tha han kom til höxby swa när 
vissa tidhande mötthe honom thär 
at konungen tha ey koma vil 
the j calmarna waro scriffuo honom thz til 
Erchebiscopen och droztin honom the budh sende 
och badho honom ather vända 
och badho honom sich j skäninge bidha 
the ville strax tiith effter ridha 
thy konungen loth them vidherwara 
at han ville strax til danmarkis fara 
som the badho marsken giorde 
litet effter han thz sporde 
at aff swensca radit ville til konungen fara 
Erchebiscopen och biscop magnus the varo 
Droztin och hanis kröpelin ville och mz 119 
thera vilia tha var thz 
ey för ater til Sweriges dragha 
än the konungen medh sich haffwa 
ther medh ridho the til lund 


4580 


4585 


4590 


4595 


4600 


4605 


158 Nytt möte i Kalmar med k. Erik utsättes. Rikets råd i Arboga. 1437. 


och lagho ther longa stund 

the fingo ther tidhande rama 

at konungen aff däner slotten anama 

och fich them sina fäddre at valda 

thy the danske sich illa hallda 

han ville the danska gripa och sla 

swenska menthe han och göra swa 

thy baffdo the komit til honom vist 

alle haffdo the huffwth mist 

the swensca togho illa fara 

och villo gerna hema wara 

tha tok biscop magnus och hanis sich til 

ath the til konungen fara vil 

och lata honom fullelica forsta 

Sweriges rike friith ater fa 

om han vil halda daghtingan och ordh 

som i calmar var loffuath och giordh 
Erchebiscopen och droztin varo ey seen 

the pakka sich strax til Sweriges j gen 

tha biscop magnus och hanis hadhe konungen thz 
tess gaff han ey myken akt sakt 
togh ändadis thz ther medh thäre 

at konungen och the swensca sculle väre 

ther nest om olaui j calmar til orda 

oppa badha sidhor calmar daghtingan fulborda 


Biscop magnus och hanis foro strax hem 
litet effter j arboga mötte rikes rad them 
om martensmässo tid thz war 
at the dagen höllo ther 


4610 


4615 


4620 


4625 


4630 


4635 


Marsken yppar sin plan mot de upproriska bönderne. 159 


ther vordo the swenske swa offuer ena 
then daghen j calmarna halla mena 
Marsken kärde sig thär stort 

hurw dalakarla oc värma hade giort 
oc haffdo hans swena slaghit 

thera hästa och haffuor bort taghit 
han ville thz swa gerna hämpna 120 
om gudh vnna honom the ämpne 

the honom alle swara 

them tykte thz ey radh wara 

vy frukta atj ther scadha finge 

thy är thz bätre at vy daghtinga 
Marsken var swa brath til swara 

ther om vil jach sta mina fara 

jach vil mz gudz hielp beställa swa 

at mine ther engin scadhe fa 

the honom ater swara 

hurw kunne thz wara 

Marsken swaradhe jach sigher jdher sath 
jach menar wara i dala om jwla nath 
först j henamora swa j twna 

tha menar jach ther medh them rwna 
at hwar thera mister hand oc footh 
tha faar jach for mit houuodh booth 
Swa tädhan til mora ridha 

och göra them ther sama quidha 

och sidhan jn j värmelanda 

och göra them ther then sama vanda 
thy wtan almoghen faar naghan agha 
the lydha oss aldrey j wara dagha 


121 


466 


4640 


4645 


4650 


SS 


4665 


160 Öfverläggningar i Arboga 1437. 


the swaradhe honom sidhan alle mäste 
fulfölghen thz än medh thz bedzste 
droztin swaradhe jaeh vil them wända 
om jach kan thz nagherledis ända 

oc haffua min budh ospara 

ath lata them jn j dalana fara 

hwat swar mich vidherfar 


them scal thu raskelica varda war (Se Förf:s Ändr.) 


ther medh haffde thz en ända 

och hwar tädhan ater hem vände 
sidhan kalladhe droztin marsken til sich 
och sagde son jach sigher tik 

Nw haffde jach ämpne om jach ville 

at göra mothe tik ful ille 

Marsken swaradhe medh tokt och soma 
hurw sculle thz til koma 

Droztin swaradhe honom ther til 

son jach tik thz sighia vil 

biscopa prelata riddara och swena 
köpstadz men böndher och alle mena 
the mona tik alle onde wara 

och alle sara offuer tik kära 

Marsken swaradhe til thz ord 

jach veth mich ey haffwa them ont giordh 
forlate them gudh mich valda thetta 
thy at thz görs mich til oretta 
Marsken redh sidhan mz sina swena 

til Stokholm ther jwl han halla mena 


Droztin marskenom sidhban budh sende 
at han medh dalakarla haffde en ända 


4670 


4675 


4680 


4685 


4690 


4695 


Rikets råd i Enköping; drotseten för klagan mot marsken. 1438. 161 


Swa at ther sculle om xiij” dagh 

aff dala wara xij j enecöpungx stadh 
Aff alla dala scullo the haffua makt 
och hwat the sighia scal bliffwa saght 
Thy bidher jach tik son käre 

at thu jw och tha var thäre 

Och ridh tiith medh fa hästa 

at vy almoghan ey forgästa 

Swa monde och marsken til enecöpung fara 
at thz sculle hans sculdh ey wara 
genstan han kom j then stadh 

droztin honom til sich badh 

Marsken tha strax til honom gik 

oc Wwiiste nog hans onda swik 

Drotztin vnfich honom väl 

och badh honom koma hel och säl 

en lithen stund the ther saatho 

the giordo them gladh drukko oc aatho 
tha mälte droztin och sagde swa 

Jn j en lithen stwffw viliom vy ga 

än sagde droztin hwar mon bädzt dugha 
the swaradhe j closterith är en stwffua 
rikis radh ther jnga 

tha mälte droztin och sagde swa 

the ord haffva vy j dagh her hört 

ther dala sendebudh haffua framfört 

tha aff gudz nadhom thz vardher väl goth 
togh sighia tesse alle vtan spoth ; 
at the vilia aldrey ä medhan the liffua 
tik naghan tiidh mere scath giffwa 


Rimkrön. 2 1 


123 


4700 


4705 


4710 


4715 


4720 


162 Beskyllningar mot marsken; hans svar. 


for thy som jach sighia vil 

the sighia ther naghra saka til 

vppa then första göra the skäl 

tha j vorden vidh skultwna forlichte väl 
sidhan ridho the til vesterars gästa 
ther misto the thera hästa 

Thz andra är som them fortykte 

at thine swena giordo ther rykte 

at thu ville mz tusanda hästa tiit ridha 
thy baro the for tik quidha 

Och sighia the them var kynnath illa 
benkt gunnasson them fordarffwa ville 
och at han var en hardher man 

ther fore slogho the han 

vidh hwaria thera kära droztin sagde 

ä vidh ändan han thz lagde 

at the villo aldrey marsken swara 

och ey mere honom lydoghe wara 


Tha droztin haffde vt sakt 
swaradhe marsken medh fulle akt 
Och sagde fadher ma jach nw swara - 
han sagde thz ma väl wara 
Til thz första som j röre 
at the vilia mich hwazke swara heller höre 
thy the misto thera hästa 
tha the j vesterars gästa 
Rikes radh thz väl wetha 
jach loth effter thera hästa letha 
alt theras thz jach kunne finna 


4725 


4730 


4735 


4740 


4745 


4750 


4755 


Marskens försvar vid mötet i Enköping 1438. 163 


thz fingo the jgen bade mere och minna 
Och var mich leeth gudh thz viste 

at the ther en pening miste 

Thz andra them fortykte 

at mine swena giordo rökte 

om the manga hästa 

at jach ville them gästa 

mine swena mona her wara 

til thera bruth sculo the sielffue swara 
som the sighia at bent gunnasson ville 
them alla fordarffwa illa 

thz var huadzke reth heller skal 

at the sloghen for thy j häl 

är her nagher honom skylla vil 

ther vil jach fullelica swara til 

hwat thz kostar godz heller liiff 

jach vil thz böta vtan kiiff 

Til hwaria sach ther marsken swara 
ordstäffuit monde jw swa wara 

wtan man kan thz swa finna 

at the honom medh rettha offuervinna 
the sculo honom lydha och skatta tha 
heller the sculo alfändens vllykka fa 
än swaradhe marsken tha medh haste 
som ogillan pening sculo the mich ey aff kasta 
jach scal förra ther om beswära 

alla the mina venir ära 

Droztin mälte och sukkadhe harda 124 
jach rätz her vil ey goth aff warda 
ther medh skildes the tha swa 

at om morghonen arla ather saman ga 


4760 


4765 


4770 


4775 


4780 


4785 


164 Drotsetens plan mot marsken misslyckas. Allmänt sammanträde. 


Om morghonen marsken droztins budh fich 
bradhelica han til honom gik 
Droztin sagde til honom tha 
vtj ena stwffuo viliom vy ga 
och se hwart thetta vil viika 
om vy kunnom thz forlika 
Swa at ther är ey mange näre 
the som höra thera käre 
Marsken vardh swa brath til swara 
käre fadher lathen thz fara 
jw flere ther är när 
jw liwffuare mich thz är 
Jach an thz väl at alle forfara 
om jach är swa ondher man sigher mich wara 
kallen them heller pa torghit vth 
och hören var ärende offuerluth 
tha droztin fan thz wara vist 
at honom kunne ey hielpa hans list 
han haffde alt ment thz swa 
at han sculle dalana fa 
och hans son vesterars fangit 
om hans vilie haffde fram gangit 
Sidhan loth han saman kalla 
vti ena stora stwffuo alla 
Swa manga ther j byn wara 
och hörde thera ärende openbara 
Marsken sporde them mz snille 
hwat the honom skylla ville 
the swaradhe honom strax vtan spoth 
enkte skyllom vy jdher vtan goth 


Bönderne hafva sjelfve ingen klagan mot marsken, i Enköping 1438. 1 65 


4790 


4795 


4800 


4810 


4815 


Droztin mälte strax ther vidher 

j gangen vth och beradhin jdher 
Än sporde marsken annan tiidh til 
hwat the honom skylla vil 

the swaradhe ater tha medh skäl 
vy skyllom jdher enkte vtan väl 
än swaradhe droztin vtan gaman 
beradhin jdher bäter och gangen saman 
Marsken sagde tridhia sinne 

är her naghan man jnne 

ther mich haffuer til at tala 


jach vil honom swara vtan dwala 


Och aldrey för hädhan ga 

hwat retthin giffuer vil jach sta 

for benkt gunnasson och mich 

thz sigher jach her sannelich 

hwat thz kostar godz heller liiff 

thz vil jach her böta vtan kiiff 

ather swaradhe dalakarla thäre 

vy vithom jdher ey vtan dygd och äre 
Ather swaradhe droztin tha som för 
j beradhen jdher bäter och gan a dör 
thz är ey alt som thu sigher 


han menar alt annat ther star och tigher 


the böndher gingo vth och ater jn 
thera kära war ey annat j thz sin 
än thz som droztin haffde förra rört 
tha marsken haffde thz alt vt hörth 
tha swaradhe han them swa släth 
at alle gaffuo honom räth 


128 


166 Marsken benådar Dalabönderne; Vermländingarne resa sig. 1438. 


sidhan sporde han the böndher tha 
om the villo honom til rettba sta 
the swaradhe honom tha alle thäth 
nadh är mykit bätre än räth 
4820 vilin j oss jdhra nade giffwa 
effter jdher vilia viliom vy liffua 
och aldrey offtermere mot jdher sta 
then stund ther vy liffua ma 
Marskens swena waro och näre 
4825 j retthin gaffuo the sich thäre 
engin sculd the til them finna 
och medh engin reth öffuervinna 
sidhan forentes the swa 
Marsken gaff them venscap ther vppa 
4830 at the scullo lidha plight och mödha 
fasta och böta effter the dödha 
och al hans skath the vtfästa 
jnnan kyndelmesso tber nesta 
thz loffuadhe the vidh hedher och äre 
4835 at thz swa sculle stadhelica väre 
ful väl marsken tha forfan 
at droztin honom ey goth an 
och forstodh tha hans onda vilia 
han ville honom fra daal oc vermeland skilia 
4840 Än är bätre at en tigher 
än mena onth then han goth sigher 


Marsken sidhan tädhan reedh 
til stokholm then genista leedh 
Naghat ther effter han tidhande sporde 


4845 


4850 


4855 


4860 


4865 


4870 


Drotssten vägrar hjelp mot Vermländingarne; marsken rustar sig. 167 


at vermelandzbo sich redha giorde 

och haffde fangit sich en höffuidzman 
torsten jngeldsson swa heeth han 
Marskens swen war han än tha 

tha likaväl munde han mot marsken ga 
thz var ey för eth fiärdungx ar 

thz han ydhelica ner marsken var 
torsten sampnade värmana alla 

the sagde ville örabro bestalla 

aldrey giorde marsken them vtan väl 
togh at the slogho hans foghat jhäl 
han ville jw fulfölghiat mz thz besta 
thz halp honom togh ey mästa 

strax marsken monde the tidhanden fa 
them loth han droztin vndersta 

och badh honom om hielp tröst oc radh 
droztin screff honom ater brath 

honom tykte wara bäste 

at man medh daghtingan freste 
Marsken screff honom ater tha 

ä mädhan vy töffua swa 

wara fianda stärkia sich j alla ända 
almogen the rath fra oss wända 

Ater swarade droztin ey bäter 

mith ämbite thz ey kräffuer 

nogot örlög mz thom opstinga 

ty töcker mic bast at degtinga 

tha marsken fich thetta höra 

han badh sina swena redho göra 

tha var ner honom en tröster man 


127 


128 


4875 


4890 


4895 


4900 


168 Vermländingarne draga mot Örebro; marskens kär slår dem. 1438. 


han het aruidh swan 

Marsken badh honom ridha medh 
han swarade gerna gör jach thz 
Marsken befaal sina swena j stadh 
fullelica göra hwat Swan them badh 
Som han sielffuer vare ner 

thz loffwade the alle göra thär 
sidhan screff marsken j alla ända 
at alle scullo til vermeland vända 
och swan alle lydha och höra 
hwat han badh scullo the göra 


Fogeten aff örabro bödh sidhan marsken til 
at wärmana honom jw bestalla vil (Se Förf:s Ändr.) 
Oc screff them wara thäre 
oppa vj [6] mila näre 
tha marsken thz sporde 
sielffuer han sich redho giorde 
oc redh til örabro swa brat 
forsymade hwadzke dagh heller nat 
tha vardh han var thäre 
huru swan mötte torstens här 
tha bönder fingo hoffmennena see 
tha skildes at oc flyde alle the 
vtan try beradh rykte mz torsten jn 
sich ther at väria var thera sin 
Swan effter them jn drogh 
ä hwar han foor bödh han them nogh 
badhe mz bön oc swa medh radhe 
at the scullo alle falla til nadhe 


Svan drager in i Jösse härad; bönderne lägra sig på ett näs. 169 


och bätra thz the brutit haffde 
4905 Marskens skat han och kraffde 
han badh them sich vakta for scadha oc skam 
och leggia the forrädhara fram 
som thz haffde mäst vallith 
at the haffdo moth marsken hallith 
4910 the loffuadhe honom göra swa 
och aldrey mere moth marsken sta 
togh haffdo the lönlich budh mellan sich 
at göra marskens swena swik 


Tha swan j jössis heradh kam 
4915 vissa tidhande han ther for nam 
at böndherne sich sampna alla 
och mestadelin saman halla 
Swa väl the honom hyllade och sworo 
som the andre ther vndan foro 
4920 then sama nath mentho the tha 
Swan antigia gripa heller sla 
tha swan the tidhanden sporde 
raskelica han sich redho giorde 
oc saa strax rykte han 
4925 tith han the bönder fan 
reth som jämpnt var dagh och nath 
tha wart han warse braath 
hwar bönder pa et näs hade lägrat sik 
isen ther mäst om kring gik 
4930 broto haffdo the och huggith for sich 
tha mälte Swan til them alla 
wvy viliom pa sanctj örian kalla 


170 Vermländingarne bli slagne; hylla marsken. 1438. 


huilken hoffman nw är godher 
han tenke pa sin godha modher 
4935 the böndher vordo betidha wara 
hwar the hoffmen pa jsen fara 
och redde them til väria mest 
som the kunno aldra best 
hoffmenene ropadhe om bönder villo lifua 
4940 vnder marskens nadhe scullo the sich giffua 
vilen j alle liffua hele 
j gan til swan vy viliom jdher fela 
bönder swaradhe ater swa 
vy felom oss sielffue hurw thz kan ga 
4945 thorren j ällist til oss fara 
j finnen vy viliom jdher ey spara 
sidhan rände hoffmen them strax i mot 
och fiöllo genstan aff til footh 
medh stor mandom the til them gingo 
4950 stora hug the böndher fingo 
sla dödh the hoffmen alle öpa 
och bönder tha at skoghen löpa 
the glömde quar bade piik och skräppa 
och takkade gudh the kunno sleppa 
130 4955 vidh xl oc c [140] bönder sloghuss ther j häl 
förre matte the haffwa styrt thz väl 
hoffmenene fingo alla thera hästa och slädher 
och swa myken flat kaka mädher 
tiwghu och hundrada hoffmen the waro ey flere 
4960 vij” [700] varo bönderne och än mere 
wärmelandh the tha betwinga 
sidhan the aldrey moth marsken gingo 


4965 


4970 


4975 


4980 


4985 


4990 


Upprorets anförare brännas. Herredag i Arboga. 1438. 171 


the hylladhe swan then köne man 
och badho for gudz sculd alle has 
han sculle them ey fordärffua 

wtan thera bedzsta til marsken värffwa 
Swan lisadhe them j then wadha 

och togh them alla saman til nadha 
wtan friisdala och älffuedala 

the fingo än mere quala 

thy the witho the oskaäl 

at marskens foghat vard slaghen j bäl 
for them vard sköfflat mere och minne 
alt thz man ther kunne finna 

sidhan haffde swan budh ospara 

effter torsten jngelsson loth han fara 
the söchte alt thz the kunno 

til tess the honom funno 

och än en annan fingo the wp leth 
jösse hansson swa han heth 

j vermeland han höffuidzman väre 

for än torsten jngeldsson kom thäre 
ther medh ändadis thera mal 

the brändes badhen pa eth bal 

the lidho mäst alle tolken wadha 

som marsken mena at forradha 


Sönnedaghen nest effter fasto gangx tidha 
scullo alle herrena til arbogis ridha 
thy monde thz at valda 
en herra dag scullo tbe ther halda 
tha haffde marsken j sin akt 


131 


4995 


5000 


5005 


5010 


5015 


5020 


172 Marsken vill nedlägga sitt embete, men öfvertalas. 1438. 


the ordh ther droztin haffde honom sakt 
at rikesens men honom onth ville 

och alle vntho honom illa 

thy badh marsken alla thäre 

swa manga ther monde wäre 

biscopa prelata riddara och swena 
köpstadha men bönder och alle mena 

at the for gudz vilia 

honom vidh thz höffuidzmanz döme skilia 
han villeth fortiäna alla dagha 

at the villo honom thz fordragha 

the gingo alla at beradha sich 

och swaradhe honom ater bradhelich 

her marsk vy bidhiom j waren ey vredh 
vy haffuom alle sworit jdher en edh 
jdher for höffuidzman viliom vy halla 

ä medhan gudh an oss liffurt walda 

til then dagh vy konung fa 
och vitha hurw om konung erik kan ga 
och haffuen j sworit oss swa släth 

at hielpa och halla vidh lagh oc reth 
Marsken swaradhe jach star jdher til 
jdher vilia jach och göra vil 

jach vänter droztin gladdes ey mästa 
tha the marsken swa stadhfäste 


Ther nest effter om pingxdagha tidh. 
the herra fingo ey lenger bidha 
the scullo tha til calmarna fara 
om midsomar sculle dagtingan wara 


5025 


5030 


5035 


5040 


5045 


5050 


Möte i Kalmar. Erik far till Gotland ; vill ej hålla dagtingan. 173 


Droztin och marsken foro tiit tha 
Erchebiscopen sculle och göra swa 

benkt jönsson benkt godzscalksson oc andra flere 
aff östergötland smaland och manga mere 
bade biscopa riddara och swena 

som then daghen och sochia mena 
Erchebiscopen tha ey lenger van 

än til nycöpung ther dödhe han 

gudh forbarme sich offuer hans siel 

han störkte gerna reth och skäl 

tha the herra j calmarna äre 

aff danzske radet mötte thom there 
Erchebiscopen aff lund, her eric krommedike 
her martin jönsson oc flere slike (Se Förfrs ändr.) 
konungen monde them tiit senda 

hans ärende scullo the ther ända 

konungen for sielff aff danmark 

til gotland medh en hoop swa stark 

al then skat til riken hörde 

konungen tha til gotland förde 

han hade ey degert effter glömt 

vtan tok alt thz j folan war gömth 

sa oc bössar oc wäria mz 

til wisborg förde han alt thz 

the danske lotho thera ärende forsta 

at konungen kalmarna daghtingan ey halla ma 
wtan swenske ville henne sachtare göra 

och vana konungen try slot ther före 

at fa danska huilka han ville 

thera swenska friiheth mente han spilla 


132 


133 


134 


5055 


5060 


5065 


5070 


5075 


174 Nyv villkor föreläggas Erik. Marsken väljer sig hustru. 


sidhan togh marsken fortryta 

at konungen ville daghtingan bryta 

Och swaradhe thom swa ther til 

at han thz ey göra vil 

ther medh skildes the tha 

än lot marsken konungens sendebud forsta 
ville han än jn j rikit fara 

togh sculle vtlendzke ey medh honom wara 
the villon än gerna for konung halla 

och vana honom landen och slotten valla 
thera lagh mentho the tha nywta 

oc alzeyncte ther aff bryta (9 Förf: Ändr.) 
Droztin och marsken ther ey lenger bidha 
at vplanden lotho the sich lidha 


Sidhan tok marsken at huxa vppa 
hurw han sculle ena hustru fa (5 Förf» ändr.) 
oc tok draga vilia til 
ena jomfru som jach sigbhia vil 
hon var födh aff godha äth 
toght och äre gömde hon slath 
gudh haffde henne väl skapath 
enga fäghrindh war aa henne tapath (röt ändar) 
Och dyghdelich j alle mattha 
badhe mz sinne och swa mz lathe 
Marsken loth thz henna fadher for sta 
han togh ther ey langt beradh pa 
Swa gerna som marsken henne haffwa vil 
tha lotho henna frendher vilia ther til 
sidhan loth marsken redha tha 


5080 


5085 


5090 


5095 


5100 


5105 


Marsken bjuder till bröllop.  Herredag i Telje. 1438. 175 


j Stokholm sculle thz hoffuet sta 

Marskens syster gaffs och tha en man 
clauus niclisson swa heeth han 

han var föddher j skane aff godha släkt 
Marsken och henna venir var thz takt 

thy han var bade manlich riik och vijss 
alle the han kände gaffvo honom thess priis 
Marsken loth kringom rikit senda 

och bödh sich gäster j alla ända 

biscopa och riddara loth han tiit kalla 

frwr och jomfrwr och godha men alla 

badh han til Stokholm til sich koma 

och haffwa ther skämptan mz glädhi och soma 


Naghra stund för hoffuet gik vppa 
monde en dagh j telghio sta 
rikesens men waro ther alle mäste 
biscopa riddara och swena the bäste 
konung eric theres sändebud tedan sände 
oc tha honom til rätta stämpde 
at ynnan xij vikor wid moresten wara 
oc thom ther til rätte swara 
om han thz ey göra vill 
et annat vilia the göra ther til 
the wordo oc ther sa ofuer ena 
at konung eric aldre hylla mena 
vtan at han thom alla fulslät 
lethe nywta theres bescrifna rät 
om nogor honom förra hylla ville 
äro Liff oc gotz sculle han forspylle 


135 


136 


5110 


5115 


5120 


5125 


5130 


5135 


176 Drotseten klagar sin nöd; skrifver i marskens namn till Helsingarne. 


tha tesse ärende ände waro 

drozsten kärde sa saara 

for rikesens rad syna nödhe 

at han kunde sig ey födhe 

aff the län han tha hafde 

aff marsken han än mere krafde 

tog hafden nycöpung mz al sin län 
viborg hafden ther til än 

Semitwna torstwna hered och lagund 
Asunda hered oc Haghund 

Swa oc then roden biörnö i ligger 
mere hielp han än aff marsken tigger 
marsken sig ofuer han forbarmer 

ty han kärde sig swa armer 

oc fik honom gästringeland ther til 

ty han hans vilia jw göre vil 

Siden sagde marsken til drozsten thäre 
jac far ey länger wara häre 

Til stocholm iac fara vil 

oc lata redha then kosten til 

min scriuare oc mit jncigle later iac her qwaar 
han skal tagha idher til waar 

oc besigla thz i honom befala 

om the ärende rikesens rad her taala 
bade til danmarks oc tydzke städer 
drozsten ok marsken skilias ther mäder 
drozsten lot tha göra breff 

til Helsingeland han thz screff 

vtaff marskens mwn munde thz lywda 
Helsingana swa tilbywda 


5140 


5145 


5150 


5155 


5160 


5165 


Marskens bröllop firas i Stockholm 1438. 177 


at the skolo drozsten lydoge wara 

ok engom androm höra eller swara 
heller thz budh han tiit sände 

hans ärende ther at ände 

marskens incigle han ther fortrögte 
marskenom thz tha saara fortögte 

at drozsten i hans frawara thz giorde 
oc honom ey ther om sporde 


Ther nest efter munde bryllopit wara 
the herre alla til stocholm fara 
Marsken vnfik thom mz priis oc äre 
oc bad them alla gudj velkompne wäre 
om lögerdag affton the brwder koma 
the wordo vnfangne mz äre oc soma 
marsken for sieluer vt mot them 
mg honom monger riddare oc sween 
pipare baswna oc alzskons leek 
man ther tha nog höra fik 
vid grabrödra holm the forst lände 
mongt örss oc ganger marsken tit sände 
mz dyra sadla oc kostelig redhe 
ther war tha glädj oc engen wredhe 
Å gaterne war tha myket trang 
ty lekare giorde ther myktit bangh 
the foro tha jn pa stocholms fäste 
sa monga gode gladha gäste 
om samo affton wordo the fäst 
oc gingo strax til bord ther näst 
atho oc drucko oc gladdes fast 


Rimkrön. 2 12 


137 


5170 


5175 


5180 


5185 


5190 


5195 


178 Prakten vid marskens bröllop beskrifves. 


ty at thom ther eyncte brast 

Clarhet win myöd ok mwst 

mat oc dryk war engen brust 

sa monga rätter waro thäre 

thz sanna the ther waro näre 

forgilte brynnande sa kostelig 

thz ma man sigia sannelig 

dantzce ok leka wara ympnet ther 

the vnga hälethe ränna mz spär 

oc öfde ther dyst mz myken kraft 
ther stagx synder sa mangt et spärsskapt 
rike gafwor skeptes there 

mz the gode gäster ther äre 

ther öfdes oc sa mongahonde käte 

at engen länchte i tolken läte 

Alle the bäst i suerige äre 

waro tha mäst alle thäre 

aff biscopa prelata riddara oc swena 
ffrwr oc mör oc alla mena 

thz rwm war ey a hused tha 

thz war joo fult meden i kunde gaa 
oc än monge a golfuen gingo 

som ey rwm at sithia fingo 

J xij dagha munde thz hofued standa 
ther war nog glädj forutan vonda 

tha som thetta bröllopit war 

war marsken iempna xxx aar 

oc visseliga at thz synne 

war hans daga hwadzke meer eller mynne 
effter gudz byrd xiiij'xxxviij [1438] aar 


5200 


5205 


5210 


5215 


5220 


5225 


Drotseten anlägger en plan mot marskens välde 1438. 179 


söndagen effter sancti franciscj dag thz war 


thz fyöl sik tha sa i lagh 
lögerdagen nest fore war franciscj dagh 


Meden drozten i thz bryllop waar 
öfde han syn gambla paar 
oc hafde mz biscopana rad oc agt 
at skilia marsken aff synne magt 
honom tögte tha wara got vidertaka 
han mente styra riket vtan omaka 
marsken hade tog mongan ondan dag 
for än han komet i thz lagh 
at all almogen vtan fara 
honom oc rikesens rad sa lydoge wara 
the betänchte tha et swikeligt synne 
hurw the skulle marsken ofuer vinne 
oc togho thz tha fore saa 
at xij aff radet skulle saman gaa 
oc ofuirwäge rikesens bästa 
oc thz vti ena script opkasta 
the ypperste som thz skulle göre 
forbundo sig alle mz drozten före 
at skepe honom riket efter hans vilia 
oc marsken ther tha fran skilia 
bland de xij waro marsken somo godo 
strax the sa dana falzchet forstodo 
marsken warade the ther vid 
at wagta sig for tolken snidh 
En dag the xij saman kalla 
marsken oc rikesens män alla 


5230 


5235 


5240 


5245 


5250 


5255 


180 Drotsetens parti begär en fullmagt in blanco; marsken vägrar. 


the sagde wy hafuom haft stor omaka 
oc kunnom tog ey her genom raaka 
vtan at huar siger oss aff fulla akt 
at huat wy göra skal blifua vid magt 
oc besegle oss alla et breff ther oppa 
vid heder oc äro ther aller fragaa 
drozten war sa snart til swara 

mit jnceigle skal her redhe wara 

huat i vele besigla eller ända 

eller skal iac ther fra wända 

thz lofuer iac idher alla häre 

bade vidher heder ok äre 


Siden spordo the marsken til 
huat han ther til göra vil 
han swarade Jac besigler huarken litet eller stort 
for än jac vet huatj hafuen giort 
J magen pa sa dana ärende falla 
jac besigleret eller hollered ey mz alla 
huati hafuen giort eller hafuen i hugho 
thz forkynnen morgon i warfrugilstuo 
Jac byuder biscopa prelata riddara oc swena 
köpstademän oc alla mena 
at morgon betide i ther waren 
vid höxte bud i thz ey sparen 
the komo om morgonen alle saman 
thz gik tha drozten fast aff gaman 
marsken honom Iwt at sporde 
hwy han sa mz hans incigle giorde 
1 gode tro fic iac ider thz 


Marsken klagar öfver drotsetens illistighet; hotar att afgå. 1438. 1 81 


i besiglden fra mic helsingland ther mz 
thz giorden i mic mz onda liiste 
sa at iac ther af alzencte wiste 
Siden lot marsken thom alla forsta 

5260 han kunde ey lenger forhallat sa 
iac vil veta om iac scal radha 
eller oc blifua vnder droztens nadhe 
Siden sagde marsken til thom alla 
ho som nw mz mic vil halla 

5265 the fölie mic nw alle aat dör 
the andre blifue jnne qwör 
marsken tha aat dören treen 
ther blifuo ey monge jnne igen 
vtan biscopa oc nogre andra fa 

5270 the andre alle mz marsken ga 
marsken tha til huset wände 
biscopana tha strax til honom sända 
Och badho honom ey vredhgas swa 
wtan ather til them ga 

5275 haffuer droztin giort honom oskäl 
vy viliom thz forlicha väl 
Marsken loth them ater swara 
thz kan swa ey lenger wara 
mich ma jw en tiidh fortykkia 

5280 at droztin vil mich altiidh fortrykkia 
han var togh aldrey j nogot kiiff 
tha jach swa offta waghade mit liff 
och haffuer lidhit sorgh nödh och wanda 
for rikesens gagn och bestanda 

5285 thog vil jach j morghen til them ga 
j closter stwffn j sighen them swa 


5290 


5295 


5300 


5305 


5310 


140 5315 


182  Marsken utses till ensam riksföreståndare 1438. 


Om morghonen loth marsken saman kalla 
j closter stwffwn rikesens men alla 
the och alle ther in gingo 
och aff honom höra fingo 
At aldrey medhen han liffua maa 
willen sielff annar for rikit staa 
Wille the herra cristiern ther til haffwa 
tha sculle the thz honom fordragha 
tha swaradhe honom alle swa 
medhan thz scal jw swa til ga 
tha viliom vy alle vidh jdher bliffwa 
och herra cristiern offuer giffua 
Sidhan hyllade the tha marsken alla 
Marsk och rikesens forstandare honom sidhan kalla 
han sculle tha ena slot och län badhe 
skiffta och forläna mz rikesens radz radhe 
Alle fornyadhe ther slotloffuan tha 
til marskens hand sculle hon sta 
Droztin tok thz myktit til fara 
at marsken sculle hans höffwidzman wara 
och var ther fore illa vredh 
Swa hans son och samuledh 
Ey han tha i hiärtad lade 
at han för marsken i stocholm hyllat hade 
togh loffwadhe the honom badhe tha 
the slotten sculle honom open sta 
som the j värio haffde 
ä när han them kraffde 
ther medh ändadis swa thäre 
at marsken och droztin sculle venir wäre 


5320 


5325 


530 


835 


1340 


Marsken drager till Dalarna att strafa bönderne 1438. 183 


gästringaland tok marsken tha (Se Förf: Ändr.) 
ther medh fich thz hoff en ända 

hwar ather hem tädhan vände 

Hans kröplin for til Abo 

then winther bleeff han ther mz roo 


Marsken ville och ey lenger bidha 
wtan lot sich til vesterars lidha 
sina ämbitzmen han sporde 
hurw dalakarla skatten giorde 
the swaradhe honom ey seen 
at han stodh alldher mäst j gen 
the haffdo och än giort engin skäl 
fore thz the slogho marskens foget j häl (se rör: änar.) 
Marsken tha strax j vpland screff 141 
til sina swena swa mangh breff 
och badh them strax redho wara 
medh häst och harnisk til honom fara 
the tordo och ey lenger bidha 
the mondo strax til honom ridha 
genast effter martinsmesso vtan dwala 
tha redh marsken vp j dala 
och stämpde the dalakarla saman 
thz gik them tha vtaff gaman 
the mondo tha swa rädde wara 
at marsken wille illa medh them fara 
östra och västradala bödh marsken tha 
til gagnäff alle moth honom ga 
the tordo ey för än the loto sich fela 
thy ath the villo gerna liffwa hele 


142 


5350 


5355 


5360 


5365 


5370 


5375 


184  Marsken ålägger Dalkarlarne lindriga böter 1438. 


Marsken feladhe them alla til sich 
och sagde til them toktelich 

käre wenir hwj är thz swa 

atj medh min skat swa ater sta 
Minnis jdher och thz ful wäl 

atj sloghin min foghata j häl 

och alt thz j haffuen loffwat mich 
thz är enkte vtan fals och swik 

the böndher swaradhe alle medh skäl 
käre her marsk vy kännomps thz väl 
vy haffuom och lenge farith ville 
och giort moth idher myktt illa 
vilen j oss til nadha taga 

vy lydom idher gerna j wora daga 
thz scal oc aldrey nogor forefara 

oss nakan tiidh mere moth jdher wara 
hwarken medh gerninga heller radhe 
och faam vy nw jdhra nadhe 

och viliom bötha effter waro formagho 
thz vy jdher foghat slogho 

Tha marsken thera ödmywkt hörde 
stora nadh han medh them giörde 
han hände möghelica sona och böter 
the fiöllo alle a knä for hans föter 
han gaff them til alla sacha 

the loffwadho honom at wara spache 
j twna gik thz och tesslike 

the loffwadho marsken aldrey swika 
Swa giorde the och j henamora 
medh stora edhe the thz sworo 


Marsken utsätter herredag i Söderköping ; drotseten afråder. 1438. 185 


5380 


5385 


5390 


5395 


5400 


Sidhan redh marsken til vesterars j gen 
och loffwade gudh at han fich ey men 
Joan karlsson sende han til droztin tha 
och loth honom allaledis forsta 
hurw honom var j dala gangit 
och at the haffde honom väl vnfangit 
och bödh honom mere til 
at han en dagh j sudhercöpung halla vil 
om xili” dagh jwla tidha 
badh honom och tiit ridha 
och at hans budh och breff om kring landit fara 
at alle friborne men scullo ther tha wara 
och beställa om rikesens bäste 
badhe om kalmarna och annor fäste 
Droztin looth honom ater swara 
honom tykte thz ey radh wara 
at man säter dagha for manga hästa 
thy at the almoghen forgästa 
thz giorde droztin alt for the liste 
at niclis stensson och han sich forviste 
Medhan marsken sin ärende j dala forda 
tha waro the vppa nycöpung til orda 
Marsken kunne them för aldrey forlicha 
ther vppa forentis the at marsken swika 
och vordo offuer ena j thz sin 
at the villo haffwa konungen jn 


Litit effter screff erchebiscopen marskenom til 143 
at biscop tomas och han mz honom tala vil 
och badh at han sculle til enecöpung fara 


144 


5405 


5410 


5425 


5420 


5425 


5430 


186 Samtal i Enköping mellan marsken, erkebiskopen, m. f. 1438. 


ther ville the badhe for honom wara 
Benkt jönsson sculle och tiit ridha 

thy loth marsken sich tiit lidha 

J enecöpung möttis the tha 

genstan lotho the marsken forsta 

at droztin monde hans ven ey wara 
wtan sagde at han hiolt honom til fara 
Marsken swaradhe tha mz skäl 

vy vordom j stokholm forlichte väl 
sidhan haffuer engin sport 


mich medh ord heller gerninga mot honom giort 


the sagde at thz monde valda 

at han fich ey sin län al behalda 

vy haffuom forstandit aff hans vilia 

sina swena vil han ey fra sich skilia 
Marsken swaradhe swa ther til 

her äre och flere som haffwa vil 

halle swa manga som han väl kan 

mere län tha faar ey nw han 

thy somme mena at han vil illa 

rikesens friiheeth oss forspilla 

vy haffuom forsworit swa mangt eth sin 
at aldrey konung eric anama jn 

Nw sighia somme swa ther til 

at droztin och niclis stensson honom hylla vil 
thy kan jach annat nw ey swara 

än vil han trolica mz oss wara 

och lata oss tro befinda 

och enkte band moth riket binda 

tha skiffter jach gerna mz honom thz bästa 


Marsken förkunnar sina tankar om drotseten och hans planer. 187 


5435 hwat jach haffuer thz aldra mästa 
likerviiss som han min fadher ware 
thz gören honom kunnokt openbare 
än findher jach och swa 
at han vil jw moth riketh ga 
5440 och konungen her jn dragha 
moth war vilia pa allas wara scadha 
tha sighin honom och frileca swa 
at jach vil effter hans wärsta ga 
som han haffde slaghit min fadher j häl 
5445 jach hopas jach ma thz göra mz skäl 
sidhan badh marsken benkt jönsson täre 
tesse ärende for droztin bäre 
at han sculle for hans sculd til nycöpung fara 
och droztin tessin ärende openbara 
5450 biscopana badho benkt jönsson tha 
for thera sculd och göra swa 
benkt them väl swara 
han ville thera ärende gerna fara - 
biscopana scriffwo och droztin tha 
5455 hwat swar the aff marsken fa 
Marsken badh benkt ey wara seen 
vtan skipa honom raskelica swar j gen 


Marsken genstan tädhan redh 
til vesterars then genista ledh 
sina jwl hiolt han täre 
manga hans venir varo ther näre 
the waro ther alle gladhe och kate 
j fyra dagha väl til mathe 


546 


[—] 


145 


5465 


5470 


5475 


5480 


5485 


5490 


188 Marsken far till Söderköping; spörjer hur drotsetens parti far fram. 


Marsken fich tha ey lenger bidha 

han ville til sudercöpung ridha 

han ville jw wara ther tha 

tha then daghen sculle sta 

och loth ater bidhia droztin j manga mathe 
at han thz engalunde forlathe 

at han jw til sudhercöpung ridha 

Marsken ville honom ther' bidha 

Och badh honom frileca tiit at fara 

thy marsken ville honom til gode wara 

tha marsken kom ringxstadaholm när 
starka tidhande mötte honom tär 

hurw karl cristiernsson och niclis stensson hadhe 
och illa mz folket j östergotland farith Isaman varith 
och haffde slaghit jn pa thera fäste 

vxa och ko thz aldra mäste 

alt hwat the haffde j thera ladho garda 
annat folk the ey heller sparde 

kirkior och huss the vpbryta 

engin reth matthe the niwta 

korn och spisning thz ther var jnne 

alt fördes til slotten j tnz sinne 

och sagdo thz openbara 

at the villo mot marsken wara 

han trodhe them ey til thz swik 

tha han them the slotten fik 

tha marsken hörde thessa sagha 

illa honom thz behagha 

och badh ater gudh jnnelica om nadhe 

at hielpa honom aff then wadhe 


5495 


5500 


5505 


5510 


5515 


5520 


Marsken sänder bud till Nils Stensson, som ger skäl för sitt tilltag. 189 


Swa och hans modher mille 

at hon honom störkia ville 

at han matthe ther swa genom ga 
at han ey scadha heller nesa fa 
Sidhan kärde han for alla täre 

thz stora homodh och oäre 

thz niclis och karl honom giordo 
thz lastadhe alle the thz spordo 
tha ville marsken jw fram fara 

j sudhercöpung vppa daghen wara 
oc sende budh och niclis at sporde 
hwj han swa moth honom giorde 
Niclis swaradhe swa ther til 

thy han mich fordarffwa vil 
Droztin haffuer mich thz saght 

at thz är hans fulla akt 


och haffuer marsken konung erik forsworit 
som wy haffuom alle hyllath och korath 


jach vil honom her jn hielpa 

heller jach scal ther om stielpa 
togh vil jach väl til marsken fara 
hwar han ville mich swa forwara 
at jach komber j mith behald j gen 
wtan scadha eller men 

scal thz oc swa til ga 

tha scal han mich godha gisla fa 
tha marsken thetta swarit sporde 
niclissa vilia hän tha giorde 


sin brodher sielff fierde til gisla fik 


saa skynda niels til sudercopung sik 


(Se Förf:s Ändr.) 


146 


147 


5525 


5530 


5535 


5540 


5545 


5550 


190 Marsken och Nils Stensson förlikas; bref från drotseten. 1439. 


marsken niclis tha at sporde 

hwi han swa illa mot honom giorde 

Niclis swardhe mich är sakt 

mich fordarffwa är jdher akt 

mina brödher och venir och swa 

thz vil ey än swa til ga 

toktelica swaradhe marsken tha han 

thz scal beuisa engin man 

Jach haffuer jdher altiidh til godho warith 
och aldrey effter jdhart wärsta farith 

the godhe män ther waro näre 

forlichte niclis och marsken täre 

Niclis swor ater stora edhe manga 

at aldrey mere mot marsken ganga 

och loffuade honom vppa tro och äre 

at aldrey mere moth honom wäre (Se Förf:s Ändr.) 


Som marsken ther vppa gatonne gik 
droztins breff han ther fich 
thz sama breffuit lude tha 
at drotztin haffde forent sich swa 
medh niclis stensson och hans brödher alla 
the villo stadhelica medh konungen halla 
medh liiff och makt leggia ther om vin 
at the villo haffwa konungen jn 
tha marsken thenna tidhanden fich 
ekke myktit gladde han sich 
tha var jw thz hans fulla akt 
at sta mot konungen mz al sin makt 
och trodhe jw fullelica wara gudz vilia 


5555 


5560 


5565 


5570 


5575 


5580 


Marsken far till Skenninge; Nils Stenssons falskhet. 1439. 191 


at konungen sculle fra riket skilia 
thenna sorghen haffde han mz sich jnne 
och loth thz engin man forfinna 

Arla om morghen han tädhan redh 

jn moth skäninge then genista ledh 
niclis folgde honom pa väghin medher 
marsken trodhe honom jw tess bädher 
och skildis tha swa venlica täre 

at engin trodhe annat väre 

strax niclis vände om j gen 

tha redh til honom en hans swen 

och orloff aff honom badh 

niclis swarade honom j stadh 

mon thz nw tiidh wara 

at thu scalt swa fra mich fara 

Swennin swaradhe hwj ey tha 

käre niclis jach menar väl swa 

jach haffuer jdher tiänt effter jdher vilia 
jach ma mz licha fra jdher skilia 

j torffuen nw for engin fara 

jach veth jdhra ovenir hwarghin wara 
Niclis swarade honom tha 

thu forstar tik ther enkte vppa 

än sagde han mer medh meningh onda 
thz är löst hemloff liff hel bonde 

ekke haffde han lenger j akth 

then godha venscap han hafde marsken sakth 


Sidhan tenkte marsken mz sich 
vppa herra cristierns falska swik 


148 


149 


5585 


5590 


5595 


5600 


5605 


5610 


192 Marsken uppdrar åt Claus v. Langen att fängsla drotseten. 


och badh gudh jnnelica j then vanda 
sich väl visa ther mothe standa 

en swen looth han til sich kalla 

fra the andra swena alla 

och sporde honom tha jnnelica til 

om han liffust for hans sculd wagha vil 
Clauus van langen swa heth han 

thz war och en godh tröster man 

han swaradhe her marsk j torffuen ey fara 
mith hff thz vil jach ey spara 

ä hwart j vilen mich senda 

jach scal ther jdher vilia ända 

thz vil jach jdher for visso thee 

heller j sculen mich aldrey ater see 
Sidhan kärde marsken tha 

at drotzeten wille forderffuan saa 
Clauus suarade thz skadar ey wetta 
jac wil idher ther wel offuerretta 
idhert hogmod jac wel hempna will 
fan mich annars hielp ther till 

Marsken swarade jac wil tik ffaa 
hwem thu sielffuer kesar vppa 

ather monde clauus swara 

withen j nogot hwar drotzseten mon wara 
Marsken swarade jac wet forsan 

J) räffuilsta mat thu finna han 

Sidhen badh clauus marsken en 

fan mich xxx raska men 

the som mic wilia lyda oc höra 

godh tydende skulin j raskelik spöria 


5615 


5620 


5625 


5630 


5635 


5640 


+ 


Marsken låter fängsla drotseten 1439. 193 


marsken swarade honum ther til 

kess thu sielffuer hwilka thu wil 

pa en scrifft lät thu them sätta 
sidhen wil jac them thz sielff beretta 
Clauus giorde som marsken badh 

lot them vppscriffua tagar j stadh 
Sidhen lot marsken them saman kalla 
j eth herberge til sik alla 

oc badh them alla j then stadh 
fulkomliga göra hwat clauus badh 
The loffuade honom thz alle tha 

at the wilde göra saa 

hwem thz war medh eller mot 

the wilde jo standa marskens bot 

J skäninge the sik widh marsken skilia 
oc ride effter gudz oc marskens wilia 
Oc funno her cristiärn i räffuilsta hans garde 
Thera liff oc helbrygde the ey sparde 
The waro widh xl ey mera 

her cristiärn haffde C oc en flera 
The slogo ther til som köne men 

ty maa man prisa them een 

her cristiärn wille tha j seng ganga 
oc tencte ey tolka gesta fanga 

han kom ey wel j sengen nidh 

for marskens swena togo honom widh 
hans mädewik oc jeppe j tyby 

the kende honom tha ena lexa ny 
Oc togo honom op sa bradelig 

at han fik ey wel signat sig 


Rimkrön. 2 13 


150 


5645 


5650 


5655 


5660 


5665 


5670 


194 Marsken sänder folk till Kalmar ; rider till Elfsborg o. Nerike. 1439, 


J en släde the han kasta 

oc fordan til westras mz hasta 
hans swena sato mest i stwone inne 
druko oc qwade i thz synne 

oc waktade sik ey thäre 

for marskens swena när them äre 
oc gripo them ther alla tha 

the ther vnsluppo woro ffaa 

til marskens hand skulde the sik giffua 
om the wilde lenger liffua 

ther dödde iij j then tide 

ty the wildo sik ey giffua betide 


Tha marsken haffde i skäninge änt 
oc sina swena til vpland sent 
tha redde han wt än en skara 
the som skuldo til kalmarna fara 
oc satte ther til höffuidzmen twa 
eric thursson arwid swan the heta swa 
han badh them kalmarna bestalla 
taga smalenninge til hielp alla 
genstan marsken aff skäninge redh 
til elffuisborg then ledh 
j samma tidhen han ther geste 
tha tog han aff snawenborg thz feste 
oc fik thz ather sin brodher tha 
twre stensson han heet saa 
Oc monde genstan thedhen rida 
mot närke lot han sik lida 
Tha han kom axewald när 


5675 


5680 


5683 


5690 


5695 


5700 


Drotseten faller till föga; Nyköping uppgifves åt marsken. 1439. 195 


wissa tydende mötte honum thär 
hurw resan war hans swena gangit 
oc at the haffde drösten fangit 
The tidende han oc tha hörde 

at the honum til örabro förde 
Marsken takkade gudh innirlig 

at han halp honum sa skinbarlig 
sidhen redh han saa fro 

lot sik lida til örabro 

genstan han kom oppa thz fäste 
tha lot han aff drosten fräste 

om han wilde honum ffaa 

the slot han haffde aff riket taa 
drosten swarade saa ther til 

allan hans wilia jac göra wil 
Marsken haffde tha breff ospara 

at han wilde til nycöpung fara 

oc bad alla til sik koma 

som wilde wita rikesens froma 
Marsken strax til nycöpung körde q 151 
oc drötzsen medher sik förde 

Oc lot thz strax bestalla 

om alla sidhor for hwsit halla 
Sidhen flyddis thz saa 

drotzsens hustru oc hans son til honum gaa 
oc forentos en for the opginge 

at the marsken hwsit finge 

oc thz saa forrama 

om morgonen skullen thz anama 
Her cristiärn full sara til föga tha 


196 Marsken och drotseten förlikas ånyo 1439. 


hans son karll giorde oc saa 

rikesens radh forlikte thz thäre 

at thz skulde alt i gode wäre 

Her cristiärn forswor ater konungen tha 
5705 karl hans son giorde oc saa 

The hyllade oc sworo marsken bade 

at hielpa honom mz makt oc rade 

saa vnte marsken her cristiärn tha 

at han wyborg behalda maa 
5710 tog skulde han honom thz fa igen 

nar han kreffuer for vten men 

thz loffuade han widh hedher oc äre 

thz skulde alt saa sant wäre 

marsken vnte her cristiärn thz han atte 
5715 at han thz före matte 

ä hwart han wilde 

thz skulle honom engen forspilde 

Marsken wnte oc karll tha 

thz han ringxstadaholm behalda maa 
5720 han badh sik gudh fordöma liff oc siell 
om han annat giorde mot marsken än well 


Nw mogen i her höra faa 
hurw lenge then handlig monde sta 
Ther niclis stensson marsken sagde 

5725 illa war thz han ey heller tagde 
genstan niclis fra marsken wende 
manga godemen til marsken rende 
oc sporde marsken genstan tha 
om the skulde tro vppa 


5730 


5735 


5740 


5745 


5750 


5755 


Nils Btensson sviker förlikningen; marsken drar mot Stegeborg. 197 


then storo tro oc felighet 

ther niclis haffde marsken thet 

han swarade jac kan ey rettare forsta 
än j mogen ther friliga tro vppa 
genstan marsken aff östergötland war 
ta dreff ater niclis syn onda par 
Marskenss swena lot han gripa oc taka 
swa manga han kunde raka 

Oc lot bade röffua oc skinna 

alt thz han kunde finna 

kirkior oc prester han ey spara 
köpstadzmen bönder eller ho the wara 
han lot alt fran them taka 

hwat han sin gading konde raka 

han lot sa omögliga liffua oc gesta 
thz kärde alle the thz fresta 

tha marsken sporde then obilde 

ey lenger han thz städia wilde 
rikesens radh lot han thz forsta 

oc badh them alla fölgia sik tha 

til stäkeborg wilde han fara 

höra hwat niclis wille swara 
slotsloffuan wilde han kräffuia oppa 
oc see om niclis wille honom thz faa 
the honom alla swara 

gerna wilia wy mz honom fara 

tog sende the budh for sik 

at niclis skullde möta töm felik 

oc rikesens radh wilde en fresta 

om the kunde komit i thz besta 


152 


198 Underhkandling mellan marsken och Nils Stensson 1439. 


5760 tha niclis hörde the breff 
spot han ther aff dreff 
Oc swarade ho wid mic wil tala 
for thetta huss skal han benala 
tor marsken offuer bradwiken rida 
5765 han finner the her honom bida 
ta tencte then daren i sit sinne 
at marsken war redder som en quinne 
tha marsken niclisse ordh sa sporde 
at han ey offuer bradwik torde 
5770 tha war han i östergötland thäre 
pa en mila stäkeborg näre 
ty matte niclis heller takt 
en slik fafeng ordh sakt 
sidhen gingo them budh mellan saa 
5775 annan dagen skulde j godo sta 
for stäkeborgs bro skulle marsken fara 
niclis wilde ther for honom wara 


Arla morganen kom marsken thäre 
erchebiscopen oc drotzseten mz honom äre 
153 5780 Biscop thomas riddare oc swena mere 
oc mange godemen flere 
the wilde alle fly thz swa 
at niclis skulde til marsken gaa 
engen radh stodh ther til 
5785 at niclis til honom ganga wil 
widh windebron niclis gik 
tit badh han marsken ga til sik 
marsken sagde han wildit ey spara 


5790 


5795 


5800 


5805 


5810 


5815 


Nils Stensson vill svika marsken; gäckar hans utskickade. 199 


lote niclis sin armbost wara 

ty niclis drog windebron op for sik 
mz xxx armborst han tit gik 

tha swarade niclis budhen täre 

eth armbost ey thedhen bäre 

wil marsken ey hit gaa 

ther ligger mic engen makt pa 

thz giorde niclis for the oskäll 

han mente marsken skiuta j heell 
Tha marsken forstod thenna wada 
at. niels wilde honum sa forrada 
erchebiscopen biscop thomas sende han ta 
drotzsen skulde meder gaa 

marsken them ta befala 

om slotloffuan til niclisse tala 

oc skulde mana ther oppa 

at niclis skulde honom slottit faa 
niels swarade thz kan ey wäre 

Jac wil thz holda mz stora äre 

en j ther nw mana vppa 

bätre swar kunde the ey fa 

mz the swar the fingo 

j nesta clokkare stuwa the gingo 
tha sporde marsken alla til rada 
hwat best wore göra til tolken wada 
the swarade honom alla saa 

the forstodo sik ther eyncte oppa 
sidhen sagde marsken mz wredan huga 
käre winer thz wil ey sa duga 

wy wardom jo nogot fore taga 


200 Marsken ordnar Stegeborgs belägring 1439. 


thetta ärende wil enda haffua 
s820 mic tykker best rad aff alla 
wy latom tesse skalka bestalla 
at the ey mere empne fa 
thetta fatiga landit forderffua sa 
marsken sagde til berman thäre 
5825 her sunnan til skal thu wäre 
myna swena jac tik fanga wil 
alt stäkeborgs län ther til 
karl thu skalt oc her bida 
bestalla pa then norra sida 
5830 hielp oc folk ther til 
jac tik ömnidh skippa will 
karl swarade i samma stundh 
jac kan thz göra engelundh 
for en jac takar mic thz vppa 
wil jac idher ringxstadholm aterfa 
om morganen fik thz marsken tha 
hwat karls egit war forden ther fra 
twadela aff spisning lot han qwar wäre 
tridigen vnte han honom til thäre 
5840 Drotzen oc hans son tha ey bida 
vten loto sik strax at wiborg lida 
Eringils nielsson fik ringxstadholm tha 
marsken redh theden fra 


583 


An 


Eringisl oc berman drogo for stäkeborg 
5845 siden fik niels mera sorg 
marskens swena waro oc ther mädher 
niclisse behagade ey thess bädher 


5850 


585 


Rn 


5860 


5870 


5875 


Nils Stensson dagtingar med Stegeborgs belägrare 1439. 201 


oc lagde sik hart for then bro 

niclis tog fast rädas tho 

oc begynte at degtinga 

at han ena sämia finge 

tog haffde marsken budit soo 

at engen skal niclisse tro 

ty han kende well hans onda grundh 
oc hans falskhet swa mangalund 

tog loto the sik alla dara 

sa manga ther fore wara 

niclis lot them alla forsta 

at effter marskens kärlig gaa 

oc sagde wiste jac mic felig wara 

ta wilde jac til marsken fara 

wil han mic en ey forderffua 

hans wili wil jac werffua 

eringilss niclis swara 

han wilde mz til marsken fara 

Oc föra honom tit for vten men 155 
oc ater i sit beholl igen 

niclis swarade thz kan ey wara 

jac haffuer for marsken stora fara 
myn broder wil jac tit senda 

han skal först myt ärende enda 

oc skal aff marsken forsta 

om jac maa komma felig til oc fra 
wy wiliom oss mz gudz hielp wel forlika 
ther om skulen j eyncte twika 

än wart ther forwissat swa 

til palma syndag i dag sta 


5885 


5890 


5895 


5900 


5905 


202 Stegeborgs belägring upphäfves; marsken vredgas svåra. 1439. 


ther mz skulde the fra husit draga 
skermar oc wäria the ther haffua 

thz skulde alt j mak wara 

the aff husit skulde thz ey forfara 
ther mz skulde niclis oc hans a husit bliffua 
oc engen stadz i landet at rida 

thetta forwissade niclis tha 

thz skulde stadogt bliffua saa 

vilj hans swena ther fore sagde 

thz war illa the ey heller tagde 

eric stensson oc magnus benctsson 
swen wise oc hemming laurensson 
pedher basse oc laga duss 

the holla ey mere tro än en liuss 
nisse jönsson oc pelle gotgezelle 

the holla thz loffte som forrädare alle 


Eringisl oc eric stensson ey lenger bida 
til örabro til marsken rida 
han vntfik them tha well 
oc sporde mz hwat skäll 
the wore kompne thäre 
eller hwat thera ärende äre 
eringisl lot honom forsta 
hurw degtingan munde tilga 
marsken swarade oc wreggadis sara 
j haffuen idher latit swikliga dara 
jac kenner nicliss then trolösa man 
tro eller ära haller aldher han 
tha swarade eringisl at thz sinne 


5910 


5915 


5920 


5925 


5930 


5935 


Nils Stensson sviker sin dagtingan och far till k. Erik. 2038 


jac tror j skulen wel annat finne 

jac haffuer oc wist hört aff honom saa 
aldrig menar han mot idher sta 

Thz sendebudh lot marsken for sik kalla 
oc hörde hans ärende alla 

höffuidzliga han honum swara 

niclis skulde wel felig wara 

til honom oc i sit beholl igen 

thz motte han tro vten men 

Marsken monde oc theden fara 

ty han wilde til nycöpung wara 

om samma afftan han sporde 

then oära niclis giorde 


Tha iij daga forlidne wore 
effter marskens swena fran hustt foro 
niclis ther ey lenger bleff 
sielff annan oc xx theden redh 
vt ginom tiwst mz haste 
alla bror han effter sik kaste 
tha han kom til eds kirkia när 
ij frelsemen grep han thär 
oc tog them fra hwat the atte 
hans gode tro ey lenger racte 
sidhen til twna redh han 
eth skip han for sik ther fan 
han strax i thz skippit tren 
for til ölandh ey seen 
han monde ther ey lenge wara 
vten strax täden til gotland fara 


156 


157 


5940 


5945 


5950 


5955 


5960 


204 Erik nämner Nils Stensson till marsk; låter belägra Elfsborg. 


konung eric ther for sik fan 

honom all ärende berette han 

oc loffuade honom ther oppenbara 
meden han liffuer hans tiänere wara 
honom folgde oc tiid her bo hans brodher 
han war ey heller rikeno godher 
niclis badh konungen om hielp tha 
at han stäkeborg vnsätia maa 

thz oc effter hans wilia gik 

ij” [200] konungen honom fik 

oc giorde honom til sin marsk thäre 
offuer alt riket mektog wäre 

oc fik honom mang breff 

som han om riket screff 

at alle skulde niclisse höra oc swara 
ty rikesens marsk skulde han wara 
konungen gaff honom peninga oc gull 
oc alla skipen mz spisning full 


Konungen screff oc til nordmen alla 
elffuidzborg skulde the bestalla 
Johan vmereyse skulde thera hoffuidzman wara 
olaff bok oc med honom fara 
the twa skulde alla nordmen lyda 
ä hwat the them biuda 
The giorde strax som konungen bad 
oc rögte for elffuesborg i stadh 
wid vi” [600] höffmän oc än mere 
ther til köpstadamen oc bönder flere 
oc bygde barfrid pa skinnare cleppa 


Nils Stensson infaller vid Söderköping ; Berman dagtingar. 1439. 205 


sworo elffuesborg skulle them ey sleppa 
J x wikor the ther lago 

marskens brodhers swena the illa plaga 
all almogen ther om kring them oc hylla 
at the mz them holla skulle 


596 


cn 


5970 Sidhen niclis ey lenger bida 
vten lot sik strax til stäkeborg lida 
oc for för sydhercöpung jn 
mz konungens makt oc hoffuesin 
tha niclis kom thäre 

5975 waro marskens swena ey näre 
The ware vp i landit tha 
thera hesta pa gress at sla 
j sudhercöpung war ey tha hoffman 
vten bermans swena oc sielffuer han 

5980 ther kom tha niclis mz danabrocha 
han lots tha wara kloka 
oc lot genstan herman widher wara 
at han skulde vt aff staden fara 
oc böd the borgara j samma stund 

5985 han wilde thera stad brenna i grund 
vten the göra hans wilia 
oc sik strax fran herman skilia 
sidhen degtingdade herman ther saa 
at han felig teden fara maa 

5990 mz harnnisk oc wäria han ther haffde 
all sin spisning ther qwar lagde 
oc torde ey ther lenger bida 
vten lot sik til ringxstadholm lida 


158 


5995 


6000 


6005 


6010 


6015 


6020 


206 Nils Stensson härjar i Östergötland; marsken skickar folk mot honom. 


siden sende niclis j alla städher 
danabroca folgde jo mädher 

om kring alla östergötlande 

the fatige men giorde han ther wande 
swa lot han them gesta 

the stalo oc röffuade thera hesta 
kirkior oc closter the vpslogo 

hwat them lyste ther wt togo 

oc slogo mö barn i kirkior til död 
gud forbarme sik offuer tolken nöd 
goda quinnor the gripo oc beskatta 
engen snödhet monde them fatta 

the sparde hwarske brenna eller röffua 
all ogerning the öffua 

niclis mädhen i sydercopung wara 
meden the sa offuer landit fara 


Tha marsken thenna tydende sporde 
at niclis war komen oc saa giorde 
sina swena lot han reda wara 
oc mz skip til nycopung fara 
siden the offuer land til sydercöpung ganga 
oc mente ther niclisse fanga 
thz haffdo them oc wel widherfarit 
haffde ey berman warit 
haffde han gitit sa lenge bith 
at marskens swena haffde komit tit 
tha marskens swena i östergotland koma 
tha mente han winna froma 
til södercöpung red han tha 


6025 


6030 


6035 


6040 


6045 


6050 


Nils Stensson flyr till Gotland. Stegeborg belägras. 1439. 207 


oc mente ther niclisse gripa faa 

ty han haffde ey manga i thz sinne 
ther i staden när sik inne 

hans swena wore til wadzstena dragne 
mz danabroc wtslagne 

tha herman monde til sydercöpung draga 
niclis wiste ey hwat han wilde foretaga 
han fik sit pantzar j sin fampn 

oc rymde ther mz last oc skam 

sa sara the ther flydde 

engen effter then andra bidde 

j poska wiku monde thz wäre 

at the saa forfäredis thäre 

tha thz rycte byriade gaa 

magnus benctsson än pa sengena laa 
oc soff ful hart när sinne brudh 

mz orloff sakt en onde hwdh 

Han diktade engen wysa aff ny 

han lop ther barbenat aff by 

hwar wore tha the stora orde 

the sik sa skämelig aff byn forde 
niclis torde sidhen ey lenger:' bida 

til gotland lot han sik lida 

widh ij” [200] lot han ther qwar 

oc mz twa snekkior theden far 


Marskens swena loto til stäkeborg lida 
oc belagde thz oppa bada sida 
marsken sendbe budh alt thz han kunde 
oc sampnade folk i alla stunde 


159 


6055 


6060 


6065 


6070 


6075 


6080 


208 Marsken belägrar Btegeborg 1439. 


sin skep lot han reda göra 

oc all sin spisning i them föra 

oc wilde tha ey lenger bida 

vten lot sik for stäkeborg lida 

vppa skipholma han sik lagde 
konungens folk thz illa behagde 

effter marsken fik holmen nampnet beholla 
karlsholm nw honom alle kalla 

han bestallade thz slot pa alla sida 
the pa husit wore baro ther fore quide 
en ware the pa husit kate 

oc foro offuan wt oc jn mz sina bate 
marsken konde thz ey betaga 

ther offuan monde han ey bata haffua 
sidhen lot han slepar göra 

bata oc snekkior sunnan offuer föra 
the aff hwsit worde thess wara 
hwargen torde the wt fara 

marskens folk funno om side 

eth gap wt mz then norra side 

the foro ther fram ä nar the wilde 
the aff husit kundo them ey spilde 
mz byssa oc pila skuto the til thom 
the gaffuo ther tog eyncte om 

strax the oppa husit thz fornomen 

at marsken war tit sielffuer kommen 
tha gitzade thz alle the 

thz han wille sin haal besee 

for beggia broarna ända 

ty the xi) föglara wände 


6085 


6090 


6095 


6100 


6105 


Ett anslag vid Stegeborg mot marskens lif misslyckas 1439. 209 


alla mot then nörre sida 

ther mente the göra marsken quida 
han skulde jo vt mz bergit ee 160 
om han wille norra hollit besee 
theress byssamestare het rodenborg 
han bad them wara vten sorg 

wille marsken then wägen gaa 

wist skulle han ther döden faa 

ga högt wilkorade han thz thäre 

han satte wid bade liff oc äre 
marsken wiste ey thera onde grund 
han for til thz hollit j samme stundh 
strax the marsken fingo see 

fulgörla kende honom the 

han war en man aff skapnad saa 
bland M man honom kenne ma 

oppa hans gang oc andra stykke 

gud skop honom serdelis then lykke 
hwar hans ordh bland M falla 

hans röst hon kendis offuer them alla 
meden han oppa bhollit gik 

the aff husit redde sik 

tha han skulle ater ganga heem 
rodenborg war ey sen 

oc skot til marsken mz j [1] byssa 
jac sigher thz her for wyssa 

byssan sik vtaff ställingen slog 

xx fampna stennen offuer marsken tog 


6110 rodenborg i samma stunde 


fyrade the andra thz raskasta han kunde 


Rimkrön. 2 14 


161 


6115 


6120 


6125 


6130 


6135 


210 Plan att bränna Stegeborg misslyckas. Glädje i marskens 


kamaren vtaff byssone sprang 

then stenen gik ey xx fampna langt 

sa fyrade han oppa then tridia bössa 

oc mente raka marsken til wissa 

the bossan honom sielff mz stierten rörde 
han fiol nidher hwarken saa eller hörde 
then stenen nalkadis marsken thär 

ey oppa ij” [200] fampna när 

sidhen skoto andre mz the bossar flere 
marsken skadde the ey thess mere 

al marskens wele oc all sin akt 

satte han til gudh aff all sin makt 

ty beskirmade han honom bade ta oc mere 
for the fiende oc andra flere 


Sidhen lot marsken flota bygia 
rör oc torff ther pa legia 
mz storm lot thz til husit driffua 
hans fianda sik ta illa giffua 
elden lot han ther j tände 
oc mente ther mz husit brände 
the misdädare haffde än sa lykka 
at the then elden slykka 
the lopo j watnit wndher thera haka 
mz stora stänger mot flotonom taka 
oc mz makt them fran sik stinga 
at the engen skada finge 


Meden marsken pa holman laga 
engen sorg haffde hans folk tha 


6140 


6145 


6150 


6155 


6160 


6165 


läger. Stegeborgs nöd. Tidning om Elfsborgs fara. 1439. 211 


the dantzade oc quado oc ware ful kate 
oc gladde sik i alla mate 

pyppare oc bassunara lek 

man ther ömnid höra fik 

fru oc jumfrur wore thäre 

thess mere glädi munde ther wäre 
te gladdis oc ty sa fast 

mat oc öll ther engom brast 
marskens hustru ther oc war 

dansa oc leka war hon ospar 

) vilj wikor log marsken thäre 

for the aff husit munde thz ey wäre 
the lida ther hunger oc törst 

thz tycte them jämmer störst 

Ey manga daga sa forgingo 

at the ey döda eller sara fingo 
medhen marsken ther laa 

ey mer än en dödan monde han fa 
the wore oc ty bäter ey manga 
ther han monde sara fanga 


Thure marskens brodher kom thäre 
sin stora wonda han högelige käre 
hurw the norska eluisborg belagde 
oc hans swena mz them degtingade 
at finge the ekke vntsetting ynnan monad ther 
nordmen skulle the fa thz fäste Ineste 
starke gislan nordmen sätte 
at the skulde holla thetta 
vilj aff the beste pa elffuizborg wore tha 


212 Elfsborg undsättes och Norrmännen blifva der 


the ther fore for gislan stag 
162 6170 Ta marsken war the tydende war 

budh oc breff hade han ospar 
til närke wesman oc wesgöta 
en dag hans broder wid axewol möta 
han fik oc synom broder thäre 

6175 ij” [200] wärende aff the ther äre 
oc bad honom liffua vten sorg 
the skulle wel vnsätia eluisborg 
oc badh honum sielff ther när sik bliffua 
han swor han wilde jo mz rida 

6180 tha thure kom til axewoll näre 
marskens godemen möte honom thäre 
han drog til elffuisborg i then stunde 
oc lot sik lida thz mesta han kunde 
ta nordmen thetta sporde 

6185 the sworo then gressgäde ey tit torde 
han war ey äldre en tu aar oc tiwga 
ty mente the honom eyncte duga 
litit ther effther hende thz säg 
the iämrade sik for geddana lek 

6190 thure kom pa ena eng elffuisborg näre 
mang wellige söcte the nordmen thäre 
bade mz armborst sa mz spiwt 
oc haffde manga kärrabyssar wt 
Thure gaff ther ey a akt 

6195 han söcte the nordmen mz krafft 
illa gaffuos tha nordmen widher 
the fiollo sa manga döde nidher 
soma fiollo a knä i samma stundh 


slagne. Stegeborgs besättning dagtingar om uppgifvande. 1439. 213 


bade sta sig for liff oc sund 
6200 somo flydde at skog oc mosa 
The glömde bade säk oc posa 
harnnisk oc wäria hwat the ther hade 
effter sik ther i skogen lade 
Johan wwrese ater at skinnecleppen wende 
6205 sara the swenska effter honom rände 
han sprang strax jn i syna bata 
The ey kommo snart jn worde ther wata 
wel xxx vten for batan hängde 
sa sara the swenske them tha trängde 
6210 The pa barfridet bade staa sig for liff oc sund 163 
oc gingo aff j samma stundh 
wid ij” [200] the ther slogo oc gripa 
the andra takkade gud the vnslippa 
heller matte the skipt hema thera flat kaka 
6215 än lidit j swerige tolken omaka 
the äta lenge theress sura sill 
for them lengter at tolkit spil 


Sidhen satte marsken j en dag 
mz them aff husit i tolkit lag 
6220 om natiuitatis marie ther neste 
skulde the gaa aff thz feste 
vten the ther ynnan vatsetting faa 
marsken skulde husit haffua tha 
oc ther ynnan ey aff husit fara 
6225 oc hwariens rikens skada wara 
gerna giorde the aff husit thz 
the haffde ey mykit berga mz 


164 


6230 


6235 


6240 


6245 


6250 


6255 


214 Kröpelin vill medla. Erik far till Stegeborg; kallar Svenskarne. 


thz war om sancti olaffs tida 
marsken ther ey lenger bida 
han for til stocholm vten dwala 
wille wid rikens rad ther tala 
oc lot them til sik kalla 

the komo til honom alla 


Om wintren for hans kroppelin screff 
til marsken saa ludande breff 
kundet marskens wilia wara 
tha wilden til konungen fara 
hwat han kunde ther got göra 
marsken skulde ey annat spöra 
Marsken screff thz ma wel wara 
oc bad honom tit fara 
ta giorde han mz första opit watne 
än tho han thess litit batne 
tha han kom när konungen wara 
engeledis lot han honom fran sik fara 
konungen lot wara taga 
nar marsken wilde fra stäkeborg draga 
tha han then tydende sporde 
fult snart sik tit vt forde 
hans kröpplin for mz honom thäre 
niels stensson oc saa är 
konungen screff breff til alla enda 
om kring rikit han them sende 
at alla skulde til honom fara 
oc skulde alla felige wara 
kalmarna dägtinge wille han holla 


Marsken vägrar att fara till konungen. 1439. 215 


thz loffuade han mangafolla 
tha rikens rad i stocholm äre 
breff sa ludande finge the thäre 
6260 the swarade hwart marsken oss kalla 
tit wiliom wy gerna komma alla 
tha marsken thenna tydende forfar 
at konungen til stäkeborg komin war 
han tha ey lenger bida 
6265 han lot sik til nycöpung lida 
thet ma jac sigia forsant 
han töffrade hwarske dag eller nat 
tha han til nycopung kommin är 
konungens breff mötte honom thär 
6270 at han skulde til konungen fara 
oc skulde then resan felig wara 
marsken swarade som han wel kunde 
han wilde thz göra engelunde 
at han wilde til konungen fara 
6275 vten rikesens radh skulde mz honom wara 
konungen sende bud til marsken än 
the ware iiij beskedne men 
the radde marsken alla thetta 
at han skulde konungen setta 
6280 oc skulde friliga til honom fara 
vten arkt skulde han felig wara 
wilde han annars ey ther tro pa 
the wilde for honom gisla gaa 
marsken swarade i samma stund 
6285 ney jac gör thz engelund 
ta gaffuo the honom annat sin 


165 


6290 


6295 


6300 


6305 


6310 


6315 


216 Möte mellan marsken och Eriks utskickade; stillestånd 


) alräkio möta hans kroplin 

oc konungens wener flere 

hwem han tit sendher mere 

the forwissade marsken vten fara 
vten arkt skulde thz wara 

marsken swarade them ther til 
thera bön han fölgia wil 

oc giorde sik reda i samma stund 
oc for til them i alräkio sundh 

ij” [300] men haffde han mz sik 
thz ma jac sigia sannerlik 

The monde alla tröste hälade wara 
ty haffde han ey myken fara 

tha the komo i alrekkia saman 
ther taladis bade alwara oc gaman 
hans kröplin bad marsken oppenbara 
at han skulle til konungen fara 

han wilde hanom ther fore staa 
fara felig bade til oc fra 

marsken swarade hanom wmz snille 
at han thz ey göra wille 

ty thz matte engalund wäre 

vtan rikens rad wore ther näre 
sidan satte theet i en dag 

til nesta sancti mortins dag 

) fridh skulde thz sta 

engen then andra skada maa 

thz skulde sa sta i alla mota 

ho for konungens skuld wilde göra oc lata 
han skulde rikens men ey göra men 


6320 


6325 


6330 


6335 


6340 


6345 


afslutas. Erik uppsäges i Danmark. 1439. 217 


marsken loffuade saa igen 

for sik oc alla the honom tilhöra 
the skulde konungen ey skada göra 
oc engen ther honum tilhörde 

starka' breff the ther pa giorde 

än loffuade marsken them til wisso 
ther nest innan mikelsmessa 

wilde han rikens rad tit senda 

som mz konungen skulde enda 

hurw then dägtingan skulde sta 

oc han matte forlata sik oppa 
marsken oc hans wordo ther offuer ena 
at hanis mz rikit holda mena 

ä hurw om konungen kunde wara 
hans wilde jo til stocholm fara 

oc wilde mz marsken oc riket bliffua 
ä hwat konungen wilde bedriffua 

her swarte jöns [ok] magnus gren 
loffuade thz marsken vten men 


Mäden konungen wid stäkeborg är 
manga breff fik han thär 
aff alla sina men j danmarc 
the breffuen syntes honom ram oc stark 
manskap oc tiäniste the honom vpsagde 
oc alrede en annan konung hagde 
konung cristoffer hans syster son 
til hierta sorg thz konungen kom 
hanis ater til konungenom wende 
lot konungenom forsta then enda 


166 


6350 


6355 


6360 


6365 


6370 


6375 


218 Herredag i Telge; k. Erik uppsäges 1439. 


Marsken ther ey lenger bida 
vtan lot sig strax til stocholm lida 
rikesens rad lot han tit kalla 
the mötte honom ther alla 
ther han them sagde 
hurw han mz hans degtingat haffde 
wisse tydende wordo the tha waren 
at konungen war ater til gotland faren 
ty forramade the et annat lag 
) tälia mötes om sancti michels dag 
kring om alt riket scriffue the swa 
at alle skulde mötas ther tha 
biscopa prelata riddara oc swena 
köpstadamen oc alla mena 
niclis stensson oc hans broder tha breff senda 
the skulde sik ater til rikit wenda 
oc pa then dagen i tälgia wara 
felige tit oc theden fara 
sa skildis the alle i thz sin 
oc funnos ather j tälgia igen 
the ther siden offuer lagde 
konungen tiänist oc manskap vpsagde 
oc scriffue alla hans sak j eth breff 
som han mot lagen j rikit dreff 
thz breffuit loto the honum faa 
han gladis ey mykit tha 
sidhen sagde hwar annan i thz sinne 
hwar skulom wy en konung finne 
erchebiscopen swarade först tha 
aff mit besta samwit siger jac sa 


Ingen konung väljes. Marsken och Nils Stensson m. Af. förlikas 1439. 219 


bätre radh kunno wy ey raka 
en wy hertug cristoffer taka 
then the i danmarc haffua wilia 
tha torffue riken ey at skilia 
6380 Ta monde honom alla swara 
medhen wy liffua skal thz ey wara 
wlleka war oss ey aff fat 
medhen wtlenska konunga haffua offuer oss rat 
gud late thz aldrig sa harda gaa 
6385 at the mera offuer oss rada faa 
Siden samtycte the alle thäre 
nogra stundh skulle thz sa wäre 
the wildo vten konung wara 
oc marsken skulde for rikit swara 
6390 til thess the haffde rikit frit 
oc landhen oc slotten waro qwit 
vt aff rikens fiende hendher 
thz samtycte the ta alle i sänder 


J thz samma kom niclis thäre 

6395 her boo her benct mz honom äre 

rikesens rad ther mellan gingo 

at the marskens wenskap fingo 

the loffuede marsken vten fara 

stadeliga mz honum oc riket wara 
6400 oc loffuade honom frit vten wanda 

stäkeborg oc kalmarna j sin handa 

the loffuede oc for konungen ey tigia 

tiäniste oc manskap honom vpsigia 

thz ärendit haffde ey sa hafft gang 


6405 


6410 


6415 


6420 


6425 


168 6430 


220 Marsken far till Calmar; hans halfbror Thure sjuknar och 


haffde the ey rädz for marskens twang 

ty monde the marsken slottit faa 

hwarken ödll eller mat haffde the ther pa 

ä hurw thz haffde gangit 

marsken haffde likawel slottit fangit 

marsken giorde tha et byte 

thz monde somma sara fortryte 

eringils fik han stäkeborg tha 

niclis stensson trögd ater faa 

sidhen han sa forrama | 
gotzstaff laurenson oc birger trvlle calmarna an- 
marsken loffuade ater her bo lama 
sundaholms län oc halff widzbo 

oc än ij sokna i osthergötlan 

her benct stensson loffuade oc han 

Mädillösa sokn oc mädilpata 

swa skullo the sig nögia lata 

ther mz skildis the at thäre 

hwar for tit han lyste wäre 


Marsken for til stocholm tha 
oc redde sich som han mest ma 
han wille strax til kalmarna fara 
ther oc pa ölandh mente han wara 
hans brodher thure skulde mz honom rida 
1 then resan fik marsken quida 
xi” [11000] iumfru dag ride the 
bade aff nycopung vten we 
mellan calmar oc ther logo then nat 
Thure fic ther sin helsot brat 


dör på vägen. Nils Stensson o. hans bror bege sig till Erik. 1439. 221 


twa netter la han siwker tha 
6435 then tridia dag döde han oppa 
tha. fich marsken sua stora quida 
han gat ey for sorg lenger at rida 
alla swenske thz sara käre 
at then hälat sa döde thäre 
6440 thy thz war en helat til sit liff 
- manligh bade j storm oc stridh 
mz alla the han omgik 
goda tykkia aff them fik 
alle the honom dödan sporde 
6445 stor hierta quida them thz giorde 
oc bado gudh sa jnnirlic 
at warda hans siel nadelic 
sa wil jac oc gerna göra 
om gud wil myna bön höra 
6450 herra gudh höxt i himerike äre 
thu vni hans siel mz tik wäre 
Jomfru maria skär oc reen 
göm hans siel fra alt meen 
al gudz helgon j hemmerik 
6455 biden for hanom ynnerlich 


Sidan ward marsken wara 
at niels wilde til konungen fara 
sa giorde oc hans broder her bo 
ty matte them marskens illa thro 

6460 nielse swena i landit bliffua 
myken oskäl the bedriffua 
the rida i östergötlande 


222 Nils Stenssons folk våldgästar i Östergötland; marsken skickar 


fatiga almogan giorde wande 
the rida mz 1x hesta 

6465 . saa omögeliga gesta 
the laago ey til sa arm en man 
the fodrade jo ij [2] hesta om j [1] span 
oc skonade ey mer än för 
hwar the rida opsla dör 

169 6470 hwat them lyste the thz giorde 

effter engen the nogot sporde 
j ix wikor öffde thz saa 
engen bätring kom ther oppa 
the mente wara sin egne herra 

6475 oc liffde jo hwar dag tess werra 
om side kom marsken j huga 
thz kunne saa ey lenger duga 
Han bad sine swena redhe wara 
til östergötland sit erende fare 

6480 han befol them alle tha 
nielss stenssons svena gripa eller slaa 
the swena tha ey lenger bydhe 
Marskens ärende the strax ride 
thz fiol sigh ey beter j lagh 

6485 Nielss kom hem then same dagh 
jak wenter thz gudz wilie wara 
at honom sculle sa at fara 
ho altiid far mz swik ok tandh 
thz rönis honom jw litet sant 

6490 om tisdagen the fra marsken ridho 
torsdagen ther efther om middaxtidhe 
mellen norkopung oc suderkopung a en ängh 


6495 


6500 


6505 


6510 


6515 


6520 


sina svenner mot dem. Nils Stensson blir slagen och dör. 1439. 2 23 


ther röntis mang en röster drengh 
Nielss ther marskens swena mötte 

iak wenter thz honom litet bötte 

han önskade thz toch altiidh för 

ath marskens swena honom möthe ther 
han bidde ther toch ey thy 

han flyde strax at en by 

hwat tenkte tha hans starka kämpa 
the kunno tha hwarken lat eller lempe 
för forrymade altidh the 

at en war manligare än marskens thre 
liten stund the sigh warde 

Marskens swena them enkte sparde 
claws grawart oc gotgeselle 

them the döde aff hestena fälle 
böleken oc basse gaffue op sin anda 
niels stodh i storen wande 

oc bad sa ynnerliga tha 

sik for liff oc swnd sta 

han oc hans som tha wille liffua 
skulle sik alle fangna giffua 

til norköpung fördis niels tha 

ther döde han aff pestilencia 

han war siwker for the han fonga 
effter marskens welia monde thz gonga 
gud giorde som han willde 

marsken oc hanom wäl atskilde 

gud munde sielff then döden welia 

at han skulle rikit ey mera qwelia 
nielsa swena sende marsken tha 


170 


174 


6525 


6530 


6535 


6540 


6545 


6550 


224 Marsken far till Calmar ; underhandlar med Magnus Gren. 1440. 


til södercöpung thera rät sta 

for thz the haffde giort omaka 

ix there huffuud sattis pa staka 
marsken sidan for wissa sporde 
hwat niels wid gotland giorde 

fra en skipara röffuaden ther 
hwat han redast hade när 
Skiparen thz for marsken kerde 
som nöden hanum lerde 

oc sade han at niels eller her boo 
hade ey opsagt konungen thro 
vtan loffuade hanom bade thäre 
the wille hanom til tyänste wäre 
her bo loffuade hanom oc tha 
kalmarna aterfaa 

thz första syön worde reen 

ty gaff konungen hanum j gen 

M mark j [1] lest myöl oc j [1] lest malt 
gerna tok han thz alth 

the woro thz tha bade lika näre 
marsken hade kalmarna j sin wäre 


Tha mot fastegang leed 
marsken mot Calmarna redh 
magnus gren felade han til sig tha 
oc sporde om han ville honom borcholm faa 
han swarade ey görat vtan wonda 
jac vill hollat til konung erics honda 
marsken swarade tha saa raat 
huar är tha thz goda tw hauer mic jaat 


Marsken belägrar Borgholm. Rodenborgs dödssjukdom. 225 


sa mongt sin sworet men tw mat lifua 
mz riket ok mik tha ville tw blifua 
Thu hauer oc gifuet tit breff ther oppa 
6555 fra rikesens bästa aldre gaa 
magnus ville thz ey sköta 
vtan marsken saara höta 
at kome han oppa ölanda 
han ville honom göra skade ok wanda 
6560 Ther mz magnus aat borcholm tog 
marsken strax effter droogh 
ok lot thz bestalla i sama stunde 
at the aff hused ey longt vtkunde 
fastagongs affton marsken til calmarna koom 
6565 et vnderligt ärende han ther fornom 
aff then byssemäster rodenborgh 
honom ville skywtit vid stäkeborg 
han hafde budh til marsken tha 
oc lot honom for wisso forstaa 
6570 at han aldre helbrögdo nöt 
sidan han aat marsken sköt 
oc at han ledh sa bitter iämmer ok nödh 
tog kunde han jngeledis blifua dödh 
for än han marskens wenskap finge 
6575 birger trulle oc göstaf laurenson thz budit ginge 
marsken swarade oc töchted vnder 
badh gud forlata honom syna synder 
oc sagde huat han antige dör eller lifuer 
gerna iac honom thz forgifweer 
6580 Tha Rodenborg thetta sporde 
han bad gud löna marsken at han sa giorde 
Rimkrön. 2 15 


926 Kröpelin dör ; marsken far till Åbo o. får hans slott; åter till Öland. 


ok sagde fa mic lywsed nw ändes myn wonda 
ok gaff saa strax ther opp syn anda 
Birger ok göstaff til marsken aterwända 
6585 ok sagde honom aff Rodenborgs ända 
Alla vndrade som thz fornomo 
hurw thz monde sa tilkoma 


Marsken lot sig tedan hasta 
oc koom til stocholm om midfasta 
6590 the tidende fik han tha 
at Hanis kröplin dödde pa Aboo 
om fastagangs tidhe 
marsken lot sig sidan lidhe 
oc redde sig som han bäst gaat 
6595 sa at han folgde ysen aat 
Han fik Abo vtan kiiff oc slagh 
oc anamadet om helge kors dagh 
sidan fik han til syna handh 
Castelholm oc Alandh 
6600 marsken thz ey ylla behaga 
han kom ater til stocholm om pingsdaga 
oc for strax til öland mz en stoor här 
som han ville wara felig thär 
syn stora skep lot han i Curahampn fara 
6605 sieluer mz smaskep til borcholm wara 
tha magnus gren thz fornaam 
at marsken bögde mot borgahampn 
alle syna byssor han lagde oppa 
at han marsken skadha maa 
6610 rät som marsken aat hampnenne bögde 


Borgholm tages. Bud från k. Kristofer om hans val till konung. 1440. 227 


et vnderligt tekn gudh tha fögde 
ofuer hampnen sa stoor en toke gik 
at engen hans owen honom sigia fik 
pa alla andra sidha 
6615 monde engen tokne bidha 
Ey länger stood then token ther 
än marsken til läghis komen är 
Sidan wart thz ater clart som för 
thz vndrade alla ä hoo thz spör 
6620 Sidan giorde magnus sa dana dägtinge 
at om han ey vnsätting finge 
aff konung eric om olafsmässe näste 
marskenom skulle han faa thz fäste 
spisning oc alt annat som han ther jatte 176 
6625 hwart han ville thz föra matte 
Ther mz ändades thätte 
konung Eric torde honom ey vnsätte 
marsken anamade forutan qwide 
borcholm om sancti olafs tidhe 


6630 J the sama matto tha 
komo konung cristoffers bud til calmarnaa 
Archebiscopen af lund ok marskens swager mäder 
at the matte fa theres vilia thes bäter 
marsken oc rikesens rad loto the forsta 
6635 at theres ärende thz waar saa 
ville the konung cristoffer til herre taga 
han skulle thom holla vid rät oc lagha 
tha matte riken blifua saman 
at hwar skepte mz androm got oc gaman 


177 


6645 


6650 


6655 


6660 


6665 


298 Kristofers lof; marsken tvekar att taga honom till kommg. 


then herren gafuo the sa storan priis 

hurw han waar manlig myld ok wiis 

ok at skönare persona kunde ey wäre 
bland alla herre i wärldene äre 

forvtan swik är han fultroo 

han är oc altid glad ok froo 

Jac kan then tyende del ey scriua 

thz stora loff the honom gefua 

än wort ther degtinget saa 

at riken skulle jo i fridhi staa 

ä huat the swenske om konungen göra 
alder skulle nogot rikit ty andra ofrid föra 
thz wart stadfäst mz breff oc löpte 

thz sama wort oc giort förra offte 
Archebiscopen tog marsken vtofuer ena sidho 
oc baden wara wiss forvtan quidho 

at ville han konung cristoffer hylla 

han skulle honom vnna ä huat han ville 

at hafua aff riket til sit bestand 

thz swor han oc lofuade mz mwn oc handh 
sa glorde oc marskens swager meder 

at marsken skulde joo thro tes bäder 

the badho honom keesa pa finlanda 

ther matte han blifua forvtan wanda 

wy lofwom ider än ther til forsant 
borcholm ok öland til et pant 

aff hans arfua at lösa for x!” [40000] mark 
oc sagde thz wara god hielp oc stark 
marsken swarade tha ther oppa 

jac tor ey fullelige thro ther aa 


6670 


6675 


6680 


6685 


6690 


6695 


Stora löften till marsken. Möte i Arboga utsättes. 1440. 229 


nar han forst riket i wäre fanger 

efter mit fordärf han sidan ganger 

han aan mik tha huarken gotz eller lifua 
jac forma ok ey tha mot honom kifua 
mina owener äre oc j riket monga 

som efter mit wärste daglige ganga 

Ty iac trengde thom mot thera vilia 

mz riket holla oc fra konung eric skilia 
jac kunde thz ey forfölia mz lagha 

thz mena the nw pa mik clagha 

Jac giordet tog for rikens bestanda 

tha mena the ther fore göre mic wonda 
the swarade wy lofuom vid heder oc ära 
ga dana sorg torfwe i aldre bära 

Wy lofwom ider här vid äro oc haalss 
han skal idher holla forvtan faalss 

alt thetta som wy hafua ider sagt 

oc skal ider störkia mz liff oc magt 

til alt idert gangn ok bestanda 

oc skal ider beskerma for allan wanda 

oc skal aldre dömas hwarken litid eller stort 
huat i eller idhra tiänara hafuen her til giort 
Ther mz lofwom wy ider nw her saa 
hans opna breff opa all thenne stöcke faa 
Ther mz the sig ther aat skilde 

om konungen swenske sig berade vilde 
oc wordo offuer ena thera 

at alla om mikelmesso i arboga wära 
marsken bestälte oc ther om saa 

at mena rikens men skulde mötas ther ta 


178 


6700 


6705 


6710 


6715 


6720 


6725 


230 <Marsken rådfrågar en gudelig jungfru; hennes 


ther mz the fran kalmarna wenda 
hwar tit som han haffde enda 


Nogot effther marsken for 
thit som en godelik iumfru bor 
hon war wel wid 1xxx ar 
vtaff thz hus hon tha i war 
haffde hon j xx ar ey warit 
thz haffde marsken wist forfarit 
han sagde til henne mon thz wara gudz wilia 
at jac skal mik wid riket skilia 
jac fornymmer oppa alla rikesins men 
the mena konung cristoffar haffua en 
hon swarade jac sigher idher i tro 
gudz wilia haffuer jac forstondit swo 
han haffuer idher frelzt i alla daga 
oc wil idher til suerigis konung haffua 
Marsken swarade hurw skeer thz ta 
at rikesens radh wilia ey saa 
the sigia alla mot mik ney 
oc hylla konung Cristoffer hwat jac wil eller ey 
Jumfrun swarade ather swa 
tre plagar skal riket ther förre faa 
stort örlog finna i alla endha 
oc mista thera gotz ä hwart the wenda 
aff hungar skola the lida nödh 
sa at mange haffua hwaske öll eller brödh 
oc otalige warda saa osell 
at aff hungar skola the swelta i heel 
the tridia pestilenta skal offuergaa 


6730 


6735 


6740 


6745 


6750 


6755 


spådom. Ett möbarns syn. Herredag i Arboga. 1440. 231 


at mange garda öda staa 

saa skal en gudz wilia framfara 

thera konung skulin i en lykawel wara 
om the idher nw til konung taga 

the plagar wil them gud fordraga 

göre the oc ey sa 

wisseliga the plagar offuer them gaa 
marsken swarade henne ther til 

om gud mik til konung haffua wil 

1 there wilia thz wel raka 

at the mik ther til taka 

gange som gud skiuther thom i huga 
aller wil jac thom ther til trwga 

eth vndherlicth tekn marsken widerfoor 1784 
) Wwadstena i worafru koor 

som mwnken predican haffde 

eth möbarn til sina modher sagde 

see modher holken fagher gulkrona ther 
oppa marskens huffuud är 

quinnan saa oc cronona saa 

oc sagdit strax for androm thaa 

thz ärendhe henne war teeth 

oc at skönare gulcrona hade hon aldre seet 


Sidhen kommo rikens men i arboga saman (178) 
ta sagde them marsken vtan gaman 
kere winer i haffuen wel forfarit 
hurw jac haffuer idher höuisman warit 
oc Wwithen thz alla nog 
i hwat bedröwilse jac her widher tog 


232 Öfverläggning i Arboga; marsken nedlägger magten; 


tha i mik til idhen höwisman keste 
haffde wy hwasken slot stadh eller feste 
179 6760 ther wy matom jn fara 
oc wort howd felige wara 
jac takkar gerna gud thz haffuer sa flyt 
swerigis rike är nw alt frijt 
1 swerige fins nw ingen saa 
6765 then mz nogra wil riket mote sta 
hwat idher lysther nw fore taga 
thz skal mik oc fulwel behaga 
tog haffuer jac til idher alla bön 
betänken mik mz saa dana lön 
6770 at jac ey kombir i stora nödh 
oc myn barn ga effther mik om brödh 
i withen wel hurw jac haffuer wagit mit liff 
oc farliga stondit i margt et kiff 
jac är oc skyllog sa mangen man 
6775 nepliga jac thz betala kan 
thz haffuer jac giort oppa idher froma 
at riket skulde til frihet koma 
1 tänken oppa at swara mik her til 
medhen jac idher wmwika wil 
6780 Marsken wt for dörren gik 
oc rikesins men beradde sik 
the senda budh til honom tha 
at wita hwat han wilde eska oppa 
om finlandh badh han tha forsant 
6785 oc öland for en bruklig panth 
at han matte thz haffua vten men 
oc ölandh lösas aff hans arffua igen 


6790 


6795 


6800 


6805 


6810 


6815 


får Finland och Öland. Kristofer tages till konung. 1440. 238 


for xl” [40000] marc peninga 

the budhen fran honom ather gingo 
oc sagde hurw han them swara 

alla sagde thz maa wel wara 

marsken bade the ather jngaa 
erchebiscopen sagde til honom saa 

kere her marsk som i lothen oss höra 
idhen wilia wy alla gerna göra 

oss tykker riket kombir aller til laga 
vten wy konung cristoffer til herra taga 
effther idher wilia wy alla gaa 

breff oc incigla giffuen idher ther oppa 
Oc takkom idher alla sleth 

i haffuen oss hulpit til lag oc reth 

oc kommit oss aff treldom oc onda 
thz wilia wy forskylla i alla stonde 


Then dägtingan the saa ende 
til konung cristoffer the ta sende 
at breff oc wissan aff honom faa 
om tolka pröuilegia the äskade oppa 
oc at the wilde honom bidha 
i kalmarna nest midsommars tida 
marsken oc ta til honom bud sende 
oc kunnade honom aff then ende 
som rikesens men mz honom giort haffde 
hans breff oc wissan ther oppa kraffde 
konungen screff honom ather til 
at marsken honom möta wil 
xx dag jwl i halmstadh 


180 


181 


9234 Kristofer möter marsken i Halmstad; far till Jutland 


marsken giorde som konnungen badh 
mangen rask man haffde marsken thit 
konungen lagde ta al syn flit 

at han marsken til sig draga 

oc sagde alt thz honom behaga 

twa the yppersta som wore i konungens radh 
sende han til marsken brad 

oc lot honom bidia thära 

at wilia honom for fadher wära 

oc sagde medhen han maa liffua 
marskens tro son wilde han bliffua 
marsken swarade i laten fara 

wil han mik for fadher wara 

han skal thz finna oc röna for san 
jac bliffuer honom for en tro man 
ho thz skulde scriffua konungen loffuade tha 
nepliga thz i twa böker gaa 

alt thz marsken forre loffuat war 
konungen thz bade bebreffuade oc swor 
thz endade sa i thz sen 

oc mötas i kalmarna midsommar igen 


The swenska komo til karllmarna saa 
konungen kom ther ecke tha 
han tha i jwt landa är 
oc stridde mz syne egne böndher ther 
hwan attande pening the atte wille han faa 
the böndher ther ey wndhergaa 
the böndher rycte saman brat 
oc sworo for then olaga skat 


6850 


6855 


6860 


6865 


6870 


i st. f. till Calmar; kommer senare till Sverige. 1441. 235 


konungen til the böndher drog 

widh xiiij” [1400] aff them slog 

the andra mest fot oc hendher forspille 
sidhen tog konungen alt hwat han wille 
the swenska konungens breff i kalmarna faa 
at for tolken fal kom han ey thaa 
assumpeionis marie ther nesth 

tha wilde han möta ther forwist 

marsken tha ather til stocholm faar 
erchebiscopen oc rikens rad bliffua ther qwar 
til thes konungen kommir thär 

fölia honom fa til stocholm när 


Nativitatis kom konungen til kalmarna 
erlige the swenska vntfingen tha 
mz processio oc Wirdning aller besta 
oc leden sidhen oppa et festa 
ecke lenge the ther bida 
oc loto sik strax til stocholm lida 
tha han kom harsstekit när 
marsken möte honom strax thär 
mz mongen rask man i the stunde 
oc vatfikken thz aller besta han kunde 
strax marsken war kommin thera 
konungens embitzmen saara kära 
at the hwarske mat eller ööl haffde 
marsken fik them alt hwat the kraffde 
konungen lagde til walmassöö tha 
twa netther lag han ther oppa 
medhen marsken oc hans embitzman reda giorde 


182 


6875 


6880 


6885 


6890 


6895 


6900 


236 K:n kommer till Sthm; hyllas på Mora sten och krönes i Upsala 1441. 


til sydher malm sik sidhen fordhe 
vtaff syn skep steg han thära 

the swenska mötan mz stora ära 
biscopa prelata oc klerka alla 

mz processio honom til fota falla 
sidhen the jn i stadhen gaa 
vndher konungens arm ledde marsken han tha : 
the them sage sa ga til saman 

sagde hwar annan vten gaman 

gud bedröffue then thz giorde oc wilde 
oc oss sa wid marsken skilde 

marsken är betre werdher at krona bera 
än konungen en hans tiänere wära 

han är skönare en konungens ty 

we warda them thz saa fly 

oc oss giorde thenna skada oc men 
marskens lika faa wy aldre igen 
konungen oppa husit gik 

mz stora ära marsken honom vnfik 

ey mikit the ther lenge wara 

vtan strax til vpsala fara 

konungen hylladis for vtan men 

helga kors afften oppa mora sten 

alla sworc ther honom syn edh 

oc han them ather samaledh 

a helge kors dag settis hans krona oppa 
wel 1xx riddara slo han tha 

aff swenska däna oc beyara 

marsken monne then första wara 

allen kost ther konungen haffde 


69035 


6910 


6915 


6920 


6925 


6930 


Kristofer blir afvundsjuk på marsken och glömmer sina löften. 237 


marsken then all saman wtlagde 
badhe i stocholm sa oc thära 

ä hwar konungen munde wära 

fra förste konungen kom til symonis oc jude dag 
han hopadis jo konungens welbehag 
en dag monde konungen til kirkia gaa 
tha sagde han til marsken saa 

1 skolen ey sa när oss ganga 

stor nesa wy aff idher fanga 

her sigher alt folk i thenne bi 

ati ären skönare än wore ti 

oc ären betre werde crona bära 

än wy idher tiänere wära 

marsken swarade honom ther til 

en dare sigher som han wil 

nadige herre the mage betre tia 

än aff sa dana osannind sigia 

hwar godman kan tog forsta 

til skönhet jac idher ey likna maa 


Tha konungen ather j stocholm är 
drotzeten her cristiern mötte hanom ther 
til marsken han stora kära lagde 
huru han hanom grepit haffde 
hade marsken tha ey sa cloker warith 
liffuandis haden aldre thedhen farith 
nw swarade han ther mz wisdom saa 
at the kommo hanom engen sak oppa 
konungen hade tha forgeth 
thz han hade marsken jeth 


183 


6935 


6940 


6945 


184 6950 


6955 


6960 


238 Hatet mot marsken ; hans ädelmod ; k:n står fadder åt hans dotter. 


at aldre skulle dömas hwadzke lith eller stort 
thz marsken eller hans tyänare hade giorth 
konungen gik sidan j alle stunde 

effter marskens forderff ä hwar han kunde 
mz degtingan trengde drotzsten tha 
marsken rasaborg j fira aar fra 

j Xxilij aar nörrabotn ther til 

then dägtingan gik som drozeten wil 
wyborg skullen oc beholla vtan meen 

oc om walborgamessa faat marsken j gen 
tha marsken konungens forrädilse forfan 
han redde sik thedhen thz snarasta han kan 
hwat han oppa husit haffde 

vtj sin skip han thz lagde 

om symonis & jude fik han konungen thz feste 
thz war bespisat alla beste 

J ladagorden loth han hanum ffaa 

C yxn oc ij” [200] faar ther bliffuo tha 
offuer alt thz konungen fortärt haffde 

sin han först til stocholm lagde 

än gaff han hanom M redhe march ther til 
for sanna jach thz sigia wil 

til at köpa yrther oc ferska fiska mädher 
han meenthe hans hyllist jo fa tess bädher 
J same tid war thz saa 

at marskens hustru j barnseng laa 

) Swartasyö thz munde wara 

marsken bad kungen tith at fara 

mz all sin macth han tith kom 

oc hyölt marskens dotter til cristendom 


6965 


697 


SS 


6975 


6980 


6985 


6990 


Marsken far till Åbo. K:ns eriksgata ; han kallar marsken. 1441. 239 


alskons glädi monde ther wara 

oc kostelige drykke nog ospara 

ther sondes engen hwat han begäre 

ä hwariom hwat han lyste fortäre 

konungen foor til stocholm j gen 

marsken skyndade sik oc ey seen 

til stocholm j then sama tidha 

oc loth sik strax at Abo lidha 

kom tith a sancti mortens afftan som han wille 
oc takkade gudh som hanom oc konungen atskille 


Then winther reed konungen sin eriksgata 
marskens wersta han thede i alle motha 
haa marsken fortalade aller meste 
han war kungens wen then beste 
konungen sidan marsken breff sende 
mz första open watn til stocholm stempde 
at komma til stocholm wid hans hylla 
oc swara the hanum hade skylla 
marsken swara han kan thz ey endhe 
vthan han hanom leyde män sendhe 
som hanum leyda oc forwara 
j frid for hans owener fara 
konungen sende hanum een beyara ther 
han heet her Albricth morer 
han loffuade marsken wid hedher oc ära 
friliga pa hans leyde fara 
Han war högst j konungens raadhe 
ty trode marsken hwat han sadhe 
marsken läth strax redha göra 


6995 


7000 


7005 


7010 


7015 


7020 


240 Marsken beger sig till konungen, som mottager honom väl, 


spisning oc wäria j skipit föra 

ij merseskip oc vij annar hade han tha 
oc v" [500] riddara oc swena ther oppa 
the degliste men a föther motte gaa 
saa kom marsken til stocholm thaa 
konungen hanom wäl vnfik 

marsken räddis tok for hans swik 
konungen morer til marsken sende 

oc sagde han wille mz hanum endhe 
ther them badhom laage stor makt oppa 
om morgonen mellen iij oc iii) skullen til hanom gaa 
ther skulle tha engen wara när 

vtan her albricth morär 

marsken giorde som konungen badh 

oc kom til hanum vtj hans mak 
konungen badh hanom strax tha 

hart när sik sithia gaa 

marsken togh ey sina tokte glömde 
vtan giorde som hanom sömpde 

sidan bade the marsken j mange matha 
til konungen sik fulkomliga forlatha 
konungen swor thaa wid hedher oc ära 
paa marskens skada aldrey wära 
marsken swor hanum tha ather j geen 
alla daga affwäria hans meen 

oc hanom thro tyänare wara 

oc liff eller gotz ther om ey spara 
konungen tha aff marsken begäre 

tha klokkan slo vij at wara ather there 
ther mz marsken fra hanom gik 


7025 


7030 


7035 


7040 


7045 


7050 


men sviker honom; han måste afstå Åbo. 241 


konungen loth raadith kalla til sik 

aff sin iij rike alla 

oc än beyarana medher kalla 

marsken kom aather som konungen badh 
oc rönthe hans falskhet strax j stad 
konungen ladhe hanom strax degtingan oppa 
om Åbo oc tauastahws ath ather faa 

ther til öland oc swartasyö medher 186 
marsken behagde ey tess bedher 

vtan swarade jach kom ey her at tolik liste 
thz jac menar sa mykit mista 

kan thz engaledis bether wara 

vanen mich mz leyde hädhen fara 
konungen oc hans raadh woro kloke 

the lagdo for marsken manga kroke 
marsken forfan tha thera listhe 

wyborg eller abo skulle han jo miste 

oc än takka gud for then fromma 

at han kunne mz liffuit thädhen komma 
hadhen ey sa mang rask man mz sik 

han hade ther bliffuit äwinnelik 

marsken hade oc förra spord 

aff mangom aff her cristierns ord 

at ä men han liffua maa 

marsken skulle aldre wyborg faa 

oc meenthe han bliffua mz bätre roo 

paa wyborg än aa Aboo 

thy loffuade marsken konungen thäre 

nar han hade wyborg j sinne wäre 

hwem konungen wille abo faa 


Rimkrön. 2 16 


187 


7055 


7060 


7065 


7070 


7075 


7080 


249 Marsken far t. Viborg, som han återfår då drotseten sambidigt dör. 1442. 


wisseliga skulle han faa thz thaa 

sidan komo mange a marsken klaga 
konungen wille gerna haffuan aff daga 
hade marsken swarat saa 

at han wille til retta staa 

domara hade han ther nogh fongit 
effther lagen hade hanom litit gongit 

ty sköt marsken altid a konungens breff 
ther mz han theres ondzka fordreff 


Marsken sik tha thädhen skynda 
til wyborg thz snarast han kunde 
tha han kom til wyborg när 
wisseliga sporde han thär 
at M sin hade drozeten sworet saa 
thz marsken skulle aldre wyborg faa 
drotzeten tha sin hälsot fik 
alla sina fogota kallade han for sik 
oc bad them alla forwarat saa 
thz marsken jo aldre wyborg faa 
litit tenkte han a ärena thoo 
han anamade jo wyborg aff marsken j thro 
gud giorde togh som han willde 
oc marsken oc drotzeten wäl atskillde 
sama dag döde drotzeten tha 
han hade loffuat marskenom slottit faa 
marsken kom tha mz konungens breff 
som han drozeten til screff 
at han skullenom strax wyborg faa 


om han wille hans hyllist naa 


7085 


7090 


7095 


7100 


7105 


Kristofer krönes i Oslo 1442. Fetalianerne skinna och bränna. 243 


ther mz fik marsken thz feste 

siden reddis han for konungen ey meste 
konungen fik aather Åbo 

som marsken hade hanom sakt j thro 

thz wore her forlangt at scriffua 

hwat falshet konungen ville moth hanom bedriffua 
än gud beuarade marsken al sinne 

at konungens falskhet fik ey mer winne 


Konungen lot sik sidan lidha 
alla raskasta han kunne ridha 
til lödissö j westergotland 
ther gynge hanom nordmen til hand 
oc förden sidan til oxlo 
oc krönton ther strax swaa 


Strax marsken war aff riket faren 
rikens jnbyggiara wordo tess nog ware 
the wordo sidan bade skinnade oc brende 
aff konung erics fetale sa mangaledh skende 
them gik sidan saa illa j hand 
bade til watn oc saa landh 
ä hwart swenske skipen sik wende 
the komo jo til konung erics hende 
hans fetalia thz myket rosa 
the gripo riddara oc brendo trosa 
thz wore her alt for langt at scriffua 
then skade the her j rikit driffua 
tha konung cristoffer sa dant hörde 
ey vtan spot han ther aff giorde 


188 7110 


7115 


7120 


7125 


7130 


7135 


244 Kristofers bröllop firas i Köpenhamn 1445, 


oc sagde wor modherbroder sither pa eth skär 
hanom behöffuer oc berning thär 

tha gaffuo sik mange fult ille 

at the marsken fra sik skilde 

ty han bescermade them j alla ändher 

men rikit war j hans hendher 


Sklan loth konungen huxa oppa 
hwar han ena drotning fa 
han sende sin budh ther om sa wide 
oc fik at spöria tha om sidhe 
at margreffuen aff brandeborg hade j [1] dotter the 
skönaste man wille see 
mz stakkotom ordom thz sa gik 
konungen henne til drotning fik 
hon war gamal wid xiiij aar 
Dorothea henne nampn war 
the wigdis baden om sonnedagh 
drotningen kröntis om monadagh 
ey ful try aar the saman bliffua 
engen barn munde gud them giffua 
j köpmannahaffn munde bröllopit standa 
tith komo mange aff främada landa 
herra förste oc andre flere 
thz hoffuith kan ey prisas mere 
ty thz stod ey fulla daga iij 
sidan skulle hwar sik sielff forsee 
badhe om fodher saa oc om maath 
ther aff hördis mangs ond laath 
them tydzka gaffs nogh hwar the woro 


7140 


7145 


7150 


7155 


7160 


7165 


Klagan öfver Bäjrarne vid Kristofers hof. 245 


än the swenske jo omboro 

the wordo oc mest til ändan trykte 
mangom swenskom thz fortökte 

aff goda men oc quinnor badhe 

at the wordo saa forsmadhe 

fredaghen nest effter herrene atskilde 

sa at hwar for tith han wilde 

togh hölt konungen sith radh til saman 
thz gik beyarna tha aff gaman 

swenske oc danske wordo til rada 

at the konungen raaddo oc baadha 

at latha beyarna hemfara 189 
the städia them ther ey lenger wara 

ty at gul silff oc fagra hesta 

tha finge beyerne alt thz besta 

badhe graskin hermelin oc morde 

hwat the beddis konungen ey sparde 

the finge oc först fodher hwar konungen geste 
aff kellar oc stegherhus thz besta 

ä hwat swenske oc danske konungen radha 
han giorde tog hwat beierne bada 

thz war til froma eller skada 

han trodhe best hwat beierne sadha 

wille nogor län aff konungen faa 

tha skulle beierne there bud gaa 

ther til the them kösteliga begaffua 

mz goda hesta eller andra haffua 

hua them ey sa wille giffua 

han skulle vtan hielp bliffua 

the komo aldre sa arme löpande hith 


190 


7170 


7175 


7180 


7185 


7190 


7195 


246 Bäjrarne afskedas. Klagan öfver nöden i Kristofers tid. 


the wordo strax rike ynnan stakkat tidh 
then ther kom mz riffuen kiortel oc stakkat swerd 
han fik snart M march werdh 

thz fortröt the andra om sidha 

oc willo thz ey lenger lidha 

ty vnderuiste [the] konungen j flere saka 
ther aff tok han sik stora omaka 

oc ward tha sa harmeliga wred 

j viij dagha gath han ey snakkat eller leed 
thz skulle jo togh thz sama wara 

beyarna loth han tha hem fara 


Ä men marsken mektogh war 
tha war j rikit the besta aar 
som man wille onska aff wor herra 
strax konungen kom tha ward thz werra 
ä men han war tha war stor hunger 
ty hatade hanom badhe gamal oc vngher 
böndher oc bokarla alla 
hanom barkakonung kalla 
oc bade altid til gud oc hans moder ren 
at marsken fa til herre j gen 
The ena plaagan sannadis thaa 
som mön sade rikit skulle offuergaa 
konungen hade oc j [1] ondan sidh 
ä hwar han gönom rikit redh 
han hade jo sa manga hesta 
arma böndher han forgesta 
han fodrade v lester korn mest hwaria nath 
ther gatz ful mangom illa ath 


Kristofer kommer till Stockholm; kallar marsken till sig. 1446. 247 


som ather saatho j jember oc nöd 
oc hade hwadzke myöl eller bröd 

7200 vtan barch ther skullo the wider liffua 
oc konungens hesta kornith giffua 


Om winthren effther thz bröllop wor 
konungen op til stocholm for 
hanom tykte wara tess bedher 
7205 at drotningen folde medher 
han screff marsken til sik komma 
oc sende hanum til gislan mektiga män oc froma 
for ty han wil til gotland fara 
oc jo at marsken skulle mz hanom wara 
7210 han tröste ey ellest konung eric besta 
vtan at marsken folde thaa 
ty han war mektig aff skip oc swena 
oc kunne hanom best j raadom tyena 
ther war oc engen j al hans rike 
7215 j tolkom stykke marskens like 
marsken giorde effter konungens akt 
han kom til hanom mz störste makth 
konungen vnfik hanum mz stor äre 
teslikis giorde oc drotningen thäre 
7220 oc sagde hon saa ey för hans like 
j alla tesse konunga rike 
hon böd marsken offta til sith bord 191 
och haffde mz hanum mangt gamans ord 
han begaffuade henne kösteliga j thz sinne 
725 teslikis henne jomfrur oc qvinne 
marsken giorde ther tha eth haaff 


7230 


7235 


7240 


7245 


7250 


7255 


948 Tåg till Gotland; stillestånd med Erik. Skeppsbrott. 1446. 


at alle ther woro sagde hans loff 

konungen oc drotningen aatho mz them thär 
oc alle the herre ther woro när 

aff manga främede land oc städher 

ther wore än nogordz sendebud medher 
them skenktis ther nogh myöd win oc most 
hwar sagde at ther eyncte brast 


Litit effter bad konungen reda wara 
at han wille til gotland fara 
oc for saa til gotland 
the resa gik hanom illa j hand 
all thera kost ther ladis oppa 
engen j swerige thess bäther maa 
herrene bebreffuade hwar androm frid 
thz bleff ther ey lenger widh 
konung Eric loth eyncte tess myndre röffua 
ä hwar han kunne sin fordeel pröffua 
strax the herre ther atskilde 
konung Erics folk röffuade hwat the wilde 
tha konung Cristoffer tedhen wende 
) calmarna tenkte han at lende 
wädrit forsatte hanom j then stund 
hans skip stötte oc sank j grund 
vtan for idö pa en sten 
tha gik hanom mykit til men 
ther dronknade mang en rasker man 
mz store nöd tha reddis han 
sielffuer mz en skippbaath 
ther woro tha sa jemmerlich lath 


K:n far till Danmark. Marskens dotters bröllop ; spådom om konom. 249 


7260 


7265 


7270 


7275 


7280 


hans besta clenodia han ther miste 
oc gul oc peninga j mangen kiste 
sa bloth kom han til stäkeholm tha 
han hade ey vtan j [1] tröye oppa 
thädhen han til calmarna faar 
drotningen ther for hanom waar 
the foro strax til danmarch 

sorgen war them tha starch 
marsken siglde til opland tha 

flere swenske giorde oc saa 


Sidan loth marsken alla höra 
sina dotters bröllöp wille han göra 
j swartasyö om michelsmesse nest 
oc bad them alla ther wara hans gest 
the giorde thz gerna alle saman 
oc hade ther gläde oc mykit gaman 
then marskens dotter fik het eric ericson 
thz war j [1] iwtsker ridder from 
ther war oc tha j [1] grabrodher 
man sagde hanowm wara gudlik oc goder 
then brodren sagde til marsken tha 
her karll j reden idher ther oppa 
ynnan ij aar her konung at wara 
jac sigher idher thz nw oppenbara 
jac weth wist thz är gudz wele 
konung cristoffer wil han fra rikit skele 
marsken swarade vthan dwala 
fadher j wakten hwatj tala 
for konung cristoffer sa dant höra 


192 


250 Marsken bygger på Viborg. Kristofer uppbringar kandelsskepp. 


7285 Wwisseliga lather han idher forgöra 
munken swarade sa ther til 
jac wondar ey ha thz höra wil 
eller ha thz grather eller leer 
konung cristoffer komber aldre til swerigis mer 
7290 effter gudz byrd xiiij” [1400] aar 
xl pa siette om micaelis thz war 
tha thz bröllöp hade j [1] ende 
marsken ather til wyborg wende 
oc bleff ther j gode roo 
7295 konungen wille han ey mera thro 
han bygde sa kosteliga aa thz feste 
thz sanna alle som ther geste 
oc giorde ther the sköneste mak 
[andra fortryte them holla mz taak] 
7300 oc loth them mwra om kring fortinna 
at skönare slot skal man ey finna 
oc lot ther göra en kroppadam 
som aldre giorde nogor for han 


Sydan hugsade konungen oppa 
7305 huru han then skadan opfylla faa 
aff al sin rike sampna han folk 
oc loth taga mang en kogh oc holk 
aff hollender oc ängilska j örasund 
the köpmen angrar thz longa stund 
7310 han fik ther gotz offuer alla motha 
tess werre motte köpmennene lata 
mest alla the hus j kopmanhaffn wara 
fyltis mz graskin wax oc köpmanna wara 


7315 


7320 


7325 


7330 


7335 


7340 


Kristofer dör. Stort oväder samma dag. 1448. 251 


al then skat swerige hade förra rentat 
war oc all til danmarch hentat 

thz war j hösten om helge kors tidhe 
julen effter wille konungen ridhe 

til jönecöpung oc -holla ther daga 

thz motte the swenska illa behaga 

somma them haden tenkt wid liffuit skilia 
haffde thz gongit effther hans welia 

gud skilde the swenska aff then nöd 
konungen bleff pa helsingborg död 

om xiij jula dagh 

thz fyöl mongom wäl j lagh 

som gerna wid barkakonung skille 

the spordo tidande som the wille 

aff ene frismaa fik han the sooth 

som engen man kunne raada hanom booth 
til roskilde the hanom förde 

j lucies kirkia hanom jorde 

effter gudz byrd xiiij” [1400] aar 

xl pa thz viij thz war 


Om sama dag konungen bleff död 
tha leed mangen stora nöd 
aff: storm liwngel oc ilth wedher 
swartebrödher j skäninge tyga thz meder 
östra gafflen j thera kirkia bleste nidher 
jlla gaffuos munkane wedher 
at hwaluith oc högekoren nidherslog 
ij [2] monka man döda ther vtdrogh 
räth som the boriade högmessa 


194 


7345 


7350 


7355 


7360 


7365 


7370 


252 Kristofers person och egenskaper. 


finge the then skadan for wissa 

thz wädher longx gönom riket gik 
mongen skada ther aff fik 

thz bläste om kul sa mangen skog 

oc mangen skorsten nider slogh 

oc blesten bort thz engen wiste 

hwart the flugo bland skog eller qviste 
ther bleste tha bort sa mangt et taak 
at thz wart mangom stort omak 

alle the som woro for thz wädher 
sworo at fenden war tess wisseliga meder 


Konung cristoffer war medelmota hög 
oc j ondom radom slögh 
hans fadher hertig i beyera landh 
hans modher hertigadotter aff pomerske strandh 
han war ganst feet a liff 
hwat han kunne nogra skynda til kiff 
tber om lagde han sik all win 
han war ganst hastog j sit sin 
mest alla nätther offuer mynnat drak 
skörhet oc böffuerj war mest hans snak 
böffuerj at öffua war hans sid 
swäria oc dobla war oc hans idh 
om j [1] dag länte han wäl ij et län 
at han kunne göra hwar annars owän 
al then ondzka han plägade driffua 
wore her forlangt at scriffua 
dyg weth jac aff hanom ey sigia 
oc lygn at scriffua är bäter tigia 


Jöns Benktsson erkebiskop. Benkt och Nils Jönsson höfvidsmän. 1448. 2538 


7375 


7380 


7385 


7390 


7395 


7400 


alt thz drotningen oc han omginge 
eyncte barn the saman finge 


Strax effter konungen vtan dwala 
döde erchebiscopen aff vpsala 
the domherra woro ey seen 
keeste strax en annan j geen 
thz war her benct jönsons son 
mester jöns han heta mon 
oc sende til pawan oc concilium tha 
om confirmacionem ther oppa 
pauen oc concilium tha eens ey draga 


[thy loth han thz aff them badhom taghal 


Te swenske herre j jönecöping äre 195 
spordo konungen dödan wäre 
the wordo strax til raada saa 
at the keeste ij [2] höwidzmen tha 
her benct jönson oc hans brodher 
han het her niels oc war ey goder 
thz kerde the köpmen mang en dag 
han elskade hwadzke rät eller lagh 
thera gotz loth han j syön taka 
ä hwar hans swena them raka 
the skulle rikit forestaa 
til tess at alle kunne bud faa 
at komma saman all j en skara 
oc rikens besta bäther forwara 
hade marsken tha warit j rikit ynne 
the hade hanom kest j thz sinne 
at staa for rikit som han for giorde 


196 


7405 


7410 


7415 


7420 


7425 


954 Marsken far från Viborg ; får spådomsbref af priorissan i Calmar. 


ful bradeliga han the tidande sporde 
alle hans wener hanom tha forkynde 

at han sik in j rikit skynde 

ty at the rikit skullo forestaa 

the woro hans störste owener tha 
konungen drog them fram j store makt 
at fordriffua marsken effter hans akt 

ä när han for til andra landa 

rikit befol han them forstanda 

ty rikesens män annur rad tha ey finne 
vtan keste pa them at thz sinne 

tha marsken thenne tidande sporde 
kosteliga han sik rede giorde 

bade mz folk skip oc spis 

the hanom sago gaffuo tess pris 

wid viij" [800] riddara oc swena hade han mz sikk 
ty han wille fara säkerlich 


Om pingilsdaga for han fra wyborg 
oc kom til sandhaffn vtan sorgh 
j [1] ö westerst j wyborgs län thz är 
en hans tyänare mötte hanom ther 
oc förde hanom eth breff 
som priorissan aff calmarna hanom tilscreff 
marsken las thz breffuit brath 
ludandis atj thera closter tedis jula nath 
ene gudliga menniske saa 
at ynnan thz nesta aarit tha 
skulle marsken j swerige konung wara 
hon skulle hanom thz kunnoga vtan fara 


7430 


7435 


7440 


T445 


7450 


7455 


Hopp om bättre år. Marsken kallar till allmänt möte i Sthm. 1448. 255 


giorde hon ey gudz welia saa 

tha skulle hon hempd ther fore faa 
fierda dag jula screffs thz breff 

konung cristoffer än tha bedreff 

alt thz hanom wäl behagha 

engen trodhe sa stakkata hans daga 

tha marsken forstod breffuit saa 

storliga vndrade han ther oppa 
helgelichama dag kom han til stocholm in 
ther gladdis sa monge j thz sin 

bade qvinnar sa oc män 

the takkade gud tha alle j sän 

oc sagde alle oppenbaar 

them hopadis at fonga bätra aar 

som marsken kom wart sa stort j [1] regna 
tess wordo alle swenske fegna 

thz hade ey regnth alla the waar 

thz war oc tha thz största oaar 

sa at span myöl xij ore galt 

mong en menniske led tha swalt 

marsken strax j staden faar 

oc bemannade the besta hus ther war 

oc screff strax j samma stunda 

at alle skulle sik tit skynda 

riddara köpstadzmen oc swena 197 
saa oc aff almogan mena 

biscopa klerka oc prelata 

the wille ther tha forefata 

rikens besta oc bestonda 

at thz motte komma af vonda 


256 Riksmöte i Stockholm. Konungaval beslutes. 1448. 


7460 oc ater til rikens gambla lagha 
menhethen thz alla wäl behaga 


Moth mydsomar komo the til saman 
tha gik her benct oc her niels aff gaman 
mestedelen wille alla wid marsken bliffua 

7465 the willo thera makt ey offuergiffua 
för än ther worde räth konunga wal 
sidan ward ther eth annat tal 
sa at the wille göra effter swerigis lagh 
oc welia en konung then nesta dagh 

7470 j sancte gertruda gillestuga 
tha fingo somme sa stoor ahuga 
som hiollo mz her niels oc her benct 
en there eller thera son hade til konung [tenkth] 
the woro tha alle pa stocholms borg 

7475 oc haffde for marsken stora sorg 
tha electus fann at ther til draga 
at swenske wille marsken til konung haffua 
han stod ther moth ä men han gath 
oc hade til marsken mykit hath 

7480 ty at hans fader the makten wngik 
strax aff husit pakkade han sik 
oc til stäkit ther bleff han 
til tess thz wal til enda kam 
ther mz lyktadis tha tbe dela 

7485 the lotho sik alle for marsken fela 
oc wille mz flere en lina draga 
hwat flere radde skulle them behaga 
om morgonen aarla komo alle til radha 


7490 


7495 


7500 


7505 


7510 


7515 


Karl Knutsson väljes till konung 1448. 257 


oc bade gud ynnerliga om sina nade 

at the motte tha raaka fore 

thz som rikit nyttast wore 

ij [2] biscopa oc ij [2] riddara skulle thz göra 
hwars mans röst tha hemeliga höra 

hwem han wille til konung nempna 

oc strax vpscriffua alla the empne 

then mesta röster fonger thäre 

han skal tha thera konung wäre 

en dyrasta eed skulle hwar en swäria 198 
at effter sit besta samwet welia 

then han weth rikeno nyttast dugha 

thz ey lata for frendskap wild eller redhuga 

ij oc 1x rösther fik marsken thäre 

tog ey vtan iij j walit äre 

then ene fik ij then andre fem 

sidan ropade meenheten all i sen 

wy welia aldre annan herre haffua 

vtan bliffua wid marsken alla hans daga 

sa togho the tha then wärda man 

konungs nampn lagde the a han 

thera konung oc herre wäre 

oc hyllade hanom alle thäre 

oc leddon sa j kirkion in 

oc sungo te deum j thz sin 

om torsdagen ward sa stadfest 

om mondagen war sancti johannis dag ther nest 
tha electus sporde huru thz gik 198] 
snart til konungen skynda han sik 

oc loffuade mz dyra eede thäre 


Rimkrön. 2 17 


(198) 


199 


7520 


7525 


7530 


7535 


7540 


7545 


258 Karl Knutsson hyllas på Mora sten och krönes i Upsala 1448. 


a konungens besta altid wäre 

alt thz got han loffuade thaa 

wore her forlangt at scriffua fraa 
konungen lenthe hanom j sama stundh 
badhe oland oc norundh 

thz han skulle jo forfinna oc see 

thz konungen hanom got vnthee 


Konung karl for til vpsala vtan men 
oc hylladis sancti peders afftan aa morasten 
oc kröntis j domkerken sancti peders dagh 
1) oc xxx til riddhbara slogh 
Om mornen wigdis erchebiscopen oc song thäre 
visitacionis nest giordis drotningenne äre 
erchebiscopen krönte henne tha 
sa rikeliga monde the hoffuen staa 
alle the ther woro finge nog 
ä hwar tolikt hans wili til drog 
ther war tho engom faat 
tog giordo böndher ther til engen skat 
alt thz konungen loth forgöra 
loth han mz sik aff wyborg föra 
oc köpte til for sina peninga 
oc engen almoga ther fore twinga 


Sidan for konungen til stocholm i gen 
oc tenkte pa thz stora meen 
som rikit hade lidit aff gotlande 
han wille them frelsa vtaff then wande 
han redde tha vt en storan här 
oc satte her magnus gren til höuidzman ther 


K:n sänder bud till Norge o. Danmark. Tåg till Gotland. 1448. 959 


han satte til hanom stora thro 
oc forlänte hanom Åbo 
7550 at han skulle hanom tess throare wara 
gren han loffuade sit liff ey spara 
han fik hanom wid ii” [2000] raska men 
the folde her gren alle j sen 
riddara oc swena haa the ära 
7555 alle skulle gren lydoge wära 
konungen sende oc tha nogra aff sit radh 
in til norgis men sa bradh 
om the wille hanom til herra tagha 
han jette them holla wid retta laga 
7560 oc wille them sa hielpa oc forläna 
at the skullo hanom weleliga tyäna 
han böd oc them j danmarch saa 
huru the swenske hade kest hanom tha 
oc at han wille rikena forbindning holla 
7565 ä meden gud an hanom liffuit wolla 
än mera han aff däner kraffde 
swergis skat konung cristoffer vtfört haffde 


Her magnus gren tha at gotland tok 

oc konungen sielff til borgholm drogh 
7570 her magnus siglde j flena wik 

ther göra landgong tröste han sik 

the ginge sidan for wisby stad 

konung eric war tha ey myktit glad 

hanom behagde fult illa the geste 
7575 the bygde ther strax iij feste 

landit gik them strax til honda 


200 


7580 


7585 


7590 


7595 


7600 


7605 


260 Bud från Danskarne om Gotland ; möte i Halmstad utsättes. 


oc gladdis at the bliffua vtan mere wanda 
tha konungen til borcholm kommen är 

aff danska radit mötte hanom ther 

the bado hanom tha alle 

sith folk i gen aff gotland kalle 

ty thz hörer danmarcs rike til 

konungen swarade thz han ey wil 

oss vndra at idher ord äre slike 

gotland höre rät til swerigis rike 

konung karl forstod oc tha alth 

the danske hade sik j [1] konung walt 
konung cristiern han heta mon 

hertigans aff holzsten systerson 

ther mz endadis thz tha thäre 

en degtingan skulle j halmstad wäre 

ther nest om walborga messa 

oc beggie rikens rad ther mötas til vissa 
oc a then gambla forbindning sik boda forlata 
hon skulle bliffua fast j alle motha 

tha thz hart moth hösten gik 

til stocholm skyndade konungen sik 

the herremen pa gotland wara 

them loth konungen mest hem fara 

her birge trulle bleff ther höuidzman qwar 
mang en rask man när hanom war 
konungen sende them hwat the behöffua 
bade til wäria oc sa til föda 


The danska bud til konung eric senda 
om han wille til them wenda 


7610 


7615 


7620 


7625 


7630 


7635 


Danskarne undsätta Erik. Svenskarne intaga Visby. 1448. 261 


the wille hanom vnsätte saa 

the swenska bort aff landit sla 
konung eric loffuede them got j gen 
the skynde sik tädhen tha ey sen 

oc thera herra widher wara 

hwat them konung eric swara 

strax the danske the tidande sporde 
en storan hop the redho giorde 

som gotland skulle vnsette 

thz batade them tha ey wette 

tha the swenske then ända sporde 201 
konung eric mz the danske giorde 
the sworo welia wisby faa 

eller the welia j döden gaa 

the giordo starka stega langa 

sa manliga the at mwren ganga 

a sancte barbare nath kliffue in mz liste 
sa at engen j staden wiste 

for än inne woro mestedeel 

tha fik konung eric mere oheel 

en stor deel hans folk the gripo 
somme oppa husit lopo 

blotte for vtan alla wäria 

at swenske skulle them ey bäria 
borgarane hyllade the swenska tha 
at the ey skulle them gripa eller sla 
oc at the motte thera gotz beholla 
thz vnthe the swenske them tha alla 
hwat konung eric oc hans tilhörde 
thz bytte swenske som them borde 


202 


7640 


7645 


7650 


7655 


7660 


7665 


262 Erik gör falsk dagtingan och behåller Visborg. 1448. 


hade her trulle tba tagit sik war 

for konung erics gambla par 

oc enga degtingan mz hanom gongit 
vtan han hade strax wysborg fongit 
tha hade han snart faat en ända 

än han loth sik mz falshet wenda 

oc giorde en degtingan mz konung eric sa 
hanom först borcholm oc öland faa 
sidan wille konung eric fa hanum j gen 
wisbyhus vtan men 

oc ther mz skulle j fridi staa 

the aff husit motte j byn gaa 

konung eric fik sik sa at spisa 

oc kom sik ther mz til lisa 

haden först faat öland j sina hender 
sa menthe han behollat bade j sender 
han degtingade aff rätte nöd 
honom brast tha bade myöl oc bröd 
ther til köth oc annar spisa 

ty degtingade han sik sa til lisa 

lx hesta slo han j salth 

hans fetalie the aatho them alth 

alla fastana the köt fornöta 

the hade ey fisken wider böta 

the danska lagde tha aff stadh 

moth wisby som konung eric badh 
gud gaff them snyo oc sa stort wäder 
at the somme ey motte tess bädher 
lj stor skip the miste tha 

vid y” [450] raska men oppa 


K. Karl bygger fem slott mot Danskarne. Nytt tåg till Gotland. 1448, 49. 263 


7670 


7675 


7680 


7685 


7690 


the andre siglde gotland när 

sa at the finge spöria ther 

at the swenske stadhen hade 

ther fore the ather at danmarc lade 


Tha thz moth jwlen leedh 
konung karl sina ericsgata redh 
j hwarie lagsaga som lagen lyda 
manskap oc hylling hanom alle byda 
om jwlen han j skara war 
oc sa strax effther til stocholm faar 
j skara bestelte han thz saa 
v sloth lot han byggia tha 
skagaholm rumblaborg oc örsten 
kindaholm oc echolmn te danska til men 
oc fik them the han trode best tha 
mz spisning oc wäria nog ther oppa 
ga fik han the tidande ther 
huru thz a gotland gongit är 
jlla behaga konungen tha 
at her birge hade degtingat saa 
oc screff her birge sa raskelik 
at wakta sik fore konung erics swik 
oc at hanom vndrade ganzka stort 
hwi sa war degtingat hanom oatsport 
konung karl redde strax vt en skara 
som til gotland skulle fara 
her magnus gren skulle ather höwidzman wara 
oc böd konung eric sa til 
om han them wisborg fonga wil 


203 


204 


7695 


7700 


7705 


7710 


7715 


264 Danskarne få Visborg af Erik, som far till Pommern. 1449. 


the skullo hanom ater loffua saa 

at borgholm skulle han wisseliga faa 
finge han thz ey vtan fals at wolla 
the skulle hanom hwar et fengilse holla 
tha konung eric thz hörde tok han at lee 
oc giorde ther aff bade spot oc spee 

j scola mich aldre aff wisborg wende 
for borcholm är frith j mina hende 
strax oppa slottit monde han gaa 

oc bad sina tyänara skiwta oc sla 

han hade tha sa spisat sik 

han aktade ey huru thz gik 

han hade oc mz danska offuerlagt 

strax effter pascha kommo the mz makt 
sa stora skip hade the tha 

at the swenske torde them ey leggia pa 
hart vtan for slottit the ankar kasta 
konung eric strax in til them hasta 

mz the besta hoffuor han ther hade 

the danska hanom wisseliga sade 

wille han them fa thz neste 

the faa hanom j gen iij goda feste 
Nycöpyng i falster oc raffnsborgh 


 alaholm oc laland vtan sorg 


7720 


konung eric fik them wisborg saa 
at kunne han ey the slotten faa 
tha loffuado the for vtan meen 

at faa hanom wisborg j gen 

the danska foro theden mz thetta 
konung eric sidan j pomeren opsette 


Christiern håller möte i Wilznach (1452). Karl Norges konung 1449, 265 


7725 konung eric tökte thz wara meen 
the danske behölle en deel gotz j gen 
the danske angrade sidan effte 
at the konung eric sa fra sik sleffte 
oc at the han ey til danmarch förde 
7730 mz haaffuor oc alt thz hanom tilhörde 


Then samma winter lot konung cristiern kalla 

j wilsnak the tydzke herra alla 

xilij landisherra hanom loffuade hielpa 

konung karl aff swerige forderffua oc stielpa 
7735 ther mz togo the hwar annan j hender 

oc sworo for thz helge blod alle j sender 

at engen skulle fra androm wike 

for the hade wnnit konung karl oc hans rike 

tha giorde the swenska stort omaka 2043 
7740 thz mykla gotz konung cristoffer loth taka 

fra engilska oc hollendäre 

ther legdes tha mz sollenäre 

oc al then swerigis rikis rentha 

som konung cristoffer loth til danmarch henta 
7745 brukade the danske tha sa ringa 

oc mente swerige vndertwinga 


The bod konung karl til norge sende (204) 
komo j gen mz sa dan ende 
at nordmen hanom hulskap sade 
7750 thera breff the ther a hadhe 
bade erchebiscopen oc flere thäre 
the brotho thz togh mz stor oäre 
the hyllade sidan konung cristiern 


205 


7755 


7760 


7765 


7770 


7775 


7780 


266 Danskarne infalla i Småland ; draga till Gotland. 1449. 


oc sattis mot konung karl til wern 
then menige almoge j norgis rike 
lotho sik ey fra konung karl wike 
the wille heller döden fonga 

än nogon tid fra konung karl gonga 


Moth walborgamesse sende danske en skara 
oc lotho them in j sönderbo fara 
the skinnade brende oc giordo mord 
for konung karl wiste aff eth ordh 
han mente friden skulle haffua bleffuit 
som the danske hade sworet oc scriffuit 
at om sancte walborga dagha 
skulle warit degtingan j halmstada 
engen forwaring han aff them fik 
for xiiij daga effter at branden gik 
strax han sporde the heriade oc brende 
sit folk han j westergötland sende 
oc loth thz sidan sa forwara 
at the fingo ey wer ther mz fara 


Konung cristiern sidan rede giorde 
oc wille sik at gotland forde 
her olaff axelson han for sik sende 
at se hwat han ther kunne ende 
han hade mang skip oc litit folk 
mong obemannad kog oc holk 
tba her gren thz fornam 
at her olaf til westergarna kam 
han tha strax til harom redh 
oc degtingade mz hanom tesse leed 


Magnus Gren dagtingar med Danskarne om Gotland 1449. 267 


at danske skullo husit holla 

oc swenske skullo staden oc landit wolla 
7785 ther mz skulle alt j godo wara 

the danske skullo frj j haffnen fara 

oc föra pa husit hwat the wille 

engen skulle them thz forspille 

om missomar effter skulle saman komma 
7790 aff baden riken the wisesta oc froma 

hwilkit rikit the tha finna 

som mz retta kan gotland winna 

thz skal tha faath alt saman frid 

oc bebhollat til äwinnelich tidh 
7795 vtan meen sa loffuade dener tha 

oc beseglde ther kosteliga breff oppa 

oc gworo sa throliga holla wille 

mang dyr ed the ther a spille 

giden foro the danske j haffnen in 
7800 mz al thera makt oc hoffuesin 

al thera skip for husit lagde 

förde op hwat the i them haffde 

bade aff wäria sa oc kost 

thz tökte the swenske engen lost 
7805 som offto haffde wagat sit liff j nöd 

at her gren them töligit böd 

storliga thz mot thera welia gik 

at her olaff then degtingan fik 

the hade heller hafft thera liff ospart 
7810 oc bade land oc staden warth 

en mykit mere them fortröt 

her olaff alla thera skerma opbröt 


207 


7815 


7820 


7825 


7830 


7835 


7840 


268 K. Christiern kommer till Visby; anfaller Svenskarne ; antänder staden. 


her gren forböd alla ther mot swara 

ha ey wille konung karl forrädare wara 
hade the andre swenske wist then wada 
at grenen wille them sa forrada 

wist hade the han slagit j häl 

oc hollit sa landit mz betre skäl 


Tha her olaff hade kommit sin welia til ende 
snart bud han til konung cristiern sende 
oc bad hanom komma oc wara ey seen 
han faar alt gotland vthan meen 
konungen giorde som her olaff sagde 
mz sin skip strax j haffnen lagde 
the swenske behagde illa tha 
the danske hade alle thera harnisk oppa 
wid vj” [6000] kunne wäre 
then makt konung cristiern hade thäre 
the sampnadis pa klinten pa alla ende 
the swenske bud tha til them sende 
oc lotho konungen spöria tha 
om then degtingan skal fasta staa 
han swarade them ther sa til 
at han henne fulleliga holla wil 
än sende konungen ij [2] riddara tha 
til the swenske the sagde them saa 
myn herra wil holla mz fulle krafft 
alt thz her olaff baffuer idher sagt 
nepliga the danske sik fra them wenda 
for än thera selskap ellen tenda 
alla wegna j byn hwar the gaata 


7845 


7850 


7855 


7860 


7865 


7870 


Danskarne bli slagne; stora järtecken. 1449. 269 


tha war the swenska illa til motha 
ther war tha borta bade skerm oc skraga 
them motte sa mykit tess vär behaga 
the danska thera baner tha vtsla 

sa hordeliga at the swenska gaa 

the swenska tha j stenhusen ära 
manliga grepe the til wäria thäre 

ä hwar the danske a gaterna gaa 

the swenske them döda skiwta oc slaa 
danske oc tydzke störte j alla enda 

ä hwar the tha mot swenska wenda 
wid ij” [800] döden finge 

aff the som at the swenske gingo 

the wordo ther aff sa huffuud sky 

oc pakkade sik alle vtaff then by 

pa slottit oc klinten the alle gaa 

sa vnderlich jertekne skede ther tha 

j en kirkia woro offuer iiij” [400] qvinnar oc män 
the sago thz ther alle j sen 

mz thera ögen oppenbara 

at sacramentit swettis retta thara 

rät som then man j möde är 

än mere jerteken skede thär 

j [1] klokka ringde sik sielff tröswär 
sa at ther war engen menhiske när 
the skönaste beläte man wille see 
rätta dödz folks ferga finge the 

ä men the swenske j then nöden sta 
tha warade them then fergan saa 

tha the danske ellen j byn tende 


209 


7875 


7880 


7885 


7890 


7895 


7900 


270 Järtecken.  Danskarnes grymhet mot Visby. 


en stor storm rät at byn wende 
ellen dreff at the swenska saa 

them reddis the skullo alle forga 

the fyöllo a knä oc ynneliga badho 
jomfru marie sik hielpa aff then wada 
strax tha the j then bönen äre 

een hwit duffua kom flygande thäre 
rät mot ellen som starkast brende 
wädrit oc ellen tha strax wende 

rät frå the swenska lika som j [1] snor 
for sanna thenne jertekn widherfoor 
bland them alla war engen tha 

som ther för nogra hwita duffua saa 
gud forbarme sik offuer tölic oära 
som the swenske forraddes thäre 

gent the danske mot gud forvinna 
thz mord ther skede aa barn oc qvinna 
mongastadz j kellarna fantz thz sa 

at moderen död när barnen laa 

som qvinnar skullo barnen föda 

tha doo the oc j toliga nöda 

fatikt folk bade halte oc blinde 
manga stadz oc sa brenna ynne 

hade the swenske formot then fara 
the hade sik bäther tagit wara 

gud han fögade toch sa thäre 

at engen aff the aff swerge äre 

til thera liff nagon skade hende 

vtan v ther ynne brende 

om morgonen the danska forfunno 


Ny dagtingan; Svenskarne lemna Gotland ; Grens förräderi. 1449. 271 ” 


at swenska [the] ey sa fordarffua kunno 
thy at skullo the them winna mz makt 
flere hade the ther aather lagth 
7905 et annat radh the fore finga 
oc begynte tha ather dägtinga 
en starkan frid the ther foruissa 
ja til nesta walborgamessa 
aff hwart rikit skulle tha wara 
7910 xij j halmstada vtan fara 
hwilket rikt rät hade til gotland tha 
thz skulle landit wisseliga aterfa 
xij aff the swenska sik fongna jetta 
om konung karl wille ey holla thetta 
7915 ther mz skullo the swenska hem fara 
sik mz gotland ey meer bewara 
hwat skip the swenske hade thaa 210 
the danske togo them al fraa 
oc alt thz the j skipen finna 
7920 hwat swenske hade j husen ynne 
thz motte the sielffue nywta tha 
the takkade gud the sloppo än sa 
the legde sidan skip ä hwar the funno 
oc skyndade sik thädhen hwat the kunno 
7925 the motte tha skylla her magnus gren 
som them hade wollit tolig:t men 
oc giort them oc rikit then wonda 
skilde gotland fra sin retta herres honda 
än mere oära han tha haffde 
7930 konung cristiern troskap oc manskap sagde 
oc giorde thz mz töliga liste 


21 


7935 


7940 


7945 


7950 


7955 


7960 


272 K. Christierns bröllop. Järtecken i Bro kyrka. Bref från Norge. 1449. 


at enge swenska ther aff wiste 

effter gudz byrd xiiij” [1400] aar 
xlix” pa sancti olaffs afftan thz waar 
thz danske ellen pa wisby tende 

oc mz forrädilse the swenska teden wende 
konung cristiern sig ater aat danmark forde 
mot helgemässo sit bryllop giorde 

mz drötning dorotee tha waar 

gom konung cristoffer hafde foor 

Än wil jac her göra redhe 

aff eth jertekn j gotland skedhe 

litet för the swenska landit fynge 
konung erics fetalie j bro kirkio ginge 
for thz helge kors offrade thär 

aff thz the röffuade j swenske skär 
litit effter the ath dören wende 

alt theres offer ther opbrende 

ey giorde then ellen skada tha 

a altara klede ther vndher laa 

korsit alt op i blemar gik 

som then man hade skollat sik 

thetta maa hwar wisseliga thro 

thz skedhe thz helge kors j bro 

hade offret gudj tekkelict warit 

jac menar thz hade ey sa farit 


J then somaren fik konung karl breffue 
som almogen j norge hanom tilscreffue 
at wille han til them koma 
the vnfa hanum mz ära oc soma 


7965 


7970 


7975 


7980 


7985 


7990 


K. Karl samlar stort följe i Arboga, att fara till Norge. 273 


the wille hanom alle gaa a hender 
oc hyllan til konung alle j sendher 
han swarade them ater tolke lunde 
komma til them thz raskast han kunde 
tha konung karl spöria fik 

huru hans folk j gotland gik 

sina goda men han tha saman kalla 
at möta hanom j arboga alla 

om michelsmesse ther nest 

hwar ferdig mz harnisk oc hest 
allom them tha sa behaga 

at han wille til norgis draga 

han tok mz wid v"” [500] hesta 

at almogan j norge ey forgesta 

j Wwestergötland oc en hop fara 

for the danska ther forwara 

konung karl throde tha ey stort 

pa then frid the hade j gotland giort 
konung karl sidan breff sende 

j norgis rike alla ende 

lot them alla widheruara 

at han wille ther in fara 

oc hade forramat sa j lag 


j biscopshamar wara xj” [11000] jomfru dag 


alla the sunnan fielz äre 

them bad han sik möta thäre 

oc komma til hanom vtan men 

oc felige j thera behol j gen 

haa hans man wil ther ey wara 

likauel frij skal han hemfara 
Rimkrön. 2 


18 


212 


7995 


8000 


8005 


8010 


8015 


8020 


274 K. Karls resa till Norge. Hans lycka med äring 


Sidan drog han j thz sin 
gönom wermeland j solöyar in 
ther nest in j hedmarch 
the bönder mötte hanom starch 
oc bade han gudj wäl komen väre 
hwar han kom the hylladen thäre 
the herra hanom haffde manskap sagt 
kommo ey tha som fore war lagth 
vtan woro hanom moth aff alle makt 
a breff oc edhe hade the ey akth 
ij” [200] loth konungen tha ther qwar 
the skulle tagha ther landit war 
oc hielpa almogan ther at wäria 
at fogotane them ey forhäria 
Sidan drog han effter theres raade 
offuer doffrafiel som the baadhe 
oc kom sa til trondhem in 
effter mortensmessa om fredagin 
tha han kom byn näre 
erchebiscopen mötte hanom thäre 
han vnfik hanom ganzka wäl 
oc bad han komma heel oc säl 
ä hwar konungen framfar 
almogen jo sa glader war 
oc alle loffua gud oc ära 
at han maa thera konung wära 
än tha at oaar hade lenge staat 
konungen war togh eyncte faat 
the sworo oc alle oppenbar 
bätre äring war ey j xx aar 


8025 


8030 


8035 


8040 


8045 


och goda vägar. Han krönes i Trondhem. 1449. 275 


än the thz aarit fongit haffde 

aff konungens lykka thz wara sagde 

then beste weg hade konungen then tidha 
som nogor man ther kunne ridha 

ther baaro alle vnder oppa 

at wägen war sa godher tha 

thz sworo alle the ther boo 

saa aars plegde ther wara myken snyo 
at engen mz hest kunne framfara 213 
konungens lykka sade the thz wara 
konungen saa j stadhen drogh 

j konungs gorden herberge togh 

sa haffde han mz sin sendebud bestelt 
the han the ärende hade befelt 

som langt for hanom j landit ridhe 

oc bestelte hans stykke pa alla side 
almogen nordan fiel sik sampna 
konungins komo the alle fangna 

han loth kosteliga redha j alle matha 
som han wil sik ther crona latha 

en stor deel aff ridderskapit mz almogan hyöllo 
oc mz them til konungen fyöllo 

ey monga flere moth hanom standa 

vtan the slotten hade j handa 

hade the bhollit ära oc thro 

tha haffde the ekke giort saa 


Torsdagen for katerine sa redho är 214 
Archebiscopen aff trondem crönte honom tär 
biscopen aff hamar bhiölt mz pa 


8050 


8055 


8060 


8065 


8070 


8075 


976 K. Karl tillsätter köfvidsmän öfver Norge. Vill återvända. 


prelata oc klerke giorde oc saa 
han vigdes tha oc hylladis tär 

rät som norigis konung bör 

xv riddare han ther slog 

ther effter ater til suerige drog 

oc satte thom höfdinge nordmän 
herre aslac thureson sa het een 
herre enar flvgo oc ther meder 

at landit skulle forwaras tes bäther 
han befol archebiscopen oc thom badha 
beskerma almogen for al onadhe 


Sancte katerine affton villen aff dragha 
ofuer forsfiäl genast tagha 
alla bönder afradde thz han 
ok sworo j komben thz ingelund fram 
aat stoyra alff skolen i ridha 
hon frys aller saa betidhe 
aldrey nogor födder waar 
thz mynnes at hon saa aars baar 
man pläger henne ekke ridha 
for än om fastagans tidha 
tha fylles hon mz snyo sa 
at ysen lägs ther ofwon aa 
aff clart watn hon ey frisa kan 
thz hon bär antigge häst eller man 
at älfwe brädden kan engen draga 
the stora jsbergen thz fortagha 
konungen swarade then vägen iac vil 
gud oc sancte olaf tror iac ther till 


8080 


8085 


8090 


8095 


8100 


8105 


K. Karls underbara återresa genom Norge 1449. 277 


the holpo oss hit vtan meen 

the hielpa oss väl til suerige igen 

laten ther gengiärd saman tagha 

annan vägh vilia wy ey dragha 

Sancte katerine afton konungen vtdrog 215 
then sama väg aff trondem togh 

gud giorde honom then saa rät 

huart han bögde baar alt slät 

huat thz war antigen ström eller fors 

thz bar tha bade häst oc hoors 

Clarare cristal man aldrey saag 

än then ysen for honom lagh 

alle älfwena vti ände 

syntes alt thz a grunden wände 

offuer x syn i then tidhe 

skulle konungen twert ofuer älfuen mellen forsena 
ysen laa ey bredare än en bro Iridhe 
forsanna maga thz alle thro 

i fäm stunder konungen reedh 

thz war androm iij daga ledh 

som tha drogo strax til baka 

the komo fram mz stoor omaka 

dagen efter konungen framreden waar 

gik strax ater elfuen claar 

the til ryggio drogho tygat mz skäl 

the hade fult när sultid i häl 

J fäåm stunder konungen redh 

aat stiordal aat elfuen then led 

ok in til möraker 

litzla stund ther huila taker 


8110 


8115 


216 8120 


8125 


8130 


8135 


978 K. Karl vistas julen i Sthm; far till Oslo; derifrån till Lödöse. 


oc kom än til dwfede 

for rät mynnatta skede 

thz vndrade huar then thz fornam 

at han kom then vägen fram 

thz är huarken hört eller sport 

at nogor hafuer sa förre giort 

Siden drog konungen genom jempteland 
almogen gik honom gerna til hand 
genom helsingia oc gestringia han faar 
xij daga for jwl i stocholm waar 

Sit rad han tha budh sände 

at koma til honom aff alla ände 

sa komo the oc til saman 

oc lifde the jwl mz glädi oc gaman 


Sa brat fiärde dag forleed 
konungen ater til Norige reedh 
genom vermeland aat oslo drog 
then oärlige cromedike hagade illa nog 
han war konung karls rätsworen man 
oc gik mz oära tha mot han 
mz konung cristiern aff danmark holla 
konung karl lot honom tha bestalla 
tha ändades thz ther saa 
at thz skulle i fridhe staa 
herre hartik skulle huarien fara 
pa norigis inbiggiara skada wara 
til halmstade degtinge hade en ände 


Konungen ater aat swerige wände 
genom viken til suerigis faar 


8140 


8145 


8150 


8155 


8160 


8165 


K. Karl samlar sitt råd i Arboga. Möte i Halmstad. 1450. 279 


om fastegang i lödesa waar 

Sit radh screff han tha mz hasta 
möta honom i arboga om midfasta 
ther mz thom ofuer ena Wwara 
huilke til Halmstade skulle fara 
xij tit sände wordo the ofuer een 
herre niels iönson folgde mz oc her gren 
konungen än tha ey a hiärta ladhe 
hurw gren gotland forrat hadhe 
the foro tit mz fulla magt 
konungen gaff thom sa dana krafft 
om norige oc gotland i rätte sta 
hwem pawen wil sigiat til eller fra 
oc siden frid mellan riken holla 
högre degtingen hade the ey volla 
wid lydna forböd konungen tha 
them ey degtinga hanom norge fra 
han bad them för lata j fara staa 
ä huru gud tektis thz kunne gaa 


The xij skynda sik til wissa 
ok woro j halmstada om walborgamissa 
ther giorde the en dagtingan saa 217 
mellen riken j ewig frid at sta 
oc hwat herrene hade om at trätta 
skulle sta om midsomar offuer j [1] ar til retta 
konung karl skulle tha j Calmarna wäre 
konung Cristiern i rotnaby ther näre 
sidan skulle baden raaden forramen 
hwar herrene best maga koma samen 


280 Sveriges ombud göra förrädisk dagtingan i Halmstad 1450. 


forenas the ey annars i ty 

tha skulle thz wara j rotnaby 

hwem gotland sigs til tha 
8170 fridliga han thz holla ma 

for thz andra rikit vtan kiiff 

behollat j ewinnelig tidh 

dyra eede sworo the ther aa 

alt stadigt oc fast at holla sa 


8175 Än giorde the et werra tal 
konung cristiern norge beholla skal 
konung karl skal hanom sin rät opdraga 
om hanom then degtingan ey behaga 
tha skola the xij til helsingborg fara 

8180 the danska eth fängilse plictoge wara 
Hade konung karls rad alle warit thro 
the hade ey degtinget saa 
nw woro ther somme som sa vttrykte 

OC Wwlto at the andra thz samtykkte 

8185 aff the xij woro iij eller fleer 
som stemplade stort forrädilse meer 
the danske them jngiffua 
thera retta herre konung karl fordriffua 
her niels jönson oc gren ther til 

8190 flere jac ey nempna wil 

mz danska offuerdrogo the thz tha 
konung karle skulle swenske raada saa 
at skiffta alla slot effter rikens radz welia 
oc engen fra nogot slot skilia 

8195 vtan han sik forbryter saa 


8205 


8210 


8215 


8220 


8225 


Ombudens förrädiska planer mot konung Karl. = 281 


thz rikens rad rader hanom taga thz fra 
ok loffuade the danske tesse thäre 

mz liff oc macth til hielpa wäre 

ä hwat konung karl vil taga oppa 

tha skal thz radhit jo framgaa 

hade thenne list sa framgongit 

oc konung karl hade sa slotten vtfongit 
the mente rada slotten them at faa 

som j thera welia wille staa 

Sidan war thera fulla akt 218 
) calmarna manskap oc troskap opsakt 

oc hyllat konung cristiern 

oc sat sik moth konung karl til wern 
lydde konung karl ey thera rade saa 

ij [2] breff wille the göra ther oppa 

mz alle radzens incigle forhengia 

sa meenthe the sin herre trengia 

thz ena skulle konung karl j arboga faa 
thz andra wille the göma tha 

til tess the alle j calmarna ära 

konung cristiern thz andra breff tha bära 
oc sigia wor konung haffua wy sa rad giffuit 
som j thetta breff är scriffuit 

wort rad han ey holla wil 

ty spöria wy nw idher til 

welen j oss effter thz breffuit holle 
manskap oc tienst sigia wy idher alle 

sa mente the konung karl aff rikit forrade 
hwat han lydher eller ey at thera radhe 
ther mz the aff halmstada fara 


289 Rådet kallas till Arboga. Nils Jönsson meddelar åt en biskop planen 


oc lotho konung karl saa at wara 
sit rad alt saman kalla 
mot midsomar j arboga alla 
the hade en frid mz danska fongit 
8230 tog kunne the ey scriffua huru thz war gongit 
för alt radith j arboga äre 
tha wille the forkynnat thäre 
wille konungen ther ey sielffuer wara 
tha lathe jo alt sit rad tith fara 
8235 the scriffuo oc sielffue alt radit om kring 
at the jo komo til thz tingh 


Tha the drogo fra halmstad j geen 
her niels sagde til biscop een 
wy haffua nw mz the danska j [1] frid 
8240 got regement törffue wy nw widh 
käre herre jac spör idher saa 
huru wy best taga ther oppa 
biscopen swarade tesse lunde 
gud gaffue wy rikens besta kunde 
8245 wmz raad oc snille gerna gör 
jac thz saa nw som för 
mich hopas at rikit skal wäl ga 
ty haffuer jac ey ytherliga tenkt ther oppa 
her niels swarade welen j thz tigia 
8250 thz besta radh wil jac idher sigia 
til rikesens bestand thz besta tilfelle 
togh skulen j swäria mich ey melle 
biscopen swor j [1] eed sa braad 
at aldre welia melle thz raadh 


8255 


8260 


8265 


8270 


8275 


mot k. Karl; biskopen yppar förräderiet för konungen. 1450. 283 


her niels sagde hanom tha thär 

som her fore scriffuat är 

tha biscopen hörde tolkit snidh 

wart han saa illa widh 

oc swarade her niels ater saa 

tolken ärende jac ey forsta 

söken the radh när androm finne 

the gaa for högt vtoffuer mit sinne 
tha konungen til arboga komen waar 
biscopen strax til hanom gaar 
sokkade oc gaff sik sa horda 

oc sagde jac skal nw meenedare worda 
oppa mina gambla dagha 

hwilkit mich sa illa behaga 

Jac weth idher skada om jac thz tigher 
tha bliffuer jac meenedare moth idher 
meller jac oc then mich tedhe 

moth hanom är jac j meeneede 
gongit om eedhen som thz kan 

jac wil wara idher j [1] thro man 
sidan sagde han konungen thäre 

the orden hanom sagde äre 

konungen swarade jac trode aldre paa 
at the wille mich forrada saa 

jac trodhe them for myna beste män 
oc vnthe them myn besta län 
biscopen swarade faren sakta 

haffuen thz hemliga j idher akta 

oc laten them sin welia ganz vttrykke 
saa maagen j swara som idher tykke 


220 


8285 


8290 


8295 


8300 


8305 


8310 


284 Konung Karls och rådets sammankomst i Arboga 1450. 


Sidan the zxij for konungen framlade 
huru the j halmstada endat hade 
konungen sporde sidan alt raadtit til 
hwat the hanom raada wil 
then degtingan at holla saa 
eller oc ther mothe staa 
the raaddo hanom alle 
then degtingan jo at halle 
om j ther aff wike 
the öppeste xij j idhert rike 
the danska them j fengilse haffua 
thera wener her hemma thz illa taga 
konungen samtykte thera rade thaa 
oc gaff sith opna breff ther oppa 
at holla the danska som tha war sagt 
hwat hans radh hade loffuat skal bliffua wid kraft 
oc sende breffurt til helsingborg tith 
sa woro the xij thz fengilse quith 


Sidan lagde the thz ärende fram 
som biscopen hade warnat han 
konungen hörde vt al thera liste 
oc loth som han ey ther aff wiste 
vtan wille merkia hwars mans par 
haa hans wen eller owen war 
erchebiscopen kunne ey ynne holle 
konungens wersta göra aff all sin wolle 
oc drog ther flere biscopa til 
them halp togh ey thz forrädara spil 
konungen tok oc tha ey seen 


8315 


8320 


8325 


8330 


8335 


8340 


Konung Karl återtar förrädarnes län. Gren går ur riket. 285 


aff erchebiscopen sin län j geen 

saa aff biscop sigge j strengnes medher 

han war konungen oc ey bedher 

mz wishet flydde thz konungen saa 

at the the breffuen ey göra faa 

han tok Åbo aff her magnus gren 

oc fik thz her eric axelson j gen 

aff thz ypasta slecthe war han 

som j danmarch wara kan 

thz giorde konungen ther oppa 

at willen abo ey fra sik faa 

tha skulle han sik ey forlatha 

til däners hielp j nogre matha 

aff her niels togh han örabro 

oc loth han sithia j sorg oc oro 

her äringisl nielson fik thz ther nest 

konungen trodhe hanom ther til best 

hans hustru war her olaff axelsons dotter til ekta 
konungen meenthe hon skulle a fadren ey slekta 


Gren skyndade til Abo sik 
her eric axelson han thz fik 
gren hade kostlich skip oc swäna 
ther mz meenten konung cristiern tyäna 
oc wille pa sin retta herre skada wara 
sa monde han til danzke fara 
tok ther iij köpmanna skip 
oc meente til konung cristiern fela sik 
gud som alla kende 
fik hanom annat ende 


8350 


222 8355 


8360 


8365 


8370 


286 Magnus Gren tillfångatages af en Lybsk skeppare. K. Karls gemål dör. 


oc fögde thz tha swaa 

ther kom en skiper aff lybeke thaa 

som heth skipper gwtan 

gren oc hans tyänara han offuerwan 
han grep her magnus i hans holk 

wäl mz i; [150] folk 

oc flere hans tyänara j andra smaa skippe 
the mondo oc ey heller slippe 

sielff xxiiij” han hanom läste 

1 sinne bartze them wäl fäste 

them förden til lybeke mz sik 

xx han raadit j danzeke fik 

the miste thera huffuud ey mindre köpa 
flere setten a land oc loth löpa 

radit j lybech han her magnus fik 
konung cristiern degtingaden sidan til sik 
jlla behagde mena köpmen thaa 

at gren skulle ey sin rät ther staa 
hanom ward tog ey stort wäl til maatte 
han hade tha mist mest thz han aatte 
oc fik aff engom nogot j gen 

gud giffui hwar forrädare sa dant meen 


Natiuitatzis marie afftan ther nest 
miste konungen then han vnte best 
thz war hans drotning oc forstinna 
nepliga han töliga aater finna 
aff alla the frur man kan leetha 
skal man aldre skönare qvinna wetha 
gud hade henne sa wäl skapat 


Drottning Katarinas beröm. 1450. 287 


at engen fägrind war a henne tapat 
liff oc anlith hade hon e 
oc the skönste hender man wille see 
8375 Allom lagde hon goth til 
oc engens wersta wetha wil 
engen man saa sörgiande är 
kom han ther som hon war när 
sina sorg han snart forgat 
8380 saa blid war hon aff tal oc lat 
til danz oc glade altid redhe 
man saa henne siellan nogon tid wrede 
the folk finnas oc ey än nw 
mere kerlich hade saman än baden the tu 
8385 thz war aldre mz mindsta orde 
thz nogot thera moth annat giorde 
for sanna scriffuer jac thz här 
saa danth par folk nw ey är 
som gud haffuer sa begaffuat j alle stykke 
8390 mz fägrind wisdom oc gode lykke 
thz skulle tog en tid effter gudz welia 
thera samwara mz döden skilia 
hon döde j stocholm som för är sagt 
oc ward en stund til swartbrödra lagt 
8305 J xj aar the saman bliffua 
ij söner oc v dötter munde gud them giffua 
the döde tog for henne saa när 
at vtan iiij dötter ey liffuandis är 
konungen sidan til wadstena foor 
8400 oc loth ther byggia en nyan koor 
woorfru koor man hanom kalla 


8405 


8410 


8415 


8420 


8425 


288 Dr. begrafves i Vadstena, K:n försonas med biskoparna ; far till Calmar. 


skönare war ey tha j kirkione alle 
oc loth en hög skön grifft ther göra 
om winthren effter tith at föra 

oc loth henne ther begraffua thaa 
mz biscopa oc klerke erliga begaa 
saa at nepliga skede j mangt aar 
en forstinna erligare begongen waar 


Sidan komo til konungen the biscopana twa 
lofuede ok sworo dyra edhe oppa 
at aldre skulle engen mere finne 
them wara mot konungen nogot sinne 
ville han thom then owilia fordraga 
the blifua honom thro i alla thera dagha 
konungen giorde som han plägade mästa 
at göra gerna fölia al ting til bästa 
ok trodde thera fagertalan tha 
the länen han thom aterfaa 
oc ater til sin kerlek tagha 
tog villen them ey til calmarna haffua 


Sidan lot konungen redha forsan 
mongt skönt skip mang rask en man 
som mz honom skulle til calmarna fara 
midsommar munde han ther wara 
städerne sändebud möttenom thäre 
han vnfik oc giorde thom stora äre 
böd thom til gäst oc begaffua 
mz sköna hästa oc andra haffua 
the gafuo honom tha tess priis 


8430 


8435 


8440 


8445 


8450 


8455 


Svenskt-Danskt möte i Runneby och Agaskär 1451, 289 


then herren war däglig mild oc wiis 
Oc sagde the sagho aldre i therg dagha 
en herre dägligere män at haffua 
konung cristiern kom i alla ty 

mz sit folk til rotnaby 

konung karl aff sit folk tit sände 

som the ärende skulle ände 

som degtingan i halmstade waro giorde 
tha konung cristiern oc däner thz sporde 
at konung karl i calmarna waar 

tha giordo the eth annat paar 

the lagde til agaskär calmarna näre 

oc mente konung karl saa forfäre 

ty the manga edhe giorde 

at konung karl ey til calmarna torde 
oc begynte ther degtinga 

som offuerlagt war konung karl at twinga 
the konung karl tit tha sent hadhe 

et annat swar the framlade 

oc wille widh degtingan sta 

oc hwargen vtaff retten gasa 

the danska behagde illa thäre 

the swenska forrädara war engen näre 
som them hade i bhalmstada sakt 
forrada konung karl effther theres akt 
oc begynte tha fast wrida oc wrengia 
oc wille jo fra rätten trengia 

ä hwat draffwils swar the giffua 

widh retta wilde the ey bliffua 

tha konung karl thetta spordhe 


Rimkrön. 2 


19 


224 


290 K. Karl vädjar till påfoen. Danskarne gifva sig af från mötet, 1451. 


8460 en appellacio han ther giorde 
om thera tretta alla släth 
sköt han alt for pawans ret 
oc lot syn skip reda wara 
rät som han mente nogors fara 
8465 ena resa han til moratorp redh 
tha däner thz sporde ward them sa ledh 
the mente han wille strax til them dragit 
oc wille them ther haffua slagit 
the skynde sik sa snart aff by 
8470 j thera skip i alla thy 
konung cristiern fik ey effther hesta dwala 
han wodh i siön som j [1] odenswala 
oc takkade gudh han fik skippen naa 
oc torde ey siden a landit gaa 
8475 the fälte theress sägil som snarast the kunde 
oc seglde thera weg mot örasunde 
halmstada degtingan lyde saa 
hurw thz ginge skulde friden jo sta 
ty lot konung karl the däner sa fara 
8480 oc wilde hwargen pa thera wersta wara 
konung karl dwaldes sidan thär 
väl wid viij vikor när 
til tess honom visselige sade 
thz däner sampning at skilt hade 


8485 Thz andra jomfrun spadde sannedis tha 
thz war sa stor pestilencia 
J stocholm ouer ix” [9000] dödde 
Å landet stodo manga stadz gardana ödhe 


8190 


8495 


8500 


8505 


8510 


8515 


Infall af banskarne i Vermland och vid Kolmorden 1451. 391 


thz röntis nog wist om örligit i ty 
ty waro the san alla try 


Om michaelis efter konungen til vadstena kom 


bradlige han ther fornaam 

aff wiken war en hop i vermeland ynne 
som ther bade röffua oc skinne 

the waro ther ey mykit seen 

vtan packade sig strax vt igen 

konung karl konung cristiern tha tilscreff 
then skade hans folk i vermeland dreff 
oc bad honom sa ther ofuer rätta 

at mellan riken kome engen trätta 
konung cristiern swarade sit radh saman kalle 
ther om göra som the radde honom alle 
ther mz blef tha sa täth 

ther wart ey mer ofuer rät 


Siden sände gren sina tiänara mz liste 
som alla wägha i suerige wiste 
Vid colmard lagde the til strandh 
oc gingo sa fra baathen i landh 
Röfuade oc grepo gode män 
oc gingo sa skogxledis tän 
jn i bleking til rotnaby 
konung karl screff strax ather i ty 
konung Öristiern hurw thz tilgik 
Annor swar han tha ey fik 
vtan at gren thom tilstodh 
som i suerige hade giort thz hogmodh 


226 


299 Danskarne infalla vid Stegeholm 1451. Karl samlar rådet i Sthm 1452. 


tolmodlige led konung karl thetta 

ty han ville aldre gerna trätta 

oc ey lata cristna blod forspilla 
8520 eller forderfua almogen illa 


Jwlen nest konung karl a nycöping är 

for sanna fik han spöria thär 
at en hop konung cristierns hofuesin 
waro lagde när stäkholm jn 

8525 röfuade oc skinade twnalän 
oc brende ther monga garda än 
herre olaf axelsons swena thz mz them giordo 
huat the röfua til gotland fördo 
ix dag jwl konung karl war mätta 

8530 tha fik han at weta thetta 
sa wida han tha boden sände 
sit rad oc folk til honom wände 
xilj dag jwl til honom fara 
han ville tha sielf til stocholm wara 

8535 han hade them oc sa for tilseriuit 
for thz fridbrot i hans rike war drefuet 
the samnadis alle i stocholm tha 
then stora skade lot han them forsta 
som däner i friden a riket giorde 

8540 thera radh han ther om sporde 
oc sagde vil gud vana oss licko oc ämpne 
then stora orät mena wy hämpne 
han fik oc tha nogor breff 
som konung cristiern til norige screff 

227 8545 syna ämbetzmän til honom fara 


8550 


8553 


8560 


8565 


8570 


K. Karl samlar stor här att infalla i Bkåne 1462. 293 


til inalstrand thz mäctigste the kunna wara 
oc möta honom ther om walborgmässo 

the skolo honom finna ther til visso 

han oc hans rad vilia fly sa 

konung karl alt suerige taga i fra 

ynnan michelmesso skal thz ända taka 

han vil them ther om ey mer omaka 

the radde honom tha alle slät 

at manlige hämpna then orät 


Sit bod han tha om riket sende 
at: alle the sit frelse kände 
oc taal köpmän aff huar stadh 
bergxmän oc bönder teslikis badh 
pa en dag möta vid landamäre 
Skane oc halland mente han forhäre 
konungen aff danmark han til screff 
oc sende honom sit forwaringe breff 
vid madkaröd tha saman koma 
sa monge raske häleda froma 
thz myntes engen i nogors dagha 
sa dana här aff suerige dragha 
Tog waar folket ey sampnat näre 
konungens radh radde honom bidha täre 
han swarade thom i sama stund 
tha derfua wy vort land i grundh 
bäther sampnas wy i fiende lande 
än göra wor almoga sa dana wonde 


Konungen skickade sieluer syn skara 
hwar som han skulle i stridenne wara 


294 Konung Karls krigsduglighet; kan ordnar hären. 


8575 ty ther war ey annor i thz synne 
som folk i strid rät skicka kunne 
Tha konungen hade i vngdom waret 
gemen frömande land sa wide faret 
beyaren vngaren palen oc österrike 
8580 Rin midzcen saassen oc flere land slike 
thom hade han alt igemen faret 
ok i mongom stormom oc stridom waret 
228 Ther sag han sa mang manz kynne 
ty han bäst striden skicka kunde 
8585 han kunne maalen tala oc wäl forstaa 
aff alla the land fornämpde staa 
han loth thz alt j en scrifft opscriffua 
som hwar i striden skulle bliffua 
oc fik thz saa sin marsk thäre 
8590 han sagde sidan hwariom som han skulle wäre 
fforst skyrännare sa rännebaaner 
sancti örians belete man ther i seer 
J sköttebanridh man sa 
sancte eric oc sancte olaff malade staa 
8595 ther redh han tha sielfuer näste 
mz ir [150] ferdoge män oc häste 
2281 wid xx kerrebössar hade han mest 
the foldo sidan ther nest 
mz puluer oc stena som ther til höre 
8600 mz slädha the them aff swerige före 
(228) Hans hofwdbaner ther nest efter faar 
Jomfru maria i solgislen ther i waar 
syn son hade hon malad i fampnen täre 
xxiij lidh for thz baneret äre 


8605 


8610 


8615 


8620 


8625 


8630 


Konung Karls stora här beskrifves. 1452. 295 


the baner waro sa kostelig vten flärd 

the waro väl monga nobla wärdh 

ä& hwar heren j landit ridha 

the baner synas om marken wida 

ok huat i baneren malat äre 

iij cronor skulle joo mädher wäre 

Sidan the ther tilhöre pa bade sidhe 
riddara oc swena ther nest vnder banrit ride 
the baner waro täkt mz sa dana akt 

the reddes ey alla danmarks magt 
köpstadzmän ok almoge sidan efter dragbha 
iac kan ey tälia the baner the hafua 

ther efterst waro skickade i hinnenhode 
vel ij” [200] riddara oc swena godhe 

som hären skolo forwara saa 

at thom skal engen a ryggen sla 


ther äre vid iiij” [4000] riddara oc swena meder 


mz wapnnade köpstadzmän oc än beder 
then andre almoge kunde engen forsla 
some sagdet 1x” [60000] wara tha 
some meer ok some mynne 

rät taal aff thom kunde engen finne 
the waro en dels mz harnisk oc häst 
ferdoge som hofmän bäst 

man torfte a thom eyncte twika 

for danska hofmän the ey wika 

the kunna wäl skywta oc spänne til hest 
som nogra hofmän aller bäst 

Thera dalapila waro sa hwaas forsan 
the gingo bade ginom häst oc man 


229 


8635 


8640 


8645 


8650 


2291 


(229) 8655 


8660 


296 K. Karl rycker in i Skåne; bränner Helsingborg. 1452. 


Ja rykte konungen j skaane jn 
oc war saa frij vtj sit sin 
J heredzwada closter tog han först hwila 
at folkit tess raskare effter hanom jla 
J twa nätther han ther laa 
ther mz sampnadis folkit thaa 
strax the offuer landatmerkit winna 


.begynte the bade brenna oc skinna 


then tridia dagen drog han thäre 
helsingborg pa ij [2] mila näre 

then fierda dag til helsingborg 

fogothen ther fik tha sorgh 

konungen felade hanom til sik gaa 
fogoten swarade han torde ey saa 

sidan loth konungen eld j byn tenda 

oc brenden op j alla enda 

Thz spot kom tha for däner dör 

som the hade om konung karl för 

j vgnom oc benkiom the plägde han leta 
hwar han tha war finge the nog weta 
ther dreff tha ys j örasund 

tha ondskade konungen j hwarie stund 
at isen skulle sa starker wära 

at han kunne hanom til seland bära 
han wille forhäred saa i grund 

thz skulle ey faat böter j mangen stund 


Sidan rykte konungen tädhen j ty 
in moth landzerona j en by 
the nattena hwilte han tha thäre 


8665 


8670 


8675 


8680 


8685 


8690 


K. Karl hyllas i Landskrona; bränner Lund. 1452. 297 


hwem thz let eller liwfft kan waäre 
morgonen aarla han tedhen reed 

til landiscrona then rätta leed 

J iij nätther han ther hwila 

hanom hastade ey mykit tädhen ila 
erchebiscopen oc skaninga hans bud finge 
at komma til hanom ther oc tinga 

thera talan kunne ey saman falla 

the wille alt mz konung cristiern halla 
borgarana j landzerona lot han sik hylla 230 
the loffuade oc sworo göra hwat han wille 
thedhen for han tha mz ty 

oc laa j biscopsgorden j borby 

om moranen aarla han theden wende 
gorden oc ther om kring alt brende 
drogh saa thedhen til lund 

oc lot thz brenna nid j grund 

oc laa the nath wid opaker 

om mornen aarla han sidan opuaker 

war han aa wegen til malmö fara 

hanom sagdis aff en sampning wara 

wid dalby closter näre 

baade hoffmen oc almogen the äre 

sit rennebaner haden fra sik sänth 

oc sköttebanerit a the andra side wänt 
the plegde saa fara pa baada sida 
brenna oc skinna hwar the fram ridha 
hwat for hanom j wägen laa 

forhärede the baner hanom folde thaa 
tha han hörde then sampning wara 


231 


8695 


8700 


8705 


8710 


8715 


8720 


298 Konung Karl slår Danskarne vid Dalby kloster 1452. 


han wende sik strax tit mot them fara 
oc gaff sik ey sa lenge bida 

at the andre baner til hanom ridha 
vtan strax han sina fiende saa 

j hopen rende han til them tha 

han hade ey offuer 1 [50] mz sik 

thz maa jac sigia sannerlich 

hans fiende warde sik manliga tha 
thz kunne them togh litit forsla 

han stach oc hyög a bada hende 

the fienda fiölle ä hwart the wende 
ther döde ir [150] oc än mere 

oc grepos ij” [2000] eller flere 

thz war thera lykka oc liff thäre 

at konungens sköttar woro ey näre 
hade the warit j slagit mädhen 

ey en hade kommit thädhen 

the ther liffde loffuade konungen en skatte 
oc starka gisle ther fore satte 

the gislamen lot han til stocholm gasa 
the natten han j dalby laa 

folkit fik tha sa onda laat 

them brast baade dryk oc math 

til w& drogh han thz geneste tha 

ij [2] nätther ther j mellen laa 

then tridie, nat ther hwila nöther 

om mornen brendis wä j röther 
härdleff oc bherragorda flere 

brendis mz annar gotz the mere 

saa drogh han til Agus jn 


Åhus plundras; Sölvesborg brännes. Göingarne dagtinga. 299 


oc loth thz skinna j thz sin 

8725 fore thera hws the tha tinga 
at the them beholla fingo 
en hop han fraa sik sende 
som silffuisborg opbrende 
the forste nat han tädhen drog 

8730 thaa laa han j bekkia skog 
.gydinga hanum wäl vnfingo 
for thera hered the tha tinga 
the loffuade hanom M lödigmarch 
oc satte ther fore gislan stark 

8735 han loffuade them bliffua vtan wonda 
lj nätther skullo the hanom forstonda 
han wille ther gönom j wärend draga 
kost oc foder skulle han jo haffua 
ä hwar konungen om natten laa 

8740 om morgonen bidde han sielff jo saa 
at han ey aff staden far 
för hwar är ther han skikkad war 
stundom hyölt han ij [2] tima eller thre 
han wille jo hwar j sin stad see 

8745 almogen takkade hanom saa saara 
at han them saa sielff forwara 
thz besta före tha oc war 
hwar han tilbögde thz alt bar 
baade syoa elffuer maasa oc kär 

8750 gud vägade sielffuer for hanom tär 
alle the hanom folde j skane in 
han miste ey x at thz sin 


232 


8755 


8760 


8765 


8770 


8775 


8780 


300 K&. Karl sänder härar till Halland o. Bleking ; anförarnes förräderi. 


hade the welit sik sielffue foruarit 
alzengen hade ther illa farit 


Sidan han j wärend lende 
ij [2] starka häre han fra sik sende 
then ene skulle j halland draga 
then andre skulle til bleking taga 
j halland satte han höwidzmen thre 
her twre turesson her eggerd oc her gödstaff olfson 
konungen trode them alla beste lhetha the 
ty hwar thera hade jo et feste 
her ture axeual her eggerd rumblaborg 
oc her gödstaff olfson eluisborg 
konungen satte til them sin högste thro 
for alla the j westergötland boo 
the rede j halland wid eluisborg när 
oc fortingade nogor tw herede thär 
oc ther mz then sampning strax atskilde 
oc hwar red sidan tit han wilde 
nar konungens hoffuesin wille fiendena omaka 
the höwidzmen them thz fortaka 
oc forbudo them wid liff oc ära 
pa fiendena skada mer at wära 
tha konungen them fra sik senne 
alt halland böd han them brenne 
oc bad them sidan til lödissö rida 
oc sigia the borgara j sama tida 
at flytia thera gotz j rikit in 
oc brenna byn strax j thz sin 
the giorde ey effter konungens mynne 


Blekingshären intager Lyckå. K. Karl utrustar en stor flotta. 1452. 301 


8785 


8790 


8795 


8800 


8805 


8810 


vtan hade et annat forrädare synne 
än tog at the thz lönte 

konungen thz tog sidan rönthe 

the andre som til bleking fara 

her gödstaff karlson skulle höffuidzman wara 
han atte konungens systher tha 

her birge trulle folde hanom oc saa 
han haffde wärend ynne 

her gödstaff calmarna j thz synne 
the drogo strax til lykkaa 

gud gaff them lykka thz at faa 

thz anamade her birge j then stunde 
at foruarat thz besta han kunde 


Konungen sidan til stocholm wände 
efter alla the skip i finland sände 
som til nogro fälte wara 
mz förste opet watn til stocholm fara 
ther mz alla riddara oc swena 
som aff finland kunde rikit tina 
for än isen wäl affgik 
for konungen thom til stocholm fik 
v oc xl holka oc Creara 
monge raske män aff finland ther i waro 
sa mong skep konungen kunde pröfua 
at sydermän oc ösgöta behöfua 
sende konungen aat thz sin 
til nycöping oc sudercöping jn 
the andra skipen mere 
bemannadis i stocholm oc monga flere 


233 


234 


8815 


8820 


8825 


3092 Kommg Christiern infaller med stor här i Sverige 1452. 


sa at konungen war redho mz al sin skara 
mot pingsdaga til sios at fara 

wid norra ölandz vdd skulle honom alle möta 
saara han the däner höta 


Söndag for pingxdage skulle han vtlagt 
fredagen for war honom sagt 
hurw konung Cristiern aff danmark 
war dragen jn i suerige stark 
mz monga herre grefua oc förste 
redh sig vt mz magt aller störste 
Grefuen aff hwnsten oc greuen aff like 
grefuen af oldenborg oc flere slike 
ther til tydzke riddara oc swena 
som j stridh wäl kunna tiäna 
ok sollenär aff monga land ther j thz sinne 
ok swor suerige strax at winne 
Oc j eth aar ther ey vtdraga 
eller han skal swerige haffua 
the tydzka sworo oc j thz sinne 
the swenske vtan we at winne 
oc hade al rede byt mellen sik thäre 
all land oc slot j swerige äre 
sin marsk lot han aat kindeholm draga 
han swor thz winna ynnan ij dagha 
han stormade ther til i daga fåm 
Jac menar han wan thz tog ey än 
han sköt ther ofta eld oppa 
ok mented ther mz winna saa 
han fan ther bonda söner rösta 


Danskarne belägra fåfängt Kindeholm o. Elfsborg; dagtingan derom. 303 


8840 the mage prisas for hälede trösta 
the wiste them aff mz bössor oc piila 
the waro fulglade teden jla . 
oc satte thz sa j et lagh 
jn til petr: aduimcula dag 
8845 om the ther forinnan ey vnsetting fa 
tha skulle the aff husit ga 
the vtan waro glädj fingo 
at the faa then degtinga 
the skulle ellerst likewal hafua 
8850 mz skam oc skadha teden dragha 
monga döda the ther joorda 
oc döde oc saara teden forda 
ther mz the til halmstade fara 
ey prisade thz the for kindholm waro 
8855 konungen tha aat wordberg tog 
oc siden jn for elfuesborg drog 
en mäctog tydzk främerst faar 
oc ville grant se hulkit huset war 
striden at skicka skulle han forsta 
8860 sa clokan hiölt han sig ther aa 
han hade et gulspan for i sin filthaat 
sa gerna matten jernhat opsat 
fogeten sköt til honom saa 
mit mellan öghonen rakaden tha 
garpen fiöl strax död aff hesten nidher 
sa ylla gafs aller hären vidher 
siden the sago thz sa raka 
engen thera tordis slotted naka 
siden the mz fogten degtinga sa 


: 


304 K. Karl beslutar draga mot fienden till lands; utsätter möte vid Tiveden. 


8870 at om han ey vnsätting fa 
ynnan vincula petri ther neste 
tha skulle han them fa thz feste 
han het herre göstaff olsson 
strax han thz spöria mon 

8875 at konung crigtiern tit wände 
konung karl han budh sände 
aff the danska makt alla 
"oc huat dag the ville han bestalla 


Siden konung karl thetta hörde 

8880 syna gode män alla sporde 

huat bäther ware til skips at wara 

eller strax i mot fiendena fara 

tha radde honom alle i sama stunde 

at drage mot fiende alt thz han kunde 
8885 han ouerdrog sa mz thom i et lagh 

at mötas vid tiweden pa j [1] dag 

siden screff konungen herre göstaff til 

at han honom strax vnsätte vil 

ok bad honom pa engen degtingan ganga 
8890 han skulle fulsnart :vnsetting fanga 

oc screff i bland orden thaa 

at ilij syn sa mykit folk [han] i skane sa 

ville konungen visselige mz sig hafua 

oc strax mot konungen aff danmarch dragha 
8895 thz sama bud som brefuet förde 

fik konung cristiern oc brefuet hörde 

som han hade degtingan giort 

for elfuesborg som för är rört 


8900 


8905 


8910 


8915 


8920 


8925 


Danskarne i Lödöse; Vestgötarne uppsnappa och döda dem. 1452. 305 


Sidan drog han som snarest han kunde 
til lödesa i sama stunde 

ok forentis mz borgarena i thz sin 

the loton strax i staden jn = 

ther loth han bade plancka oc grafwa 
som, han ville ther läger haffua 

mong skip lot han tit mz spisning fara 
som han ville ther länge waara 

Alt thz om kring lödesa äär 

thz röfuade oc skinade däner thär 

tha the ther ey mera hafua 

ouer kattungen the tha dragha 

ä huar the vtaf wägen raaka 

the vestgöta mot them taka 

the löna thom sa tolket meen 

thz the komo aldre til konungen igen 

ij [2] bröder bode wid lödesa när = 
bade i enom garde thär 

thera gard the fortinga 

at han skulle ey skinnas eller brinna 
Tha the tingelsen waar vt til ända 236 
däner thom sidan skinnade oc brände 
the bönder sidan i kattungen fara 

ok togho the däner ther til wara 

Jac ma thz scriua for wisse skäl 

the ij [2] slogho wid 1xx i häll 

harnisk oc ting the saman lade 

x folt fult for theris hade 

ä huart däner i landet wända 

sa plockades aff them i alla ända 


Rimkrön. 2 20 


8930 


8935 


8940 


8945 


8950 


8955 


306 Olof Axelsson o. Magnus Gren komma med 46 skepp till Ståm; bli slagne. 


J sama mato konung Cristiern är thär 
komo olaf axelson oc gren i stocholms skär 
oc sporde konung karl mot konung cristiern tagha 
ther mz the strax for staden dragha 
wid vj oc xl skip hade the mz sik 
ok ofuer xix” [1900] folk sannelich 
Tha the jn for stocholm röckia 
strax jn at bomen the tha tröckia 
mz xvj snäcker oc sköttebaata 
jac menar the wordo somme wata 
the j staden möta thom mz bössor oc piil 
ther trötnade monger som aldre vort huil 
Ther storte monge ofuer bordh 
som aldre talade sidan ordh 
monge döde oc saare i skepen blifua 
sa loto the fra bomen drifua 
thz skip som tilröchte mz xxx män 
thz for mz xx noge ferdige tän 
sidan lagde the til waangsö 


monge tidzke oc däner finge ther dö 


J [1] dag foro the aa käplinge 

ena gambla skute the ther finge 
mong vnderlat drifua ther the 

the suenske bönder fingo thz see 
ena bro jn at käplingen byggia 

at sla the danska teden til ryggia 
tha the danska sea fonga 

at the bönder a käplingen gonga 
the redde strax vtt en storan skara 
oc loto thom in a käplingen fara 


8960 


8965 


8970 


8975 


8980 


8985 


Strid på Käplingeholmen; Danskarne fly. 1452. 307 


tha bönderna fingo thz see 
brat aat malmen rympde the 
oc begynte saara til at öpa 

the danske efter them fast löpa 
rögted kom i staden lutt 


the skynde sig snart aat porten vtt 


the sökte the danska i alla ty 

jac wänter thom borde tba at fly 

thz waar the danska tha sa leed 

at broon war them ey öfwert bredh 
the fingo ey them at dwälias lenge 
huar thera annan i svndit trengde 
the plompade vt som andra hunde 
bönder slogho efter huat the kunde 
the loto them smaka polöxe nacka 

oc agtade ey hwem thz war til tacka 
dänen ropade stat mic for liif oc sund 
bonden swor iac gör thz engen lundh 
worder tw fangen tw komber igen 
dör tw nw thw gör mic aldre meen 
Jac wänte the tydzke sollenäre 
betalade en deels sollet thäre =: 
mong en tydzk tha sigia nam 

Jadut dat ich to sweden qwam 

ofuer xxx strax i sundet blifua 

the andra tha til wangsön drifua 

thz tögte thom wara jämmer oc skam 
at ij [2] the drogho then tridie fram 
the wordo sa qwastad a thera rompa 
the budho ey sidan a käplingen skompa 


237 


308 Konung Karl drar från Tiveden till Stockholm. 


thz sundit fik thz nampnet tha 
8990 brämersund heta medhen wärlden staa 


Tha konung karl til tifweden kaam 
oc thenne tidende ther fornam 
at konung cristiern i lödesa lot plancka oc grafua 
oc ville ey jn i landet draga 
8995 mz sit folk radde han tha 
huat som bäst är sla oppa 
men konung cristiern är sa i lödesa ynne 
wy kunna honom ingeledes ther vtwinne 
wy skolo ther bade storma oc stridha 
9000 han hauer got i staden bidha 
wy vete oss ther gangn engehanda 
vtan at foröda wora engna landa 
wy hafua oc nw fanget tidende häre 
at däner mz magt for stocholm äre 
9005 töcker ider rad at wy tit röckie 
gud ma vnna oss ther then löcke 
at wy then hoopen nidher sla 
et wnnet spil hafua wy tha 
thz radet thom väl alla behagha 
9010 om torsdagen konungen fra tiweden dragha 
om mondagen näst for sol oprinne 
konungen war i stocholm ynne 
än waro sa dana forrädare när 
fore wiste danske än han kom tär 
9015 Herre olaf axelsons dotter aff örabro 
glorde mot konungen then othro 
konungen sik sa ey wände 


Danskarne underrättas förrädiskt om k:ns ankomst; draga sig undan. 309 


at hon the danske jo bud sände 

hurw stark oc huart konung karl vil vtfara 
9020 konung Cristiern hon jo ther at wara 

strax the danska thz fornomo 

at konung karl ville til stocholm koma 

the baro til skips i alla stunde 

oc skinda sig tedan huat the kunde 


9025 Tha konungen kom stocholm näre 
vid stigesund tha däner äre 
konungen badh skepen tha rede wara 
han ville sielfuer efter fara 
honom kunde tog ey sa snart lidha 

9030 han skulle jo efter folket bidha 
tha som folket kom fraam 
the tidende konungen sa fornaam 
at däner waro longt vtj skäre 
han fwnne thom huargen näre 

9035 ty redde han sit folk astad 
oc efter däner leggia badh 
the swenske waro en fulfager skare 
vj oc Xxx merseskip the ware 
oc monge sköttebata oc snäcker til 

9040 for sanna iac thz sigia vil 
konungen fik thom oc höfuidzmän tha 
som han fulwäl trodde oppa 
oc bad thom alla i thz synne 
at tbe joo skulle däner finne 

9045 skulle the än sökia thom a gotlande 
the skulle jo koma thom j wande 


810 K. Karl far till Vadstena. Danskarne bränna Vestervik 1452. 


Konungen fik ther ey länger wara 
ty han skulle til wadzstena fara 
the fogte han ther stämpna ladhe 
9050 som mz konung cristiern degtingat hadhe 
at worda ofuer ena mz thom thetta 
hurw han bäst the slotten vnsätta 
konungen for bort oc wiste tess ey göm 
at däner än lagho i windeström 
9055 haden wist thom sa när waret 
for vsigligt gul haden ey bortfaret 
the swenske efter the däner löste 
the waro tog ey alla tröste 
tha the fingo the däner see 
9060 thera anchkar satte the 
oc skutos mz thom i liten stunde 
the däner siden thera sägel opwnde 
oc skynde sig aat hafued teden 
suenske lagho quarre oc trätte meden 
9065 the däner motte gud tacka oc äre 
at konungen war tha ey sieluer näre 
hade konungen sielf warit i then stadh 
the däner hade faat et sorge badh 


Däner siden til westerwik lände 
9070 the wnno then stad oc honom brende 
lika giordo the ther fore tha 
ofuer 1x dödha the ther fa 
for vtan the ther saare äre 
bymännena fingo ij [2] döde täre 
9075 en fatigen fanga the danska beholla 


9080 


9085 


92090 


9095 


9100 


Danskarne tillbakaslagne vid Öland och Lyckå 1452. 311 


thz andra folk vtkomo alla 

mz baata the teden lade 

tit the thera gotz for gömt hade 

til öland lade the danske tha 

oc mente ther a landet gaa 

öningie thz sa manlige worde 

at däner ey a landet torde 

the gripo ther vij slogo x i häl 

the danske behagde thz ey wal 

The budbho flere stadz a landet gaa 
öningia thom io altid aff sla 

däner kunno ey wara sa köna 

at the fingo af landet sa got som en höna 
ther mz the til gotland lade 

oc forslogo then skade the tagit hade 
thz war mic sagt oc sworet forwist 
ofuer iiij” [400] hade the mist 

the tydzke sollenäre 

kunno wäl i stocholm draga oc bäre 
hade konungen thom ey fanget 

thz aaret hade bygningen ey sa framgongit 
J the mato rögte oc danske for lycka 
ofuer ir [150] saara oc döde ther faa 
mere fordel the ther ey hade 

vtan drogo ther aff mz skam oc skade 


Tha konungen i wadstena äär 
the forserifna fogte mötte honom tär 
han sporde thom til radz aat thetta 
hurw han bäst sin slot vnsetta 


240 


812 K. Karl rådplägar om striden mot Danskarne ; kallar rådet till Sthm. 


9105 om han skulle tit röckia mz magt 
meden konung cristiern hade i lödesa lagt 
han torfte ther mz ey stort forwärfua 
vten sin egen landh forderfua 
fortäre oc ödha thom i grundh 

9110 the danske röckia ey vt i then stundh 
vten thom thz wäl behagha 
til them for lödesa duger oss ey draga 
thz är thom fordeel ther at bidha 
wy skolo tha bade storma oc stridha 

9115 the fogta radde honom tha thetta 
mz peninge oc möglicht folk vnsätta 
at köpa huat the skulle holla pa 
oc löna the swena the hadde tha 
konungen skulle sa wara vten wonda 

9120 the hiöllo väl slotten til hans honda 
konungen skipade thom tha thäre 
huariom efter ty han begäre 
bade aff folk oc peninga 
redelige the thz strax fingo 


241 9125 Konungen sporde oc tha thäre 
at some i opland ey thro äre 
ty skinden sig tedan i sama stunde 
til stocholm thz snarast han kunde 
oc screff sit rad strax sa til 

9130 vtan töfring til honom koma vil 

Archebiscopen biscopen af strengnes screff han oc sa 
at the oc bade koma tha 
the loto ater honom swara 


Upsala- och Strengnäs-biskoparnes trolöshet mot k. Karl. 1452. 3 13 


- at engelund ville til honom fara 


9135 


9140 


9145 


9150 


9155 


9160 


väl iiij synne bad han thom sa 

thz kunde tog alzencte forsla 

monga sit radh han til thom sände 

at the ville sig bäther wände 

han bödh thom starka leyde tha 

ä hwem the ville til gisle staa 

sa war jo altidh thera sagha 

til honom aldre koma i sina dagha 

sa war thera mening oc wele stalt 

at konung cristiern skulle fat riket alt 

mz flere the sig nog forwiste 

som hiöllo mz thom i thenne liiste 

The biscopa hade sa monge swena 

som konung karl hopades honom at tiäna 
thz war alt annat han tha fan 
Erchebiscopen hade väl iij” [300] män 
biscop sigge C oc en bäder 

konung cristiern mente the tiäna ther meder 
mz konung karls län the folkit sampnad hade 
ey ty the sig sa mot han ladhe 
Archebiscopen lot stäket plancka oc grafua 
the pipade oc drucko nätter oc daga 

at the i sa mato gladdes thäre 

motte konung karl töckia ylla väre 

han mente thom mest sig at hielpa 

the villen tog sa swiklige stiälpa 


Som konung karl är i thenne wonda 
än mere sorg fik han til honda 


814 Vestgötarnes otrohet ; k. Christiern underkandlar i Varnhem; Fogden på 


vestgöta sig alle fra honom lagde 
manskap oc tiänist honom opsagde 
9165 thz wilte en dels the fogtena 
som Wwaro när honom i wadstena 
jlla togho the hans peninge oc gul 
oc waro honom sidan sa ohull 
the sagde the däner fullelige tba 
9170 at erchebiscopen oc flere mot konungen staa 
ty konung cristiern strax til ekholm drog 
oc nogra stund ther fore log 
then foget ther waar mz honom degtinge 
om han ey vnsetting finge 
9175 ynnan vincula petr: nest 
tha skulle han honom fa thz fäst 
konung cristiern sidan jn i vestergotland tog 
ok jn i warnema closter drog 
klerke riddara oc swena han bud sände 
9180 the oc alle bönder til honom wände 
oc i warnema closter alla at finna 
eller han vil thom brenna oc skinna 
the vestgöta mestdels til honom fara 
biscopen monde oc medher wara 
9185 the degtingade mz hönom i warnem sa 
i en frid til vincula petr: staa 
komber konung karl i sin egen persona ey tär 
tha skolo the alle wara när 
konung Cristiern i jonecöping tha 
9190 oc manskap oc tiänist sigia honom saa 
then fogten axewold inne haffde 
han for tha mz listelige bragde 


9195 


9200 


9205 


9210 


9215 


9220 


Azevall lofvar slottet åt honom. Danskarne slagne i Vestergötland. 315 


oc lotz wara konung karl hull 

tog haden sagt konung cristiern axewol 
mz lämpe sig sa fra konung karl drager 
thz nar konung cristiern flere slot hafuer 
tha skulle han for vtan twonga 

visselig axewol fonga 

the hade thz oc sa ofuerlagt 

at konung cristiern skulle draga mz magt 
strax ofuer holfwiden jn 

oc sa aat opland i thz sin 

nar almogen honom mäst handganga 
slotten i vestergötland skullen vel fanga 


Siden konung cristiern at jönecöping wende 
vnder tifweden han en hop. sände, 
som ther skulle forwara 
konung karls folk ey j vestergotland fara 
konung karls hofuesin i Näreke äre 243 
oc sporde tesse tidende täre 
the rögte strax ofuer tiweden tha 
the danske bade gripe oc sla 
the fingo wid xxx sadlade hästa 
oc sa monga fanga i thz nästa 
konung karls folk blifuo i vestergotland saa 
the danska ther bade gripa oc sla 
sa at some fa tess aldre böter 
ty finge the teden snara föter 
oc packade sig til konungen honom thz sagde 
ful ylla honom tha behagde 


9225 


9230 


9235 


9240 


9245 


9250 


816 Danskarne bespisas i Jönköping af fogden; ikjelslås af bönderne. 


Ta konung cristiern i jonecöpung är 
en hop sände han strax fra sig tär 
som fore skulle ofuer holfwiden taga 
sieluer villen strax efter draga 
the skulle thom forst alla gripa oc sla 
som pa holfweden waro tha 
wid jonecöping war for sa giört 
spisning oc gotz alt tedan fört 
sa i bygden alt ther om kringe 
konung cristierns folk ey myket finge 
huarken til fisk öl eller brödh 
aff hunger lidhe the stora nödh 
thz som thom herre eggerd spiise 
war tha thera bästa liise 
sa het then foget slotted hade i hände 
xvj lester öl han thom sände 
ij lester smör oc ther til brödh 
tolgit halp fast for hungers nödh 
thz kunde thom tog litid forsla 
the waro sa monge ther litte pa 
än huat som öled ther ey klachte 
wäter thom tess bäther ragte 
ä huar the ther efter foder sända 
the fingo jo skade i alla ända 
somma daga xxx somme meer 
miste the thera folk oc stundom fleer 
ä huart vt the aff byn taka 
bönder thom sa bradlige raaka 
The drapo thom strax i sama stundh 
oc stodo fulfaa for liiff oc sundh 


9255 


9260 


9265 


9270 


9275 


9280 


Erik Nypertz slår Danskarne vid Holveden 1452. 317 


Tha the däner aat holfwiden dragha 
sa myken pramperan the haffua 
mz basswnor bomber oc monga pipa 
the finge ful snart bade grata oc flipa 
the drogho ther fram i stora käte 
oc hade sa monga vnderläte 
huar sagde annan wy mage glade ridha 
ty engen i suerige toor oss bidha 
som the jn mot broton lade 
herre eric nypertz sig mot thom skickat hade 
han hade ösgöta mz sig meder 
dänerna wisa ludde ey tes bädher 
the vnfinge ther tha the glada gäste 
thera polöxer oc pila a thom fräste 
tha röntes däner i sorg oc quidha 
at suenske torde thom väl bidha 
herre eric nypertz rörde sig tha som en man 
ther bade hugga oc stinga kan 
sa giordo oc the suenske fleer 
at dänerna hop minskades tess meer 
wid ir [150] the ther dödha sla 
oc riddara oc swena wordo fangne tha 
en del aff konung cristierns radh 
the andra flidde tha sa bradh 
some löpa oc some ridha 
ther torde tha engen suenska bidha 
some hade vj [6] pila i sig some three 
thom lyste tha mera grata än lee 
man hörde thom tha huarken baswna eller pipa 
huar annan tha til bacha slipa 


245 


9285 


9290 


9295 


9300 


9305 


318 Danskarnes och Tyskarnes klagar och nöd. 


then ene drog then andra fram 

oc sagde hafua wnnet suerige i fändens nampn 
Hade tha herre eggerd cromedike 

waret herre eric nypertz like 

tha the rögte igen for Rombleborg 

han matte giort thom mera sorg 

oc matte giort thom thz meen 

at engen thera hade komet til konungen igen 


Tha konungen fik at weta ther 
hurw pa holfuiden gonget är 
han sagde til the andra alla saman 
jk sal daar ofuer in M valen dyfwels namen 
the andra swara i kunna thz ey ända 
j mage heller til röggia wända 
oc draga gnart at danmark igen 
heller i fan her mere meen 
the tydzke sworo oc om godes dodh 
wy Wweren nj jn sulcher nodh 
the tordo ey heller skogen naka 
än the tordo i döden raka 
the loto sig tha ey fortryta 
at konung karl sin land oc slot väl nyta 
som the förre mellen sig bytte 
tbe lofuade gud the wordo thom qwitte 
gud sende thom oc twa harda gäste 
mz blodsot oc pestilencia han them freste 
aff thenne sama store nödh 
blef ther mongen aff them dödh 
the tidzke ther strax fra konungen röcte 


9310 


9315 


9320 


9325 


9330 


9335 


Tyskarne öfvergifva k. Christiern; Danskarne återvända. 1452. 319 


ä huat honom wäl eller ylla tögte 

wy Wweren daren wy deden dat nicht eer 
jn sueden komen wy nymmer meer 

wy hebben hir vrunt vnde mage vorlaren 
perde vnde harnisk hir ombaren 

jeh qwam hir mit hingste grote 

nw most ich lopen van hir to vote 

The danska sagde til konungen oc j thz synne 
mz magt wy aldre suerige wynne 

velen i her nw länger wara 

tha vilia wy likwaäl hemfara 

thom wart ok tha for visso sagt 

at konung karl kom draghande mz stora magt 
siden the tha tedan yla 

mellen halmstade oc ther ey mikit hwila 
tha the jn aat halmstade dragha 

vid C rossabara the mz sig hafua 

ther sara oc sywke fördes aa 

som huarken formato ride eller gaa 
sidan the ther ofuer lade 

myket folk af then hopen mist hade 

thz sworo thera eghna ok sagde for vist 
at then hopen hade xix" [1900] misth 


Tha konung karl the brefuen hade 246 
at västgöta sig fra honom sadhe 
oc thz for visso sporde 
at konung cristiern ey ofuer tiweden torde 
vtan ville ofuer holfueden draga 
konung karl tog sa saara mishaga 


9340 


9345 


9350 


9355 


9360 


9365 


320 K. Karl bemannar S8thm; drar till- Bolveden och Vadstena. 


at biscopana giorde honom tolket swik 
han viste ey for hwem at wakta sig 

the han bästh trodde pa 

beuiste honom tolka falshet tha 

han märgte oc wäl then liste 

at biscopana mz flerom sig foruiste 

ty westen aldre hwem han skulle thro 
vtan then ofuerste gud i hymerike boo 
oc hans moder marie reen 

som han ofta hade beskermat i tolchet meen 
oc bad thom sig frälse aff then wonda 
som honom war tha komen a handa 

han plägde oc altid göra saa 

nar honom kom nogor bedröfuelse pa 
sidan forwaraden stocholm thz bäste han kunde 
oc drog aat holfuiden i sama stunde 

oc rögte tit mz alla magt 

at wända the danske aff theres agt 

tha han kom til holfuiden när 

sporde han hurw thz ganget är 

some Wwaro grepne some slagne dödh 

han tackade gud honom' halp i then nödh 


Tha konung cristiern sporde konung karl koma 
tha röcte han tedan som för är sagt lImz magt 
konung karl almogen tha aatskilde 
j wadstena han än dwälias vilde 
oc redde ther strax vt en skara 
herre tord bonde skulle thera höfuidzman wara 
han war en vnger man sa röst 


9370 


9375 


9380 


9385 


9390 


9395 


Tord Bonde drar till Lödese och intager det 1452. 321 


oc til sit liff en hälade tröst 

han war konungens faderbroder son näste 
ty trodde han tha honom bäste 

sit hofuesin fik han honom i ty 

som han viste at fra honom ey fly 

oc bad honom rida til lödesa ey seen 

oc see om han finget ater igen 

konungen wiste mesta borgarena vilia 

the ville sig nödogt franen skilia 

sa drog herre tord aff ther näst 

aat lödesa huat han kunde mäst 
konungen hade bud i thz synne 

efter thure thureson som axewol hade ynne 
herre thure kom tha han wäl viiste 

thz konungen ey vet aff hans liste 
konungen sade honom hurw han hade änt 
oc herre tord bonda til lödesa sänt 

oc befol herre twre i höge mata 

herre tord oc hans hofuesin pa axwold latha 
ther mmz foor herre thure ater heem 

oc konungen strax aat stocholm igen 


Tha screff konungen herre torde saa 
efter herre thures rad alt sla oppa 
ty at konungen tha for visso fan 
at herre thure war honom en thro man 
herre tordh tha at lödesa rykke 
gud gaff ther konungen gode licke 
herre tord korn wäl i staden thäre 
oc grep the danska ther jnne äre 


Rimkrön. 2 21 


247 


248 


9400 


9405 


9410 


9415 


9420 


9425 


322 Tord Bonde tar Danska fångar ; finner Thure Thuressons förrädiska 


ther bläste oc rengde at nider slogh 

tha herre tord aat lödesa drogh 

som for dagen grydde oc natten ey ragte 
herre tord thom op aff sompnen wagte 
the waro sa glade the matte liffua 

til fanga the sig gerna giffua 

han fik ther Ix mz theres hästa 

riddara oc swena aff the bästa 

ij [2] danska riddara fingo the täre 

oc monga swena sa gode äre 

the mana thom til vesteraars i thz synne 
the hade tog förre tänkt thz winne 

ther mz the danska til vesteraars trafua 
the swenska wäga thom tha illa behaga 
tha the suenske komo ther jn sa waate 
thom töckte thz kom them väl til mate 
konung cristierns gode win oc myödh 

the forgato snart bade sorg ok nödh 
byssor spisning harnisk oc gode wäre 
finge the suenske til bytes täre 

Herre tord ther ena tasko fik 

ther i fan han mongs forrädare swik 

oc fan ther i bland annor breff 

mongh the herre thure the danska screff 
hurw han thera bästa veta ville 

pa konung karls sidho the ludde ylle 


Sidan dwalde herre tord ey longa stunde 
vtan redh til axewold huat han kunde 
the komo ther op vidh iiij oc fäåm 


bref; fängslar kosom på Azxevall. K. Karl far till Örebro. 1452. 323 


til tess the waro xxx män 
herre thure hade ther xx flere 
thz actade herre tord ey tess mere 
om aftonen som the kal inbära 
9430 herre tord han sporde herre twre tära 
om thz forrädelse han bedreff 
tha han the danska sa tilscreff 
oc grep han strax vidh hans hals 
han hiölten hart for vtan fals 
9435 oc sagde styrer tw ey thetta kiiff 
vist tha skal thz gälla tit liff 
herre thures swena sprungo op ther före 
herre tordz forgato ey huat the hade göre 
the slogho thom sa a hals oc nacka 
9440 the fängelse nywta togot til tacka 
han grep herre thure tesse lunde 
oc manaden til warnem i sama stunde 
han lofuade wid äro i thz synne 
aldre fara teden vtan her tordz mynne 
9445 swenana manade han en del til skara 
somme vnten när her twre wara 
siden scref han breff oc konungen sände 
hurw thenna reesa war gan i ände 
the forrädare brefuen senden oc han 
9450 som han i then taskan fan 


Tha konungen vtaff vadstena droo 
for han strax til örabro 
han hade tha fonget noger breff 
som her eringisle hustru danska screff 


324 K. Karl återtar länen af de 2 biskoparne ; kallar dem o. rådet till Stkm. 


9455 hurw the skulo aat opland fara 
ok alt huar konung karl monde wara 
oc hurw the biscopa mot konungen trätta 
mongt sa dant forredelse hon i brefuit sätte 
hon screff oc at thz waar tha tiit 

9460 at leggia aat opland all thera flit 
konungen lot hörana breffuet thär 
sa at her eringisl war ther när 
hon kunde ther ey a mote swara 
thz monde joo henne gerning wara 

249 9465 Her eringisl lofuade for hona tha 

konungen i stocholm ater faa 
ther nest om xiiij dagha frest 
vtan alla argha liist 


Sidan biscopa giorde konungen tolken wadha 
9470 tog han sin län fra thom badha 
oc screff til capitelen sa 
bade aff strengnäs oc vpsala 
nar han ville i stocholm wäre 
at the waro oc tha täre 
9475 han screff oc sit rad i stadh 
ther at möta sama dagh 
the ij [2] biscopa fornempde 
mz sin breff oc tiit tha stämpde 
han var i stocholm sama ridh 
9480 the andra komo oc tha tidh 
the biscopa bade tha om leyde 
oc sagde the reddes stora feyde 
the komo tha aa et papers breff 


9485 


9490 


9495 


9500 


9505 


9510 


Brita Thott dömes till bålet. K:n försonas med biskoparne. 1452. 325 


i hulket konungen thom leyde screff 
for ville the ey ther a fara 
vj [6] riddara for sig til gisla wara 


Konungen gik i warfrugilstuga 
thz töchte frw birgitte ylla dugha 
herre eringisle hustru thz är 
hon kom tha for retta tär 
sa oc then ther brefuet hade fört 
om then forrädelse for är hört 


xi] fribornemän konungen i nempden satte täre 


sa oc hans radh ther waro näre 
domen ofuer the forrädare gik 

then brefuet förde stäglas fik 

ffru birgitte the a elden döma 

sa sattes hon i hägte at göma 

the biscopa for konungen komo täre 
han lot tha ludha syna käre 

hurw the hade giort honom bade 

oc ville han aff riket forrade 

thz ändades ther mz saa 

at rikens rad oc capitelen lofuade tha 
for bade biscopana täre 

a konungens wärste aldre mer at wäre 
oc thz mycla folket fra sig skilia 

oc wara plat efter konungens vilia 

thz lofuade oc sworo the biscopana bade 
sa tog konungen thom til nadhe 


Siden skynde sig konungen i alla stunde 
at vestergotland som han snarast kunde 


250 


9515 


9520 


9525 


9530 


9535 


2540 


326 Th. Thuresson o. Cromedike rymma till Danmark. K. Karl på Axevall. 


tha herre thure thz sporde 

fulsnart han sig aff clostret forde 

äro tha meer i hiärtad ey ladhe 

än han förra bewiist hade 

han lop til herre eggerd cromedike 

ok viste wäl huar han fan sin like 

Xxxiilj swena han mz sig hade 

thom han quarra pa rumbleborg lade 

Herre eggerd oc han i sama stunde 

ridha aat danmarc huat the kunde 

oc befolo thera swena slotted sa 

engeledis lata konungen ther oppa 

konungen viste ey huat her eggerd bedreff 
hurw herre thure hade giort han honom screff 
badh honom wara om i alla stunde 

at han herre thure gripa kunde 

Tha boden komo til rumbleborg täre 

bade the forrädare bort ridhne äre 

j vj [6] daga töfrade the smasuena ther waro 
oc loton sidan til konungen fara 


Tha konungen pa axewold är 
herre tord bonde antwordaden slotted tär 
och befol honom wara höffitzman tha 
och alla vesgötha fore sta 
han bödh oc capitell aff skaara 
alla tit til sin fara 
oc kärde the forrädelse stark 
at biscopen hillade konungen aff danmarc 
J sama stund han thom badh 


I Vestergötland tillsättes ny biskop o. lagman. Jönköping belägras. 327 


sätia en annan i biscops stad 
the satte ther til en dandeman 
herre peder laurenson sa het han 
9545 konungen bödh vid lydeno tha 
biscopen aff biscopsdömtit ey j [1] pening fa 
lagmannen war oc til danmarc meder 
han satte i hans stad en annan bäder 


Pa axewol konungen sporde 
9550 hurw the forrädare giorde 
han redh teden i sama stunde 
til jonecöping alt thz han kunde 
the swena af huset lot han forsta 
at han ville liggia a huset tha 
9555 The swarade ligge annorstadz i thetta sin 
här thoro wy honom ey latha jn 
herre eggerd forböd oss i höge mata 
engelund konungen her oplata 
om morgonen konungen for huset redh 
9560 oc beddes ther jn än samuledh 
mz byssor oc pil the til honom skywta 
sin kerlek munde han jlla nywta 
stor thro han til herre eggerd sätte 
a hurw ylla lönte han honom tätte 
9565 hans fiende spisade han öl oc brödh 
oc beuiste sin herre tolka nödh 
alla herre moga vel fara bära 
for tolka forrädara ä hoo the ära 
siden lot konungen thz bestalla 
9570 om kring slotted a sidher alla 


9575 


9580 


9585 


9590 


9595 


328 Jönköping uppgifves. K. Karl far till Stockholm. 1452. 


at the ey skulle göre i landet men 
oc redh sa sieluer til wadsteen 

tha the hade iij viker ynne bit 
konungen sände herre eric nypertz tit 
han degtingade mz thom saa 

herre thures swena skulle strax afga 
oc alt thz the hade mist 

skulle the fa igen for wist 

tha the andre pa slotted forsta 

at herre thures swena fra thom ga 
the reddes tha for mere twinga 

oc mz her eric sa degtinga 

fa the ey vnsetting jnnan x dage neste 
tha skolo the konungen fa thz fäste 
huat herre eggerd ther pa tilhöra 
frit skolo the thz teden föra 

oc i frid en manad sidan wara 

at the aff slottedh fara 

the dagha sa forgingo 

vnsetting the ey fingo 

the antwordade konungen slotted frit 


han tackade gud han war thz forrädelse quit ' 


Thz war om sancti calixti tiidha 
konungen munde til stocholm ridha 
Efter gudz byrd xiij” [1400] aar 
fämtigi ok oppa thz andra thz waar 


9600 


9605 


9610 


9615 


9620 


K. Karl skyddas af gud. M. Gren far till Ronneby; blir slagen. 329 


Hoo som alt skulle scriua här 
thz forrädilse konung karl giort är 
for sannind iac thz sigia vil 
ther skulle mykit paper til 
gud halp honom tog i alla stunde 
at thera forräderi ey vinna kunde 
Oc giorde honom stora nade saa 
at han kunde sa mote staa 
alla danska ok Norniske magt 
oc alla the suenska forrädare agt 
Saa oc the tydzka herre flere 
oc the mykla tydzke sold däner hade mere 
hade gudz nad ey sonderlige waret 
thetta fordärff haden aldre vnfaret 


Herre gren war skickader i alla ty 
aff konung cristierns vegna i rotnaby 
litid efter han tit komen är 
tha for han til Aghaskär 
mz xvj snäcker eller vid thz sinne 
oc mente Ågeskär at winne 
han fik ther vel xxx sara oc döde 
oc gladdes han sielf vnslap then nöde 
Andra reso han i möre drog 
vidh vy” [600] han mz sig tog 


330 Magnus Gren blir slagen i Möre 1452. 


Herre göstaf karllson a kalmarnaa 

mötte honom i wägen sa 

herre gren fik hugg men han kunde bäre 

en finger glömde han quarren täre = 
9625 han miste ther 1 oc än fleer 

faar han tolka resor meer 

honom wmöter en tidh sa dant meen 

han komber aldre lefwandes igen 


Författarens Ändringar. 331 


Författarens Ändringar. 


Hufvudcodezx, skrifven af flera händer, är till större 
delen behandlad som concept, hvari en stor mängd än- 
dringar, utstrykningar och tillägg blifvit samtidigt gjorda, 
för att iakttagas 1 en ytterligare renskrift. De förra äro 
temligen likgiltiga och för innehållet oväsendtiliga, samt 
tyckas ensamt hafva berott på författarens eller redak- 
törens smak. De strukna ställena äro deremot ofta af 
vigt och synas stundom hafva blifvit utelemnade på 
grund af en politisk censur, företagen med afsigt att ut- 
mönstra vissa namn och händelser. Dessa uteslutnin- 
gar, af hvilka de wigtigare finnas anvisade 1 den 
tryckta texten, så att de kunna läsas i sammanhang 
dermed, meddelas här främst jemte redogörelse för ti- 
läggen, som alla äro upptagna : trycket. Sedan följer 
ett urval af de mindre väsendtliga ändringarna; dock äro 
de som förekomma 1 de första 2000 verserna fullstän- 
digt upptagna. 

Till förklaring af alla dessa ändringars ojemnhet 
och olika mängd i skilda delar af arbetet, må här 
anföras följande. Handskriftens första lägg, verserna 
1—1261, är en renskrift, hvari endast helt få rättelser 
blifvä gjorda. Det andra och första hälften af det 
tredje, verserna 1262—2765, tillhörå ett föregdende 
skede och wutvisa ett flitigt omändringsarbete. Senare 
hälften af tredje lägget ock hela fjerde, verserna 2766 
—J3887, äro renskrifna, i det närmaste utan någon än- 


332 Författarens Ändringar. 


dring. Femte och sjette läggen, v. 3888—35597, äro 
rika på ändringar, wuteslutningar och tillägg. Sjunde 
lägget, v. 5598—6543, har blott smd ändringar, men 
inga uteslutningar och tillägg; de följande, åttonde t. o. m. 
elfte läggen, v. 6544—9628, hafva åter khvarjehanda 
ändringar och tillägg, men inga egentliga uteslutningar. 
Läggen 2, 3: första hälften, 5 och 6 hafva således egen- - 
skap att vara sjelfva det omarbetade conceptet, under det 
att 1, 3: senare hälften, 4 och 7 äro renskrifna efter det 
omarbetningen blifvit gjord 1 ett annat exemplar; läggen 
8, I, 10, 11 äro åter af ett tredje slag, företeende en 
tillökad renskriyft. 


A: Större Ändringar. 


1230, 31 ther kum her bo stensson 
tvide före karl knutzson och bo knutsson 


1250—61 förekomma äfven i äldre eoncept, börjande det 
» 2:a lägget och wutstrukna såsom öfverflödiga, 
emedan de vid omskrifningen af det 1:a fått 
rum derå. Hvarjehanda skiljaktigheter finnas 
här, såsom en vers före 1250: 
t the munde ther manlika alla til gaa 
hvilken åter blifvit ändrad till 
oc ging6 manlige alle til thaa 
1253: 1 hanom kom til hielpa magnus green 
3 han steegh jn til hanom oc war ey seen 
1259 — the slogho oc skuttu oc giorde them plaga 


Författarens Ändringar. A: Större. 333 


1261 = Swa munde thz at qwäldit lijdha 
+ the togho skadha vppo bade sijda 


1299: 1 ther fic olaff Rawaldzsson tölka sorgh 

utr. som lanken hafde förre vppo trullaborgh 

vppo ena sidha medhen han mz them dechtinga 

bönder vppo the andra sido eld vppo stingha 

Nar olaff Ragwaldzson sich vm sa 

tha munde husit j liwsan lugha sta 

han war swa gladh han kom wt aff then port 
8 Bönder giorde hanom ey förwaringh stort 

1300, 01 äro tillagda i ersättning för dessa 8 utstrukna 

verser. 


en 


1304—7 Strax til örabro tha for han 
tytde före 3 then ädla wijsa köna man utstruken 
ginstan vppo slottet krafde han tha 
oc badh claws kötelbergh sik thz fa 
han hafde mz hanom then dechtingen giort 
+ som j haua förre vm örebro sport «+ utstruken 


1403: 1 Til laalandh munde han ater fara 
we 38 thy at han munde ther födder wara 


1463: 1 the räddis han wilde j skana fara 
«we the lagdis ther oc willet förwara 
thy lagde alle ther vm win 
4 the wille hanom icky städhia ther jn 


1479: 1 Medden engelbert rykte j landen wth 
ur tha fic at weta biscop knwt 


334 Författarens Ändringar. A: Större. 


ma 
Rn 


20 


at han matte rönö wel fa 

thy ther waro ey meer än fyra vppa 
Albrecht styke thz af konungen hafde 
fa swena han ther lagde 

Til nyköpinge hafde han fört thz besta 
vt af thz samma fästä 

Biscop knwt loth wakte görla 

thz skede vm en morgen arlä 

Biscopens sweena vten för rönö laa 

the vppe waro munde then windabro nidh slaa 
Tha strax komo vpp biscops swena 
Stykens folk them thz ey meena 

Swa munde the tha rönöd fa 

the vppe waro the sculle af ga 
Biscopen fic erik stensson Rönö at wolla 
Til lincöpingx kirkia sculle han thz holla 
vm biscop knwt fiölle fra 

engen vtan cappittell sculle han thz fa 
thz munde han för thy göra 

thz erik munde hans brodersson wära 
han trode ther engen tilsswa wel 

thz slot til kirkionna holla scal 


ther fore fic han meere mödha utstruken 


oc konungen munde ther sielffuer j wara 
Kan kom sidhan j störrä fara 
jone vidh skeggenäs brödh then hölk 


4 konungen badh rädde sich oc swa sit folk 
1504, 05 äro tillagda 1 utbyte mot dessa 4 verser. 


1595: 


utstr. 


Författarens Ändringar. A: Större. 335 


1 Wwillen j höra hwo the ära 

tha ma man idher nämpna hära 

Aff Swärige biscop magnus aff abo 

Biscop Sigge af Skara swa magen j tro <<. 39 
her cristiern niclisson en ridder wijs 

hans kröplin giffwer man thes oc prijs 

Aff Danmark Biscop Jönis aff Roskilde 

herra Erik krummediike konungen oc haua wille 
herra sten basse oc her marten jönisson 

oc skal man nempna the herra from 

Biscop olaff aff Berwen 

Swa oc her ändrit ärlendzsson 

Olaff haquonsson oc sigurdh joansson 

14 nw äre nämpde the herra from 


en 


1 


S 


1 j vpland sättis engen annen til 

thy engelbert thz sielff förwara wil 

j östergötlandh her niclis ärengizslasson 

J westergötland biscopen oc knut joansson 
Niclis stensson sculle smalandh första 

vppo klekkabergs kirkia lagde han sich tha 
han loth henne byggia swa 

för konungen frukthadhe han litet tha 

Bo knutzson sculle thiwst at wäria 

at the af Stäkeholm sculle thz ey häria 
Knwt karlson sculle sudermannalandh förwara 40 
at the j nycöpinge sculle ey j landit fara 

thz munde albrecht styke wolla 

14 han wille engelberte ey then dechtingen holla 


en 


ja 
OS 


1635 


336 Författarens Ändringar. 4: Större. 


[SA 


2 1 


”» 


LS 
S 


greger magnusson oc joan karlsson war thz befäldt 
är utstruken och versen utan namn införd. 


karll knwtzson oc wdder wifson the ther til taga 
the reedhe them til wel j fa dagha 


vm sambindelsä breff munde the swa röra 
konungen sculle thz til Stocholms föra 

thz ludde thz riken sculle samman bliffwa 
oc ey atskilias til äwijgha tijda 

the badhe the suensca sätte thz vti thz lagh 
til natiurtatis marie förlenghia then dagh 
med ny ändring och ny strykning: 

the bade them swenska forlenge then dag 
dter ändradt till thz lag 

The suensca oc swa giorde (urspr. lydelsen) 
man thera rät thes wijdare spordhe 

the suensca wille thera tugt ey spara 

loto thera sendabudh mot konungen fara 
Biscop Magnus af abo 

karll knwtzsson niclis jönisson the giorde oc swa 
the sculle vth mot konungen fara 

oc bidhia hanom welkompnan wara 

oc latha hanom vnderstanda 

dechtingen wille the holla sa 

som j halmstadha war giort 

som han hafde förre sport 

ginsten giorde the thera skip til reedha 
hans kröpelin sculle them beleedha 


Författarens Åndringar. A: Större. 337 


han sculle oc mot konungen fara 
15 oc bidhia hanom welkomen wara 
the foro tha vth til aspasund 
ther bidhe the swa longo stund 
at konungen kom tha siglande thär 
han hafde mz sich en storan här 
wel siäxthigia skip vti en flöta 
hans kröplin munde hanom först möta 
oc sagde huru the suensca hafde endt 
oc the hafde thera sendabudh mot hanom sendt 
Som han siglade j daallärns skär 
sinne besta barse miste han ther 
hon bar wel ottethigia läster swaar 
ey färdogere skip j then flota war 
J dalärn togh tha konungen hampn 
oc sporde huat the suensca heta widh nampn 
oc loth the sendabudh til sich kalla 
the sagde hanom thera ärende alla 
han mälte tha mz snilla 
at han then dechtingen holla wille 
til stocholm for konungen tha 
the sendebudh skildis hanom ther fra 
til rikesens radh the tädden fara 
oc sagde them aff konungens swara 
1760—63 äro tillagda 1 stället för dessa 37 verser. 


NN 
S 


en 


8 


oo 


en 


1798: + Än haua the suensca meer rät hafft 
us thz hafde konungen oc aff laght 
drotzst oc marsk sculle mz konungen raadha 
« oc styrä riket af all onadha 


Rimkrön. 2 22 


338 Författarens Ändringar. A: Större. 


1807, 8 äro tillagda. 

18111 hwem the wille keesa tha utstruken. 

18121 hwem the ther til hafwa wil utstruken, 
t sammunhang hvarmed ta är insatt uti 1812 i 
stället för det ursprungliga til 

1835 vm konungen täkthis them hanom at fa utstr. 


1913: 1 han fic thz tha en dään 

we 2 jak tror ey rättare thz angrer hanom än 
t sammanhang hvarmed en dansk. man är in- 
fördt i 1913 i stället för det ursprungliga 
swa heet han 


1916: 1 Swa hafwa the opta fat röna vppa 

utr 2 fyrehundrat munde the wel wara 
hvarvid märkes att i 1915 v" [500] blifvit insatt 
t stället för fAere som var första läsarten. 


1959: 1 Herra gudh sich ther öffuer förbarme 
un thz man swa liffuer mz then arma 
En hoop munde j grabrödra closter liggia 
hwat sancti francisci brödre kunne thiggia 
& thz munde the bort mz sich föra 
Swa illa the mot thz closter göra 
herman van hagen ther höffuitzman war 
thz clooster hafde han ospaar 
gudh sende hanom thz för hämpde 
10 thz the kirkior closter oc allmogen swa skämde 


Författarens Ändringar. A: Btörre. 3839 


1971: 1 Engelbert hafde en thiänare först 


utetr. 


10 


pa 
[] 


—J 


do 
An 


blandh sinnä swena j kerlek störst 
Magnus beyntzsson munde han heeta 
klädhe oc penninga han hanom fic 
frakkast altijdh när hanom gik 

wel munde han hanom weeta 

han fic hanom landh oc län 

han lönte hanom thz swa illa i gen 
thz mangom maa förtreeta 

J nycöpungs klostre togh han til 
Engelbert thz ey förstyrå will 

han hafde mz hanom sin wilia 

then samma magnus orloff toogh 

oc ater til sin fader droogh 

fra engelbert munde han sich skilia 
Her Beynct Magnus oc Engelbert 

the waro osaatte j tweedräght 

Rikes Raadh munde them förlijka 

the twe drogho thoch en onda grund 
til engelbert swa mangalund 

mz fals hiölde the sämmio slijka 

Her Beynct stensson thz at wita fik 
af lybeke war ther kommen jn skip 
her beynct loth gozet thagha 

thz war förre laffwet af Rikens Raadh 
at sigla ther ja vppa therra Naadh 
köpmen togho thz at klagha 

Sara engelbert oc erik maa thz förthryta 
at köpmen matte icky breffuom niwta 


380 thz Rikes Raadh munde them giffwa 


49 


2082: 


340 Författarens Ändringar. A: Större. 


8 


[3] 


4 


Oo 


4 


5 


S 


pa 


på 


her beynct oc magnus besiglade thz mz 
oc wille ey holla huat the hafde jätt 
Rikens Raadh maktbreff fördrijffwa 
po telge bliffwa badhe fader oc son 
Erik puke togh granneligha war then mon 
huru han munde telge winna 

her beynet oc magnus ridha bort 
frugh cristin wakter ey telge stort 
swa munde han wel befinna 

Erik puke rende hard för then port 
thes war engen war nokot stort 

förre än elden togh til at brinna 
frugh cristin tha thz husit gaff 

hon skildis ther widh oc foor ther aff 
eller hafde hon brendt ther jnna 

tha Erik puke hafde telge fongit 

oc war wel äfter hans wilia gongit 
tha for her beynct til stocholm jn 

oc beddis hielp af hans kröplin 

af Radit oc aff her Erik niclisson 

aff them fic han altzengen mon 


Marsken swardhe tha ther til ursprunglig 
läsart, hvarefter följde 

som jak idher säghia wil 

ää huru konungen haffuer thz bestäldt 


han togh hanom hard vti hans nakka 
han sporde ey vm thz war til takka 


Författarens Ändringar. A: Större. 341 


fer 


2128: 1 The som förre sköffla willa 

"et än Wwunnet är pläga gerna förspilla 
thz raadh sculle tagha til wara-: 
alle the mz hoffwaärk fara 


La 


pu 


2238: 1 Engelbert hafde twa swena när sich 
wen the thiänte hanom mz fals och swik 
the thienthe hanom alt tidh ther oppa 
huru the hanom förradha ma 
han hafde them gantz kär badha 
oc trodhe ey at the meynte förradha 
Maädhan the kunde engelbert ey winna 
the frukte at nakar sculle thz förfinna 
then ena heet beynct skaning han torde ey bijda 
bradeligh munde han til danmark ridha 
Tord päderson heet then andra 
opte munde han widh husit wandra . 
engen togh sich ther för wara 
14 at han wilde mz förrädilsa fara 
t sammanhang hvarmed omedelbart kommer den 
qvarstående versen: Vm qwindelmesso apton thz 
skeedhe samt följande uteslutning: 
2239: 1 sit förrädilse han tha teedhe 
"er han lop vppo hustt jn 
oc förreedh the borgare j thz sin 
han badh the danska vtsenna 
oc köthboderna maghen j nw brenda 
thy köpmen mona ey mykit fara 
the mona nw mest widh maltijd wara 


en 


1 


Oo 


[3] 


, 2240 


342 Författarens Ändringar. A: Större, 


1 


[ON 


0 mm 


[SN 


Rn 


e 


The danska lopo af husit nidh 
vppo köpmanna hold giorde the eth snit 
är tillagd i stället för allt detta. 


oc stadheliga mz Riket bliffwa 

oc hielpa the vthlendzska fogda fördrifwa 

thy ä huat them oss wardh mz dechtingen jätt 
bebrefuet oc lafuet at Rikesens rätt 

sculle wj strax at niwta fa 

thz hiöltz ey vtan wordhom ther trengde fra 


Jusse knwtzsons ändradt till konung erics 
Jusse knwtzsson thz full illa an 


at nisse bagge sculle bliffwa ther höffuitzman 


Tha jusse skullasson the tijdhande fic 
at thz swa j Rothnaby gik 

han toogh mz clawes swa en fridh 
och satte ther thera troo widh 

Engen thera scullä annen argt göra 
eller fiande a mote föra 

eller nakan halla vppo annors schada 
vtan sculle swa sithia j frid oc nadha 
eller seghia jo annen til fören til 

naar hwar annen schada wil 

Olaff bingh screff tha clawese til 

thz han hanom schada wil 

och sendhe sina swena pa elholms slot 
thz thykte jusse scullasson wara fult got 


| 
| 


Författarens Ändringar. A: Större. 343 


15 Tha clawes fic thz förstanda 

at han hafde swa falsa granna 

oc hafde fat förwaringx breff 

clawes Lange thes ligis olaff bing til screff 
Claus lange redde sich mz makt 

til eleholm droogh han sin akt 

för eleholm munde han koma 

thz war jusse skullasson til liten froma 
Claus lagde sich hard widh eleholms pala 
husfogden munde tha til claus thala 
Swa wil jak gerna mz thic dechtinghia 
thz jak mz mich mina hafwar af finge 
ther til mins herra Erchebiscopens swena 
Clawes sagde Ja och wordhe swa ena 
huat Erchebiscopen munde til höra 

loth husfogden allt af husit föra 

vtan the swena som olaff bingh 

hafde ther vppe oc thera thingh 

thz sculle ther vppe blijffwa 

Swa munde han husit giffwa 

Claus kom sich vppo elaholm snart 

mz Wwäriande hand blef han ther hardh 
ää mädhan han hustt spiisa gat 

the blekinghia giordhe eth vpsat 

Jusse skullasson olaf bing oc päder bild 
the sampna en här stor äfter sin wild 
ther mz the eleholm bestalla 

Claus lange the tha til sich kalla 

the badhe sich hustt giffwa 

eller the wilde han ther af driffwa 


Oo 


AR 


3 


oo 


An 


4 


[=] 


2478 


344 Författarens Ändringar. A: Större. 


45 


5 


Oo 


5 


en 


2497, 98 


2530: 


1 


ww 


[= 


the ginge ther ena dechtingia vppa 
han sculle them ater husit fa 

Sina haffwar sculle han biholla 

wille han thz sielffuer walla 

Tha han thz husit gaff 

tha togho the hanom hans haffwar vtaff 
oc lotho hanom sin wegh at fara 

fals haldning the widh hanom ey spara 
ofangna sculle the thäddan fara 

toch sculle thera haffuer qwarra wara 
oc takkadhe gudh the finge thz niwta 
ööl oc matt munde them tryta 


Efter her bo är stensson utstruket; likaså 2576. 
äro tillagda. 

och förwissadhe hanom tha thz guld 

Niclis stenson war suerige i then dechtingen 
Mesta wolte han thz tha — Ihuld 
at engelbert munde then dechtingen fa 


oc niclis utstr. efter Engelbert; war ändr. fr. wara 


the skanungha wordho tha swa flata 
them vntföl tha alla latha 


thy at han hafde sanneligha spoort 
huru her axel hafde mz nyä wardbergh giort 
Sidhan j stocholm war dechtinget 


26541 


1 


Oo 


en 


e 


MJ 


en 


Författarens Ändringar. A: Större. 345 


tha reedh her axel thingat 

oc badh the borgare latha sich jn 

the giorde oc swa j thz sin 

vppo stocholms dechtingen the stadeliga trodhe 
oc achtede ey thz the j danmark botho sär 
oc ondt thy sich ey förmoddä 

thz förwissadis mz dechtingen vti 

at suenscas medhielpa sculle alla wara frij 
oc engen pa konungens sijdha 

gculle them göra schadha eller qwiida 

her axel ther enchte atspordhe 

Storan schada han them giorde 

han loth skiöfla oc skinna thera gardha 

the fatige borgare han enchte sparde 

thera hws lot han huggä nidher 

fatika borgara the gafuos ther illa widher 
han loth ater fylla stadzsens graaffwa 

oc loth the borgare til fanga thagha 

j wardhbergs torn loth han them föra 

oc stora pina munde han them göra 

Jlla hiölt han sit löfte tha 

hans jncigell munde mz för dechtingen sta 
Swa litet wille han thienkia 

sins herra dechtingen burdhe hanom ey krenkia 
thz han synnerligha hafde sielffuer jätt 

mz breff oc jnceigella fore sätt 


tha melte han och sagde swa utstruken 
och han sade tillagdt + 26050. 


64 


4123: 


utstr. 


= 41691 


346 Författarens Ändringar. A: Större. 


| 


2 La 


Vv mm 


pa 


> 


aM 


Thz ma wel lenge swäria kära 
thz the slogho han swa jemmerligha thära 


Ryktet kom man behagdet ey wel 
Magnus beynctzson hafde engelbert slagit i hiel 


the giordhe sich tha alla reedha 

för göxholm drogho the mz wredhe 

t sammanhang hvarmed for göksholm blifvit in- 
satt 1 2746, som ursprungligen lydde: 
Engelbertz swena oc almogen rykte samman 


fogoten ändradt från benkt gunnarsson 


fulbrat vordo the til redhe 
thz kom the hallara tha til ledhe 


haffde the tha vilith stadhen brent 

thz haffde the väl kunnit änth 

än gripa the tha en bonda thär ; 
then arghasta skalk j hopen är 


han ville jw skipa sina hoffmen byta 
at the scullo lata sich ey fortryta 


tha eriks örlegh wardh == utstruken. 


4160—63 äro tillagda. 


4172 


ändr. fr. han haffde vel try twsan reddhe män 


4373: 1 


utstr. 


4388 


Författarens Ändringar. A: Större. 347 


vpa kelka hafde marsken byssor thäre 
the mondho alla ferdoghe wäre 

han loth them löss skiwta alla 

wel hwndhrada böndher nidher falla 
wid hwart thz skot ther byssan smal 
the böndher ropadho vp j gaal 

och takkade marsken jnnerlig 

ath han war them sa nadherlig 


ragwaldh puche och holmsten jonsson thz hörde 
var första lydelsen. 


4428—33 äro tillagda på en instucken lapp. 
4540—55 äro tillagda på en instucken lapp, sedan de 


4566, 67 
4604, 5 


pa 


4643: 


mn 


4870, 71 
4886 


pa 


4894: 


utetr. 


första 8 verserna blifvit tillskrifna i kanterna 
men dter utstrukna, emedan utrymmet blef för 
knappt. 

äro tillagda. 

äro tillagda. 


thz giorde drosten alt ther oppa 
han mente sa dala oc verimeland faa 
marsken hans mening väl wiiste 

ty bötte honom litid then onda liste 
äro tillagda men åter utstrukna. 


äro tillagda. 
Niclis niclisson ändradt till Fogeten aff örabro 


at hans folk j vermeland äre 
iij” [ändr. fr. xiilj'l hans swena först tiit jnkoma 


348 Författarens Åndringat. A: Btörre. 


the vorffuo ther priiss oc storan froma 

the mötto torsten och hans här 

swa jämberlica flyde torsten (the alle) thär 
the bönder fingo tha jämberlich laat 

oc skildis alle saman aath 

then for tiit och then for tiit 

engin gath tha lenger biit 

4895—97 äro tillagda i stället för dessa 9 utstrukna. 


DO 


jua 


4923: 1 och loth thz alla swenana forsta 
we at bönderne ville göra swa 
Och mälte bätre är ath vy oss wäria 
än lata oss swa forhäria 
thz tykte och alle wara radh 
ther medh vordo the redho bradh 
moth the böndher the strax ridha 
ther effter fingo bönder quidba 
129 the hoffmen ridho alt thz the kunno 
10 tiith the the böndher funno 
och komo offuer en skogh swa brath 
4924, 25 äro tillagda i stället för dessa 9 verser. 


tha hoffmenene komo them när j moth 
tha fiöllo the alle aff til footh 


[N 


4938: 


5 


mm 
OO 
[2] 
[<=] 
ve 

pa 


aff böndher wordo mange säre och dödhe 
och sworo the komo aldrey j slika nödhe 


; 


5034 her martin jönsson nisse jönson af hamar mz 
them äre var första lydelsen. 
5039—44 äro tillagda. 


5062: 


utstr. 


1 


1 


på 


Rn 


LJ 


An 


+ 


en 


LJ 


Författarens Ändringar. A: Större. 349 


Droztin och marsken the kraffde tho 
Calmarna aff herra benkt och herra bo 
the swaradhe them ey seen 

vy faam thz engom vtan konungen j gen 
niclis stensson var ther och mädher 

thz var tess vär och ey bäther 

han loth tha ther skina vppa 

at han ville fra riketh ga 

han monde och mäst valda 

at hans brödher slottit for marsken halda 
tha droztin och marsken ey husith fa 
sara vredhe vordo the tha 

siden lotho husith bestalla 

och mentho them jnne halla 

tha wordo the ther vidher ware 

at niclis medh al sin ville pa husit fare - 
thy togho the ther ena sona tha 

slika som the kunno fa 


Om kring alt Swerighe söchte hans sinne ; 
huilka han ma ther til finna 

Mange raddo honom tha 

at han sculle sich ena vtlendzka fa 

han swaradhe jach gör thz aldrey j mina dagha 
naghra vtlendzka jn j riketh dragha 

Jach ville för mina landbo dotter taka 

om jach kunde ey andra raka 

för än rikit sculle koma j naghra -.nödh 
heller lidha qual effter min dödh 

thy om jach ena vtlendzka finge 


133 


350 Författarens Ändringar. A: Större. 


effter min dödh henna frendher til rikit ginge 
fingo the tha ey myktit godz at aärffwa 
tha mentho the vilia rikit fordarffwa 
15 thz scal aldrey ganga swa 
ä medhan jach mith samwith niwta ma 


5072: 1 henna fadher heth karl ormsson och hon katerin -: 


«ar. 3 sjelff war hon edhla en jomfru fin 
hvilken sista vers åter blifvit ändrad till 
hon war en jomfru ädhla och fin 


5097—5109 äro tillagda. 
5193-5200 äro tillagda. 
5309, 10 äro tillagda. 


5317: 1 mattis ödhgislasson monde han thz fa 

utr Aswnda heradh her niclis äringislasson fich 
effter droztins vilia thz ey gik 

twre stensson fich och laghund tha 
droztin ther om swa illa sa 

the andra län droztin haffde j valde 

them sculle han sielffuer behalde 

Niclis stensson war och thäre 

och kärde han kunne sich ey näre 

aff al the län ther han tha haffde ” 
Marsken han tha mere kraffde 

Marsken badh honom tha 

at halla swena som han forma 

och ey ridha inedh swa manga:' hästa 

15 almoghan och landit swa forgästa 


&R 


1 


LJ 


[4] 


ww 


5320, 21 


5329 


5456, 57 


5495: 


5523 


5539: 


utstr. 


pa 


= 


LJ 


på 


Rn 


Författarens Ändringar. A: Större. 851 


än sagde marsken ena sagha 

vill tu skälica fore tagha 

ä medhan jach haffuer en pening til 
jach honom medh tik byta vil 
niclis stensson thz sara forsmadhe 
at marsken honom thz radhe 

sina swena fra sich skilia 

och ey lata them al sin vilia 


äro tillagda. 
benkt gunnasson ändradt till marskens foget 
äro tillagda. 


Swa och sanctj örian then riddare värdh 
at hielpa honom j then färdh 


sin brodher twre stensson var första lydelsen. 
sin swagher erik twresson 

folke twresson och herman berman 

sattin tha til gisla for han 

sidhan redh niclis til sudercopung vtan dwala 
Marsken monde tha til han tala 

är tillagd i stället för dessa 3 verser. 


Marsken sidhan tädhan redh 
moth lincopung then genista ledh pr. 5556, 47. 


Verserna 6452-—63543, som ursprungligen bör- 
jade dttonde lägget, hafva vid renskrifningen af 
det sjunde blifvit inrymda derpå och kasserade 


352 Författarens Ändringar. A: Större. 


struken va 


i kanten 


tillägg i 
kanten 


tillägg i 
kanten 


t suit första skick. Ett blad, v. 6452—6513, 
är till största delen bortklippt; dock synes deraf 
att efter 6471 hafva följt 4 verser, som icke 
ingått i den omskrifna texten; efter 6478 lika- 
ledes 3 verser, samt 2 efter 6507. Verserna 
6514-—43, hela sidan 173, äro öfverkorsade, 
och dtergifvas här med alla sina ändringar, så- . 
som ett särdeles upplysande prof på arbetets 
mekanism och författarens, eller redaktörens, sätt 
att gå till väga. 
niels til norcöping forde the 

| han döde ther ynnan daga thre 
til norcöpung fördo the niclis tha 
ther monde han sin hälsoth fa ändrad till 
ther dödde han. aff pestilencia 
han waar ok sywker for än the honom fanga 
efter gudz (änar. « marskens) vilia munde thz ganga 
gudh monde tha effter sin vilia 
marsken och honom swa («) väl atskilia 
gudh sielffuer monde then dödhen välia 
at han sculle ey mere rikit quälia 
nielses swena sände marsken tha 
til sudercöpung thera rät at staa 
for thz the hafde giort almogen omaka 
sändig (änar. « sattes) aff c> nyio thera hofuud al 
offta lot marsken them viderwara («> på staka 
wände the ey at («> röfua the skulle sa fara 
Marsken sidhan for «u) vissa tidhande («> sporde 
huat niclissa swena vidh gotland giorde 
fra en skiper röffuadhe the thäre 


riant 


Författarens Ändringar. A: Större. 353 


hwat han redhast haffde näre 
skiparen monde tydzker wara 
togh monde (äner. « ville) han til stokholm fara 
han sielffuer («-) thz sidhan for marsken kärde 
nödhen honom thz väl lärde 
och haffde huarken niclis heller her bo 
saght konungen vp manscap och tro 
vtan loffwadhe hanom badhe thäre 
the ville honom til tiäniste wäre 
'herra bo loffwadhe och tha 
honom calmarna ater fa 
han ville thz göra vtan meen 
särsk /thz första ther sion vorde reen 
= konungen trodhe thz och swa 
tusanda marker gota gaff han honom tha 
j [1] lest miöl och en lest malt 
konungen gaff honom thz alt ändrad till 
herre bo han tog thz gerna alt 
ty gaff konungen hanum i gen 
i kanten AM march gotha j lest myöl oc j lest malth 
gerna tok her boo thz alth 
thz giorde han alt ther vppa - 
särskaa ) han loffuadhe honom calmarna ater fa 
"rt the waro thz badhe licha näre 
marsken haffdith tha j sina wäre 
her boo loffuade hanum oc thaa 
Calmarna atherfaa 
i tanten (thZ forsta syön worde reen 
ty gaff konungen hanum i geen 
M march j lest imyöl oc j lest malt 
Rimkrön. 2 23 


354 Författarens Ändringar. A: Större. 


gerna took han thz alth 
mt the woro thz tha bade lika näre 
marsken haffdit (än. : haffde) redhe (ine. :. calm- 
arna) j sine wäre 


6631: 1 ok worfuo til marsken oc rikes rad täre 
ut 2 Archebiscopen aff lund ok andra flere 


6653: 1 Ther mz the sig ther aat skilde 
«er 2 om konungen swenske sig berada wilde 
förekomma senare som 6694, 95. 


6678-81 äro tillagda. 

6690, 91 äro tillagda. 

6732—35 äro tillagda. 

6742—51 äro tillagda på en instucken lapp; 1 slutet deraf 
står en uppmaning till renskrifvaren: Scriua nw 
myn käre son 

7044-49 äro tillagda. 

7126-29 äro tillagda; häraf förekommer I1:a versen senare, 
struken uti texten, efter v. 7143. 

7294—7303 äro tillagda. 

7314, 15 äro tillagda. 

7356, 57 äro tillagda. 

7372, 73 äro tillagda. 

7476—83 äro tillagda. 

7516—25 äro tillagda på en särskild lapp, sedan början 
blifvit skrifven t margen, men åter utstruken i 
brist af utrymme. 

7566, 67 äro tillagda. 


Författarens Åndringar. A: Btörre. 355 


7594, 95 äro tillagda. 
7676-81 äro tillagda. 
7692 — är tillagd. 

7727-30 äro tillagda. 
7739—46 äro tillagda. 


7778: — thz tog her nd til sto — — (oafsl.)  utstr. 
7827, 28 äro tillagda. 
7884 then natten bleff — — (oafsl.) utstruken. 
7937—40 äro tillagda. 
79944 = ä hwar han kom the gladj äre utstruken. 


Verserna 8047—64 äro öfverkorsade och om- 
skrifna på bladets 2:a sida, der en annan hand- 
stil vidtager. Den första redaktionen lyder så- 
lunda: 

8047—64 torsdagen for katerina sa redha är 
at erchebiscopen biscopen aff hamar krönte 
oc ther til flere gode prelata [honum thär 
han hyll (> vigdis oc hylladis j alle motha 
som retter norgis konung bör (at wara «.) 
xv riddhara sloo han ther 
ther fik han ey lenger wara 
sidan wille han ather til swerge fara ändr. till 
vtan strax ath swerge fara 
oc satte them höffdinge en nordman 
her aslac twresson hether han 
her enar fluga oc ther medher 
at landit skulle foruaras tess bädher 
han befol erchebiscopen oc the baade 
beskerma almogan for al onadhe 
sancte katerine afftan munde han affdraga 


tillagda. 


356 Författarens Ändringar. B: Mindre. 


oc offuer forsfiel willen taga 
alle the bönder affradde thz han 
oc sworo han kunne ey komma thz fram 


8173, 74 äro tillagda. 

8197—200 äro tillagda. 

8585—90 äro tillagda. 

8597—600 äro tillagda på en särskuid lapp. 

8607, 08 äro tillagda. 

8651—54 äro tillagda på baksidan af nyssnämnda lapp. 
8747—54 äro tillagda. 

8827—32 äro tillagda på en särskild lapp. 

9535, 36 äro tillagda. 

9603—08 äro tillagda. 


B: Mindre Ändringar. 


10 saman ändradt, sannolikt af författarens egen hand, 
från mz daghtinga 19 the struket efter lagh 23 tha 
gtr. eft. fingo 38 men tha ändr. egenh. fr. wakt 
ther 43 til thöm str. eft. rykto 

115 hvat ändr. fr. huru 33 tunga ändr. fr. olagh 
35 örlogh ändr. 1 sjelfva raden fr. fiendhe 40 tha 
str. frf. thera 41 al str. frf. almogen 55 hvar ändr. 
fr. huru; likaså 330, 782. 93 mate ändr. egenh. fr. 
.matw 96 a ändr. fr. och 

200 at str. frf. fara 16 er ändr. egenh. fr. war 418 sit 
tillagdt egenh. 13 storan ändr. fr. mygit folk 87 vt 
str. frf. aff 95 thöm str. eft. sidan 


329 
409 


519 


605 


709 


Författarens Ändringar. B: Mindre. 357 


thöm str. eft. stadde 87 ther str. eft. sik 

vt str. frf. fore 14 ther str. frf. epter 59 vt str. 
frf. tha 65 kunne str. frf. the 

almogan ändr. egenh. fr. sculle han them 71 tha 
str. frf. giorde 

wille str. eft. ey 31 at str. frf. wenda +76 fatige 
str. eft. the 

swa str. frf. mangaledh 11 han str. frf. them 
19 aga ändr. egenh. fr. plaga 33 gantzka str. frf. 
omerdh 55 for st. frf. vtan 67 han str. frf. reedh 
78 gran ändr. fr. grand 79 ful str. frf. san; san 
ändr. fr. sand 92 tha ändr. fr. til 93 ut str. frf. aff 
thz str. eft. behagade 18 sampnades alla ändr. 
egenh. fr. sampnada alla sik «40 bönder str. eft. 
the 65 thz str. frf. tridia 73 jn str. frf. til; likaså 
74 85 goda str. frf. riddar, som är ändradt fr. 
riddara 

war str. frf. fryheet 

her epter str. eft. monde 66 han str. eft. hans 
lude ändr. fr. ludede 

och bo gtr. efter karl knutzsson 46 han ändr. fr. 
the 58 the str. frf. vnder och te egenh. tilagdt 
efter palana 62 thz str. frf. slottet 66 ens ändr. 
fr. öffuer ena 67 sculle thz str. frf. J 68 annan 
skadhe ändr. fr. annors skadha wara 69 ändr. fr. 
gwa munde the suensca fra slottet fara 75 Tu scalt 
ändr. fr. J scolle;. slotted fr. husit 76 swa str. 
frf. ther 79 thetta str. frf. husit 80 mz ändr. fr. 
oc wordhe 82 badhe str. frf. wasa 84 swa str. frf. 
ful 85 fyrä st. frf. enda 88 nw str. frf. för 92 


: 


1410 


358 Författarens Ändringar. B: Mindre, 


lot honom sik ändr. fr. munde sik hanom 95 sara 
str. frf. mistykte 97 fik — tha ändr. fr. munde 
— fa 098 straxt str. eft. thz 

at str. frf. han 11 swa str. frf. ens 412 at str. 
frf. mathies 13 swa str. frf. stark 415 thz str. 
frf. sin; hanum str. eft. trodhe 17 lot ändr. fr. 
munde 22 the ändr. fr. munde; ther tillagdt: 
26 thz str. frf. vtan 33 til str. frf. wara 34 there 
ändr. fr. ther qwar 35 skulle han ware ändr. fr. 
han ther tha war 38 tessa lundh str. i slutet. 
39 fasta standa ändr. fr. sich sampna j samma 
stund 43 store str. frf. fare 47 Vvppo str. frf. 
tha 50 ok ändr. fr. the; oc str. frf. lotho 54 oc 
str. frf. the 68 at st. frf. wagha 70 the str. frf. 
ther 74 the hafde str. eft. än 82 munde str. eft. 
Sidhan 83 at str. frf. wara 

han reedh sidhan til wardhbergs slot 

11 oc sende ginstan her axel budh 

12 han badh hanom wtkoma oc thala widh sich 
13 Swa giorde her axel sannelich 

19 hustt str. eft. thz 21 sa ändr. fr. them 38 stormde 
str. frf. the; gingo ändr. fr. tha 39 munde str. 
frf. the; fingo ändr. fr. fa 41 wilde str. eft. fianda 
43 hws str. eft. thz 48 han str. frf. toogh 49 oc 
str. frf. tende 55 ther str. frf. för 57 the str. 
frf. byämen(ene tillagdt); ginstan str. eft. giorde 
58 lothon ändr. fr. oc lotho hanom 60 at str. frf. 
höra 61 munde str. eft. the 67 thz tr. frf. j 
83 swa str. eft. stark 8 jn str. frf. til 82 altz 
str. frf. enchte 89 ther mz str. eft. han 9 oc 


1501 


1600 


Författarens Ändringar. B: Mindre. 359 


str. frf. tha 95 munde str. frf. ther 97 ändr. 
fr. meden the foro af stadh the ware ey wiis 
99 gantz str. frf. lithen 

löda ändr. fr. läggia sa 03 han munde ther j 
storm för gaa 08 hempdis ändr. fr. munde hempnas 
11 hagelrwm ändr. fr. oc (kanske är det ämnadt 
att blott stå i margen såsom rubrik) 17 ther str. 
frf. enchte 25 swa str. frf. til 30 thz str. frf. 
spoordhe 33 at ändr. fr. oc wille 35 tha str. eft. 
han 36 vp thre sidhor han ther fore rykte 39 jo 
at str. frf. 0. eft. hanom 41 han str. frf. mz 
43 haffde ändr. fr. haffwa; oc str. frf. swa 46 thz 
str. frf. förfara 47 at str. frf. och munde stark 
eft. engelbert 50 strax ändr. fr. loth alt; bar 
ändr. fr. at bära 351 var ändr. fr. munde vära 
52 han hafde str. eft. tha; var tillagdt. 54 thz 
bran ändr. fr. han brende slotet 55 han ändr. fr. 
oc 57 full wäl str. eft. han 61 hans str. frf. swa 
63 sculle str. eft. suensca 67 slotet ändr. fr. thz 
slot 70 vm str. främst; han thz str. frf. slottet 
82 thz str. eft. swardhe; een tijdh str. eft. them 
89 sculle thz str. frf. j 94 fornempda tillagdt 
96 munde str. frf. the; oc tillagdt egenh. 

martyny ändr. fr. sancti martens dagh 

08 Swaleedis tha the suensca atskilde 

09 En dagh the samman bolla wilde 

10 (11) j arboga sculle then dagen wara 

10 thz varä ändr. fr. alle thiit fara 14 the str. 
frf. ther 17 at str. frf. nögdhe 418 han ändr. fr. 
at then hälaädh 19 alla str. frf. prijs 25 gerna 


360 Författarens Ändringar. B: Mindre. 


str. frf. widh 26 hanom str. frf. en 30 tha str. 
frf. alle 3 ath ändr. fr. ther sculle 37 j wegen 
str. frf. feygde 40 munde str. frf. the; likaså 1749, 
55, 87, 92, 1800, 34. 52 munda str. frf. tha 59 godhe 
str. frf. leydamen 62 thz str. frf. första 83 at 
ändr. fr. oc loth? 89 munde str. frf. mz; ära ändr. 


fr. wära 95 sculle han str. frf. ther; at tillagdt.. 


1707 


1800 


97 ginstan str. frf. strax 98 skulle str. frf. wara 
99 ther str. frf. meer; af str. frf. lida 

munde str. frf. fa 15 fulmektige str. frf. konung 
39 munde str. frf. til 45 thz str. frf. swa 48 tith 
ändr. fr. til stocholm 59: 3 loto ändr. fr. badhe 
59: 9 sa ändr. egenh. fr. j alla handa 64 sampnas 
ändr. egenh. fr. sampna sich 66 taga til utstr. frf. 
wara 67 är hopdragen af två verser 

oc sendä them til sancte clara 

po worfruga dagh the ther wissaliga wara 

70 fan ändr. fr. fant 72 at str. frf. ganga 73 at 
str. frf. vnna 74 ther str. frf. swa 76 moth rätten 
ändr. fr. mz orätten 77 the ändr. fr. tha; the 
str. eft. swaradhe 94 them str. frf. ey 97 wara 
str. frf. nytta 99 sa ändr. egenh. fr. ater fa 
förentäs ändr. egenh. fr. (munde) förenas 02 munde 
the str. frf. hanom 04 lagen liffua ändr. fr. then 
dechtingen blifua 05 them str. eft. han 06 gerna 
str. frf. göra 11 suensca str. eft. the 12 ta ändr. 
egenh. fr. til 19 tha str. frf. swa 27 wt str. frf. 
af 31 wäl str. frf. maädher 38 at vnna str. frf. 
af 41 munde str. frf. han; likasd 1931. 46 tha 
str. frf. til 51 at str. frf. göra 54 han str. frf. 


1903 


2005 


Författarens Ändringar. B: Mindre. 361 


huru 57 kan str. frf. han och flyttadt till slutet. 
58 swa munde han ater til the herra ga första 
lydelsen. 67 fik ändr. fr. gaff 70 oppe ändr. fr. 
pa 73 at str. frf. thu 82 töm ändr. fr. the suensca 
85 suensca str. eft. The; the str. frf. danska 

sa jnneliga str. frf. vin 04 at ändr. fr. han sculle 
them; them ändr. fr. wt 09 lyste ändr. fr. lystedhe 
at 12 som ändr. fr. tha hwem 13 en dansk man 
ändr. fr. swa heet han 15 oc ändr. fr. han; v” 
ändr. fr. flere 16 ty tillagdt 23 fik ändr. fr. munde 
31 aldrey ändr. fr. ey 33 hade ändr. fr. haffuer 
54 hans ändr. fr. han munde 59 sathe ändr. fr. 
sithia 59:8s hafde han ändr. fr. munde han hafua 
61 fulsaare str. frf. plagde 62 tha str. frf. en 
64 Swa str. frf. mangen 67 ok tillagdt; oc Erik 
puke str. frf. hafde 69 almoghan ändr. fr. then 
almogha 71 oc ändr. fr. thy: at ändr. fr. the 
72 Oc tillagdt; thz str. frf. förfunno 73 swa str. 
frf. mangelunda 88 ta ändr. fr. swa 89 saa 
ändr. fr. ma 9 sich str. eft. tha och flyttadt frf. 
än 94 wolla ändr. frf. beholla 98 fullaliga str. 
frf. första 

nar str. eft. ginstan; kunde ändr. fr. munde 07 thit 
str. frf. mz on rikit ändr. fr. Suerige 13 vtan 
tillagdt; wille wj str. frf. alla 24 wille str. eft. oc 
25 vtan tillagdt; the str. eft. alla 41 ok ändr. fr. 
the; likaså 2096 och oftare. 50 gingo the tha ändr. 
fr. munde the ga 59 wilde the str. frf. sich 
77 hwat k haffuer bestelt ändr. fr. tha ther 
til 79 ok ändr. fr. marsken; en borgmester ändr. 


2119 


2214 


2317 


2410 


362 Författarens Ändringar. B: Mindre. 


fr. han 85 läste ändr. fr. slo then 86 oc ändr. 
fr. han; och war str. frf. ey 90 ganst ändr. fr. sara 


marsken ändr. fr. Engelbert; likaså 2139 26 at 
ändr. fr. huru the sculle 27 huar then ändr. fr. 
bade 43 manscap str. frf. och 52 skulle ändr. 
fr. munde 65 kunde ändr. fr. ma 72 matte str. 
frf. thes 80 Razsk str. frf. hälad 82 nala ändr. 
fr. benala 97 giort str. eft. ther 98 Moord str. 
frf. kular; matta str. frf. ) 


ändr. fr. thy the wilde schadha the suenska 
24 slektis ändr. fr. slekkia 26 huarien tillagdt. 
33 Rikens str. frf. slot 34 te ändr. fr. fogatana 
41 sata oc str. frf. finge 44 swenska ändr. fr. 
munde the 47 mz tordh str. eft. thz 55 stormen 
ändr. fr. wadrit 62 vtloop ändr. fr. snidh 65 bade 
str. frf. nat 70 mykin str. frf. qwala 79 endhaliga 
str. eft. en 84 dffuer str. frf. cena 


oc fast ändr. fr. munde 34 thera str. frf. rät 
40 ville oc ändr. fr. munde 41 lot ändr. fr. munna; 
likaså 2383 73 illa str. frf. saar 77 östgöta ändr. 
fr. samman 85 oc ändr. fr. han 96 haffuer slotted 
ändr. fr. scal öuer os 

agha ändr. fr. omaka 416 för str. frf. meena 
17 thera str. frf. höxsta 50 ter samman rat ändr. 
fr. tha samma stadh 54 som han ville ändr. fr. 
oc got förskylla 56 ändr. fr. the munde ther om 
leggia al sin win 63 han ändr. egenh. fr. engelbert 
sin 76 oc tillagdt egenh. samt str. frf. mz; jak 
str. frf. thic 99 sidhan str. frf. kalldhe 


2505 


2635 


2713 


3053 
JA48 
3698 


Författarens Ändringar. B: Mindre. 363 


rijdha str. frf. badh 22 ater ändr. fr. hanom 
31 oc niclis str. eft. engelbert; war ändr. fr. wara 
32 redh ändr. fr. oc ridho 37 tha en ändr. fr. 
en godhan 52 honom ändr. fr. munde ther 68 finge 
str. frf. thz 73 Siden ändr. fr. thy 74 bäder til 
str. frf. wara 76 thera str. eft. sculle 88 eller 
tillagdt; altzenchte str. eft. sich 92 strax str. eft. 
thz 95 stor str. frf. qwijdha 97 sa ändr. egenh. 
fr. tha 98 fik ändr. egenh. fr. munde 99 sich 
str. frf. til 

oc ändr. egenh. fr. Engelbert 37 sich tre str. eft. 
loth 47 vtan ändr. fr. oc 48 stensson str. eft. 
beynct 50 liten ändr. fr. ey mykin 51 är ändr. 
fr. munde — — wara s2 kom — — tär ändr. fr. 
munde — — fara 55 han sade tillagdt. 74 ende 
ändr. fr. wanda 75 wilde str. frfi ey 80 hende 
ändr. egenh. fr. hender 9 beste ändr.: fr. sculd 
ther wara ändr. fr. thiit fara 22 wm2z ändr. fr. 
mzdher 43 ändr. fr. Allmogan toogh tha sara 
qwijdha samt Allmogan ändr. till Ridderscappit; 
gedan till Rikesins män 46 ändr. fr. Engelbertz 
swena oc almogen rykte samman 61 ater the 
str. frf. ther 65 vil iak ändr. fr. scal man; iak 
ändr. fr. man förre 

jo ändr. fr. dagliga 

lydde först: Sin slotzloffuen sculle han forklara 
lydde först: the tenktet ware eric 

Båda dessa verser äro omedelbart under nedskrif- 
vandet strukna och omskrifna på följande rader i 
texten. 


2 


4106 


4210 


364 Författarens Ändringar. B: Mindre. 


är ändr. fr. ligger 

til tillagdt; alla str. eft. them 17 sig ändr. fr. oss 
19 hwat ändr. fr. alt thz 23 sara ta ändr. fr. 
bradhelica mondo 28 bade str. frf. gripne 72 viliom 
str. frf. vy 75 honom fölgde str. frf. thz 78 pa 
ändr. egenh. fr. aff 83 i hiertat str. eft. gaffuos 
89 fra ändr. egenh. fr. fra badhe 92 offuer borde 
ändr. fr. j största glädhi 96 lido ändr. fr. haffde 
tenkte ändr. fr. trodhe; myktit str. eft. ey 05 mere 
ändr. fr. hierta 22 mera ändr. fr. sara 29 illa 
ändr. fr. och önkelich 30 forfört ändr. fr. forraath 
31 bhorth ändr. fr. braath 37 dagh str. eft. lucie 
44 sagde ändr. fr. tenkte; fra ändr. fr. wmedh 
51 j verdlinne str. eft. jach 55 häller moth str. 
eft. medh 56 swaradhe och str. frf. sworo 64 toght 
och str. frf. snille 65 rikit ändr. fr. honom 
71 vtan ändr. fr. medh engin 77 honom str. frf. 
giorth 91 oc lot ändr. fr. han ville — — latha 
96 at jnthe scullo str. eft. och 

aff ändr. fr. farne a 25 honom str. frf. tess 27 til 
sich str. frf. kalla 29 loth han ther str. frf. vtbäre 
37 ändr. fr. the haffde tha sorgh som för haffde 
gaman 42 honom str. frf. tha 39 slagne str. frf. 
mz 8 jach venther str. frf. thz 8 ter tillagdt 
egenh.; the tidhende str. frf. viste 

wäre ändr. fr. her bliffua 25 och ey ändr. fr. alz 
jnthe 54 fundh ändr. fr. stundh 57 ändr. fr. 
owenskap skal jach aldrigh moth idher tee 63 aff 
strengenes ändr. egenh. fr. thomas 88 stora eda 
ändr. fr. j flengh 89 om ändr. fr. the skuldo; 
breda tillagdt. ; 


4301 


4403 


4519 


4602 


Författarens Ändringar. B: Mindre. 365 


ater ändr. fr. vt 13 ath the skuldo str. frf. tha 
27 oc begynte ändr. fr. jach venther han togh 
36 seer ändr. fr. venther 47 godha str. frf. modher 
59 mykit ändr. fr. tolkit 67 the skuldo str. frf. 
aldrigh 73: 7 marsken ändr. fr. honom swa 78 ändr. 
fr. erik kom och om morgonen ther 79 war oc 
ther ändr. fr. medh honom är 83 talade han 
ändr. egenh. fr. wmwnde han tala 87 göra str. frf. 
eth 96 thetta örlog ändr. fr. jach thz 98 badha 
str. frf. legia 

lot sik ändr. fr. mwndhe strax; lida ändr. fr. rida 
45 tha strax str. frf. alle 46 trykgan str. frf. 
troskap 47 magha str. eft. the 49 ende ändr. fr. 
endadhe 50 war ändr. egenh. fr. monde — — sta 
54 lot ändr. fr. loffuade 56 saa ändr. fr. tha 
mondhe 61 rath str. frf. idhert 67 samna ändr. 
fr. samnadhe 69 jnne str. frf. fingo 71 kloster 
ändr. egenh. fr. romara 

fik — — ta ändr. fr. munde — — faa 27 ater 
str. frf. foor 28 ater str. frf. til 70 at swenske 
men (ändr. till radit) scullo til utstr. och ändr. till 
at naghre scul äfven utstr. 11 aff Abo str. eft. 
magnus 79 däner ändr. fr. the danska 85 thera str. 
eft. the 93 calmar ändr. fr. calmarna; likasd 4600 
95 pakka ändr. fr. pakkadhe 

foro ändr. fr. monde — — fara 03 ändr. fr. litit 
effter monde en dagh j arboga wara 08 sig ändr. fr. 
sidhan; stort tillagdt. 09 ändr. fr. hurw dalakarla 
giordo honom oäre 10 oc ändr. egenh. fr. at the 
13 ville str. frf. vnna 22 honom ändr. egenh. fr. 


366 Författarens Ändringar. B: Mindre. 


monde 25 'ther str. frf. wara; i dala tillagdt. 
60 valda ändr. fr. göra 79 ändr. fr. han reddis 
ey for naghat swik 83 bade str. frf. drukko 
87 godh str. frf. stwffua 97 saka ändr. egenh. fr. 


sacha 


4731; Annars kan str. i en börjad vers, genast vid ned- 


4800 


4900 


skrifningen. 56 ater str. frf. fich 73 kloca str. frf. 
list 77 hans ändr. fr. droatins 95 godh str. frf. 
man 

swa for str. frf. mich 03 för str. frf. vtan 20 nade 
ändr. egenh. fr. hyllist 39 fra daal oc vermeland 
ändr. fr. swa vidh dalana 52 saman str. frf. alla 
73 sich str. frf. redho 88 ändr. fr. och sagde at 
the äre ekke pa fiärre thäre 89 än alle str. och op 
i st. tillagdt. 98 vtan tillagdt; j landit str. frf. jon 
sidhan str. eft. swan 2 gripa ändr. fr. bränna 
23: 4 skämelica str. eft. swa 30 broto ändr. fr. trä 
34 hade först plats frf. 4933 och började: hwar 
tenke 55 ändr. fr. Mange aff bönderna &c 604 Alt 
thz landet str. 2 en börjad vers, genast vid ned- 
skrifningen. 76 och loth str. ? början. 86 mena 
ändr. fr. menthe 88 herrena ändr. fr. herra 
ändr. fr. om sanctj johannis dagh sculle daghen 
wara 23 karl str. eft. jönsson 31 j ändr. frf. til; 
äre fr. koma 32 ändr. fr. ther mötthe them danska 
herra froma 51 marsken ändr. fr. the swenska 
52 calmarna str. frf. daghtingan 53 thom ändr. 
fr. alle 54 han ändr. fr. the 56 ändr. fr. at the än 
loto konungen forsta 62 ändr. fr. effter rikes radz 
radh sculle han them byta 62:10 droztin och 


Författarens Ändringar. B: Mindre. 367 


str. frf. marsken 62:17 togho ändr. fr. giorde 
67 ändr. fr. tha tok hans vilia dragha til 72 war 
aa ändr. fr. af 76 jach tror str. frf. han 89 ändr. 
fr. biscopa och riddara och godha men alla 92 
soma ändr. fr. froma 93 stund ändr. Vi dagha 
99 xij vikor ändr. fr. tid 


5110-22 förekomma utstrukna efter 5096, emedan sidorna 


5102 


5312 


135—138 blifvit omskrifna med utvidgad teat. 
Olikheterna obetydliga, såsom: 10,11 Droztin kärde 
ther sina nödhe 14 aff rikesens radh han thz 
(ändr. till mere) kraffde struken och ändrad till 
aff marsken och rikes radh (dessa 3 ord str.) han 
än mere kraffde 

göra ändr. fr. tänckia 39 förekommer först str. frf. 
I138. 46 aat str. frf. sporde 98 söndagen effter 
ändr. fr. på 

ändr. fr. at han aldrey for naghra nadhe 92 ändr. 
fr. ville sielff annor for rikit radha 96 scal jw 
ändr. fr. sculle 98 viliom vy sr. frf. offuer 

the slotten ändr. i raden fr. slotloffwan 23 tädhan 
str. frf. til 4 wille ändr. fr. sculle 

58 ändr. fr. vilen j oss jdhra nadher sända 

59 ändr. fr. vy viliom gerna ather wända 

60 oc tllagdt; nogor ändr. fr. engin 64 ytersta 
str. frf. formagho 93 och landit str. frf. forgästa 
Erchebiscopen screff marskenom str. genast vid 
nedskrifningen. 19 ey ändr. fr. nödogh 71 gerna 
str. frf. bidha 74 nakat str. frf. när 82 huss 
ändr. frf. eloster 88 ändr. fr. ok trodhe han them 
bäter än swa 89 fik ändr. fr. monde — — fa 


5742 


6062 


6125 


6237 
6544 


368 Författarens Ändringar. ' B: Mindre. 


oc ändr. fr. Marsken 07 han ändr. fr. at marsken 
14 togh ändr. fr. tho 17 eller ändr. fr. och vtan 
24 marsken ändr. fr. och; tha at fr. ther om 
794 ther j mellan marske str. i en börjad vers, ge- 
nast vid nedskrifningen. 80 ändr. fr. sidhan redh 
marsken och tenkte mz sich 84 Och str. frf. en 
97 ändr. fr. at herra cristiern ville rikit oc honom 
fordarffua swa 


inne str. frf. när 


brat str. eft. alt 89 hemma str. frf. wara 

oc war str. frf. ey 67 oc hans str. frf. brodhers 
76 ridne str. frf. vp 8 stark oc str. frf. kloka 
98 sara str. eft. swa 

litit str. frf. kate 66 han ändr. fr. marsken 67 ilj 
str. frf. bata 68 sidhen str. frf. the 89 wist ändr. 
fr. wisseliga 

hans str. frf. fiende 26 stora str. frf. flota 99 for 
gudz skuld str. eft. bade 

wilden ändr. fr. wilde han 

mot ändr. fr. til 46 felade ändr. fr. kom 49 jac 
vill ändr. fr. vtan villa 64 fastagongs ändr. fr. 
lögerdags 67 ville ändr. fr. hade täncht 81 bad 
gud löna ändr. fr. tackade 82 ändr. i texten fr. 
ok sagde tänt liwsed iac bli — — (oafsl.) 90 fik 
ändr. fr. ther fanga 

for strax ändr. fr. redde sig; här fr. skara 03 wara 
ändr. fr. for konung eric; thär fr. wara 07 borga 
ändr. fr. Cura 22 om ändr. fr. yanan 31 bud 
ändr. fr. sendebud 43 alla 'ändr. fr. andra 65 
bruchligt str. frf. pant 66 hans ändr. fr. idhra 


Författarens Ändringar. B: Mindre. 369 


73 ändr. 1 texten fr. som mic dagliga efter ga 
93 ändr. fr. Hans breff at sända ther strax oppa 

6724 nödh ändr. fr. stor twanga 28 sa stor str. frf. 
pestilentia 80 wt for dörren ändr. fr. i en annan 
gard tha 87 arffua ändr. fr. barn 

6805 wildo str. frf. the; ta tillagdt. 10 förekommer först 
str. efter 6807: marsken til k C budh sende 
14 igen str. frf. til 2 sagde ändr. fr. sigia 
31 tiäniste str. frf. man 4& miste str. frf. mest 
55 bade str. främst; flere str. eft. oc 74 oc hans 
embitzman ändr. fr. a husit 77 mötan ändr. fr. 
möta honom 81 winstra str. frf. arm 82 ändr. it 
texten fr. the bade ga sa til Höpa 8 bedröffue 
ändr. 1 raden fr. banne 

6901 ändr. i texten fr. han swor at wara h — — 16 före- 
förekommer 2 gånger str. frf. 6915 med små olik- 
heter. 63 dotter ändr. fr. barn 

7017 sina str. frf. daga 19 hwadske str. eft. oc; ey 
tillagdt egenh. 30 ändr. i texten fr. ther til borcholm 


oc — — (oafsl.) 36 ändr. fr. konungens tyänara 
&c. 53 faa thz ändr. fr. haffuat 78 ändr. i texten 
fr. marsken sidan pa sl — — (oafsl.) 93 alle str. 


frf. nordmen 94 förden ändr. fr. förde hanum 
7130 ändr. fr. thetta bröllop monde j köpmanna haffn 
standa 97 ändr. i texten fr. ther mz öddis almogen 
rath 
7342 boriade tillagdt; böria str. i slutet. 43 ändr. i texten 
fr. tha kom then skade thz the sör[ia] 
7459 at ändr. fr. huru 
Rimkrön. 2 2 


370 Författarens Ändringar. B: Mindre. 


1516-19 äro först skrifna i kanten och utstrukna; 7518 


7616 


7804 


slutar der med tha och 7519 lyder: aldre offtare 
moth hanom staa 22 ändr. i texten fr. k forl (str.) 
fik hanom tha i hand 28-30 lydde först sålunda: 
oc kröntis sancti peders dag i vpsala 
sönnedagen ther nest vtan dwala 

wigdis erkebiscopen oc song thäre 

62 böd ändr. fr. screff; til str. frf. saa 65 ändr. 
2 texten fr. al then stund — — (oafsl.) 17 ändr. 
fr. oc takkado gud at the bliffua vtan mere 
wanda 

ändr. 1 texten fr. tha the swenske fingo sporth 
18 ändr. i texten fr. eth manligt sin — — (oafsl.) 
19 ändr. i texten fr. & huru thz them kunne gaa 
2 ändr. fr. oc kliffue ther in mz toliga liste 
23 ändr. fr. sa at the j byn ey wiste 29 ändr. ? 
texten fr. the fruktade th — — (oafsl.) 62 snyo 
ändr. fr. storm 74 ändr. i texten fr. sin jwl hyödt] 
— — (oafsl.) 

wisborg ändr. fr. slottet 26 en deel ändr. fr. nogot 
hans 36 sworo ändr. fr. ganga «45, 46 ändr. ti 
texten fr. 

thz brukade danske til swergis forderffua 

oc mentet ther mz vnder sik foruerffua 

61 ändr. 2 texten fr.: the röffuado skinnade oc 
brende 79,80 förekomma först str. frf. 7777. 97 ändr. 
? texten fr. mang dyr eed ther aa fors — — (oaföal.) 
swenske ändr. fr. goda men 18 ändr. ? texten fr. 
oc hollit sik sidan j bätre skäl 31 tha ändr. fr. 
til 32 ändr. fr. om han then degtingan holla wil 


7907 


8103 


8737 


8582 


8903 


Författarens Ändringar. B: Mindre. 371 


53 lij" ändr. fr. Vv 54 at the swenske ändr. fr. j 
staden 
ändr. i texten fr. oc bundo ther en frid + ändr. 


i texten fr. haa beest rät — — (oafel.) 25 skylla 


ändr. fr. takka 34 ändr. 1 texten fr. xl pa thz 
nienda — (oafsl.) 57 manga str. fr. breffue 70 ändr. 
fr. som hwar ferdigest kunne 73 v" ändr. fr. vj” 
90 frij ändr. fr. felig 91, 92 förekomma förut str. 
ff. 1979. 

ij” ändr. fr. en hop 30 synderliga str. frf. lykka 
69 ekke ändr. fr. huarken aka eller 74 antigge 
ändr. fr. huarken 98 nog str. frf. i) 

tygat ändr. fr. tyga thz 13 aldre str. eft. är 
44 magnus str. frf. gren; likaså 8189. so sigiat 
ändr. fr. sigia thz 53 högste str. frf. lydna 8 
wlto at ändr. fr. komo 94 aldre str. frf. engen 
besegld str. frf. breff 31 än str. eft. för 83 sin 
ändr. fr. thera 84 saa ändr. fr. sidan 

däners ändr. fr. danmares 99 konungen sidan 
ändr. fr. meden konungen 

ther a str. frf. giorde 

fly sa ändr. fr. sa foretaga 50 fra str. t början; 
taga ifra ändr. fr. hafua 70 derfua ändr. fr. 
forderfua 

ändr. fr. han wille then wägen gönom wärend 
rida 74 ey str. frf. mer 75 senne ändr. fr. sende 
syna str. frf. fiende na tllagdt. 89 degtingan 
ändr. fr. vnsetting 

loth ändr. fr. beginte 04 sit str. frf. läger 70 
svndit ändr. fr. sioon 88 käplingen ändr. fr. land 


372 Författarens Ändringar. B: Mindre. 


9010 tog str. frf. k 11 for ändr. fr. som; oprinne ändr. 
fr. opgär 12 war ändr. fr. tha; ynne ändr. fr. är 

9142 sina ändr. fr. thera 
57 ändr. fr. at the sa dana gladj taga 
58 ändr. fr. motte k k ganst ylla behagha. 

9250 stodo fulfaa ändr. fr. staa alzengen 52 myken 
ändr. fr. sara 92 jk sal daar ändr. fr. jac skal 
ther 98 ändr. fr. thz the koma aldre jn grotter 
nodh 99 naka ändr. fr. nalka 

9331 ändr. fr. thz sworo the som thz viste 32 ändr. 
fr. at the xix” miste 93 sa monde str. i början. 
98 ändr. fr. alle the mz herre tord tiit drog 

9534 antwordaden slotted ändr. fr. fik han thz 

9600 ändr. fr. thz rächte napt ij böker til 10 ändr. fr. 
theres forredilse hade han aldre vnfaret 26 mic 
hopes str. 1 början. 


rr 


Då det ej varit tjenligt att uppräkna alla de mång- 
faldiga små ändringarna, må här blott anmärkas, 
att följande ord ofta finnas utstrukna, uppenbarligen 
emedan de blifvit ansedda såsom likgiltiga och öfver- 
flödrga: alla, alt, at, for, ful, ginstan, han, munde, oc, 
och, sa, swa, sculle, som, strax, tha, the, them, ther, 
thet, täss, vt, wel, wäl, ä, än. Ändrade äro ofta 
munde till kunde, looth, sculle, ville; pa till a; vppe 
till vpp, vtaff till aff, vti till i o. s. v. 


Vers. 


15 


22 


40 


4 
43 
44 
57 


103 


Rättelser i texten. å73 


Rättelser i texten 
vid dess aftryckande ur handskriften. 


waro rättadt från wara 

Sådana ändelser på a för O äro här talrika; 
sålunda förekommer det oriktiga wara wvidare i v. 
166, 187, 372, 405, 409, 622, 700, 903, 940, 
1023, 1161, 1479: 16, 2002, 2088, 2134, 2156, 
2209, 2230, 2349, 2433, 2478, 4239, 5109, 5171, 
8437, 8605, 6, 13, 17, 27, 8804, 42, 47, 54, 
9033, 9168, 9226, 40, 9359, 9401, 9531. 
öpedes rättadt från öpedas 

Oriktiga ändelser på a för e äro äfven ganska 
vanliga i denna handskrift; om dessa former der 
voro de enda, eller förherrskande, hade de må- 
hända bort införas 1 trycket; men då de rätta dock 
äro öfvervägande, har man ansett det vara klok- 
ast, att utbyta de felaktiga, som möjligen haft 
sin ocsak 1 något för skrifvaren egendomligt uttal. 
komo rättadt från koma 

Likasd v. 172, 183, 185, 270, 378, 452, 846. 
af pryssen är hopskrifvet med f och p som en bokstaf. 
rykto r. fr. rykta 

wunno » wunnen 

huar » huru 

I handskriften är hvat ändradt från huru (v. 115) 
och hvar likaledes från huru (v. 155, 330, 782). 
sende >. fr. senda Iikasd 349, 868, 1228, 1338, 
1682, 2462: 13, 6253. 


; 374 Rättelser i texten. 


wisa r. fr. Wiso 
lotho »  lotha 
redha » redho Likaså 178. 


bröllop » — brollop 

högelica » - hogelica 

mangen » mangan ÄLikaså 385. 

margareta utfyldt från mar 

höra rr. fr. hören. Likaså 1239 fr. horen 
lyste -» lysta Likaså 1912. 

huxade » huxada Likaså 2636. 

lankt  »  lanlt 

wordit slagen är skrifvet worden slagit och se- 
dan ofullständigt ändradt. 

vtinnan ->. fr. vtan 

kastade » :kastada Likasd 573. 

fiol » — foil eller feil 

reisor  »  reisar 

tith är i hds. oredigt genom ändring till tidh 
tyckes det, hvarmed man kanske dsyftat att med 
föregdende få altidh 

lopo rr. fr. lopa 

fanta » famta 

woro >» wora LÄLikagsd 71388, 7255, 7534, 
7624, 7999, 8158. 


foro r. fr. fara 
oräth »  orräth 
screffuo » =:screffua Likaså 796. 


plägde » plägda Likaså 2633. 
lydo » lyda 
förde » — förda 


scullo = r.fr. 


möderne » 
satto » 
röntho » 


Rättelser i texten. 375 


sculla Likaså 504,1979, 2384, 3048. 
möderna 

satta Likaså 1959, 2371, 2381. 
röntha 


the tillagdt af utg. 
fortärde r. fr. fortärda 


sidhe » 
tijdhe » 
driffuo = » 
huggo = » 
misto » 
KXX » 
hertog » 
dödhe ” 
ärffwode » 
rothnado » 
wilde » 
spordhe » 
giordhe » 
2631. 
Argere +». fr. 
liffuerne » 
bevijste » 
oro » 
wars » 
wredhe » 
mötte » 


2365, 2469, 


sidho 

tijdha 

driffua 

hugga 

mista Likaså 1911, 2273. 
XX 

hertoga 

dödha JIikasdå 2567. 
ärffwada 

rothnada . 
wilda Likaså 1053,1192,1884,2304. 
spordha ÄLikaså 1759: 41. 

giordha Likaså 1759, 2310, 2595, 


Arger 

liffuerna 

bevijsta 

orö 

hwars 

wredho 

mötta Likaså 879, 1688, 2185, 
2508, 6865. 


the tillagdt enl. D. 
forde r. fr. forda 


376 Rättelser i texten. 


spurde r. fr. spurda 
tholde » tholda 
allan synes vara i hds. rättadt från alt till alan 


then r. fr. them 
forderffuade » — forderffuode 
köpman » köpmän 
tijden »  tijdan 


mz tillagdt enl. D, F. 


stichtade r. fr. stichtada 

dichtade » dichtada 

bönder » - bonder Likaså 669, 688, 691, 
700, 792. 

stockade r. fr. stockada Likaså 695, 1019. 
grepo » — grepen 

sparde -» sparda Likaså 2572: 17. 
skattade » <:skattada Likaså 719. 

matte » matta Likaså 697, 1721, 1971: 29, 
2074, 2689. 

konungen r. fr. konung Likaså 768, 6904, 8. 
sagho »  sagha 

skötade »  skötada 

töfrade » — töfrada 

han tillagdt enl. F. 

födhe r. fr. födha 

alle :»  allo 

wille är $ hds. öfverstruket. 

hiollo = r.fr. hiolla Likaså 8041. 

retten » rettan Likaså 759, 833, 8450. 
swaradhe » <swaradha Likasd 928, 1066, 1183, 


1276, 1328. 


Rättelser i texten. dt7 


ranzsakade r. fr. ranzsakada 


löste » lösta Likaså 1780. 
keste » kesta Likaså 905. 
hopadis »  hapadis 


sampnades » sampnadas 

Wwento »  Wwenta 

konungen -» konugen 

wunno » Wunna 

brendo »  brenda Likasd 1331, 27 57, 8920. 

rände »  rända 

brände » - brande 

hälade »  hälada 

grötte »  grötta 

morgon »  morgan 

kallade » kallada Dikasd 1131, 1216. 
 reeste » — reesta 


pugge står i hds. framför bendictus och tyckes 
vara öfverstruket. 

hyllest rr. fr. hyllast Likaså 1785. 

fore » — forre 

meente » meenta Likaså 1321. 
omilleliga »  omillaliga 

ökte » ödkta Likaså 2184. 

vtsökte » vtsökta ILikasd 2183. 

luppo r. fr. luppa 

fingo » finga Likaså 2114, 2250, 2516, 
4431, 8726, 31, 8847, 9124. 

gripsholm r. fr. gripshom 

giorde »  giordo 

oordhe »  oordho 


1063 atsporde r. fr. atspordo 

1110 talade » talada Likaså 1324, 2072. 

1122 ramado »  ramada 

1132 mälte » mälta DLikaså 2407. 

1215 södderköpinge » <:sodderköpinge 

1225 laga rödz »  lagarödz 

— = grepo »  grepa 

1227  vppa » ovpp Likasdå 1260, 1698. 

1250 bro » bra 

1258 lagho »  logha 

1259 plaga » — ploga 

1260 sidha »  sidho 

1261 lidha »  lidho 

1287  ropadhe »  ropadha Likaså 1377. 

1303 — sielff munde är i hds. utstruket, men här upptaget. 

1317 slot är i hds. utstruket, tyckes det. 

1320  harnisk r. fr. harnsk 

1336 kunde är 2 hds. utstruket. 

1348 munde » » » Likaså 1299: 6, 1849, 
1897, 2238:10, 2348, 2731, 2764, 3994, 4306, 4318, 
4336 (mon), 4376, 4849, 4858, 5340, 6028, 6157. 

1350 oc är 2? hds utstruket. 

1368 at » » » tyckes det. 

1375  stickadhe r. fr. stickadha 

1376 thienkte »  thienkta 

1398 dechtingde » dechtingda 

1428 dechtinghe » dechtighe 

1444 lagho »  lagha 

1479: 19 fölle » — fjölla 

1485 


378 Rättelser i texten. 


huxste » huxsta 


1497 
1623 


1623 
1627 
1673 
1679 
1724 
1725 


1759: 
:22 MUNnde » munda 


1799 
1817 
1944 
1956 
1972 
2026 
2118 
2134 
2154 
2191 
2194 
2208 
2214 


2232 
2238 
2239 
2253 
2254 


Rättelser i texten. 379 


före —  r.fr. förre 
wiste » wista Likaså 2227, 2274. 
toge » togo DLikasdå 1645. 

:8 fruktadhe » <fruktadha Likaså 1902. 
kome » komo Likaså 2290. 
huat tillagdt af utg. 


han tha är i hds. utstruket: 

sworo rYr.fr. swora Likaså 5375. 
koro » kora 

1 wijdare » - wijdara 


loffwadhe » loffwadha 
tre är 2 hds. utstruket. 
trodhe = r.fr. trodha Likaså 2193. 
them » then Dikaså 5174. 
förfunno » — förfunna 
förnomo » förnoma Likaså 2486. 
the » them 
takkadhe » takkadha Likaså 2462: 55. 
wille är utstruket 1 hds. 
bolwerk rr. fr. balwerk 
stodho » stodha Likaså 9250. 
anamadhe » <anamadha 
stadhen är 2 hds. ursprungligen schadhan och se- 
dan ofullständigt ändradt. 
badho r. fr. badha Likaså 2333, 7875. 
:g sculle >» sculla Likasd 2462: s. 
:e Mona är utstruket 1 hds. 
teendhe r. fr. teendha 
wende » wenda Likaså 2437,2679,5319,6344. 


2256  blestet r. fr. blestat 

2262 teedhe » <teedha 

2272  sculle är i hds. utstruket.  Iikaså 4365. 
284 wardha r. fr. wordho 

2309 hördbo » :hördha Likaså 2429, 2734. 
2318 fullo » fulla 

2326 hafde »  hafda 

2361 reedde » :reedda Likaså 2462: 19. 
2380 fore » fora Likaså 2572: 29. 

2384 han är utstruket 1 hds. 

2394 wi mona jo är utstruket och ändradt till at the 
2429 afbleste r. fr. afblesta 

2430 vpläste »  vplästa 

2440 lagho »  lagha Likasd 2447. 
2462: 4 Satte »  8gatta 

2463 suderköpinghia » :suderköpighia 

2470 bötte » bötta Likaså 2649, 2676. 
2509 lägradhe »  laägradha 

2513 wilkor är i hds. ofullständigt och oredigt. 
2552 hende Fr. fr. henda 

2560 Winner » winnar 

2564 hardare » =:hardara 

2566 kienner » - kiennar 

2572: 94 löfte = » = löfta 

2584 sich är utstruket i hds. 

2631 beynct rr. fr. beync 

2650 nötte » nötta 

2666 faradhe » <faradha 

2668 sSwerie »  Sweria 

2675 höte »  höta 


380 


Rättelser i texten. 


2694 
2695 
2702 
2707 
2714 
2732 


2747: 


2764 
2771 
2892 
2921 
2988 
3062 
3072 
3084 
3091 
3149 
3186 
3332 
3418 
3477 
3496 
3635 


3641: 


3672 
3721 
3725 
3732 
3755 
3759 


Rättelser i texten. 


lathe r. fr. lätha 
Juncfru »  Jucfru 
XXXVi » XKXXV 
thiente >»  thienta 
mont är utstruket 1 hds. 
skinnadhe -r. fr. skinnadha 


2 wredhe r. fr. wredha 


381 


sich är utstruket i hds. och ändradt till en. 


ok tillagdt enligt D. Likaså 3331. 


tende Fr. fr. stende 
döde » — dode 


Eriks » Erik Likaså 7099. 


redhe »  redh 
kungöre » -kungore 
sin tillagdt af utg. 


dö r. fr. di 
ordh »  ördh 
mat » mät 


nykopungh »  nykopugh 
kröpelin »  kropelin 


nöye »  nÖöy 
OC »  ÖC 
köpe »  kope 
thz » them 
rört »  rort 


erik tillagdt enligt öfriga handskrifter. 
i haffwen dubbelt skrifvet i hds. 


han tillagdt af utg. 
breff tillagdt af utg. 


alla tyckes vara skrifvet allom 


382 Rättelser i texten. 


the >. fr. thz 

täss är utstruket 1 hds. 

mange r. fr. mage 

vy är utstruket i hds. 

borth är i hds. oriktigt ändradt till bhorth 
hälade = 7. fr. hälande 

falskhet » — falsket 

en » än ÄIikaså 6039, 7613. 

biscopen » — biscop 

spurdhe >» spurdho 

loffuadhe » = loffuodhe Likaså 6822, 6416, 
6659, 9304, 9443, 65, 9504, 9. 

wära r. fr. Wäro 

ath är i hds. ändr. till oc samt menthe str. derefter. 
han är utstruket i hds. samt hanum ändr. fr. han 
gingo r.fr. ginga Likaså 6789. 

sundax »  sindax 

swensche >» swenche 

natiuitatig »  nattiuitatis Iikasd 4539. 


swensca »  8Swensco 
venscap »  vescap 

fangit » famgit 

togh »  togho 

armer »  armeer 
hälethe »  häle the 

hans » han 

skulin j » skuli enligt D. 
vnte » vnta 


laga duss » lagaduss 
oc är utstruket i hds. genom ändring af oc til till i 


5944 
5979 
6070 
6134 
6168 
6197 
6198 
6212 
6213 
6216 
6251 
6334 
6469 
6540 
6587 
6682 
6720 
6726 
6740 
6765 
6781 
6834 
6867 


Rättelser i texten. 383 


gik r. fr. gig 

bermans »  bersmans 

marskens >» marsken Likaså 6937. 
watnit »  Wwatnint 

elffuizborg » = elffuilzborg 

fiollo » fiolla Likaså 8042. 
soma » sama 


the tillagdt efter andra hds. 

vnslippa r. fr. vnlippa | 

äta » äto 

är » äre 

ok tillagdt enligt D. 

opsla = +. fr. opla 

mark »  marsk 

tilkoma »  tilkomo 

lofuom =» lofuo Likaså 6684, 6692. 
Jumfrun »  Jumfrur 


warda »  Wwardo 
gange »  ganga 
mote » mota 


beradde » =: beradda 
alt thz »  althz 
vnatfikken »  vntfikkit /(?) 


6888, 89 ty och fly synas vara i hds. ändrade till ti och fli 


7029 
7041 


7087 
7106 
7139 


faa är bortnött i hds. och upptaget ur D. 

kunne är utstruket i hds. och ändr. till matte som 
äfven är utstruket. 

ville är utstruket 1 hds. 

wore Yr. fr. Wwor 

omboro » ombora 


7172 
T174 
7243 
7299 
7335 
7383 
7473 
7476 
7529 
7622 
7647 
1758 
7902 
7974 
8007 
8120 


8160 
8331 
8424 
8564 
8689 
8706 
8897 
8915 
9091 
9331 


9438 


384 Rättelser i texten. 


thz 7. fr. the 

the tillagdt af utg. 

han tillagdt enligt D, F. 

Versen är i hds. bortnött; upptagen ur D. 
tha r. fr. the 

Versen är 1 hds. bortnött; upptagen ur F. 
tenkth tillagdt enligt D. 

fann at r. fr. fannat 

slogh »  slagh 

ett dubbelt a utelemnadt framför in 

the r. fr. tha 

än >» at 

the tillagdt af utg. 

at är utstruket 2 hds. 

trondhem r. fr. tromdhem 


koma » komo Likaså 8166, 9022, 46, 
9130, 32, 42, 9361. 

ewig r. fr. ewid 

til » tik 

midsommar » midsommor 

häleda »  hädela Likaså 8840. 

sida »  sidaa 

grepos »  grepas 


ban tillagdt af utg. 

bode r. fr. bade 

war :» waret 

sagde och vist äro i hds ofullständiga genom af- 
skärning. 

forgato r. fr. forgata 


a 


