Norrbottens läns kongl.hushållningssällskaps handlingar 1864-1869
Norrbottens Läns 


Zongl. Hushållningssällskaps 


Handlingar. 


Ume, 1864, 
Trydte hos CE. 6. Lindroth 


Protokoll, hållet wid Norrbottens 
Läns Kongl. Hushallningsjällffaps 
ärsjammanträde & Konungens Befall 
ningshafwandes fesfionsfal i Lule den 
28 Januari 1864. 

Närmwarande: 


Ordföranden: Herr Landshöfvingen och Riddaren 
GS, P. Bergman. v. Ordföranden Herr Lands 
fefreteraren och Niddaren A. MM. Enrén. Ledvamö 
ter: Herrar FHörfte Landtmätaren I. EC. Nyftröur, 
Staptenen och Niddaren N. B. Ström, Poftinfpckto 
ren NN. Amnéus, Handlanden CE. Afplund, Brukspa 
tronen D. Hummel, Brukspatronen Edv. Uljbjelm, 
Räntmäftaren och Niod. L. U. Ogmijt, Ingeniören V. 
Ruth, Komminifter Stecfén, Länsdjurläkaren Jacobs 
fon, Stouful 3. Bodell, Löjtnant EC. D. Bergun, 
Jägmäftaren EC. A. Ennes, Neftorn CE. S. Badman, 
Handlanden I. M. Finell, Sågmwerksegaren C. D. 
Sölytern, Direktören F. I. Sandftedt, Posfesfio 
naten P. Hedftröm, Handanden HB. P. NRutgwift, 
Handlandven B. Forsberg Ir, Arrenvatoru A. Sjö 
ftedt, Iufpekbtoren Fr. Efhill, Handklunden D. D. 
Sundberg, f. Nämndemannen I. Sundftröm, Hem 
mansegarne Sundftröm oc Cnqwift från Afwa m 
fl. fomt underteduad protofollsförare. 


$. 1. 


GS. D. Sedan wälkomfthelåningen af Hr Ordföranden blif 
wit framförd till de nirwarande, förklarades fammanträdet öppnadt. 


$. 2. 

Cmedan YIcdamöterna ännu ide till förre antal hunnit 
famlag, föreflog Sr Ordföranden att med årsberättelfens upp 
löfande ffulle dröja till famlingen blefwe förre, och i ftället 
företagas wal af ledamöter uti Förwaltningsntffottet i deras 


ftälle, fom moro i tur att afgå, nemligen Herrar Nyftröm och 
Itutgqwijt.  Wid anftällot mal bleftvo båda återmwalda, hwarc 
jemte till fuppleanter utfågo8 Herr I. M. Finell, i afgående 
Landskunrer Ckftröms ftälle, och Handlanden N. EC. Bergftröm, 


jom återmwaldes. 


6. 3. 

Ecom CSällffapets räkenffaper för 1862, till följe af fe 
freterareombytet under år 1863, ide blifvit till reviforerne öf- 
merlemmade,  beflöts att revifion af dem flulle ffe på famma 
sång fam revifionen af 1863 ås räfenffaper, hwarjemte bee 
örg att MNeviforerna föule bli defamma, fom för 1862 års 
rätenffaper bliftvit utfedda, ueml. Herrar I. MM. Finel och P. 
Gomwening, och mwaldes till fuppleant Poftinfpeftoren Mmncus. 


S. 4, 
Derefter inwaldes till Icdamöter i Sällffapet: Hr Bruts- 
patronen CE Ulfhbjelm & Rosforf, Or Tullförmwaltaren 3. Ul- 
berg i NederKaliz, Hemmansegarne Crik Lindgren Rolfs, €, 


D. Berqftröm oh Olof Bergftröm i Ytterbyn, Iohan Lind 
gren i CSifnäs och Repflagaren Abr. Wallgren, alla i Neder- 
Kaliv; hwaremot ffulle utgå ur fanuma gille: Fyrmäftaren Per 
Beraftröm i Ytterbyn, Färgaren OG. Fredriksfon, Gäftgifmaren 
Olof Rönnberg i Sangid, Bonden Sofef Lundbäd i Pålänge 
Må Hemmansegaren I. Nutberg i Stråkanäs. 


$. 5. 


Cedan mu fedamöterna biftvit talvift famlade, anfåg Or 
Ordföranden lämpligt, att undertednad föredrog berättelfen till 
Silljfapet för 1863, hwilken mar af följande Iyvetfe: 


: Berättelfe till Norrbottens Läns Hushåll: 
ningsfällffap för är 1863 wid def: allmänna fom: 
mantråde den 2S Januari 1864. 


Af det midtomfattande fält, fom ligger öppet för ett Hushåll- 
ningsfällffaps wertfamhet, torde ide någon dd for del 
binna bearbetag under blott ett år. Detta gäller utan twifwel för Hus 
bållningsfällffap med mida förre refurfer, än Norrbottens, hwilket är 
i jafnad aj tmwänne wäfendtliga faltorer, nemligen penningar och) goda 


5 


erempel. Det är tydligt nog, att de Hushållningsfällffap, fom inom 
fig väfna en mängd injigtefulla och förmögna posfesfionater, till miR 
grad fe frukterna af fitt utfäde mwida Haftigare mogna, än Hushålls 
ningsjältffap i de län, der exempel, om ide fakfnas, åtminftone ide äro 
många, od der desfa mårte werfa få mydet längfammare i fomma 
mån fom de, till följd af länens ftörre utfträdning och gles befollning, 
endajt af en fåtaligare allmänhet blifma bemärkta, Devuti får man mål 
äftven föfa orfafen till att någon asfociationsanda i allmänhet ide maknat 
och gjort jig gällande i detta län. Deruti ligger mäl äfmen hindret 
för att få utftällningar of landtorufsotlfter, redffaper oc freatursrafer 
uppmärtjanimade och beföfta af allmogen. De förföt, jom hittills i 
detta fall af Sällffapet blifmit giorda, funna ide anfea hafwa tedt til 
något egentligt rejultat, få länge ide allmogen fommit till infigt af 
deras nytta. Sällffapet har under året haft ett nytt tilljälte att 
erfara detta. 

Ehuru åtifilliga premier mid jammanträdet i Kalix mworo utfös 
ftade både för jordbrufsaljter och redftaper famt för treatur, funde ide 
mer än tre mindre pris utdelas och af desfa intet till allmogesman 
of det entla ffälet att högjt få bönder woro närmwarande och bland 
dem ingen enda utftällare. 

De pris fom dermid utdelades moro: till Brufspatron Norman 
på Töreforf ett pris äå 23 Rdr för on tjur, till Rättaren Hohnftröm 
på Holmforf ett pris ä 10 Rdr för en förbärtrad fupplog famt åt 
Arrendatorn af Melderjtein, Or Sjöjtedt, ett pris ä 4 Rdr för rofz 
wor od morötter, hmwarjemte med beröm omnämndes ett af Apotbe- 
kfaren Stenftröm utjtäldt prof på i NederFalir foten produceradt tin. 

DÅ defutom Sällffapet mid famma möte ide blott eqde tilljälle 
att taga i betraktande de förtjenftjulla odlingar, fom flera af ledamös 
terne i denna fodens gille åmägabragt, utan äfren meddela hvarandra 
de erfarerhetsrön, man gjort i flera grenar af landthushållningen, är 
det få mydet ledfammare att ite allmogen derwid tilljtädestom 

De jordbrufsredffap, fom härmid retommenderades till begag- 
nande, woro Rulharf, Öfmerrumsplog, Klösharj, Gåsfotsharf eller 
fwenff ererpator. 

Det werkfammafte medlet att befordra fparfambhet och ordent- 
lighet anfåg mötet wara fparbanter, od) uppdrogs åt Jörmaltnings> 
utjfottet att från olifa fparbanfsdirektioner anftaffa reglementen för 
att tjena till ledning för fparbanfers inrättande i länet. Hrågan har 
blifvit omfattad med den nitälffan, att twenne nya fparbanter äro 
under bildande, nemligen i Haparanda od) nte, famt en redan ers 
hållit af Konungens Befallningshafwande i länet ftadföftadt regle- 
mente, nemligen i NederKalir foten, fwilfen fednare tillfommit genom 
Handelsbolaget Bergman, Hummel & Komp:s frifojtiga donation, i 
det nämnde bolag anflagit 500 Rdr till grundfond. 

För att motwerka den betänkligt ftora tillwärten of inhyfingar 
bar frågan om jordtorps anläggande åtffilliga gånger warit föremål 


6 


för Sällffapets öfmerläggningar, men de beflut Sällffapet förut derom 
fattat Hafiwa ide Haft äfyftad mwerfan, hwarföre Söltffapet wid Kalix- 
mötet. modifierade fitt fednaft fattade bejlut i den fyftning, att ftörre 
förmåner måfte medgifmas jordtorparne. Trenne premier å 100 Rdr 
blejmo dermwid anflaqua att utgå från od) med famma är till lika för- 
delning mellan jordegaren och torparen, fedan de å ömfe jidor ftyrtt 
Jia bhafwa fullgjort det af GSälljtapet godtända kontrakt för torps 
anläggningar. 

Till häftafwelns förbättrande har Sällffapet anflagit 150 Rdr 
immder Dmwartdera af åren 1864 och 1865 för underhåll af en hingjt 
med ftation i Haparanda och til vrajens förädling i de norra jod: 
norne. Den Sällffapet tillhörige hingjt, fom mid Ajwa ffola ma- 
vit uppftälld, har marit få föga anlitad, att Stoljtyreljen ide anjett 
ftäl uti, att mwidare begagna fig af den rättighet, Sällffapet tilldelat 
bolaget i detta fall; fwarföre han blifwit lemnad til Kaptenen och 
Riddaren Ström, jom åtagit fig att tillswidare wårda honom. 

Af framftående igt för ladugårdsjfötfelm i länet är det förflag, 

iom innefattas i ett till Förmwaltningsutffottet från Kongl. Styretfen 
för Stamholänderierna ingånget civfulär, Bwarå Sövwaltningsutffot- 
tet afgifmit ett jå Iydanude untlatande: 
; ”Stongl. Styretjen har i ffrifmelfe of den I fijtt. Maj behagat in- 
fordra Norrbottens LPäns Hushällningsjälljfaps Hörwaltningsntffotts 
yttrande dels öfmer Kongl, CStyreljens hittills följda wäg för boffaps- 
frötjelns bcfrämjande, dels äfven ett nytt förflag att möjligen hajti- 
gare och fullftändiaare uppnå jamma mål, od) dels öfwer de för wärt 
lärd: lämpligafte vajer af Hornboffap. 

Förwaltningsutffottet mäjte beflaga, att fåmäl i det ena fom 
andra af trägamarande fall erfarenbeten inom detta län är alltför 
ringa för att med ledning af gifna fafförhållanden funna lemna full- 
Itändiga upplysningar. 

Stongl. Styreljens Hittils utöfmade, för landet i fin helljet otwif- 
mwelattigt wälgörande werkjamhet har ide Qumnit fprida fina werfnin- 
gar till detta län, få att Vörmwaltningsutffottet på denna grwwd lifväl 
onfer fig finna nefande beftvara den of Stongl. Styrelfen framjtällda 
förfta frågan: ”Ar den af Ctomholländerifiyreljon hittills följda mwäg 
för Styreljens werfjambhet den fom bajtigajt och med ftövjta utfigt till 
mnamgång Ieder till det med denna werfjambhet affedda mår?” 

De ffäl deremot, fom Tongl. Styrelfen framlägger för en framtida 
mertfambet fynas Hörvaltningsutffottet lå påtogligt rigtiga, att Hörs 
maltningsutffottet hos Kongl. CStyreljen ftannar i den ftörjta förbindelje 
endajt och allenaft för framläggandet af det förjlag, fom innehålles i 
den andra frågan: ”Männe ej detta (mål) hädanefter kika fulljftändigt 
men wwida haftigare ffall ernås genom att öfmerlåta flertalet af de un- 
mwarande Hambhjordarna till enffilde perfoner, famt för få mwäl det häri- 
genom erhållna faopital, fom för öfrige CStyrelfon till dispojition ftå- 
ende medel, fortfarande från in- eller utland, Ywar de bäft tunna fås, 


ö 


uppföpa tjurar af ädla rafer, fomt  berefter på ofwan anfördt fött 
fprida desfa inom landets olita delar? PN 
Mot detta förflag funna wi ferligen framftällas ätftilliga inwänbds 
ningar, of Hwilfa den migtigajte torde mara, att ftamhjord ine lätt 
funna förffingras och att raferna ej bid hållas rena, m n 5 Rae 
ningsutffottet tror, att farhågor för ett få bedröfligt förhåll nde ide 
böra uppftå; ty dels ligger vedan ett forreftir deremot i desja af 
Kongl. Styrelfen anförda ord: ”För att lifmwift fortf vande inom (an= 
det bercda tillgång på afiwelsdjur af de rafer jom bejfunas för måra 
olifa förhållanden pasjande, Har Styrelfen trott, att ftamhjort w oj 
defamma borde underhållas dels å de ftatens egendomar, wid fmilfa 
wåra högre landtorutslärowerf äro förlagde, del od hos jadane ens 
ffilde perfoner, Bmwilta under en långmwaric are prottijt utöfning I djurs 
uppfödarens oc förädlarens fmåra yrte, wijat fig ega fullgoda injigter 
uti oc lijflig håg för detjamma,” dels ffulle enligt IF vwaltningsuts 
ffottetå förmenande garanti Wwiunas)! out åt refpettioc Hush tfnin 
fällffap en fontrollerande myndighet inrywtdes öfwer de enffilte dispo- 
neunternes behandling och mård af rasdjur. q 4 
Förwaltningsutifottet anfer jåledes detta fött mara det, ifrågar 
marande ändamäl böjt befrämjande. j ; 
Hvad flutligen angår frågan om den för Mwarje ort bäjt pas- 
fande ras, få måjte Förmwaltningsutffottet erfarenhet aj redan antyds 
da ftäl, midfommande Norrbotten, wara ganffa ringa. De förföt, fom 
hittills blifmit gjorda, hafma näftan utejlutande marit med hi tjtoinft 
vas, men ehuru det för en och annan jlagit wäl ut, har denna vac 
ide lydats fprida fig i länet oc fynes ide heller, med afteende på den 
ftarfa utfodringen oc) de feta betena, wmara för denna ort järdel 
lämplig. ÅA Afwa Pandtornutsffola hålles en tjur of blandad Swenjt 
och Ayrejhiveras, och Hittills Har ingen blandning befunnits för NRorrs 
botten ändamålsenligare.” ij i 
Talande bidrag till upplysningen om den förlägenbet, hmwartill 
man fommer, då ftogen hejdLöjt får nedbhuggas, torde flera tratter i 
de fydligare länen tunna lemna, i det befymmer yppat jig till och med 
för erhållande af wedbrand. Ur denna fynpuntt måjte man uppfatta 
ett civtulär från Kongl. Landtbrufsokademien med infordrad upplyss 
ning dels om belägenheten, omfånget och beftaffenheten af de inom 
denna ort befintliga dränntorfmosjar, dels om medbejparande ipistar, 
Om den förjta frågan har Förwaltningsutffottet ife fumat lemna 
några upplysningar, men Utftottet har anfett de I orten allmänt bes 
gagnade fpislar med färffilta rör och Ipiell uppfylla det dubbla ändaz 
malet att på en gång bejpara bränjie och länge bibehålla mavmen, 
ymarför Utffottet genom def Or Ordjörandes förjorg anffaffat vite 
uiug od ocffrifning öfwer fådane fpislar jamt dem til Kongl. Atos 
demien öfmerfändt. ' 
Ett ide owigtigt bidrag till tänuedomen om den vegetation och 
aljftringsfraft, jom wärt lands flimat och jordmån medgifma, tommer 


8 


ett lemnas genom den ftatiftiffa tabell, Herr Löjtnant von Mentzer 
är finnad att utgifma, och bwaraf ett ecemplar till Förmwaltningsut> 
ffottet blifmit från Nongl Akademien öfmerlomnadt, för att derå ans 
bringa de vättelfer, fom Förwaltningsutffottets närmare fännedom om 
länets förhållanden i detta hänfeende funde finna behöfliga. Till följd 
af denna hemjtällan utfärdade Förwaltningsutffottet ett civfulär, fom 
tilljändes ide blott Herrar Ordförandena i de färftilta gillena, utan 
äfmen åtffilliga andra perfoner i länet, med anhållan om upplysnins 
gar i berörde fall och Fövwaltningsutffottet Har haft den glädjen fin 
na, att de flejta ffyndat att efterfomma def begäran oc lemnat ins 
tresfanta upplysningar om länet i vegetativt hänfeende, få att Utffot= 
tet med ledning fåmäl af dem fom af de märderika upplysningar, 
bwilfa å härwarande efonomifta fartetontor munnits, funnat görajide 
omäfendtliga rätteljer å den öfmwerfända tabellen, hmwilfen fämedelft 
otwiftwelaftigt ffall bibringa fydligare provinfersé inmwånare fördomss 
friare och riktigare åfigter om detta län. Den till Kongl, Afademien 
aflåtna ffrifmelje har följande tydelfe: 

”Uti ffrifwelje den 19 fiftlidne Oftober, fom hit anfom förft den 
18 November, har Förwaltuingsutffottet emottagit en tabell öfmer 
wärtlighetens utbredning åt norr, med anmodan att derå göra de rät- 
telfer, Hwartill förhållandena inom detta län föranleda, fomt tillifa an« 
modats meddela upplysning od) fmar på åtflilliga framftällda frågor. 

Med anledning häraf Har Förmaltningsutffottet, dels med Ted 
ning of me erhållna upplysningar från hushallsgillena och efonomiffa 
fartemerfet, famt dels med den kännedom om förhållandena, fom Förs 
mwaltningsutffottet i öfrigt eger, mwertjtällt de rätteljer å wärtlighete- 
tabellen fom funnits nödiga, hmarjemte Utjfottet till far å de fram 
ftällda frågorna får äran meddela: 

I:o. Uppgift på de län, i hvilka tallen i allmänhet till 
myctenheten öfwerffjuter granen, famt tiwertom, och) der de funna 
anfes wara af lifa myckenhet. 

Wilforen för de båda trädflagens märtlighet betingas ide blott 
af höjden öfer hafiwet, utan äfven af olifa jordmån och läge; tallen 
fordrar fandjord och torrt läge och granen Häljt lerjord, men äfmen 
jand betädt of matjord och futtigt läge. Efter hafskujten märer gran och 
tall ommwerlande och är till mycenheten ungefär tifa; längre upp åt 
landet och i ffogslandet af Pite och Yule Pappmarker är tallen till fin 
utbredning betydligt öftverfljutande granen; i öfre delen af nämnde 
lappmarter, famt i Torne lappmartE mwärer mera gran än tall. Efter 
lilla Yule elfs floddal går granen öfwer allt Högre än tallen, och detta 
få märkbart, att man t. er. efter NRapadalen har 1 !/, mile offtånd 
emellan gran= od) tallgränjen, efter Sitodalen 1 mil och i OQuiffjotfa- 
dalen 3 3 400 fote höjdffillnad dem emellan. Efter ftora Lule elf går 
tallen högre och träffas ända uppe mid det befanta itora fjöfallet 
ÅAdna nurorki fortji IÄ det Itora fiellet Langas tuoddar, fom utgör 
mattendelaren emellan Kalir pch Torne eflfmar, går granen bögre än 


9 


tallen. Häraf torde man funna draga den flutfate, att tallen od gras 
nen mwära lifa högt upp öfmer, eller rättare fifa nära under fnögräns 
fen, och att de ffiljottigheter, fom bhärutinnan förefinnes å otifa ftällen, 
och fom gifmit anledning till det antagande, att tallen märer närmare 
fnögränfen än granen, härleda fig af jordmån och läge. 

Att med fäferhet beftämma proportionen emellan mycdenheten af 
gran= od tallffog är omöjligt, Häljt inom en probins med den ftora 
utjträdning fom Norrbottens har. Denna proportion undergår äfroen 
mydcen förändring genom naturens hush Ining, i det att barrffog och 
Löfffog cirfulera med hmwarandra. Med föterhet fan do antagas att 
för närmarande är tallen till mydenheten betydligt öf vjfjutande granen. 

2:0. Uppgift huru högt öfwer baftvet (eller lagt under funds 
gränfen) fädesflagen famt de wigtigare fulturwärterna funna ods 
las, bufwudfakligen inom nordliga Smwerige. 
monennnnnnn 

WVärtlighetens 
frn RER SYN: 
nordligajte 

läge. 


bögfta puntt. 


THöjdöj- 
BPolhöjd. Iwer haj; Polhöjd. 


met 
Br. | min IE, fot.) Gr. I min. 


| 35 | 1500 | 67 | 16 
SB 00 NGT] 7 
LA ET EE ES 
I 57 | 1000 | 66 | 57 
I ox | ej förjöft högre än 
| mid hafstujten, 
d:o. 
sd d:o. 
Bönor 3 | bd:0. 
Botatis .. : | 38 | 1600 | 67 | 8 
Rofwor . t 38 | 1600 | 67 | 8 
Kälrvötter ... 4 | 38 | 1600 | 67 | 8 
Pepparrot .. g | 20 mid Kalir elf. 
Morötter å 50 | 1100 | 67 | 7 
BPaljternador : | 50 | 1100 | 67 S 
7 
7 
If 


Rödbetor ... ; | 50 | 1100 | 67 
Owitbetor .. t | 50 | nära hafwet. 
Soterrötter | | 1100 | 67 


Socerärter , | 56 | 1100 | 67 
Käl R | 56 | mid Muonio elf. 
| 51 | nära bofwet. 


Sparris .... sö FA jo RN Mg | -- 
Pumpa ...) 65 | 35 | nära fuften. 
Melon på od = | — 
Senap, odlad, finnes cj . 254 Bä NGE Sea nr La 
Wildjenap (Sinapis arvensis) ogräg ....|qår fifa högt med forn. 
SÄGJUDU -isssrsosssnsnsrinad se 67 wid Torne elf. 
Vin S "87 mid Salix elf. 
Nödktöfver "a jö0 tifa med björfjfogen. 
Omitklöpper . 

EStkogsklöfer (mild rödflöfmer) 66 | 19 Ialir elf. 
Atjitektöfwer a J 66 Tone elf. 

Timotej 69 lifa med björkffogen. 

3:00. Npppgift på huru högt mot norden de med ? utmärkte 
fulturwärter funna odlad. 

Desja mwärters polhöjd är upptagen å den wid andra punkten 
införda tabell. 

4:0. Tillförlitliga uppgifter, få widt fådana funna medde- 
las, om jord och Iluft-temperaturen, det förra med affeende på 
olifa abjolut böjd. 

Härom finnes härftädes ide några tillgängliga uppgifter; de 
objervationer fom blifmit gjorda finnas famlade i Stongl. WBetenffaps- 
afademien od funna derifrån erhållas.” 

Den ftora wigt, fom ligger på ladugårdsffötjeln i allmänhet fomt 
på tillgodogörandet och behandlingen af ladugårdsprodutkter, har mas 
nat GSällffopet att genom färffilta anflag föta åftadfomma förbättrade 
metoder uti denna mattpåliggande gren of landtbushållningen. Så- 
lunda har Sällffapet utföft ett premium aj 15 Rdr under ett år åt 
den förjta inom fwarje foden, jom anffaffade en fulljtändig mjölts 
attiralj af Major Gnsjanders uppfinning. Det torde flifmäl funna 
ifrågafättas, hurwwida i detta fall något annat, eller åtminjtone werts 
fommare medel finnes, än genom att hitreqvirera Major Gusjander 
fjelj, för att tillhandagå den jordoruksidtande allmänbeten med råd 
och praktiffa upplysningar om mjölkens ändamålsenliga behandling. 
Atminjtone har detta marit nödmwändigt i andra län, för att få uppe 
finningen allmännare fånd och) anlitad. 

Sör jamma ändamål hafma redan förut medel warit anflagna 
till underjtöd åt en qwinlig elev mid Wituna mejerijfola, eluru mel- 
lanfommande fjufdom hindrade den antagna eleven att afrefa till 
ffolan.  Ajwen under ifrågawarande år har Förmwaltningsutftottet fun-= 
giordt att af Sällffapeta medel 100 NRdr blifwit anflaque till under 
jtöd ät den qwinna, hwilfen till frieleo mid Ultima mejeriftola viefmr 
antagen; men det oaftodt iufom endajt en anfötan och äfmen demra, 
tymärr, få feut, att friclevsplatferna mid ffolan redan moro upptagua, 
då anfölningen fom till fin beftämmeljeort. Att emellertid perjoner 


11 


från detta län ffulle antaga3, är få mydet fåfrare, fom föreftåndarer 
för Ultuna Candtbrutsinfjtitut mid undervätteljen om att omnåmnbde 
anjöfning för jent infommit, tillägger: ”Det är få mydet ledfammare 
jom ifrån de nordliga länen få anföfningar infomma, fmarföre det 
är CStyreljens önffan, att der det fig göra liter lenma företräde åt dem.” 

Om allniogen än hänger foft mid det gamla och motfträfmigt 
lygnar till de råd, fom byggas på metenftapriaa grunder, wijar den 
jig libwäl i ett fall mera tillganglig derför, och i ett ganjfa mäjendts 
ligt, nemligen uti antitandet af landtbrufsingeniörens biträde. Regvi- 
fittonerna ha warit få många, att Kongl. Maj:ts Bef nqghafmand 
funnit jig föraulåten begära ett fjärffildt biträde jen en ordinarie 
landtbrnfsingeniören. F 

3 fammanhang härmed torde bet mwara vå fin p att om> 
nämna det fromjtående rum, jom ESällitapet gifvit åt om | m 
jordens afdilning. Det anjlag Förmaltningsutitottet den 7 Maj 1862 
faltftäldt för bildande aj dilningsjörmån jones libmål mara för lågt 
för att Ieda till målet; fwaremot om förmånerna höjdes och tmänne 
anflag i jtället för ett bejtambdes, få att det ena utcjlutande gällde de finfta 
fodnarne, fan det ide mwara twifmel underfoftadt ott ändamålet jätrare 
wunmes. Särffildt bör nämnas att genom Sonungens Befallningshaj- 
wandes förjorg en dilningsförman från detta län, Mannberg i Quift- 
joff, på fronans befojtnad under be twänne jiftförjlutna fomrarne 
warit Ingeniör Maguiét följattig, och att denne perjon fäterligen inom 
tort på egen hand fan leda afditningsarbeten 

Under åveta lopp hafma böder och tidftrifter till ett belopp aj 
nära 200 Rdr blifmit inföpte. Deruti ingår 125 Rdr för 500 erems 
plar of Notbhorts prisbelönta affandling om grunderna för höjandet 
af åferjordenå bördighet; Hwilfen afhandling blifmit utdetad ide blott 
till jomtlige ledamöter, jom erlagt årvsafniften, utan något deröfmer 
jä att t. er. 50 exemplar blifvit till Ordföranden i Öfmerkule Hus- 
hållsgille öjmerlemnade till utdelning, ehuru ingen enda ledanrot urom 
detta gille för någotdera af ären 1862 eller 18623 erlagt årsajgift. 

Det berättas att den tron ffall mara allmänt gängfe bland alls 
mogen derjtädes, att ätffillige fråndsperfoner, och NFörmaltningsutitot- 
ifottets ledamöter naturligvis i förjta vunnet, med Sälljfapets me 
del dejtrida fin vejekoftnad till Tandfbrufsmötena, bmwarföre det jynes 
mwara angeläget, att en redogörelje ej blott för Sällftapets werkjambhet 
utan äfmen öfwer dej cfonomiffa ftällning med detaljerad bely ning 
aj dej utgifter för år 1863 Olifwer till tvydet befordrad od) til Säll 
ffapetå famtlige Iedamöter aratis utdelad. 

Hmwad Sällffapets bidliotet beträffar, har dermed i det närmafte 
bittills  förbållit jig jom med dulifa fandlingar plåga wara händeljen, 
nemligen att wara en ffrinlogd ftatt. Det torde derföre mwara nödigt, 
att en fatalog, upptagande innehållsfövtodning, tvydes och utdelas, 
varefter Tedamöterna eqga att genem Herrar Ordjörande reqvirera 
det arbete, fom de önfta till fläns bofomma. 


12 


Sälfffapete anflag af 150 Rdr pr år för annonfers och landt- 
brufeuppfatfere införande i den tidning, fom här i ftaden utgifwes, har 
under året utgått. | FJ 

Om de ofwannämnda anflagen och åtgärderna ide tagit Säll- 
ffapets pefuniära förmåga i färdeles ftort anjpråk, få ffall ingen fun« 
na tillmita Sällffapet att Hafma ffytt nigra uppoffringar för fort 
fomjten af länets landtbrutsffola, fom under året ite blott Fonmit i 
åtnjutande of det årliga anflaget 1000 MRdr, utan äftven befommit ett 
lån of Sällffapete medel, uppgående till 1602 Rdr 6 öre vmt. 

Det torde ide funna beftridas, att ffolan förtjenar allt mer tills 
Wwinna fig förtroende, och fedan den mid laga ffifte erhållit jiut jord- 
område utbrutet och afffiljdt från angränfaude ffall äfmen detta bi 
draga att mera plammäsfigt och omfattande till ffolans eget bejtånd 
och till lärlingarnes prattiffa nytta werkjtälla def odlingar och alls 
männa ffötfel. Den tid bör fåledes ide wara aflägjen då ffolans bes 
ftånd och fortgående werkfamhet fan anfes betryggad. Att ffolan här- 
ftädea fordrar jtörre bidrag än å andra orter, härleder jig deraf, att 
den jordbrufande allmogen anfer fig ide behöjfa någon underwisning 
i fitt yrke, Hmwadan de derföre ide wilja göra någon uppoffring; bet 
beflagliga förhållandet Har derföre inträffat att elever ide Eunnat cr 
bållas utan att till dem betalas full dvänglön utom foft och husrum 
för den tid de marit mid ffolan för att lära fig landtbrutet. 

Denna fördom cd detta fjelfförtroende hoa allmogen fordrar tid 
od) allwarlig anfträngning af Hushållningsfällftapets upplyjtare med- 
lemmar od fynnerligen af ffolans ftyrelfe och lärare för att befegras 
och det är de utgående elevernas Midtlighet och duglighet i jordbrut 
fom  prattiftt ftall bemifa och öftvertyga allmogen derom att mid ffos 
(an finnes något att lära. De uppoffringar jom Sälljfapet för ffos 
lan måfte mwidfännas funna fåledes ite anjes främmande för def wert- 
fambet, då funffap fprides om jordens rätta brut och ffötjel, och wi 
ffola hoppas att Norrlänningen med fitt allwarliga lynne od) tfara 
begrepp förr eller fednare med mera mwärma omfattar landtorutsffolan 
fåfom den rot, fwarur funffapen om mår modernäring jordbrufet 
ffall uppmäxa. 

Om ytterligare en fandtorufsffola i länet Har från Kongl. Atos 
demien anländt en få dande ffrifwelfe: 

"Till underdånig åtlydnad of Kongl. Maj:ts Nådiga bref af 
den 13 fiftlidne November får Kongl. Landtbruksakademien meddela 
famtlige Oushållningsfällftapen underrvättelfe derom, att för tillväga 
bringande af ytterligare tå lägre landtbrufsffolor, ware fig hufmud- 
fokligen lifa med de redan inrättade elfer med förffildt föftodt affeen- 
de å bildande aj dikesförmän och äng&mattnare, twå färffilda anflag, 
till belopp af 2000 Ndr hbmwardera, finnas disponibla, med miltor doc 
att för erhållande af dylikt anflag twederbörande ffola förbinda fig att 
till befoftande af ffolornas underhåll tilftjuta enahanda belopp, hmar- 
om Duehällningsfällffapen, för den bhändelje de eller Landstingen här- 


13 


till funnes benägna, ffulle ega att inom mif af Afademien beftämd 
tid till henne infomma med anmälan; och får Akademien härmed an- 
moda Hushållningsjällffapet uti Norrbottens län att inom fijta dagen 
i näftfonmande April månad delgifma Kongl. Landtbrutsatademiens 
Förmwaltningskommittée om Hushällningsf Iffapet önffar att inom fä 
net någon ny lägre landtbrutsjfola må på förenämde milfor upprättas, 
fomt, i fådant fall, lemna uppgift på: 

a) den egendom, fom till ffollotal fan di poncra$s, med fulljtäns 
dig beffrifning & def åbyggnader famt in- och) utegor, få till areal 
fom beffaffenhet ; 

b) tiden då denna egendom fon till fandtdrutfsffolana mottas 
gande upplåtas; 

ec) bwilfet för orten anfes fördelaftigaft att ffolan organiferas i 
liffet med förut mwarande landtbrutsftolor, eller med fäjtadt affeende 
att mid denfamma ordna underwisningen företrädesmis för bildande 
of dilningsförmäån od ängswattnare; hwarjemte onjöfning om erhål- 
lande af anflag till fådan ffola flutligen bör åtföljas af 

dy) förbindelje från Hushållningsfälljfapet eller Landstinget att 
till ffolans förejtåndare årligen utbetala en lika fumma med det årliga 
ftatsanflaget, eller 2000 Idr vit.” 

Jemte omnänmandet att GSällffapets bokföring blifwit af fal- 
hunnig perfon förbättrad, få att den mu är till alla delar flar, upp- 
Iyjaonde och fullftändig, må ett öfwerflag af Siljfapets infomfter och 
utgifter här lämpligajt anföras. 

Snfomfter: 
Behållning från år 1862 mmmonn s - 6: 47. 
Arsafgift för 1861, 62 oc 63 . 503: 60. 
Iudrijna fordringar . Fe Sä 
Bränmwinsmedel särar. ONVO 10 
Förfålda exemplar af Landshöfding Widmarfs berättelfe ... 130: — 
Summa Rmt 5277: 60 


; 35. 


Utgifter: 
SSD OEI ocnsdesnnsrerns sn vettesensssrsorstsr sar 
Trydtningskoftnad rd 
Arfwode åt Länsdjurläfaren sens 225) — 
Premier 


69. 


Summa Himt 5271 06. 


14 


GSijom det för ex och Ywar är alltför wäl befant, fon man 
ännu tnoppt tala om trädgårdsodling i Norrbotten. De förför fom 
förut blifit ajorda äro ytterjt fpridda, mwadtande och inffränfta; och 
lifwmål är trädgårdsodlingen en fak, fom härnppe möåjte erfordra tåla 
mod, omtonfa oM ihärdighet. Det är endajt genom oupphörliga för- 
föl och oförtvöttadt nit man fon fomma till något refultat. GSälljfa- 
pet fan me mera glädja jiq åt att inonr fig ega en perjoit, fom fynes 
bajwa gjort till fin uppgift att i detta fall nedOryta ofumighetens 
ffrautor.  Telegraffommisfarien Ningius i Pite, fom under året blif- 
wit fallad till ledamot i Sällffapet och fom redan förut tillförde Stara 
tvädgärdsförening, bar ide blott infändt on uppjats om möjliggörandet af 
trädgårdsodling i Norrbotten, och bwilfen uppläftes wid janunanträdet 
i Kalir, utan har äfwen nn uppfatt och inlemnat en ”Berättelje öf- 
wer trädgärdsodlingen i Pite 1863.” 

Wid 1862 års fommarfommanträde fofmade några af denna 
ftads refpeftioc innewånare att förföfa anftajfa tjenlig jordlägenbet till 
planteringsland, od bereda tillfälle för anftällandet af en ffidtlig träde 
gårdsmäftare härjtådes, och det more högjt önftligt att en få nyttig 
oM mwälgörande åtgärd jnart fomme till werffjtällighet. 

Zill följd of det civknlär, jom å JFörwaltningsutffottets mwägnar 
blifwit till Herrar Ordförande i de förffilta gillena utfändt, hafwa 
de ärsberätteljer, fmilfa från dem ingått, blifmit fulljtändigare än 
manligt oc lemna ide owäfendtliga bidrag till tännedomen om länets 
jordbrutsförhällanden. 

Aj desfa Hevättelfer framgår mer än tydligt, att fåmäl hwad 
freotursvacen od) jordbrufsvedffaper, fom wad jordens behandling i 
allmänhet beträffar, återftår mycet att önffa, od att Sällffapet här 
har en lång och bred bana att följa oc nedlägga jina bemödanden på. 

Så tungt och ogenomträngligt är lifväl ide mörkret, att ide 
en od annan ftjerna framblidar, och ehuru Hesfa ljusglimtar för när= 
mwarande framftå enftata och dunkla, lider det ide twifmel att deras 
ljusityrfa ffall allt framgent tilltaga i intenfitet och jå jmåningom ge= 
nombryta Hela tödenmasfan. 

Ordföranden i Pite ftad anför bland annat: ”Sillet ffulte jtå i 
ftor förbindelfe hos Hushällningsfällffapet, om genom def; förjorg an- 
ffoffades en afwelstjur af god mjölkrace; och fom flera aj gillets Ie- 
damöter hafma nybyggda, ljufa och rymliga ladugårdar, torde det ej 
blifwa fmårt få on dylik inlogerad på pastande ftälle,” fwarjemte frame 
ftällas de förflag, fom uti gillets berättelje återfinnas. 

Ordföranden i Nedersvule fodens gille föreflår, att en Furu 
dalsplog och) en Atersplog af GSällffapet anffoffas, på det enffilta 
jordegare må blifwa i tillfälle att pröfa desfa redffap, fwilfas än- 
damäålsenlighet blifwit hos gillet förordad. 

Sör öfrigt förmåles att inom Sutfosjärfwi gille ingen folfffole- 
underwisning meddelas, od) ordföranden i Pajala gille afflutar jin be- 
rättelfe fålunda: ”För folfundermisningen finnes ingen ffola inom 


15 


jocen, fwarfen fajt eller ambultatorift, vaftadt det är 20 år jedan 
Songal. Maj:ts Nådiga Förordning om fafta folfffolors bildande ut- 
tommit.” Från OfwerKalix ingår den näftan otroliga underrättels 
fen, att underwisningen i dermaronde folkffola flera mector under ters 
minerna måft inftällas of brift på erford; lig med, emedan ftor wmårdss 
löshet hos allmogen förmärtes uti att fullgöra fina ffyldigheter härs 
utinnon, få att ffolläraren i många år warit twungen att på egen 
betoftnad anffaffa med, fwarför oc fuudradctal lag för närmwarande 
utcfjtå fåfom rejt Hos förfamlingen. 

GSäfom ett motityde till desja nedfliend förhållanden fon man 
ftälla den näftan öfmerallt trydande fottigwården od det ftora antas 
let inhyfingar, hwilket beklagligtwis äfmen af de flesta bland de fjors 
ton infomna årsberättelferna framhålles. 

Det torde wara öfmwerflödigt erinra, att endaft ffnggfidorna Här 
äro frambhållna, emedan det naturligtwis är oläigenheterna och brifter= 
ua, fom i förfta rummet böra afhjelpas. Ofwerflödigt torde det äfren 
mara att påpefa eller upprepa något midare af berätteljernas innehåll 
då de fomma att intagas i Sällffapets Handlingar, och fåledes blifma 
utdelade till Sällffapets ledamöter. 


Efter denna fpeciella, ehuru fortfattade redogörelfe för Sälffa- 
pets od def Förmwaltningsutffotts werfjamhet under är 1863 wore det 
ourfäktligt att med tyjtmad förbigå de ftora frågor, fom deruuder blif- 
wit bragta ett fteg närmare fin, möjligen tillfälliga, lösning, äfvens 
fom det more ex urvaktlåtenhet att ide omnämna den inftitution, fom 
är affedd att låta folfet i någon mån bejtämma om fina egua ange 
lägenbeter, od att fammantnyta de ffiljba delarne i ctt lön, för att 
derigenom funna frambringa ctt allmännyttigt Helt, och framför allt 
att mwäda och underhålla denna allmänanda, fom enfam i och för fig 
utgör den föfrajte oc ftarfafte makt mot ifoleringsbegär od) eqoism, 
desfa låga od frypande fiender till Owarje framåtffridande oc hög 
finthet. Denna antydda inftitution — Landstinget — har under året 
förfta gången mwarit i werkfamhet. Bland utotioner, fom derwid inz 
gåfmos, affågo nägra äfwen medel för jordbrufets höjande, men Lands 
tinget anfåg åtminftone en of dem tilfomua Hushållningsjällffapet och 
tog ide närmare befattning med denfamma. Det fan litmål bero på, 
huru mydet Landstinget ffulle få att egna fin uppmärfjamlet åt, om 
bet undauffjuter alla frågor, hwarmed äfmwen Hullhalningsjällffapet 
eger att taga befattning, Niktigaft fynes wäl mara, att Yandstinget 
anflär medel till fådane ändamål, fwilkas wertjtällighet fon tilljöra 
Oushållningsfällffapet, men Ymwartill detta fafnar nödiga tillgångar. 
På fådant fött fulle desfa torporationer arbeta Ymarandra i händer 
na till gemenfam oc allmän båtnad. 

Men om än det förjta Landstinget, omandt wid fina förrättnins 
gar, ofäfert: om gränfen för fina åligganden, ide uppfyllde allas för 


16 


mwäntningar, jå ingifmer dod fielftma den 


tilldelad, förhoppr: 1 


Blott en fråga är nu qwar att mwidröra, men en fråga, fom 
på det alldra närmajte rörer hela Norrbottens efonomi. Det torde 
Inappt behöfma nNällnas, att det är ffogshushållningsfrågan, 
det är alla betant har Ia gsmatten på ett ger 
mot flutet of ifrå i å 
ett fött, f 
länets bef Ifning, fom med ifogs 
tar jig. Hör wa är jedan uttal 
mwila från dent, Hmwilka ligga till 
fift förjamtade Ctänder fommit. Desja åjigter för 
ESällsfapets gemenfomma. På demna grund af 
uti fin årsberättelfe till Kal. Landtbruts 
Iwerensjtämmelje dermed lydande utlåton 


grund för det bef 

e$ mara hela 
ningsutffottet 
1862 ett i öf- 


har Förs 
, äfven i 


gadt” widjäller > 
om förhållandena 
deruti nödmändig. 


It otwetydiga Yttranden om att med ftos 


Orbförandena i Pite ftade, Pite fodeng, Råne, Gellimara, Carl 
Guftafs, Sokfmods, Fajala, NederTorne 0M Haparanda gillen ftäm- 
ma deruti öjwerens. Det är fåledes från nio gillen, fom ffogen8 bes 
handling på det allwarligafte flandras. Af de tre öfriga gillen, fom 
om flogarnes tillftånd yttrat jig, äro tå, nemligen Armidsjaur och 
Arjeploug, der aftwverfningen hittills Marit ringa, od blott ett, nem- 
ligen OfwerKaliz, hwarifrån men får den owäntade, men glädjande 
unbderrätteljen, att ffogen 11: märdas bättre än förr, od) att den ”bör 
tåla med den afwerbning fom nu eger rum.” 


LL 


” Sedan oftvanftående ferefå, hafma Gelliwarame 


bolag, fom 


ten öfroergått Hl ett tngel jät 
fömurer att anlägga lerniväg m, m. Utg. anm. 


Dp 


| 


| Fa jorden tillvädligt djupt och reda den mäl, 
VÄ 


17 


Till fijt återftår för Silffapet att utje en rage Fp 
förra minterfanmmantr idet öftverlemmades åt Förmaltnin vil Å 3 
under ärets lopp erperimentera, för att ve detta Ta j Tr 
nitiot funna förejlå någon lämplig perfon dertill. FHörn : Nå ee 
ffottet bewifade undertednad det utmärkta [83] Imidvande - EN 
att i förjta Hand wilja öfmerlemmna detta uppar q rea t 
infeende min oförmåga, att på ctt någor a EE = it 5 
fullgöra ett åliggande, hwartill mig fatta t re iffa g : 
tijfa itudier, mwågade jag SEA OR ; vf ie å a 

era tfompetent befanns willig, dels > Y ) lott et å 
AR un tillryggalagdt. Mig tillfomm r fålet re 
Hr Ordföranden och Kongl. CSällffapet utbedja mig ig jwerje 
feeude för briftande förmåga mid utförandet af detta uppdi 


S. 6. 


I anledning af de uti denna 


redcgörelfe förefommans 


be, ur gillenag berättelfer hemtad 
järfoi oh Pajala fafnas 
uour fodneboernas förwållande w 


e underrättelfer, att i Sudass 


folfffolor famt att i OjwerKaliz ges 


tdertwvisningen i folfffolan flera 


wedor under termirerna måft inftällag af Örift på med, meds 


delade Or Ordföranden den upp 
järfwi beträffar, hindret för en f 
få en lärare, fom more funnig I 


lysningen, att, hwad Iudass 
olfjfola legat i fwårigf eten att 
jinjfa fpråtet, och att i Pas 


jala ett ffollu8 wore i fråga att byggas, men att NK 
gen om OfwerKalix foduemän wore obefogad, emedan Bet äs 
ver mwara lärarens eget fel, fom ide på ett tilljrevsjrällande fätt 
fföter underwisningen, hmwaruti mar doc nu Öoppag ke 
bring och förbättring inträder, jedan Mage ve 
befant med förhållandet, Prwilfen upplysning af Herr Humme 
hwad Öftverkalix beträffar äfmen Oefräftardes. 


6. 7. 

Härefter - framftälldes följande aj 
jorda motioner: i -- 
K 0 Om wmedels anflående till inköp af model 
jordbrufsredffay. | n 

Ör Ordföranden: Nya uppfinningar görag oupphörligt 
ifråga om jordbnföredjtap; här i länet äro fbmmnerligaft. fådana 
beböflige, fom, jemte det de ej erfordra för ftor dragkraft, brus 


NN 
få 


Om fådana ins 


Hörwaltniugsutffottet 


1s 


föpag, böra de uppftällag antingen här eller wid ffolan, på det 
att de må mwara tillgängliga. 

Ör Amnéns: Många vredffaper redan Hemtagna, bland 
andra flera från Amerikas det ffulle wara godt att weta hwar 
besfa finnas? 

ör Sandftedt: Wid ffolan finnas fyras men af vesfa 
är ett hjul & Ddvillplogen fönder, Hwarföre det behöftver fomma 
till Nosforf Cruk för att lagad. 

Or Finell: Det war wift tio ftyden, fom togo8 från 
Amerikas men de tydas mara förfrunna, eller Ywar äro de? 
Hentagaren, Kapten Sundftröm, Lon tanffe upplyfa om Bwem 
fom emottagit dem,  Nödwändigt att de sterfaffas. 

Or Curén: Afjwen wid mötet i Kaliv blef fråga om dem, 
och) jag upplyfte redan då, att ho8 mig finnas flere att afhem 
ta; jag anfer mig ide behöjwa ffaffa tem till ffolan, utan de 
äro att när fom helft afbemta. 

Or Bodell: Det bör fynas af väfenffaperna huru mån 
ga de ffola mara. 

Or Curén: De redjfap fom fiumas Hafva Warit förföktta 
af flere, men de ha ej fallit i fmaken. 

Ör Bodell: Det torde wara flil uti ott Sällffapet an- 
flår något rvift belopp. Iag föreflår 150 Rdr vmt. 

Ör H. P. Nutgqwift: Här fimas ffidliga och händiga 
arbetare; få de fe hur det är gjordt, ffulle de fuma härma 
efter. INid Nosforf; kan man troligen få redffaper för mydet 
bättre pris, än att ta dem föderiftån. 

Or Ordföranden: Cndaft fådana redffaper, fom Hunna 
wara för ortens jordbruk nyttiga och fom förut ide finnas här, 
böra inföpas, famt desfa jemte de redan befintliga förwaras 
antingen i Lule firad eller wid Landtbrutsffolan till erpofition 
för länet8 jordbyufare, och bör åtminftone de nyare af redffa 
pen, få wiot fåe fan, förewifag wid de årliga fommarlåndtbrufs- 
mötena. Bag får derföre till Sälffapet homftälla, om något 
anjlag Härtill bör bewiljas? 

Hmilfen fråga befivarades med ja. 

Ör Ordföranden: Med anledning häraf bör mn till 
öpwerläggning förefomma: Om beloppet af detta anflag. 


19 


Or Sjöftedt fäfter uppmärkfjamheten på att någon fullt 
funnig perfon bör ha hand om redffapen ; anfer 150 Nor för [itet, 

Or Hummel föreflåv 200 Rdr; redflapen böra fördelas 
på olika ftällen; en del, till exempel, bör förmaras på Melders 
ftein hos Her Sjöflcdt. 

Ör Bodell: Föreftåndaren för Ajwa ffola unde förft 
mottaga och profoa dem, famt fedan lama ut tom till fun 
nige landtbrnfare. 

Ör Ordföranden inmwände, att Förmwaltni Sutffottet, 
fom har fig anförtrodt wåirden af Sällffapeis öfriga tillhörigs 


heter, äfven torde böra wårda och redomwifa de inföpta I jörperna. 
CSiällffapet ftanmnade derefter wid det beflut, att 200 Ndr 
blifwa härtill anflagna. 


2:0. Om utfäftande af premier för dem, fom in: 
om twenne år ftyrtt fig hafwa, enligt en af landtbruts 
ingenior godkänd method, fullfändigt af och grunddifat 
en jordwidd af minjt 2 fwnnland eller 11 qvadratrof 
war; och föreflar Förwaltningsutftottet 5 premier årli 
gen under bvcenne år ä 100 Nor vit, att utdelas: ott 
inom hwardera af de fem elfdalarne Pite, Lule, Nane, 
Saliv och Torne; men om ifrån nägot af nämnde di 
ftrift premiefökande ide anmäla jig under loppet af & 
vet, få må vättigheten öfwerflyttas till annat dijirikt, 
från bwilket flere fökande fig anmält. 

Hör Ordföranden: Sälljfapet har flera gånger förut be 
handlat frågan om dikning, men def ftora wigt och det myd 
na, fom i demna mwäg återftår att göra, har förmått Förwalt 
ningsutffottet att framlägga dem motion. Difningen måfte 
Betraftag fåfom en Hufwudfak mid jordbynfet, och om någe 
började dermed, ffulle exemplet troligen feda till efterföljd, ty 
det är ingen ringa winft ott Eunma tivigare få och brufa jor 
ben famt fålunda wara mindre blottjtälld för froften. 

CT Hr Bordell förmodar att medel finnas, di Förmwaltnings- 
utffottet  föreflagit denna utgift; men föreflår att premiernag 
antal fördubblas, få att 10 premier å 50 Nor utgå i ftället 

för 5 å 100 Kor. 


i 


20 


Ör OH. P. Rutqwift anfer fig hafva någon erfarenhet 
om foftuaden för afdifningar; tror ide att någon på tmenne 
år geunddiboar ett tunnland, mydet mindre två tunnland, och 
anfer att tiden är för fort. 

Ör Ruth föreflår att premier affättas för afdifningar, 
utan att avunddifning färffilt affes. 

dr Curén förmäler att uti Förwaltningsntffottet marit 
fråga om premier å 150 Nor, emedan det är fwårt att framfalla 
någet uvtt och företaget defutom är Foftjamt; anfer derföre att 
100 Nor är det minfta, famt tilftyrker bifall till motionen. 

Ör Ordföranden uppmanar dem, fom derom hafmwa ers 
farenhet, att lemma upplysning om foftnaden för grunddifning. 


Or Sjöftedt upplvjer att födrerut är 50 Rdr pr tunn 
land erforderligt, men att foftnaden häruppe måfte gå till dens 
na funna i banko, 

Ör Oummel meddelar, att det är honom bekant, att en 
utmärkt jordbrufare, Herr Kiflman på Tofta, grundvifat 300 


tunnland och att foftnaden derwid uppgid till 75 Rdr pr tunul., 
men att deruti lifwäl ingid foftnaden för en afltoppskanal mm. m. 
Ör OD. P. Nutgwift: Ia, för ott gvunddika ett tunnland 
mille jag ha bemifadt, att någon faun göra det för 150 Ror pr td. 
Or Ulfhbjelm lomnar den nppfysningen, att wid Nosforf 
ingen grunddifning funnat werfftällas under 100 Ror pr tunnland. 
Ör Bodell: Ingeniör Nuth anfåg, att premier borde at- 
fättas till wanlig afdifning, men denna och def nytta är ale 
mänt Oefaut, famt verföre obehöfligt att utfifta premier för det; 
men jujt gvunddifningen är obefant och bör derföre uppmuntras. 
Jag will fåledes ide göra någon förändring i förflaget, och då 
föderut två tunnland funna grundvifas för 200 Ndr, bör man 
onfe det föreflagna bidraget tillvädligt, men äfven behöfligt. 
Or Sandftedt anfer det omöjligt att Geftämma Någon 
areal för grundvifning; de reftanglar, fom göras wid Afwa, om 
fatta 5 geom. tunnland med 60 famnars långa tädta diken. 
Or Ordföranden föfter Sandftedts uppmärkjamhet på, 
aft i motionen ftår minjt twå tumland, och att det ftår Ymwar 
cc) en fritt att grundvifa få många tunnland fom helft, men 
att belöning erbålle8 få fnart minft twå tunnland äro färdiga. 


21 


Ör Nuth förklarar, att hans mening ide war att tala 
emot motionen, utan att ban Glott anfåg premier äjwen för 
wanlig difning funna mwara nyttiga 

Härefter framftällde Herr Ordföranden den frågan, om 
CEillffapet anfer fig böra uppunmatra i retagandet af orunddifs 
ningar, Hwilfet bejwarades med ja, oc) Deff t8, att denna 
uppmuntran bör utgå i enlighet med Förwaltningsut- 
fottets motion. 

På derom af Herr Ordföranden frumnjtäld fr Ja, bejlöt 
GSiällffapet att det af Ör JSugeniören Ruth framftälln förjlag 
om premier för Pifning, för närmwarande ide ffulle föranleda 
till någon åtgärd. 


o, 20. OM Anflag till bekoftande af refa och under: 
ball för lämplig perfon, att & annan ort lära jig org: 
maFareyrket, för att derefter inom länct möjliggdra dets 
ta yrte jäfom binäring. | 

Ör Ordjöranudven: Redan förut har det mwarit taladt 
om forgflätning fåfom binäring. Sedan jag Marit i tillfälle 
att i Jodmods lappmark fe derftäres förfärdigade utmärkt madra 

Eorgarbeten, ffulle jag tro att de ferfoner fom gjort desfa ens 
daft ffulle Cehöfma tillfälle att fe tillverkningen af olifa lags 
Eorgarbeten, för att lära fig göra efter, och att det berföre more 
godt att någon finge refa föderut för detta ändamäl. 

Or Sjöftedt anmärker att äfven forgmakore i Stods 

holm taga materialierna från Tyjkland. 4 
. Or Sandftedt inmänder att detta wore alldeles obehöf- 
ligt, då Norrbotten juft är pilarne8 hemland. 

1 Ör Ordföranden upplyfer, att de arbeten fom göras 
bär förfärdigag af rötter; men att wide finnes i mängd och att 
betta är färdeles användbart; då rotting behöftves, måjte dens 
na naturligtwis tagas föderifrån. 
dr Bodell bemftäller om ide det för. Cälljtapet fule 
bli mindre uppoffring att föderifrån anffaffa utmärkta arbeten 
fåfom mönfter och, fynnerligaft fom fallenbeten är få ftor, ffulle 
betta funna mara tillvädligt att i länet få idfare af forgmaferi. 


Ör Ulfbjelm anfer det id Hann Ba |: 
andra frällen lära fig oder bet ide mwara betfammia four att på 


22 


för Steckfén tror det ffule bli mindre tungt att hits 
reqvirera en arbetare, fom funde inftenera perfoner med fallen: 
Det för vrfet, Owaruti 

Ör Finell inftämde, yttrande att forgmakaren funde re 
fa från det ena ftället till det andra. 

Ör Ulfhjelm beftrider denna åfigt på den grund, att den 
perfon, fom bleftve fänd härifrån födrerut, fomme i tillfälle att 
få fe en mängd werktyg, madhiner och modeller famt tillmerk- 
ningsfättet, Ywarom en DHhitreqvirerad perfon ide unde gifma 
något begrepp, och binder möter ide att en perfon härifrån or 
ten äfven fan, fedan han Olifmwit inlärd i yrket, refa från ett 
frälle till ett annat, för att lära ut fonften. 

Or Oummel flöt fig till Or Ulfhjelms åfigt. 

Or Steckfén befarade att det unde mara mwanffligt att 
ffida någon föderut. 

Or Finell widhider fin åfigt; en hitreqvirerad perfon bör 
fuma ha reda på Huru de enfla mådjiner och redffap, fom er 
fordras, äro beftaffade 

Or Eurén: Man bör föfa att bibringa den ftrörfta möj 
liga fficlighet, men detta fan endaft åftadkommas genom att 
någon föderut får grundligt inlära Yrket; det är defutom dyra 
att få någon hit, emedan en fådan ide lärer nöja fig med liten 
dagspenning; jag anfer fåledes att motionen bör bifallas, emedan 
ben på en gång affer den minfta foftuaden och ftörfta nyttan. 

Or Rutqwift: Att få hit någon för att fara omkring 
är alldeles opraftifabelt; motionen bör bijallas. 

Or Steckfön tillägger, att om arbetaren ffall fara om 
fring, erfordras refefoftnad från ena frället till det andra, hwar 
tgenom detta Oliv ett färffilt, dubbelt underftöd. 

Ör Hummel: Det är äfwen fändt, att allmogen fyr 
fränuuande perfoner och ide af fådana äro willige att mottaga 
unbderwisning, Hwarföre ändamålet med reqvifitionen lätteligen 
unde Obi allveles förfeladt. 

Or Hedftröm uttalar den farhågan, att arbetet derige 
nom äfven fan bli enfivigt. 

På framftälld fråga af Hr Ordföranden blef mo 
tionen antagen. 


23 


DÅ Herr Ordföranden frågade om någon af ledamöterna 
hade någon motion att framftälla, uppfteg 

dr Steckfén, hemfrällande hurumwida ide Sällffapet fule 
uma framftälla begäran att få låna den wid Aminne befintlige tjur. 

Or Curén anfer att frågan bör behandlad i fenuunanhang 
med den om be Sällffapet tillhörige tjurar; Hwilfet bifölld. 

Di Her Bodell yttrade den förmodan, att Hörwaltningss 
utffottet fäjtat uppmärffamhet wid Stamhollänveriftyreljens ffrif- 
welje oc ifrågafatt Hurumida man ide frufle frin Statens ftame 
bolländerier på mindre betungande milktor furu ohåilla några 
unga tjurar, beflöts att äfmen denna fråga ffulle behandlas i 
fammanhang med de nyfnännda. 

Or Enrén framftällve härefter följande motion: 

GSlöjdffolor äro inrättade i flere fråder, och ehuru jag 
icfe Fänner huru de äro grundade, fynes det likväl icke 
beller för Norrbotten böra mwara omöjligt att åftadfomma 
någonting fådant, om det och blott isore en ambulato- 
vift lärare för flöjd oc haudtvcrk, och jag får hemfräl 
fa hurwwida icke Hushålningsfällffapet mille utfe några 
perfoner att bereda denna fråga. 

Ör Bodell: Det är flil att ge akt på förflaget. Mi 
ha här ett ftort lärowerfölus, man förlle devuri möjligen funna 
få ett vum för en tefniff ffola, oh en annan fofal för prat 
tiff tillämpning Funde wäl äfven finnas att tillgå. 

Hr Ulfhjelm infrämmer med motionären att en fom 
mittée bör utfes; dylika flolor på andra frällen tc fia mydet, 
oM att organifera en fifartad Här ffulle fräfva för ftora upps 
offvingar; derföre bör vet bildas en fommittée, fom uppgör förs 
flag om Hrwilfen utfträdning ffolan bör ba. 

Motionen bifalles. 


Till ledamöter i fommittéen utfigos Brukspatron Utfbjelm, 
Magifter Weftman, Smeden Crifsfon, Snidareu Cugftröm i 
CEngesbyn, Landsfekreteraren Euréu och Målaremäftaren Lilnd, 
bivilka ega att tillfalla och rådfråga andra perfoner. 


08. 
Beflöta att fommarfammanträdet ffulle hållas i Rånbyn, 


24 


oM beftämbdes tiden till näftfommande Inli eller tredje mart- 
nadgdagen, fom blifwver den 15 Juli, 


$. 9. 


Föredrogs den af Kyl Landebruksakademicn aflåtna ffrifs 
welfen om anflag till twenne nya landtbrutksffolor i riket. 

Or Ordföranden hemftällde, Hurmvidva det fan anfes 
troligt att en ny ffola i länet fan bära fig, oh huruwida för 
närmwarande en fådan ens är Ochöflig, då det wifat fig omöjligt 
att utan full dränglön erhålla elever till den fom redan finues. 

Ör Bodell: Or Maguét bör föreflå lämplig Iofal; bis 
braget är godt; om Landstinget befimed willigt att tillffjuta 
något, få fan det finnas många enffilta fom ffulle wara wil 
liga att antaga förflaget; det Gör derföre ide förffjutas. 

Or Ordföranden föfter uppmärffaombheten på att Landss 
tinget ide fommanträder förrän i höft, men att war & ffrifs 
weljen ffall wara afgifivet före April månads utgång. 

Or Hummel anfer det wara omöjligt att på få fort tid 
fiuma beftämma fig, men ifrågafätter Duruwida ide hos Kal. 
Akademien  hemftällan Bunde göras att frågan får ftå öppen 
till8 widare, emedan det i fådant fall funde wara tvoligt att 
enffilta Fomma att ammäla fig. 

Ör Bodell: Om blott Oushållningsfällffapet will lemna 
ett lifa ftort bidrag till den nya fom till den gamla ffolan, 
b. tv. f. 1000 Mor, få wet jag redan en, fom till tillffjuta 
1000 Nor för att få ffolan, få widt nemligen antalet elever 
ide blifver mer än fer. 

Ör NRutqwift är öfwertygad om att då ffolan” un mår 
fte betala eleverna få högt, blir det omöjligt för någon att 
antaga anbudet. 

dr Curén: Sällffapet har allt för ringa tillgångar, för 
att funna förbinda fig till det of Hr Bodell föreflagna tillffott, 
fvunerligaft fom Sällftapets mimwarande infomfter äro helt och 
hållet beroende af lagftiftningen; men Förwvaltningsutffottet fan 
i det ytterfta töfma med att befmara den gjorda förfrågan, i 
fall något anbud ffulle infonma. 

Or Hummel anfer ide Hr Nutqwifts anförande tillämps 
fiat, emedan förhållandet ffulle Ci helt annorlunda, om någon 


25 


enffilt hade ffolan; många omfoftnader feulle då inbefparag och 
många befparingar funna göras; det enftilta intresfet ffulle 
nog äfven mwara Wwertfamt i fråga om elever. / . 

Or Afplund: Iunebyggarne i Hela Torne elfoal böra 
äfven få någon nppiuuntrunr i jordbynfömäg; många af bem 
hafwa deltagit wid inföpet af Awa, ehuru få, till följd af fos 
fans aflägfenhet, Funna draga någon nytta aj ben. 

ör Ordföranden: Af Bwad anfördt blifmit fynes det 
mwara Sälljfapets åfigt att anläggningen af en ytterligare fandt 
brufsffola i länet bör underftödjas, och bwarf re jag till öfs 
werläggning får framftälla om och till Huru ftort belopp unders 
ftöd bör utgå. 4 

Ör Bodell: De till Afmwa ffola anflagna 1000 Nor woro 
affedda att underhålla fmed och flöjdare, emedan det då anfågs 
att ffolan feulle bära fig med de biorag ftaten Temnar. 

Or Eurén tror att ffolan fnart fan reda fig utan få 
högt bidrag af Sällffapet, få att anflaget funde delas. 

Andra talare anfe äfmen att Ajwa ffola ide lingre fan 
få Hela det bidrag, fom Sällffapet anflagit. 

Ör Hummel: Länets iunewånare böra underrättad om 
be i Stal. Akademiens ferifwvelfe ftipulerade wilkoren, famt gös 
ras uppmärffannna på att ffolan fan organiferas antingen i lif 
het med Afwa ffola eller oc med fäftadt affeende på att wid 
benfanuna underwisning lemnas företvädeswis för bildande af 
bifningsförmän och ängsmwattnare; lifwäl får man wäl antaga 
att om ffolan organiferas enligt den feonare föreffriften unbderz 
Wwisning äfven fan få meddelad i andra ämnen, ehuru i nås 
gon mindre ffala. q 

Or Eurén: När det ftår fpekulanten öppet att mwälja es 
mellan twenne alternativer, få fynes det mwara ffäl i att mwälja 
bet fednare, men med rättighet att utwidga underwisningen. 

Or Bodell: Hirdt om egaren ffall mara twungen gifma 
föreftåndaren 2000 Rdr. 

Or Eurén upplvyfer, att egaren anfes fåfom föreftåndare. 

På ytterligare af Herr Ordföranden framftälld fråga ont 
CSällffapet wille lemna bidrag beflöts, att hälften af det till 
Afwa utgående anflaget, eler 500 MNdr, full lemnas 
fill en ny ffola, om en fådan blefive bildad, 


26 


bwareftev Or Afplund yrkade, att den nya ffolan borde 
bli i den uorra delen af länet; i anledning Hwaraf den åftgten 
gjorde fig gällande att man företrädeswis ffulle fäfta fig mid 
anbud från den norex delen af länet. 

Defutom förband fig Sällftapet, att ho3 Kongl. Akade 
mien gavantera de utöfmwer de anflagna 500 Rdr erforderliga 
1500 Idr, bwaremot den eller de fom anlägga ffolan ffulle 
preftera antaglig fäferbet ho8 Sällffapet för fanrma funima. 

$. 10. 

Com Afwa ffoljtyrelfe affagt fig rättigheten till begagnans 
be af ben derftädes ftationerade, CSällffapet tillhöriga hingft, få 
bemftälloe Or Ordföranden Meru med bdenfamma ffulle förfaras, 
hwarjemte den mnderrätteljen lemnabdes, att Ör Kapten Ström 
mottagit hingften vå ett år. 

CSedan Hr Ström förklarat fig willig att lemna den före 
ben Dejtämda tiden, i fall t ex. Hr CSjöjftest på Melderftein 
wille mottaga Honom, få beflöts att hingften ffulle till Or Sjö 
ftedt öfmerlemnas, i fall Ör S, funnes benägen att mottaga honom. 

$. 11. 

Ör Ordföranden Hemftäller, huruwiva Sällffapet anfer 
önffligt att få någon med behandlingsfättet af de Gusjanderffa 
mjöltfärlen förtrogen perfon Hitreqviverabd. 

Ör Öummel anfer att då flera wid öppet watten fäker: 
ligen anffaffa fidana färl, bör denna Eoftnad mwara öftverflödig, 

hwarjemte Herr Sjöftedt erinrar att den bof, fom af 
Major Gusfander är utgifmen för undervisning härntimnaun, är 
få tydlig och far, att det bör wara obehöfligt att reqvirera nås 

gon färffilt perfon derför. 

Med anledning häraf ledde ide förflaget till någon åtgärd. 

$. 12, 

Beflöts att det anflag af 150 Nor, fom hittills utgått för 

annonfers och ffrifters publicerande, ffulle fortfarande utgå. 


$. 13. 


3 fråga om det anflag af 10 Rdr i månaden åt den pers 
fon, fom mille under lardtbrufsingeniörens ledning bildas till 


2od 


difningsförman, habe detta anflag ide edt till SP en 
och fom det anfågs för Tägt, beflöts ctt anflag af RÅ - ” 
öre pr dag åt en perfon, Hwilfen wore för vig att åtfö ja lanbdte 
brufsingeniören för att blifwa duglig till difuingsförman. 


g. 14. 


Ör I. P. Rutqwifts motion om inköp af en Furudals 
plog och eu Atfersplog föranledde ide till någon färffilt” åtgärd, 
feoan Sällffapet anflagit medel för hemtagaude af ändamåls- 
enliga redffaper. 

$. 15. 

Som frågan om Sekreterare och Skattmäftarebefatiningen 
hos Sällffapet wid förra Arsfanunanträdet ffulle anftå till dec 
finitivt afgörande wid detta, twädtes mr denna fråga och blef 
underteduad uppdragen desfa befattningar. 


$. 16. 


Beftämdes ett anflag af 25 Nor pr år till ffrifniaterias 
lier åt Sekreteraren. 
$. 17. 
Handlanden B. Forkberg j:or affade fig ocdförandeffapet 
i ÖOfwerLule fodens gille, och utfågg till ordförande i frället 
EStkolläraren MN. Lindgren. 


$. 18. 


Frågan om de tvenne Sällffapet tillhörine ker 
förefom mt, och ffulle i fammanbang bernied behandlas de d 
ör NRyvfteot framfrällva förflaget att inföpa en sjurelbrjur 
att ftationera8 i Pite, äfmenfom det af Or Stefén fran 
frälloa om lån af tjuren från Aminne, EOS ; 

Ör Saudftedt Hade redan på Kalirmötet föreflagit 
förfälja bida oh i frället inföpa en god tjur, men ITE 
rönte då ide bifall. Owad uppftällningen af en tjur ap e 
Beträffade, hade Hr Sandfteot hört Or Hcdqmift från nämnde 
ftad yttra att han ämnade ffaffa fig en fådan. 


Or Sjöftedt anfer att den mid Melderftein ftationeras 
be CSälljfapet tillhörige tjur ide fan begagnas8 längre än till 
wåren, famt att den bör förfäljas på öppen auftion. 

Ör Hummel föreflår att den förfäljes wid fommars 
fammanträdet. 

ör Sandftedt föreflår deremot att anttion hålles på 
ftället nun genaft, 

Ör Hummel anfer att tjuren bör undergå faftrering 
för att betalas bättre, 

Ör Jacobsfon fan, i anfeende till den dermed förenade 
viff, ide tillftyrfa Eaftrering före förfäljningen. 

Or CSjöjtedt förmåler att äldre aftrerade tjurar behöfs 
wa ling tid för att få den talgfättning, fom flagtboftap bör 
hafva, få att det ffulle mwara utan nytta att faftrera dem. 

Ör Finell anfer att de ju förr defto hellve böra fäls 


Jas, ty foftnaden att föda dem blir ftor. 

Or Sjöftedt tilligger att det är Däft fälja dem mid 
ftationerua och  beftämma tiden till medio af Suni fomt 
aft talaren more tvillig gifva 150 Rdr för den på Mel: 


berftein befintliga. 

Härefter beflöta, att auktion ffulle hållas i medlet af 
Juni månad icke blott på de frållen, der tjurarne äro 
uppftallda, utan äfven inför Formwaltningsutfeottet, fom 
eger att de infomna anbuden derefter profiva, famt an- 
taga det fom för Sällftapet blifwer fördelaktigaft. 


$. 19. 


Härefter wädtes af Ör Ordföranden fråga om nya tjus 
rars anffaffande, hmwarwid 

Ör Bodverr anförde, att då länet bejtår af 5 bviftrikter 
böra äfmen 5 tjurar anffaffas; genont Songl. Landtbruksakas 
bemiens ffriftvelfe fynes äfven möjligheten ftörre att från Stas 
ten8 ftamholländerier få tjurar och man ffulle fanffe vderifrån 
funna få fyra unga tjurar. 

Or Sjöftedt inftämmer; anfer ide ren rag lämplig; ett 
år8 gamla tjurar fämpligafjt, ty tungan att föda dem blir rin- 
ga, då deremot inföpsprifet wäfendtligt billigare. 


29 


ö ö de talaren om att 
Afplund förenar fig med föregåeni ön 
I RR väjt, oh förorvar äfmen anffaffandet af Pr 
- ör Eurén anfer ffäl i att öfmerwäga om man a jfal 
å ig af | jom fiumad, hwaremo 
a begagua fig af be pålägg, fom fumasd, - 
ns anmärker, att det ide SE. att fortfa 
É M o hlote YT vfy ag. 
begagna inafmel, emedan blodet m fte uppfrij ; 
er beftämbdes, Att twenne fiycken ett årg Kr 
tjurar af halfblods Ayrfhireras ffulle genom Förwa 
NN Ear 0 RA han förmodade det man 
ör JFJacobåfon upp [ ha ne SAR 
från Strömsholms trakten ffulle funna erhålla fådana billigare 
än från Ultuna. 1M 9 RR 
d vå af Or Stedfén mädta förflaget anfågs af Sälljfa 
pet olämpligt od) ide till någon åtgärd föranledande. 
g. 20. 
Härefter ffred8 till behandling af de diskusfionsämnen, 
biwilfa af Förwaltningsutffottet Hlifmit framfrällda, nemligen: 
Förfta Frågan: OHwilket inflytande Fan den ria 
ffogsafiverkningen i länet utofiva på Flimatiffa förhå 
landen härftådes? famt - , Kr vd 
Audra Frågan: Är det nödigt att göra og ; 
ning i nyboggesanlåggningsråttigheten for Hurynsiet åf 
orduad ffogshushallning i lånet, oc) hwilkfa a v en 
funna of Sällffapet tilläfventyrs widtagas för a 
dra afiverEning af omogen frog? | É 
Mvilfa frågor anfigos böra behandlas i fammanhang med 
arandra. Kr En 
er uppfteg Säqmäftaren Ennes och yttrade ee 
följande: Att det wisferligen är bekant, att för Xx frogdaf 
mwerfning har ett menligt inflytande på Himatiffa fö Sean By 
och Divarpå många exempel finnag i de förra orterna, Wren - 
Norrbotten är ett ffogstän och utan trwiftvel äfven Ferne - 
få altid förblifma, få att man ide Fan behöfta ol ög 
inflytande jom ffogsafwerfningen utövar på ERS Nag 
län. Öwad åter andra frågan beträffar, få fyntes vet 3 f kön 
fom om någon inffränfning i nyhemmansanläggningsrättighe 


30 


ide tvore behöflig. Men deremot wore bet af nöden, att fak 
funnig och pålitlig perfon underföfte den mark, fom föktes til 
nybygge, få att det Olefme utrönt, om den föfta marfen wore 
tjonlig till odling, och ide efterftväftades  endaft för ffogens 
ffull. = Öwad fmtligen angår åtgärders widtagande mot aftverks 
ning af omogen ffog, få hade den frågan förut mwarit föremår 
för Sälljfapet3 öfmerläggningar, och det more en ftadgad fir, 
att erportförbud eller hög tull behöfdes till hänunande af får 
dan afmerbning. 

Förfte Landtmätaren Nyftröm har ide tänkt yttra fig 
om den förfta frågan, emedan länet innehåller få ftora ffogs- 
widder, att dct ide fan Oi fråga om det inflytande ffoasaf: 
iwerkningen fan ega på Elimatet; men öfwer andra frågan ffule 
talaren — wilja yttra nägra ord, oh uppläfte derpå följande 
ffriftliga anförande: 

Om man jemför de här i landtmäterifontoret befintliga äldre 
fortor med de nyligen upprättade famt med i öfrigt tända förhållans 
den i affeende på länets ändpunkt i odling, få fan man antaga, att 
länet för civfa 200 år fedan war endajt af wisfa äldre byar och näs 
gra enjtafa hemman i fwarje focten upptaget, att delegarnes antal i 
desja byar då mar ringa mot mt, att de enftafa hemmanen miunera 
äro byar, od) att fåledes odlingen och folftillwärten i desja äldre bys 
ar fedan def mångdubblats. Tager man åter en fednare tid eler flu- 
tet af förra århundradet till jemförelje med denna, få fiumer man att 
en mängd hela hemman då i hajt anlades för bergshandteringen, Dufs 
mwudjakligen i medlerjta delen af länet, fåfom i Kalix, Nåne och) Cunle 
focnar oc en det of Pite foden, famt i Cute lappnrarfer, att odlingen 
och bebyggandet af defamna mäl ide fromffridit i allmänhet fom fig 
bort, men att doc få deraf blifmit öde od) wisja betydligt odlade, får 
fom ESelets, Melderjteins m. m. OM betraktar man utligen fromåt- 
ffridandet i odling och landets intagande under tiden fedan 1824 års 
aftwvittringsftadga utfom, od) den viltiga grundjatfen uttalades, att od 
lingen och befolkningen i rifets norra provinfer, der ftora ödeliggande 
trakter wäntade på arbetande händer, borde froftigt Oefrämjas, få ffall 
man finna att en hHögjt wäjendtlig def of den förut cj intagna marten 
blifvit upptagen till nyhemman, att de flejta of desja un äro något 

odlade och bebyggde eller under odling oh byggnad, att få deraf blif- 
wit öde, od) att fäledes länet mr är i ftarE utwedling of fina rejur- 
fer från jorden, äftvenfom att misja fjocdnar i fuftlandet äro jä uppe 
tagna af byar, hHenunan och nybyggen att föga öfmerloppsmarter der 
finnas. OM churu mi wid afwittringen Detydtiga öftverfoppsmarter 
uppfommit i wisfa andra fodnar, fomt, då god tillgång på odlings= 
marE men ringa arbetsfraft finnes, anfetts till hemman otjenlige, få 


: gå att ftörre delen of desfa trafter eller öfwer 
; 5 a oe AR och fedan infagna marten funnit blifwa 
Ra soblad. 6eförtad och efterfött, äfen ffall Nta n ti ön 
ut vdlad oc bebygd. Bemwi derpaå, att misja trakter, jom i ; 
oc yr till odling otjouliga, federmera blifvit intagn till "n 
N sea bebygda och odlade, lemnar en tratt i norra delen af Ned = 
Kalix foten och åtffilliga öfmerloppsm ES bwitfa ju ch 
affilutade afwittringsförvättningen devjtäde , Onj aa rn 
tjenliga till odling, men wid en federm a SR vtjtå S [6 RN - "a 
befunnits tjenliga och jfattlagdts till omfring så | NS rå a 
tiden ffall fäfertligen wija, om nybygge mwäjen - SR Ro 
gå, jamt om de ffärpta tfontrollerna på (Ugnen a om OR 
heteruecs fullgörande efterhållas, att odlingen Ön 3 - a Är oc 
till Henuman jfall hafwa fortgått få att fö pra 2 Te lage, 
qwar, åtminftone i tujtlandet, och jå att en de AA 3 äs ig 
för tiden ej anfes tjenlig till odling, fall bafn a - : ARKA 
befinnas i ungefär famma ffid, fom TR Oe Ae 
fivilten, e9uru ofta af ganifa Elen naturlig Hej så åh ölen 
gen och odlad jä att den femuar god aftaftning. [028 ck 
länets fvamåtffridande i odling oc befolkning for var 0 LR i 
byggesantäggningarne må få fortgå oc tränga TURN ; EE ik 
åt lappmarterne, jå mydet fom möjligt. Härdt ove 4 : Äg - 
nybyggesanläggningarne ffola behöjwa inffr re ef Må ) ann 
gon längre tid, ymilfet fynes blifma händetjen om ee Brat 
till def; underjökningar för anläggandet af fvt opar ; [ N Sox ; 
desja underfötningar taga betydlig tid, TR rS et ve PIRS oo 
afmätt, fåtom i Pajala och lappmarkerna, om ej ti 2 ra 
la Olifwa flunpmis affatte till hemman tjenliga mar a Ar 4 ) — 
ligt fynes det wara för länets fortgående i odling oc ) och Cambar 
ftövre trakter mr ffola affättos till fronoparfer, famt ie LR 
de vdlingsmarken ide tan få odlas och till hemman intoga Mä ng R 
mer att förblifwa ofruftbärande.  Ide fan betty wara. ftatens saa 
fördel, ty nog får ftaten ftörre direkta och HE StoraR It i Gör 
beniman, fom i framtiden kuna lemma ffatt, underhålla m ia a ( 
ningsanftalter oc en betydtig foltmängd famt bidraga i ro AR å 
fendet, än af fronoparfer, fom, i anjeende til frogen böra ST 
fåjom fådane föga funna gifwa den affajtning, fom STOD fra 
vas behöriga wård och ffötjel efter rationella grunder, oh pennor 
lift förblifva ödemarter, der wäl ett oh annat på ISA ön 
anlagdt ffogmatkttaretorp finnes, men der Fed ÄN pa Pre RR 
wa tillfälle till torpens underhållande, än mindre till REL seen 
ning i odlingswäg, od der fåledes den (RNE ärren, born; 
arvigenom han, i dvijt af wägar och foguuuottänganit et, 4 
ajt fan tomma. Ite Heller är det, efter min tauta, åpora Note Au 
örbjuda eller inffränfa nybygaesanläggningarne jör RR SAN 
ordnad ffogshushällning, ty dels är den mart, bhwara till aff 


32 


tienlig ffog wärer, wanligen ej bnglig, fill odling och ben Åter, 
fom duger till odling, icke i allmänhet här i länet pasfande till 
ffogsförädling, dels oc tan ju ftaten föfta fådana wilfor mid upplås 
telje of nyhemman att de förblifma trono och, i affeende på ifogen, 
under jägeriftatens mård i alla tider, eller och blott intill dej; hems 
manen  biipvit fulltomligen odlade och bebyggde famt inga ödemål 
äro att befara och det blifmwit egarens intvesje att ffogen wäl bemara. 
MRyhenunansinehafmwarena ffulle och böra wara nöjda dermed, då an- 
tagas måfte, att ffogen blifmer mäl mårdad och) fande femna itändig 
biförtjonjt, förutom fwad jom för busbehofwet erfordrades, Jag anfer 
derföre att nydyggarwäjendet fan gerna förenas med en ordnad ffogs- 
hushållning och att fwarken nydbyggesanläggningarne, eter ifogåmårs 
den, ffola behöfma tppunuuntras på fmarandras befoftnad, ehuru, om 
få ffulle wara, nybyggeswäjendet alltid bör hajwa företrädet. Derc- 
mot fan enligt min tanfa en ordnad ffogsfushållning winnas, lifafå= 
wäl om nydHagesanläggningarne få fortfara, fom om de förbjudas, 
om högre böter ftadgas för åmerfon, om ftörre bewafningsperfonal 
anjtälles, om högre procent af förjäljningsfumman för åmwerfadt tim- 
mer erhålles af Jägeritjenjtemännen, om nyhemmanens ffog ftår under 
famma rationella behandling fom den öfriga under Jägeriftatens mård 
ftående marten, om nyhemmansinnehafwmarena fåledes ej få hunga ffad- 
lig ffog till husbehof elter fullmogen annorlunda, än få wist den ord- 


node ffogshushållningen fådaut tillåter; om inom fronopark anlagdt 
nyhenuman till följe deraf förblifwer af frononatur, åtnunftone intill 
def odlingen och bebyggandet få fortgått, att ingen fara är för ödes 
mål eller fiogens wammård; om den från wattendragen aflägsna nu 
till förruttnelje gående ifogen bättre t 

mid mwattendragen Db 

om, för minnande 


mer 

fött anfer jag tro- 

faftän nyhemmansan- 

gå, äfmenjom att fta- 

går till förvuttnelje och 

en mid mwattendragen belägna. 

Ör Bodell uppfteg  derpå och hembar den fifta talaren 

fin tadfägelje för vet uppfyfande och mwärderika anförandet, hwil- 
fet Sälljfapet ide funde annat än gifma fitt bifall. Om oc 
CSälljfapets inflytande ide funde wara ftort, wore det Kifvälr 
ffäl uti att til regeringen afgiftva en opinionsyttring till den 
Fraft och merfan en fådan funde hafva. Utan all werkan 
bleftve den troligen ändå ide, ty det wore otänfbart, att Nege- 
ringen ffulle fatta ett beflut, fom fonnmne att lända hela apps 


33 


marfen, Hela länet till den ftörfta ffadas ett förbud för nyhems 
mansanfäggningar wore af få genomgripande art, att länet ders 
of ide funde undgå den jemmerliga ftällningen att Oli ett örter 
land. Det wore wisjerligen — fortfor talaren dt jeu fig 
ioc att erporten ffall tara fri, — fribeten att ruinera fig hade 
blifwit få fär, — att det wore frmårt att få ett erportförbud 
för fparrar under 7 å 8 tunn. De i jordbrufet mera förs 
figfonuna ffiftestagen fpara fin ffog, men de, fom äro fia 
gå, riftoa ner ffogen genom att bugga jparrar m, "tu. om 
då en författning funnes att hindra fådant, ffulle + tta bjele 
pa till att befordra ffogåhusbållning.  Derföre 08 a 
opinionSyttring, utgående derpå att åtminftone Norrbotten in 
ffrde erportförbud; och borde ho8 Negeringen under: nig heme 
ftällan derom göras. 

Pandsfekreteraren Curén anbdrog derefter följande firiftlis 
gå frunftällning: 

WBid Oefiwarandet of frågan om det är nödiat att göra inffränts 
ning i vättigheten att anlägga nybyggen för införandet af en ordnad 
ffogshushållning t länet, bliv det nödigt, att bet afta Bmwad desfa ans 
läggningar för ftaten innebära ocM det inflytande på orten jujält 
fom de medföra. 

Att landets uppodling och befoffning genom nydyggesanlän nin 
gar är det ftörjta mål, OQwartill itaten med jua ödemarter b ör itväje 
wa, forde af inga werkliga ort: och Iofolfännare bejtride Af dem 
förbifes ide, att om de omätliga rejurfer, fom änmr ligga ob guas 
de, ffola funna gifma ftaten den anfentiga tillöfning i fiyrka, fwartill 
de genom förötade ffatter od) förfwarskrafter äro mägtige, måjfte lan» 
det odlas. De weta alltförwäl, att ehuru jonumarenå dagar oh mäts 
ter äro förre än i vifets fydligare fär, desja libväl äro nog många, 
för att här med jirt ritare ljus och jemnare märme bringa jäden till 
fanuna mognad fom i de förra. Men de weta deriomte, att om en 
bom jättes för landets fortgående odling och afdifning, då är detjams 
ma olytligen dönvt, att lida froftjfadorne och med detjamna att bes 
röjas frugterne af fitt på jorden lagda arbete famt att Jtandigt förs 
blifva en om undfättning tiggande landsdeL. Så förhåller fig nydvgs 
eswäfendet till ftaten oM orten: och ur jådane jynpnuntter är det 

ongl. Maj:ts Befallningshafwandernue ftädje jamt flere andra, bwilkfa 

OM orten tagit någon Fymedom vf deridland Öjmerdirektören Folks 

Hi fitt från trycdet 18351 utgifna arbete, fökft genom förordandet af 

nybyggen eller torp befrämja landets odling. Under perioden 1843— 

1860 äro 612 nybyggen tilltomne. Staten Har wisferligen under 

famma tid til underftöd åt nybyggare utbetalt 14.253 Rdr uen få 
3 


bafiwa derunder 88 hela mantal i ffatt ingått, och blotta ordinarie 
räntan till fronou för desje 88 mantal, utom bewillning och oncra, 
utgör årligen 59S4 Nor, få att berörde underjtöd på 2/7 år är on- 
dajt gerom ordinarie räntan erfott. Deremot har jag ide funnit bes 
Fräftadt, ott mer än fwenne werfliga ödesmål under tiden inträffat. 


Man bör lifväl ide förbife, att utom tilljörene bemwiljade fräfje- 
nybyggen, Ywars på åtffilliga ftölten härförut förfunnnade odling es 
gentligen torde hafwa framfallat den främmande omwiljan mot landets 
uppodling, det finnes tmänne ifags nybyggesanläganingar, nemligen 
fådane, fom på grund af allmänt gällande författningar upplåtas till 
bugade odlare, och fådane, fom enligt fpecielt för fågmwerken utfärdade 
undantagsföreffrifter upplåtas åt dem till ftodfångjt. För min det 
har jag aldrig mwarit någon beundrare af de grunder, hmarpå författ- 
tingarne om ftocffängjthemman ftödja fig. Enligt privilegiorne ffulle 
fågmerfen endajt ega från mid häradsjyn beftämda områden å fronans 
marf hämta mwigt antal fögtimmer årligen, dod utan att hemmansans 
läggningar finge hindras. Deraf mill det fynas, fom desfa mwerf, 
fedan de utjonade trakterna upptagits of anlagde nybyggen, fwartill 
fåqmwerföegaren ide eqde någon företrädesrätt, bort liffom öfriga fåg- 
werf genom föp ffaffa jig nödigt timmer. Men i ftället hafwa i fed= 
nare tid utfomne författningar och fijt 1852 ärvs Kongl. Bref upplå- 
tit åt fögwerfen fjelfwa marfen till henunan eller och till ftocdfångjt 


utan med hemman förenade ffyldigheter. Huru den fålunda upplåtne 
marten odlas och begagnas bar tiden ämm ide hunnit utwvija: Här 
fan fåledes ide blifwa fråga om demna marf, Bmilten ftaten redan afs 
händt fig, uton endajt om det allmänna nybyggeswäjendet. 


Man har anmärkt, ott bronans ffogar begagnat& utan plan o 
omåttligt. Detta är äften grundadt, om det oc endaft Hufwudfjaklis 


gen gäller de trakter, fom närmaft omgifwa mattudragen. För att 
förefomma ffogarnes demajtation har man trott ingen annan utmäg 
förefinna8, än att fronan flelf öfmwertoge förmaltningen af fina ffogar, 
oc) fom nybyggeamwäfendet förmentes lägga binder i mågen för deras 
forjtliga behandling, få borde hemmanganläggningar förbjudas. 


Att Eronans fogar här fom amnorftädes böra underfaftas ords 
nad eller forftlig eller rationell — om med bdesfa begreppsbeftämnins 
gar menas, den efter ortliga förhållanden tjenligafte oc) bäfta —- bes 
bandling, lärer ide af någon fättas i fråga. Tager man likwäl forft- 
lig behandling i famma bemärtelfe, fom forftmånnen gifva åt tratt- 
fuggning, twefar jag ide att förfofta införandet af denna method å 
fronans ffogar här i länet, emedan oberäfnadt den dermed förenade 
enorma förmaltumgskoftnaden oc) fåra fontrollen på en yta, fom i 
anfeende till trög återmwärt måjte tilltagas anfenlig, alla mindre från, 
fom ceuligt denna method äfven böra uthuggas för året, ife ega af- 
fättligbet, utan måjte på fronans färffilda betoftnad undanffoffas. Gör 
man åter begreppet forjtlig behandling fynonymt med ordnad blödning, 


35 


få torde man bhafwa träffat den för orten rationella fushåflningsme- 
thoden, den jag oc hört forftmän förorda. Men nu lärer, enligt 
deras uppgift, denna method juft lfämpa fig för mindre ffogsarealer, 
fådane fom fronohemmans och nybyggeng. DÅ mr det allmänna för 
orten rationella ffogshushållningsjättet är amvändbart på nybyggen, 
då genom dem landets nppodling och befolfning befrämjas, då blid 
ningens ordnande nton fmårighet genom jägeribetjeningen fan utförag 
od) af denfamma fontrolferas, lifafom det wifat fia under fednare åren, 
att fronobetjeningen med framgång handhafjt i ieendet öfmer fronos 
bemmans oc nybyggens odling, Häfd och bebygga då ftaten ojtris 
digt eger anordna om fåmäl den ena fom audra af desja ifuldigher 
ters fullgörande å fina nybyggen, wid äftventyr, fom äro eller blif- 
tva bejtämda, fåfom förluft af åborätt om blädnin planen öfiwverffris 
des m. m., då ftaten ide bör ffattefälja fin jord, utan att d B odling 
till erforderligt mått är fullbordad och derjemte wid öjmerlåteljen af 
ffatterätten å fina heanman fon fäfta nödiga wmiltor för ifogens begags 
nande, od då nybygges= och fronohemmans-innehafwarens intresie 
fporrar honom att wärja fin ffog mot andras åmertan, bwarigenom 
dubbelt infecnde eller af fårwäl innehafwaren fom ftatens tjenfte- 
män, bwilfa genom demna anordning fmna inffränfas till måttligt 
antal, fommer att utöfmas å ffogarne, få fynes i fanning, mid bes 
traktande derjemte, att den ordnade ifogshushällningen härigenom blej- 
we fpridd öfwer alla länets delar, iutet ffäl återjtä, hwarföre man 
ffulle förbjuda hemmansanläggningar. 3 ffötfeln aj Norrbottens fos 
gar, fom betäda ftörre delen af def yta, ingår fontrollen f jom den 
mwäfendtligafte faktorn. Det ligger derföre ftörjta wigt uppå, att jå 
ordna ffötjeln, att fontrollen fträder fig midt omfring famt göres möj« 
lig och lätt; oc annorlunda än i fammanbhang med nybyggeswi jen 
bets ordnande fan fådaut ide åftadfommas, ty öfverallt der ett nys 
bygge finnes controllerar nybyggaren andre och jägeriftaten nybyggas 
ren. Vid 1860 års flut funnos utom nybyggen 1277 fronohemmans- 
delar inom länet, od under perioden 1843—1860 äro 612 i jtatt ej 
ingångna nybyggen anlaggda. Således funnos mid 1860 ärs jlut 
fammanlagdt utom före 1843 anlaggda nybyggen 1889 fronohemnian 
oM nybyggen.  ÄA hwarje af desfa fan enligt författningarne läggas 
en areal af från 2500 till 3500 tunnland duglig jord. Antager man 
att '/;:del häraf belöper på hwarje af ofmannämnde lägenheter fåfom 
duglig fog, få uppfommer en Eronans ffogsareal of 944,500 tunn 
land eller mwidpof 41 qvadratmil, Bwarå orduad ffogshushållning före- 
funnes,  Kuftlandet innehåller mer än 3 od) lappmartferne mer än 16 
illioner tunnland. Men mi är Inappt Haljwa fujtfandets arcal af 
Wittrad och fappmarfernes ide alls. Då wid afwittringarne en ftor 
Mängd henuman uppfomma, fon man fåledes antaga, att minjt lifa 
Många cliler 612 nybyggen, under näftfomnmande 18 äras period efter 
1860 marda anlaggda. Om 18 år devefter bör fronan fåledes genom 
den ordnade nydyggesanläggningen ega wid paj 54 qvadratmil ffog, 


36 


med devå införd rationell ffogshushällning, utan att fojtnaderne för 
def; ffötande behöfiwa uppgå till anmärkfningswärdt belopp, men under 
det anmärktningsmwärda förhållande, att derå funnes 2501 brukade hems 
mansdelar, Qwilfa deremot, om famma areal ftälldes under fronuans 
omedelbara förwaltning, alldeles ffulle fafnas, oaftadt den omedelbara 
förmwaltningen, förutjatt att denfonma af ftatene tjenare, fwilfa om 
jfötjeln biefwe enfanuma, funde i aflägsna ödetrakter tillbörligen hands 
hafwas, defutow åfamkade Eronan oerhörda kfojtnader. 


Betraktar man i öfrigt huru förhållandena med den omedelbac 
ra förmwaltningen gejtalta jig, finner man genajt omöjligheten att i 
ifogar, fpridda på en arcal af 6 å 700 qvadratmil, införa en fullt 
ordnad hushållning. Sådan förwaltning funde emndaft fonuna i fråga 
på bhögit ringa areal, Dmiltet åter på ffogstillgångarne i allmänhet 
ide ffulle ucdföra något märkbart inflytande eller afwärja befarad 
ffogsbrift i någon med hänfigt till det ordnade nybyggeswäjendet jem- 
förlig, öjwerallt fpridd mwertan. 


Att jedan nybyggeslägenheterra hunnit nppfölas, ätflilliga Heds 
marfer, fom mmder nybyggen ej kuna läggas, ftola, lifafom mid hit- 
tills afflutad afwittring, upplomna, tijer fwar oc) en med orten be 
font, oh om desia marker, wuder nHvyggesregleringen gifwas lämplig 
form, ffall oottadt den fortjatta nybygg nlägguingen till tronoparter 
tjeniig mart ej faknas, för den händelje bohofwet i framtiden jemte 
det ordnade utbyggesmwäjendet, dejutom påfallade ftatens omedelbara 
ffogsförwaltning. Om mder tidea ffogen, & desfa marker, fåmidt 
den hunnit en mwijs ålder och famidt den är åttomlig, ffulle vaktadt den 
ftår under jägevibetjeningenå allmänna mård, i omer eler mindre mån 
utbduggas, innebär fådant ingen mwåda för flogarnes beftånd och) erfors 
derliaa mycenhet, Häljt all wärande ungjfog ä fomma marter, jäjom 
ide bävande transportfojtuad, wore qwar. 


Huruvida enahanda ordning för ffogsffötjeln i öfriga norrländs 
ffa län må mwara lämplig, fom efter hwad jag ofwan antydt för NRorr- 
bottens län med ftörfta fördel fan amvärdas, hör egentligen ide till 
tmnet. Någon omijhet härom uppmäcter doc det förhållande, att uns 
der det Norrbottens areal är ungefär jemförlig med de tre nävmafte 
nordligafte länens tilljammans, folfmängden lifväl ide här utgör mer 
än del af deras. Det tydes tihväl fom ffogshushällningsmethoden 
borde uteflutande beftänmmas af lofala förhållanden och ite nödmwän- 
digtwis göras lifa öfmerallt. 


Aj fwad jag Haft äran anföra torde det wara fifa Eart, att ny 
bygge&wäfendet rätt orduadt är ite allenaft ide hinder för eu ordnad 
ffogshushållning, utan fjeljwa mediet derför, fom det är mot fanna 
förhållandet ftvidande, att ftaten af ffogsftötfel Fan draga någon förs 
del, fom funde fomma i jemförelfe med den, fwitfen ett odladt och 
befolfadt tand lemnar. Här må jag blott tillägga, att då man will 


37 


fåna exempel från andra länder, der ftaten inföper fog 
man oliffeteu i ländernas utjrädning, fonununifationsm je 
ling fomt att fronan här är i tilljälk att itipulera milforen 
gens gagnande. 

GSijom bilaga härtill torde jag till & 
mindre faonmandrag of ftudoi fört fun för 
än äfven af tilltamrarnes uppgifter på till in 
från länet utjfeppade trädwaror. 413,331 t Y 
medium till afverkning bewiljade mot en afviit 
ligen.  Erporten öfwerftiger ide detta qvant un, få att 
wen under nämnde är fynes hafwa lydats i jinra 
fomma åmwerfon, 120,675 fparrar äro lifwmäl ut 
afwverta fådane på fronans marf, erhålles ide. & 
af iparrar egt rum från jagde marker, fint iparrarr 
Hela utffeppade afwertningen från länet utgör fåled 
Ourumida denna afvertning öfwerftiger vad ifogarn i 
afgöras, enär desjas uppffattning ämm är lange torde förblifwa 
ett önjfningsmål. SÅ mydet fer non lifwäl, att om jfogarne tåla en 
ärlig afwerfning af 1500 trän pr qvadratmil, och detta tord mwara 
alldeles oftridigt, få behöfmes en yta för berörde afwerkuing af 356 
qvadrotmil, fwiltet ide är fullt 2/ :delar af länets areal: och denna 
aftvertning är utdelad på allmoge från alla detar af länet, utan att 
något enftildt intvesje gittat göra jig gällande till förjång för de bes 
höfvande bland denfamma. 


ifapet få öjwerla 
ren 1561 oc 
h ntländjia 


ton ide 


Desfa anföranden tilwunno fig Sälljffapets orelade bifall, 
och jedan Herr Ordföranden amnärkt, ott Herrar Ni ftröm och 
CEurén wero deruti överens, att de ide anjäge någon unftränts 
ning i uyhenmansanläggningsrvättigheten mara för en ordnad 
ifogshbushållning behöflig, famt att nybvagesanläggningarne ide 
hindrade en ordnad fogshusbållning, utan tvärtom wore fjelj- 
wa medlet derför, beflöt Sällffapet att med uttalandet af denna 
åfigt äfmen hos Stougl, Maj:t göra en undvervänig hemfjrällan 
om behofwet af ett åtminftone för Norrbotten gällande förbud 
för utförande af omogen ifog, bd. ww. f. mirfe undver 7 tum i 
fyrbant; och anfåg fig Ciälljfapet af förekommen anledning böra 
betyga, att ingendera aj förenämnde talare eqde jägwert eler 
Befattade fiq med ifogsaftoerfning, hwarjemte ffulle omnänmnas 

en unberdånig bemftällan om erportförbud förut utgått från 
orten genont Pandätinget. 


38 
$. 21. 
Som tiden mi war långt framffriden, beflöts att afbryta 


förhandlingarne för dagen och i ftället fortfätta dem följande 
bag flodan 9 förmiddagen. 


Är och bag fom ofvan. 


In fidem 
Awgust Cajanwus. 


Protokoll, hållet wid Horrbottens 
Läns Kongl. Bushållningsföltars 
Aårsjammantråde & Kommgens Befall- 
ningshafiwandes fesfionsfal i Lule den 
25 Januari 1864, 
Närwarande: 
Ordföranden: Her Landshöfvingen oh Niddaren 
&S. P. Bergman. v. Ordföranden Har Vandss 
fefreteraren och MNiddvaren A. M. Curén. Pedanmiö 
ter: de flefta af dem fom bewiftade föregåente dags 
fammanträde. 


Sist. 

ES. D. Uppläftes årsberättelfe från Ordföranden i Neders 

Kalix Pusbällsgille, för Ymwilken Or Ordföranden hembar Ör 
Hwmnel Sällffapets tadfägelje. 


$. 2. 
Or Ordföranden hemftällde Hurmvida tiven medgaf diskus 
fion af alla de framftällda diskusfionsänmena, och om ide Säll 
ffapet ffulle inffränka fig till behandling af 


. oBjerde Frågan: OHwilket afioöningsfätt för wåra 
jordbrufsarbetare är fördelaktigaft få wäl för dem fielf: 
wa fom för husbonden? 


dr Saudftedt förordade ett aflöningsfätt med fäd, få 
att en fappe råg betalte8 för ett dagswerke, och unde hems 
mansegaren derjemte lemma mjöl till inbyfingen. 

Detta anfågs dod af de närmarande hemmansegarne wara 
för hög aflöning. 
To Ör Bodell: Afliningsfättet måfte lämpas efter tiver och 


förhållanden; är arbetaren nöjd med att taga Fläder och förda, 


få är detta wisferligen bra, men fjelf: måfte ban få beftämma 
bet. Förnämfta och mwigtigafte afliningsfättet är att förvandla 


40 


arbetaren till torpare i öftverensftämmelfe med antaget fontrakt. 
örigan är bdod ide fullt tydlig om det menas föfja arbetare 
eller ftadda tjenftebjon. Berör frågan föja perfoner, fom Go 
wid bofondgården, är det beqwämajt att hålla dem tojt och 
wit för dagen, eller om un ba förfe dem med förnödenhetss 
artiflors = Talaren hade förenat begge aflöningsjätten. Skulle 
arbetaren åter Hålla fig foft fjelj, Oleftve hans Hem fnnjfigt och 
oorbentligt.  Statfyftemet wore ide heller uigonting afundss 
wärdt.  Derföre were bäft att Hålla arbetarue foft och fäfta 
dem wid jorden, Som här more godt om jord, ffulle man 
gerna upplåta åt arbetaren en jordlapp, fom han Funde få ta 
fin jförd aj. Detta ffulle göra honom arbetfanunare od) ove 
beutligare famt i allmänhet hafwa ett godt inflytande på mos 
raliteten. Mid åtjfilliga egendomar, t. eg. Nosjorf och andra, 


hade arbetaren fått jord. Detta fyftem wore det fördelaftigafte 
ty han [efoe då ide för bogen, utan blejwe fparfammare, 
ffidligare i arbetet och mera mån om betfanma. Defsutom = 
tillade talen — More hbusbendeng uppförande mot honom en 
Iålendtlig fa, ty förlefen hos husbonden funde wara en god 


fylnad ten ringa fön. 
Ör Hum mel inftimmer med dr Bodell. 
k eg Curén är aj den öftvertygelfen, att om man ide på 
er lätta fon få drängar och pigor, få more torpfyftemet 
ör en Stwjerligen påftodes det, att det ide vore möjligt 
Föga ftabfonuna, emedan  folfet ide julle mwilja låta tminga ju 
Md År SR Jerdegarens eget fel om ide torpare- 
Kemer införes.  Önbyjingarne — fortfor talare ä at 
SE RE vn 0 alaren — äro en 
besten förs Vg hr om blott den jordbrukande 
oltnin; "emedar hg. att bli aj hed Non onda. byji 
a ör vingad att invätta torp mid viff alt Fre 
r 3 C 0 Sy 4 H 
hs ra Jordegaren. Det ligger tagen odarmhertighet deruti 
M NER rr egen fruntid fes berigenom till gode ; 
då Syn Tift nun fommit underfund med 
Sött Wwerkftällda, flera jord 
NE nde Ida, lordegare n ue 
ic 2 ” ja rag fätt. Sälen eng 
EN like, OEECIN; ber. Fakta ne io in 
-— rr fwungna att Gli torpare; Ena re 
[ Jelpt bem med bus, Pengar och råd a 
» men då Iydas det 


41 


od. Många inhyfingar hade wäl flyttat bort til offiftade byar, 
men utfördes foten fonfeqvent, ffulle nog inhyfingarnes ans 
tal minffas. 

Or Nyftröm uppgaf att jordvafföndringar eller fmärre 
torpanläggningar äro i ftarft tilltagande, Owilfet mwifadeå deraf 
att, enligt i Landskoutoret erhållna upplysningar, jordafjöndrins 
garne för några år fedan woro blott få, men federmera årligen 
tilltagit, få att de under år 1862 nyppgått till on fring 60; 
anfåg bdefamma nyttiga och önffvärda ide bott för minffning 
i fottiqmwården, ntan äfven fåfom det fördelaftigafte flöning8s 
fättet fåwäl för hemmansegaren fom arbetaren, emedan & eu 
jidan Henumansinnehafiwaren mid jordens npplitande bunde bes 
tinga fig årlig dagömerkföjfyldighet och fedan förfättag i till 
fälle att utbyta åtffilliga från jordbruket erhållna förnödenheter 
mot arbete, och & andra fidan arbetaren Olefwe fäftad wid jorz 
ben, were nära till hands, funde lättaft utgöra de för afföns 
drade jorden betingade dagsverken och i öfrigt tillhandagå med 
arbete. — Före fiftena hafwa inhyfingar wanligen den jord 
de bcbo utan dagswerföffyldighet. Wid ftifternr ingår vema 
jord och följven liv att inhbyjfingen då m fte öjwerensfonuma 
med jordinnehafimaren om dagswerköjfylvigbet, för att erhålla 
jord. Så bar det tillgått i flera ffiften och deriblaud i Mate 
tila i NederTorue och på fådant fött ffola affendrurgarne äfe 
wen mer och mer tilltaga, famt i och med detfamnma dar finns 
bara fontanta aflöningen för jordbrufets bedrifmande förmins 
ffas, men arbetaren lifmäl få en trvggad framtid. 

Or Curén medgaf att jordafföndringar gaguade fill fans 
dets uppodling, ehuru de för långt drifna förfwagade mindre 
heniman. Jordotorparen bidroge lifwäl ide mindre til edlingar. 
Men då fråga här wore om bäfta fättet att aflöna jordarbetare 
famt både torp och afföndring uppgifmits föfom aflöningsfätt, 
få tvore jordtorp mydet att föredraga. Genom jordafföndrin- 
gen göre3 innehaftvaren oberoende af jordegaren och fan från 
fin lägenhet ide ffiljag, om jordegendomen af honom lider förs 
ång.  Jordegaren erhölle wit en ftörre eller mindre föpejfils 
Ling, under det att föga eller ingen dagswerksffyldighet utgid 
till denfamma, äftvenfom hemmansegaren, om än i ftort behof 
aj arbetsbiträde, fafnade band på innehafivaren, bwwilfet funde 


42 


förmå bdeme att företrädeamwig med arbete Diftt jorbegaren, 
Omad jordtorpen deremot betväffade, få Tunde de, fåmidt tala 
nl uppfattat rätta betydelfen dermed, ide lagligen annorkunda 
än på wi tid uppfitas, få att om torparen more mwårdslög, 
förfumlig efter gjorde obägn, han funde friljas från ligenheten, 
Men torpend wäfendtligafte företväde lige dernti, att jordega- 
ven, i den mån torparens cfonomiffa fällning wid torpet be 
trbggaded, funde affordra Honom en mängd dagswerken, fåfom 
årlig godtgörelje för jorden och öfriga förtelar, med hwilka torparen 
underftöddes, äfmenfom i öfrigt betinga lig vätt till torparens 
arbetsfrafter mot wanlig dagpenning, Hwilfet alt fwärligen 
Fnnde mwinnas genom den fjelfftändiga jordafföndringen. Tor 
paren vore fifwäl oförfindrad, få finge han fullgör fina fövt 
bigheter, betinga fig orubbad befittning af torpet för fig oc 
fina barn och dema förmån lagligen åt fig förwara famt wid 
arrendetidens flut erhålla godtgörelfe för öfmerarbete, om fon: 
tvaftet då ej förlänges. 

Or Nyftrönr wore af oltbr åfigter med Ör Eurénr; ans 
fåg de af Or Curén affedda ftora torpanlägguingarne ej funna 
femma till ftånd eller efterföljd. Bewis derföre wore att in: 
gen anlagt eller welat öfmertaga fidane torp, efuen ända til 
1530 Nord ftova premier bdertill i flora år frått anflagna. 

Ör Bodell återförde frågan till def utgångspunkt; erins 
rade de föregående talarne att de fommit in på frågan our jord 
torp och jordafföndringar, Hrmilfen wid ett föregående tillfälle 
blifvit ventilerad; men att här ide wore fråga derom, utan 
om dugliga arbetare, och att det wore nödmwändigt att Hälla fig 
till frågan8 rätta uppfattning.  Talaren more då af den åfigt, 
att man Borde ha de ogifta arbetarne i fitt bröd, men att de 
giftr borde få någon jord, Hwilfen de unde upparbeta och mid 
biwilfen de funde föfta fig. På detta fätt ffulle man äfven 
göra dem i morafifet affeende bättre. Det wore en uppnuuuntran 
till flit och ordentlighet, om arbetaren hade fitt fila för fig 
och man borde fynnerligaft akta fig för att begå ffteg 
font den moderna filantropien gen FA nd ” 

e8; od) Yisknigaiem ve 0 RN att inrymma arbetarne i 
Poime hade förmärfmat. / Oyinivhetr- Bosbe på Ar 
fatt” bearbetas att få bäde arbetsgifare och arbetstagare att 


43 


tänfa på fafen. Talaren tillade med affeende på anförandena 
om jordtorp och afföndringar, att desfa naturligtmwia more bättre 
än att ha inhbyfingar; Hiwad de feduare betväffade, måfte jords 
egaren hålla betesland för arbetarens freatur famt rmedbrand, 
och deraf funde flera olägenheter uppfomma, få att jordegaren 
borde fe noga till att han ide lenmade mer än han ftår ut med. 


Or Nutqvift är af famma tanke fom Hr Curén, anfer 
till och med jordafföndringarne mera ffadliga än gagqneliga, ehuru 
bet å andra fidan wore ganffa fwirt att få tocpfyjtemet i gång. 

Ör Hummel yttrade att frågan tvore framftälld få, att 
bet menades ide blott dem fom för tillfället gagnades; förs 
ordade betingsarbete fåfom det ändamälsenligafte, emedan arbetss 
fraften då bättre uttoges, arbete blefme billigare, och både ars 
Betsgiftvaren och arbetstagaren genom adordsarbeten fomme til 
infigt om hmwad arbetet wore wärdt. 

Ör Eurén yttrade att här wore fråga om aflöningsfättet 
för jordbrufsarbetare, och fom torpare juft äro fådane fom böra 
betrattas fåfom jordbrufsarbetare, få wore fåledes fjeljma torpe 
fyftemet ett fätt att afléna arbetare.  Talaren inftämde för ifs 
tigt med Hrr Bodell och Hummel, men replikerade Or Nyftröm, 
att här more fråga hmarfen om fmå eller ftora torp, utan 
blott att framloda exempel, mönfterfarmer, till intwerfande på 
allmänheten.  Orfafen att ingen anmält fig låge ide i någon 
obenägenhet för torpfyftemet, utan blott deraf att de ännu ide det 
hunnit, ty det wille något till, om det ffall wara ett mönftertorp. 

Ör Sandftedt är af Ör Hummels åfigt att adord är 
bet meft werkfanuna föttet för att få ett arbete fort uträttadt, 
famt att det äfmen fan utfträdas till drängar och pigor, utom 
bå bet derjemte behöfmwes dragare; ffulle man än dervid betala 
bögre, få wunne man dod tid; talaren hade på detta fött fått 
fem tunnor potates upptagna på dagen. 

Ör Hummel erinrade att hiwad han yttrat hade affeende 

be arbetare, fom ide redan wore inne i torpfyftemet, och in 

ämbde för öfrigt med Hr Bodell och Curcn. 

Ör Nyftröm genmälde Or CEurén8 anförande dermed, 
att vå här wore fråga om bäfta afliningsfättet för hemmansr 


44 


innehafivare och arbetare och då aflöningen fan ffe genom fon 
tanter eller in natura, fåledes äfven genom erfättning i jord, 
torde det oc mwara Fart att fättet för jordafföndringar äftven 
fon ingå i frågans befwarande.  Omwad åter betväffade Huru 
wida utjatta premierna affåge ftora eller fiå torpanläggningar, 
få mifade de till Öusbällningsjäljfapet hörande baudlingar, att 
premier warit affedda för torp, font enligt Or Euréus förflag 
ffulle gifwa hemmansinuehafmaren 2 å 3 dagåwerfen i mwedan 
eller 100 å 150 Nor för år, famt att fådana torp följaftligen 
funna väfnad till de ftora. 

Or Bodell wille, då diskusfionen derom blifvit Widrörd, 
upplyfa, att talaren hade tre torp på fitt flifte, att bwarje tors 
pare hade 12 tunnland att arbeta på famt 10 friår. Till följd 
af fjoliret8 mifnwärt, hade talaren måjt underhålla dem, men 
be fyntes funna afbetala förffotterna; talaren ffulle fnart ans 
mäla fig till exhållande af premier. 

-Hcmmansegaren Sundftröm trodde wisferligen ide att 
det ffulle Of få tätt att få torpfyftemet i gång, men fjelf Dade 
han ide haft någon iwårighet för att få torpare; för närwarans 
de hade talaren tmwenne torpare, men finde få flera, om haus 
One medgåftoo bet; den ena af torparne hade warit hos 
2enom t åtta år och redde fig godt, han utgjorde uu 30 dags 
werfen om året, men i början hade han Glott utgjort 12 dags 
merfen ; talaren anfåge torpfyftemet mara det bäfta och Nödwäns 
digafte fättet att få jorden odlad, men twilforen näfte wara få 
billiga och Tindriga fom möjligt, få att torparen funde Iefma. 

| Or Eurén fäftade Sälljtapets uppmärffamhet på att det 
wore en hemmansegare, fom win uttalat fig för torpfyftemet 
hwarefter, fedan diskusftonen nu anfågs afflutad, ; 

| Or Ortdföra nbden fammanfattade de olika yttrandena och 
anförde, att ebuvn bär åtjfilliga aflöningsjätt blifvit angifua 
ivutes fifväl Sällifave bufmwndfaklige i EL 
Htapet buftondfafligen hyfa den åftgt, att ars 

betaren borde bringas till torpare eller aflönag med | d; utt 
det more fördelaftigaft att ha VN KRA dneleter. "mn 

a ; va yngre arbetare i hushållet, men 
eg borde affönag efter adord, viltet bör en 

or Dem att mara flitiga och fmma förtjena mer än ac- 
nom baggpenning; famt att aflöningsfättet fuftoubfafligen för 


45 


be fällas, få att vet förenade fåtväl arbetsgiftvarens fom ars 
betstagarens olifa intresfen. 


Sjette Frågan: Hwad bör göras för fifteriernas 
upphjelvande i länet? 

Or Ordföranden anförde, att larfiffet warit förenråt 
för Landstingets behandling, men att föreliggande fråga ide 
were inffräntt Olott till detta, utan fill fiffen i allmänhet, äf- 
mer hwilfas aftagande flagan förfpordes; orfafen dertill wore 
ide underfökt, men wetenffapen gifver wid handen, att minjfs 
ningen i mwäfendtlig mån härleder fig deraf att fiften hindrades 
från rvomläggning. Ett medel deremot wore den fonftajorda be 
fenftningen, fom wijat fördelaktiga refultater i Lule elf och 
hwarow fäönnedomen borde mwidvare fprivag; för detta ändamål 
behöjdes em perfon med infigt i ämnet fom meddelade under 
wisning huru fiffodlingen ffall utföras, och föreflår verföre att 
OÖnushållningsfällffapet anflår några medel til aflöning ät en 
perfon fom fomme att reqvireras; och ftamnade Silljfrpet med 
anledning deraf wid vet beflut, att hitreqvirera en agronom 
i fiffodling för att 1 '/, månad under inftundande fom 
mar tillpandaga) allmänheten på olika frällen i länct 
med upplysningar. 

För behandlingen af Afma Skolas angclägenbeter afflutar 
be härpå Or Ordföranden fommanfomften, hembärande ESälljfas 
pet jin tadjägelfe för de wärderifa upplysningar, fom derunder 
blifvit meddelade, och uttalade fin öfmwertygelje om att ju oftare 
CSälljfapet fumnanträffade och utbytte fina åfigter, dejto förr ffulle 
uppnås det gemenfamma målet: MRorrbottens Läns vdling. 


År ed) dag fom ofman. 
In fidem 
4Uugust Cajanus. 


Sushållsgillenns YMrsberätteljer. 


Från Lule Stads Gille. 


(Af Herr Handlanden I. M. Finel.) 


3 följd af 10:de $ af Sällffapets ftadgar, får jag i korthet af 
gifma följande berättelfe för är 1563. 

Under årets lopp har jordörufet inom ftadens område fynts, t 
liffet med föregående är, gå framåt, od) intresfet för jordeus ratios 
nella frötjel mer oh mer tilltaga; dod är att anmärka, det fponns 
målsodlingen ej bcedrifwes i ftörre omfång, än fom erfordras för ers 
hållande af goda lindor, emedan foderaffaftningen anfes mera winjts 
giftvande än fom fan ernås genom fpanumäålsodling. 

Häraf utgör Korn fufmudfödet, fom under året lenmat 6:te oh 
T:de till och med på fina ftällen 8:e fornet. 

Råg har gifmit 12:te till och med 15:de kornet, men odlas, 
märtligt nog, i ringa ffala, oattadt detta födesfjlag lemnar ftörfta och 
fätrafte äringen famt ftår bättre emot ett oblidt oc) härdt flimat. 

Potatifen har gifwit mydet olifa affomjt, allt efter jordens läs 
ge & mer eller mindre froftländta trafter, dod fon aftaftningen anfes 
baftva utfallit fullt fiwarande emot behofwet. 

Något i dfrigt anmärkningsmwärdt i affeende på jordbrufets fram 
åtffridande förefinnes ej, än att öfwertygeljen om nyttan oc) nödmäns 
bigheten af en grundlig oc) wäl afpastad difning af den odlade jor- 
den werkligen fynes hafva blifvit mer od mer ftadgad hos de flejte 
af gillet8 för jordbrufet nitälffande medlemmar. 


Från Pite Stads Gille. 
(Af Herr Öfmwerjägaren OB. Nydftedt.) 


På grund af cirkulär den 16 fiftlisne November, får jag här 

d afgifva följande berättelfe om jordbrutets tilljftånd m, m. inom 
mwarande dijtvikt. 

; Sordareal, Den till Pite ftad donerade jord, tremue mans 

ue oberäfnadt Harne Medlerjtön, Wargön, Sefreholmen, Romclsön, 


tebben och GStenffäret, fall utgöra omfring 950 tunnland odlad 
mart och 1400 tunnland ffogsmart, 


48 


Gordmån och Åferbrufsrcdffap. Den förra är Deftående tin 
ftörre delen af mulbandad jand, något lerblandad fand, jumnt 000 
tydligt ven ferjord; har i allmänbet högt läge, fnvarföre oc Irojten 
tycdes göra någon onfenlig ifada; är till iförre delen i qodt ific amt 
brufas i foppelbruf, dermid 15 fiondedelar odlas till Jäd och det 
öfriga till gräs. Wanligen gödslas på wallbrott med omkring 40 
å 60 twmor lotrin på tmurlandet, bwarefter ffördas torn; and 
året gödslas med ftollipillning från 100 ända till 300 flag på tunn 
landet, då ytterligare jäs och ffördas forn, hDwarefter jorden får q 
igen of fig fielf till qvästindor. Träda och NRåg begagnas obetydligt 
Potate landen mwanligaft 10: å 20-åriga. På jednare åren har ovds 
ling oj bafra till foder, på wallbrott utan gödjel, mwidtagits. ARj vf 
wanftående fynes att höproduktion utgör jordbrnforens förnämligaj 
fofte, famt att brutningsmethoden, ehuru infomftgifvande till följe aj 
de höga höpriferne och den frändiga efterfrågan på mjölt, fom beta 
las med 12 å 14 ffillingar tonnan, långt ifrån är den rätta och den 
mejt efonomiffa. Def fördel ligger wisferligen uti den ringa arbets 
fojftnad, jom drabbar jorden genonr blott tvenne års brut, men dere 
euot förloras nära nog 1 å 2 ffördar derigenom, att cj gräsfrö in- 


Jas med andra årets fornutjäde. 

Heed denna ftarta gödning ffulle jorden nvydcet wäl funna bära 
ämm ex vågftörd, och detta utan att behöfwa uppoffra avbete till an 
nat än fförden, nemligen den förbättring borde i förjta hand införas, 


att 4 a G fappar tufråg utföddes pe tmurlond uti andva årets foru- 
utjäde. Devigenom wunncs förjt en rågjförd, fom unde antingen flås 
till hö eller ffördas till fd, bhwarjemte man året derpå more fullfom 
ligt fåter om en god gräsjförd, ty alla inftännua deruti, att tiocfajt 
wallarne erhållas efter höjtråg efter tufråg. Undertecknad och flere af 
gillets Icdamöter hafma få wår fielfwa begagnat denna method fom oc 
på allt fätt förföft få den fpridd inom orten. NRåg är ett fädesjlag, fom 
lytas alltid. och är det viktigt beklagligt att detta ej fommit mera i brut 
a ock ferbrufsredfFaper,  MRedjfaperne äro aj mycet enfel bejfaffen 
fö eItende of en forts ftörre plog för uppförniug af wallar, fwil- 
en drages af en häjt; före derfanuna föres doc med vift; demna jä 
Sr Ala lg = bog, dr per till upptörning af jådes 
NIbar, Sonvanbet alldeles för grundt. Siden nedtöres ucjt 
jNNet ära fr al la ord a OA St ÖÄeliot Orat, en 
) | är om fear felOt begagnas em få fallad 7=Eloahl 
om på ma ) ctr - Slior i q 
JR. 0 a för drag arbete och ffiljer jig från de förra 
mydet jimå och lät g ) fmalare tlor.  Harfwarne äro merendel: 
and ne ä ta Jamt göra högjt medelmåttigt arbete. Några få 
af vilfersn a et deviblmrd uttdertedénad, har börjat begagnandet 

ar vullbarfiwar, Owiifa faunolift tom fort blir Hf Kl 
jtund de mött wälförtjent iipnodät uIUthva allmänna, allden- 
artjämbhet.  Arder och fladd begagnas 


ej, od) den jå talladi ä i 
on e potatesmyllen är, der den finnes, af högit då 


49 


Genom Brukspatron Ulfhbjelms på Rosor nitiffa och förtjenjt- 
fulla bemödanden funna ortens jordbrufare erhålla från nämude orut 
ett i allo godt tröjfwerE för en häjt, och Har undertednad på 10 tim- 
mars arbetsdag med 5 hjon, & ett dylitt, tröffat 15 tunnor fåd; f lcdes 
1'/, tunna på timmen. Ett glädjande teten är, att bejtällningar &å 
dylita redan göras af ganfjfa mycden allmog 

Tiden för fådd och fförd. SKovujädden fan fällan företagas före 
den 25 Maj och fortfares dermed wantigen nägra dagar in t Juni 
Potatesjådden företages filt, eller i medio af Juni. IMNåg jås ej ger 
na före den 15 Augqujti.  Kornfförden företages war igen, ehuru o 
rätt, före rågfförden och fan man tryggt antaga att fförden af båda 
födesflagen ej är fullgjord före förjta dagarne of September. 

Mrcts äring.  MWäderleten har warit genom näfton för igt req 
mydet hindrande för inbergandet af årets fförd. På den 
lägna jorden har födesfförden warit till och med god. Kornet Har på 
åtffilliga ftällon gifmit ända till 8:de tornet, Qwilfet gör fullt 11 tan 
nor på tunnlondet.  Råg och potatis Har äfven & denfanmma gifwit 
god fförd.  Höfängiten, ehuru Yynmig, blef öfwer allt till ftörre delen 
ffadad genom regn och för fen bergning. På den lågt belägna jorden 
har man deremot erhafllit fåmäl fförden of fåd och potates under me 
delmåttan. Arealen of denfamma är dot mydet mindre än af den 
förra, hmwarföre man fan antaga, att medelmattig fförd är rätta ut- 
tvydet för det hela. 

Ctadens jord producerar ej behofwet af Dwarfen fåd eller potas 
tes, utan föpes mydet föderifrån och från fringliggande landsbygd. 
Deremot är höfängjten i det närmajte tillvädtig att framföda treatu- 
ren under wintern. Ypperligt bete finnes på ftadens öar. 

Sädesprifen. Kornet kojtar Härftädes f.n. 15 Rdr rut pr tunna, 
råg 15 å 20 Rdr pr tumna, potatis 4 ä 53 Rdr pr tunna. 

Naturliga ängar. Några naturliga ängar finnag här ej, un- 
dantagandes nägra få fjöjtränder, fom begagnas till bete och hmwars 
bördighet är obetydlig; litafom någon belägenhet för öfwerjilning el- 
ler uppdämning ej heller fimes att tillgå. 

ESkogarnes beffaffenhet. — Pite ftad har fom ofwan är fagdt 
omfring 1400 tunutand ffog; detta i enlighet med Rådhusvättens jifta 
femåvsberättelje; fom den doc ej är uppmätt är det ganffa troligt 
att arealen är wmwida ftörre. Min öftvertygelje är att den är minjt 
dubbelt få ftor. Denna ifynnerhet för framtiden mwärdefulla förmö 
genbet mifsmårdas utan hejd och utan den nminfta eftertanfa. På en 

f de förut uppräknade öarne har Magijtraten gifmit åtffillige per- 

Y tillåtelje att emot en beftämd afatft i ett för allt afmerfa alla 

!, fom på ön ftulle finnas dugliga till fparrar. För öfrigt gif- 

er Magiftraten ftadens innewånare rättighet afhemta med pr fann 
tot ftnbbören från de öfriga trakterna, dels af frift ffog dels of winds 
-fällen, is fednare för det mefta tillkomma på det fått, att fpetu- 


50 

é elf, året förnt innan ban föfer wedfång, går öfer flogstrat. 
3 Fö EE örni Magiftvaten bar någon utväkning med 
denna ftogshushållning känner jag ej, och med den mycenbet ar Aven 
den och förhållanden, fom deufamma för närwarande har att fföt 
och ordna, Fan man ej begära att denfamma fall medbjimna anffaffa 
en ffogwattare. För några år jedan bejlöts på en Balborgsmesfo- 
ffämma att ffogen ftulle af tumrig perfon uppmåtas och indelas fill 
eu för orten rationell ftötjel, bwarom Magiftraten ffulle gå i förfo- 
gande; detta är med fäferhet änme ogjordt. Emellertid fföflas ffogen 
på allt fjätt och beklagligt nog utan att något höres af till officet 

ftäfjande, bwilfet lilväl wore få lätt. : $ 
Vadugard och Freatursracer. Vadugårdens affaftning är cj få 
gifmande fom den borde wara.  Förjt och främft är nötlreatursracen 
mydet liten till wärten och med dåliga mjölkteden; injtängd i låga 
och mörfa hus fyres den frympa ihop allt mera. En del perfouer har 
förjäfrat mig, att de flejfta härmwarande for ej ffulle gifma 400 fannor 
årligen. Gillet ffullo derföre ftå i ftor förbindelje hos Hushållnings 
fällftapet, om aenom def förjorg anffaffades en afwelstjur af qud 
mjöltrace, och fom flere af Öillets ledamöter hafiwva nybyggda, ljuja 
och rymliga ladugårdar, torde det ej blifwa jwårt få en dylik inloge 
rad på pasjande ftälle. Detta arfer jag wara förfta mwilforet för att 
få racen förbättrad och ladngårdsaffojtningen Höjd. Nu uppfödas här 


ftädes  högjt få nötfreatur.  Hwilter bemwifas bäjt derigenom, att af 


omtring 300 Haffreatur, fom för närmarande födas inom ite jtads 
område, finnas blott 2 tjurar och högjt 20 ungnöt. Kor föpas mejt i 


från Finland, Skellefte och londsbygden häromkring. Behojiwet af hä 
ftar inlles i allmänhet från Ångermankand off) Finland. Tv Jä 
| Binäringar. Binäringar till jordbrntet finnas ej, om man ej 
vvill till dent räkna de förstor, fom göras af ftadens dragare till marts 
EE t Etellefre, Arwidsjaur och Arjeplog med handelswaror 
Arbetsprifer. Sommardac Stwerke för hä d ; 
é NE ra a till 5 Rör Ymt; tand ed Kyake fn RNRs - 
05 med 1 Rdr 75 öre till och med 2 Rdr 50 ö i 
3 äl. . 2 öre vmt; Sdags- 
SMR under fommaren 1 Rör vmt. Vvönen för en DR trio. 
= Fe å 200 till oc) med 250 ör mt jemte foft, boftad, tmätt 
ue ra för biga 50 å 60 Idr vmt, jemte tojt bojtad och 8 da: 
ra pr är att användas efter godtfinnande. Dagswerkspri- 
betspriferne ig ton derefter. — Af detta fynes att av 
de fötas Martill egentliga orfafen tor- 
twirfe. 1 ngen of få falladt fyrflaget 
detta & lifiek ce från födra orter nnder 
något. Detta har 
attiebolags i all- 
gram; oc fom det 


» fom under förted- 


arbetade härftädeg, ffulle med tad- 


agsmwerke under fommaren beta- | 


51 


fia gwarftannet, om de hunat erhålla nödiga boftäder, wil 
Ren Huefällsgille härmed framjtäfla följande förflag: 
1:jta) Att Rorrdottens Läns Hushällningsfälljfap torde uti allmänna 
tidningar fommande mår framjtälla behofwet af Eunnige och 1d0= 
ga jovdbrufsarbetare inom länet, derwid utfättande medelprifer 
för bcetingsarbeten, fåjom dikning, flåhadning od) bränning, djup 
hacéning, wedhuggning m. m. famt en 5 
2:dra) Att Rorrbottens Läns Hushållningsfällftap torde uttätta pro 
mier för uppförandet af lämpliga arbetarcboftäder på åtjfilliga 
ftällen inom länet; Ywarjemte torde anordnas, för att få desja 
byggnader få billiga fom möjligt, att anfötan till Stungl. Maj:t 
gjordes, med anhållan det nödigt wirke för uppförande af dylika 
byggnader finge emot ftubbören efter wmerfjtälld utjyning affäme 
tas från fronans odisponerade ffogar, 


Från Haparanda Stads och NederTorne Sotens Gille, 
(Af Herr Telegrafasfiftenten SG. D. Burman.) 


Zill följe af Förwaltningsutffottets civfulär den 16 i förra mår 

naden för Hushållsgillet härjtädes ödmjukajt ajgifma följande 
Berättelje. 

Inom detta Gilles dijtvitt bejtår jordmånen fufmudfakligaft af 
lerblandad mylla famt undantogsmwis, eller hwad kfufttandet beträffar, 
of fandiord. HA den fiftnämnda är öärsmwärten fällan eller aldrig ut 
fatt för att ffadas af föld, men den gifmer under torra fomrar ringa 
affaftning, Mvaremot den å ler oc mylljord, der ej földen menligt 
imverfat, oftaft femnar ganffa Ynmig äring. 

Aterbrufsmethoden, hmwilten ibland allmogen qwarjtår oförändrad 
fådan den för fnart fagdt fetter tillbafa blifwit begaguad, har dod de 
fednare åren i ftadens granffap betydligt förbättrats genom införande 
och anmwändande af flåhacdning i ftället för fpadning, Dwarigenom den 
fördelen wunnits, att jorden inom fortare tid och i ftörre ffala blij- 
Wit uppbrufad. Ty dä mid fpadniug mwanligen händer, att jordtorf- 
wan lägges för djupt ncd, Ywarigenom den blott långfämt undergår 
förvuttnelfe, utom det att jorden under tiden förhindrar wärtligheten 
och odlaren med ett fådant odlingsfätr twingas inffränfa jordupptags 
ningen till följe af den mydenhet gödfel, fom erfordrats för den upp 
ipadade jordens bringande till wärtlighet, få har den mu deremot, ges 

att man efter flähacdningen fönderkört torfman med vullharfwa, ges 

nyttiggjorts för erhällande af aftaftning, bwilfen, Owad grönfoder 
ijfar, ofta blifmit aanffa Yymnig, vaktadt jorden cj blifwit gödslad 
dare än genom den förruttnade torfwan. 
På odlingstillfällen finnes riklig tillgång. Inom Mattila bys 
område är detta ifynnerhet händelfen; ty der ffulle utdikning af den 


52 


i wefter ftöter intill byn, öppna ett widjrrädt fält för jord. 

SR far IF onefer fe nar fom ytterligare bör eaga til 
föreranetsf genom branbe, är att de med detjamma förenade fojtnader 
antagligen böra blifwa ganffa måttliga till följe af myrns för utdit 
ning. fördelaktiga läge. ER 

Såningstiden för ortens bufwndfäde = forn — inträffar man: 
ligen i början of Juni månad och fförden widtager wanligajt efter 
medlet of Angujti.  Höjtjädet — rig — utfås i början of Augufii 
och ffördas året derpå i flutet af jamma månad. Aj forn erhålles i 
medeltal wanliga år 6:te å 7:de fornet och af råg 10:de å 12:te. Prijet 
forn är mr 14 Idr vmt och & råg 1S Rdr vmt pr tunna, riad wo 
ra. Owad åter andra jordeffekter mwidkfommer, få finnes ej till affätt 
ning fort annat än hö och potates.  Prijet ä ett lispund godt mal 
hö har under de fednare åren warit 50 öre pr lisp. oc & en tunn 
potatis 6 å 5 Rdr vmt, viltet höga pris är en följd af den obetyd 
liga aftoftning detta jädesjlag fijtlidnue fonmmar lemnat. 

CEtvgstillgångarne motfwara ej ens fusbehofiwen i de flofta byar 

Yadugardsjtötjeln jemte larfiffet äro de förnämfta binäringarne 
rån NRederTorne focen fon antagas att minjt 2000 lisp. imör årligen 
ofyttras ä 9 Nor pr lisp. och 500 tunnor lar ä 75 Rdr MO 
3 öfrigt finnas ej binäringar, fom förtjena något fynnerligt oj: 
feende. — Arbetaude tasjen har do goda förtjenfter mid byggnader 
fifferior och jordarbete. Dagsperningen för en fork är 2 Rör vår 
och fommar, 1 INdr höjt och) winter; för en qwinna 1 Ndr under d 
pu årstiderna och 50 öre under de jednare, Dränglöner 100 å 150 
Ra FARS Lang antal är ide def mind 
( at, e a 8 Y 
familjer, och handaflöjder äro jälljynta. RRITGISE En for 


4 RÅ . .: 
Från Pite Socktens Gille. 
(Af Hemmansegaren Aupguft Danielsfon.) 
Till följd of infomne civfulå å Ö 
Zill följd. | är från För ingå i [ör 
a föranlåtes Jag, att till Buafållgilers EE og rn rn , 
älla sd EGEN frågor bejmarade Rn 
| :0 Stf Duvu ftor del fand. tera å 
er = mwarande äerlorral i ER me Sr Solgar i 
Son och ofmätning tilljörlitligen ifs SN SN Ne 
eller de andra arterne öfermägande. RR öron? 
örnar nit for del deraf är mer uvu ft 
läKSig2 SNR : ar mer oMh Miry ävarES 
od) del pr Me ftaftnnle Först Dådeb djbel för sten 
bifning förbättras. 8, den fednare förra rt ake tande 


53 


3:0 Hurn är åferbrufsmethoden beffaffad? fejitttilartenebrae är 
helt nyligen infördt af några ftåndsperfoner, i öjrigt grundar den fig 
på ärligt jäde och trädning, märlande med råg, forn, hafra och jords 
frufter, dod är forn det öfmerwägande föder. D 

4:0 Hmwilta återbruksvedftaper begaguas? Plog, abl, barj oh 
my; en och annan har dod lagt fig till rultgarf, Qwilfenr anfes tills 

i ig förtroende. a 
ös dunten tid fan anfes fåfom medeltid för mårs od höjtjad« 
den fomt fförden?  Wäårfödet emellan 23 Maj och 7 Iuni; Höftjödet 
mellan 29 Iuli oc) 10 Auqujti. Stördetiden från medlet af Angufti 
till medlet af September efter olifa årgångar. 

6:0 Owad äring gifwer hwete, råg, forn, hafra, potatis, rofivor 
och fålvötter? — Winterhwcte odlas ej; wäårhwete G:te, Y 3 af hr dess 
jord 16:de, på ftubbfådd 8:de, forn S:te ä G:te, hafra 5:te a G:te, pos 
tatis 7:de å S:de kornet, rojwor od rötter 30 twmor af tumlandet. 

Hwad är prifet å förenämnde fjädesjlag? Owete efter töpmans 
pris i orten, å råg 15 Ndr, korn 12 Rdr, hafra 10 MNdr, potatis i 
faft mått 4 Rdr, rofwor 3 Ndr och kålrötter 4 Rdr pr tumma. 

7:0 Af Mwad Hejtaffenhet äro ängarne och till Guru itor del 
bejtå de af fjöfänfning, of naturliga fjöjlogar, af fidwalt fantt Högmwalt 
och lindjlog; och Hurn behandias och ffötas desja famt Mwad aftomjt 
tan deraf i medeltal beräknas? Sjöjänkning förefinnes i åtffilliga byar, 
fwaraf on del är af nyare företag och cj tommen till fynnert g Wwärts 
lighet, en del äldre och mer afwärt oh anjes utgöra '/,.:del af total 
höaffomften. Naturlig fjöjftog förefinnes afwen i åtffilliga byar och 
anfes utgöra lifa med föreaående aftomit. GSidwallsjlog till arcal öf- 
mMerwägande, men till aftomjt !'/;:del. Högmwalls- och tlindjlog mindre 
till areal, men till aftaftningen "/;:delar. De behaudtas eler ffötas 
fålunda, nemt. fidwalls medeljt uppdämmning oc afdiming; högwalls 
medeljt öfverjilning och lindor genom plöjning och fjelfwallning och till 
någon ringare del medeljt injående af frö. Affomften fan ide beftämmas. 

8:o Hmwilfa ängsodlingslägenheter förejinnas, fåfom fiöjfäntningar, 
utdikning of förr, myrer od) mosfar? På uedre bygden förefinnes till 
antal högjt få od till omfång obetydliga fänkningslägenGeter; men af 
färr, myrer och mosjar en mydenhet, få att odling och förmering dere 
af neppeligen medlinnes inom mansåldrar. 

9:0 5 fiwad tilljtånd befinnes och huru wårdas ffogen och Bwilka äro 
aftvertningsfätten?  Zilljftändet är Hent, emedan de enftildas till ftörjta 
delen är afwertad. Wäården bejtår mer i förödelje än wärd, och widsz 

nmande afwerfningsfätten beftå de dels i erport och dels till husbehof. 

10:0 Huru är ladugårdsftötfeln beftaffad, Ywari beftår aftaftnins 

deraf oh Huru ftor infomjt fan deraf beräknas? Den bedrifves 

ter någon bejtämd regel, utan Hufmudfakligaft efter mars och ens 
nnande, doc i anjeende till de foderprodutter jorden lenmar och 

Mbwarmed freaturen utfodras gifter den ej få ringa affaftuing, ehuru 
för ortens behof otillväclig. 


54 


11:0 Huru mårdas Häft-, fårs od fwinafweln, antingen efter Eroi. 
feringsgrunder efter efter naturtillfälligt fött? Efter naturtillfälligt fått, 
12:o Nörefinnas andra freatursracer än de få fallade provinci 
ella? Ett och annat fpecies af annan race förefinnes, dot utgör den 
provinciella den ftörjta delen. 4 
13:0 Owilfa äro binäringarne oc) dermider hörande arbetsför. 
tjenjter, äfmwenja priferne derå under olifa tider of året? GStkogsof- 
mwerkning beftaende af bjelfar, fparrar od tjära; falpeter något i af 
tagande, tegeljlagning, förstor wid werfen och ffjutjar till lappmarten. 
Prijerue äro få varierande att de ide funna beftämmas. 
14:0 Omwad utgör aflöningen till pigor och drängar? Till drän- 
gar från 100 till och med 200 Nor med flit od till pigor från 30 
till och med 60 Rdr med flit. 
15:0 Ouru ftor är follmängden i fodnen, färffilt hemmansegar- 
nes, inbyfesbjonens od de fattiges antal? I nedre förfamlingen 10702 
i Cljsoy 1923, tilljammans 12625 perfoner, deraf 1069 bemmanse- 
och 1253 inbyjeshushäll. Af desja inhyjeshushålr åtnjuta 100 
perjoner fullt förförjningsunderhåll oc 500 underjtöd, tilllanumans 
600 perjoner fattige öv NN 
16:0 Huru förhåller det fig med foltffoleunderwisningen? Den 
NG efter Wwerehwunderwisningsmethod i en fajt oc i nio ambula- 
torj oi och årlig omflyttning i rotarne. 
0 Finnes fodenmagajiner och burn förhåller det fig med för 
. SS « a + a vv? 
a AN vå dijtriftsmagafin fiuncs och förtal AR 
altjtallt reglemente och efter jijt Hållne i i år : 
till 5433 fubilfot for fter fijt Hållne Inventering uppgår def; fond 
158:0 Huru beftrides iamwår ; 
till full förför jniag 08 Del RE a ir Nr > pe 
fe SR $ for rotar genom underftöd; och 
u & 4 
ppgår fattigwärdskoftnaderne till emellan 12 å 13000 Rdr cr 


Från Arjeplougs Sockens Gille. 
(Af Herr Paftor PE Winnberg ) 


vänkber. hosta dill a Sörwaltningsutftottets civbulär den 16 No 
nä der Jag, a Arieplongs Hushällsgilles wägnar, här 
1) Ait jordmånen i 
lera eler jå tallad ; når 
dad NG är Ö i högfi jtl. 
födan för fsk alta ojtländ. 
ttrifteta landtbrufare 


| far: d Wwanlig fpillni 
ujtar, for, får od) getter f re tf fom 
Ht få getter, famt ill ä 
Kvintunnora innehåll fåjom gödningsärune Mend 


53 


fromma od förmån för åferns fövbättving, fmarefter, få jnart fors 
den tinat, plöjning ffer. 

3) Till återbrutsredffap begagnas plog, den de härjtädes benäms 
na mwält, famt ahl och Aterhärjmwa; en oh annan inom diftrittet har 
äfven förffaffat fig den prisbelönta femtloallen. 

4) Ziden för fåningen är början of Juni och för fförden börs 
jan of September. Aringen af kornet ton å de bäfta hemmanen möj 
ligen beräknas till ungefär 5:te foruet. Andra födesjtag begagnas ej. 
Spannmål följes här aldrig af infodnes fförd, oh den från nedre 
landet föpta oc uppforstade forutunnan tan i wanliga är tojta minjt 
25 dr riksmynt. 

5) Ängarne äro of fwag beffaffenhet och affaftningen ringa, få 
att de naturliga ängarnue i ett, två till tre år måjte trädas, för att 
ide alldeles gå ut. 

6) Ddlingstillfällen genom fänkfuing af fmärre fjöar och färr haj 
ma af några enffilte förfötts, men ämm utan rejultat. 

7) Äugarnes mwattning genom uppdämning och öfmwerfilning har 
under jijtlidne wår och höjt med framgång förjötts of dem inom dis 
ftriltet, fom 1862 års fommar begagnade fig af länets agronom. 

8) Skogen är, genom de närbelägna fjällen, fortwärt oc Har 
hittills blott användts till bränfle od) nödigt hustimmer; men har 
genom bhäradsfyn under fiftlidone jommar doc blifvit infynt efter Stels 
lefte elfs mwatteudrag ända upp till Hornafwans tällor, för timmers 
huggning och ftodfångit åt tvenne i Skellefte belägua fägwerkt, nemlis 
gen XLejonftröm, Iohannisforg oc) Sämwenäs. Någon afwertning of ftos 
gen Har lifväl ämm ite förjports annat än i Berguäs och Slagnäs 
byar närmaft Skellefte elf. 

9) Ladugården ffötes på det gamla manliga föttet, men affaftar 
intet till affalu, utan räder endajt till hushållens lifnäring.  Häfjtar, 
får och getter underhallas äfmen, men ide fwin. 

10) Bland bdinäringar tillverkas jalpeter af B åboer od) tegel 
flåg8 of 5; men tjära brännes härftädes blott till husdehof. 

11) Ett farldagswerte betalas fommartiden, förutom fojthållnins 
gen, med 75 öre oc) ett qwinnodagåwerke med 50 öre. Wintertiden 
dercmot, få betalas farldagswertet med 30 öre och qwinnodagåmertet 
med 25 öre, förutom fojten. Dränglönen för ett år är härftådes alls 
mänt 60 Rdr od piglönen för året 25 Rdr, då lifväl, förntom fkofjt, 
husbondefoltet äfmen bejtår fitt tjenjtehjow allahanda flags fläder till 
Nära nog lita wärde med fjelfwa penningelönen. 

12) Arieplougs folfmängd war wid förra årets flut 1236 per 

r, deraf 700 fwenftar och öfver 500 tlavpar. Hemmansegarnes 

RE ller 30 od fattiges 40. ä 

13) Holkffoleunderwisningen bejtrides af en ambulatoriff, era 
minerad foltffolelärare. s . 

HH) Sodenmagafiner finnas ide inom bdiftriktet. 


56 


15) Fattigmården ombeföries af ordföranden och några mwisfa te. 
damöter i fommunalnämnden famt några förffilt dertill walde. 


Från Armwidsjaurs Socens Gille, 


(COMf Herr Kronolänsmannen I. Sfarin.) 


I anledning of Utffottets civbulärbref den 16 näftwekne Novem. 
ber, får härmed ödmjutkajt afgifwa följande berättelje. 

Aferjordens beffaffenbet. Med undantag af landet omfrina 
fiöarne Vomträft, Mäftojele, Mahmesjanr och Suddisjaur, bwarejt der 
till belägna hemman ega en fteufri och mullriE jord, bejtär jordmån 
of, tallmönhet, mydet ftenbunden bergjord, jand och grusblandad mylla 
bwaruti lera högit jälljynt på något fälle utgör en obetydlig bejtänd: 
del. Def förre eller mindre frojtländthet beror på få wäl belägen 
beten fom på dew odling & fwarje ftälle blifwit nedlagd; ty erfaren 
beten bar mwifat det äldre och mera odtade hemman alltid äro mindr 
frojtömma än nyligen anlagde nybyggen, der odlingen änn gjort vin: 
ga framjteg. Inom foden lida desutom wejtra oc) norra delen der 


af betydligt förre frojtffador än den öfriga. 
, Aferbruksmethuden är mydet inffräntt od) bejtår hufwndjakligen 
uti en plöjning höjt eller wår famt fädens nedmylmning. Atern gödska 


Mwarje eller Mwartannat år famt befås gemenligen år efter år Or 
Att träda eller iaenlägga någon del of ne dadlla dett till findor <= 
Ilejta för mighushällning eler ren förlujt. Dod är det en och annan 
fom börjat infe nyttan häraf och åtminftone ommerlar med for 
tatis oc) något mwinterråg AÅterbeuksredffaper 
för en bhäfjt, bejtår af plog, mwält, abl, + j 
CSåningstiden infaller mwanligen i jlute 

för forn od) potatis, i medtet af 

åter t flutet of Augujti eler börj 

för de genom froft ofta inträ 

dre ändamäåls 


od) pimbharfiwa 
början af Juni 
00; ffördetiden 
Affaftningen är 
dens mer och min 


uet af Wwinterråg, från 3:dj: 
2:te tovnet af potatis. 


ferna & fponnmni 5 
ara ((tid efter Ywad denfammo 


fojtar wid bhafs 
Mjölet, jom Må 
ä 3 Ndr 25 öre pr 

Angarne äro 
gaft af myrer, jö 
något hårdwall lönar, 


bordet genom r f naturlig - 
ar och myrer, wattenuppdämning 


) bäcar, äfwenfon: 
tonfan att öta hö 
er, utdifning af fjö 
ftällen oc fynnertigaf: 


57 


genom öfwerfilning, Hwarigenom betydlig tillökning i foderbergningen 
redan erhållits, Qwilten defutom årligen tilltager. 

Skogstillgången är i allmänhet ymnig, ehuru olita på färffilta 
tralter od) bejtär fufmudfatligen af tall och gran famt fpridda ftällen 
af björk, afp, rönn, hägg och al. Den euda afmwertning, fom inom 
fodnen erifterar för affalu, är fägtinmerhuggning, hwilfen aj jägeris 
betjeningen utfynas od foutrolleras. 

Boffapsffötfeln fiwarar emot fodens behof och fullkomligt mot 
def; i bruk marande åkerwidd, men det fmör oc) den talgäjom produs 
ceras till afjalu torde i medeltal ej öfmerjtiga 1500 MNRdr ärligen. 

Boffapsracen är liten, men nättfödd, och häftarnue, ehuru fmäs 
märta, rvaffa och ihärdiga.  Farafiweln motjwarar foden behof, men 
temnar obetydligt till affalu. Getter oh Swinkreatur finnas på få 
ifällen och till inffräntt antal; de förra underhållas nära utejlutande 
endaft af lapparne. 

Rörande BVBinäringar wågar jag ödmjulkafjt åberopa Ywad i förra 
årets bevättelfe blifmit anfördt. — Arbetsförtjenjt genom forsling och 
förstor är ide att tillgå oh högft obetydligt genom dagswerten. Pri 
fet för ett mans dagswerte fommartid är, utom tfojt, wanligen 75 öre 
a 1 Rdr, för ett qwinns 50 öre jemte fojt. Wintertid 67 å 75 öre 
för mans od 25 åa 33 öre för qwinns, jemte tfofthållning. Drängs 
od) piglöner äro något olita, men variera mellan 75 å 100 Rdr jör 
dräng, 25 a 35 Rdr för piga, jemte åtffillige ttädesperjedlar 

Woltunderwvisningen Öedrifwes i on fajt folfftola i Glommerss 
träff och) Malå fomt 4 fringmwandrande underförare, Qwarjemte Swen- 
ffa Misjionsjällffapet underhåller en fajt ffola i Glommerstr ijt, der 
20 åa 30 lappbarn årligen erhålla underwisning. 

Fattigwärden är få ordnad, att en del fattiga blifmit fördelade 
på mwisja byar od) rotlag, andra äro inadorderade hos wi ja åboer 
od) fomliga åtnjuta underftöd af fattigtasfan, hwarigenom allt egentz 
ligt tiggeri är förefommet. 

GSocenmagafin finnes ej och endajt några få Yemmansåboer hafz 
ma ingått uti länets brondftodsbolag. 


Från NederLule Soctens Gille. 
(Af Herr Skolläraren I. P. Nutgqwift.) 


BProtokoll, hållet wid fammanträdet med Ne 

| derdule Hushällsgille den 12 December 1863. 

GS. D. Infunno fig hos undertednad Direktören wid Afwa Landts 

fsftola 3. F. Sandftedt, Komminiftern A. A. CStedfjén, Ingeniös 

e C.G. Z. Hollftvöm, P. A. Brändftröm, Leonard Hollftröm, 

ON H.P. Rutqwijt, Hemmansegarne Nils Petter Anders- 
on oh Petter Pettersfon i Gäddmik. 


58 


Ccdan Iedamöterne, genom uppläöjandet of Förwaltningsutjfottet: 
civfulär of den 16 fiftl. November, blifvit om janunanträdets ända. 
mål upplyjte, företogs följande frågor till behandling. 

$/4 

a] Jordmånens beffaffenbet, fåfom beftående af lera, mylla 
eller fand. Or Sandftedt anförde, att den odlade Jorden inom fom 
numen bejftår för det mefjta af fjandjord. På högft få ftälten anträj 
fas odlad terblandad jord vd) mullbtandad fandjord, emedan oftunnio- 
heten om en ordnad afdifning afhällit jordegaren från bearbetande af 
den rifare och mera lätt odtade jorden på låglandet, der han äfven 
anjett fig wara mera nutjott för frojtjffador, än på de torra fandbdac: 
farne. Af famma tanke woro de öfriga ledamöterna; doc anhöll Hand 
landen Nutqwijt att, till företommande af migförjtånd, måtte I pro 
tofollet intagas, att, eburu af förenämmnde orfater odlingarne hittils 
företvädesmwis företagits å torrare och jandrikfa jtällon, ändod den ler: 
blandade jorden bör anjes mwara inom fommunen mera wantlig eller 
ega öfmermägande arcal. 


den oodlade, 

tyrer, fwilta, bes 

ligt od förjtöran- 

fö fedan desja 

dder blif senlig utdifning be- 

för wärtlighet ga matten, har 0 

| sn Ke TON ( , har n $ 

Kers sena äg fået Att det angifna rie 4 det 
end "Tjanuma, för häftvandet af denna iwåra oläge j Ö 

Vaa men att dej; användande ej få fnart TA rg cbr 

jo FI fon, forgligt nog, fika fätert påjtås, då detfamma har 
på mot få myden ofunnighet, mot en jå ogynjam fambhällsanda 

q 2 - : 


. n, famt mid fam 
fationer för olifa rn 


59 


b] Fiferbruksredffap. Den härftädes af ålder begagnade pos 
gen anfägs ega ett mwäfendtligt fel deruti, att den ej ginge tillväcdligt 
djupt i jorden; denna olägenhet jtulle ej finnas hos den af Ör Sands 
ftedt förordade Furudalsplogen, milen ej more tyngre för drvagaren, 
och ifynnerhet å gammal jord högjt anmwändbar; äfmen fofordades den 
fåtallade Atersplogen fåjom för orten lämplig Hr Komminifter Steds- 
jen, med bmwilten de öfrige ledamöterna förenade fig, önffade att Huss 
bhållningsfälljtapet godbhetsfullt mille gå i författning om bemförftrij- 
wandet af ett exemplar af desja plogar, på det en war ffulle blifa i 
tilljälle att bedömma deras ändamålsenlighet, och fjelfmwa förftaffa fig 
dylifa. Söjom lämpligt redffap för potatis och kup ing uppgajs en 
enbetsårder till finnandes hos Handlanden Rutgwift a Mari berg, jamt 
för myllning of fåd en gräfhärf hos Vugeniör Brändftröm i Sunderbyn. 

c| Tiden för fåning, fförd och äring famt ivannmålsprifers 
na funna fwärligen något närmare beftämmas. 


NER 

al] Om ängarnas beffaffenhet. Herr Sandfjtedt: De naturliga 
ängarne äro i allmänhet uti det fid, att de jmärligen betala bergs 
ningsfojtnaden; fåfom ffäl för detta mijförhållande anfördes, att un- 
der tjällosningen oc förjta groningen betas ängarne 14 dagar; då y 
tan wid denna tid är blöt oc) lös föndertrampas gräsroten, fwariges 
nom affajtningen förderfmas oc) marten derjemte blir tujmig och fmår- 
bergad; fedan den föga winjtgifmande berqningen wäl är flutad fläp- 
pas freaturen åter wc på desfa ftällen, för att ytterligare pina den 
Hena wärtligheten. På detta fätt ffötas ängarne här näftan öfmerallt, 
fwilfet förfaringsfätt med Mwarje är förfwårar afbergningen od) förs 
minffar aoffoftningen. 

bl] Odlingstillfällen finnas inom diftriftet många od ftora. 
CEndajt genom föntning af fjöar, utdifning af förr och myrer, ffulle 
en mångdubbelt ftörre folkmängd finna fin vifliga bergning inom dens 
na fommun. 

ce] Öfwerfilningar funna ej härftädes mwerkjtällas af brijt på 
wattenrifa bäcar. 

d] Uppdämning är här på högjt få ftällen lämplig. 

e] Ladngärdsffötfeln. Med ladugårdsjfötjeln förhåller det fig på 
famma fött, fom med ängarne, deruti, att aftaftningen från den föra 
va är lifa flen, jom aftaftning från de fednare. 'I allmänhet finner 
man hos allmogen ett ftort antal freatur, fom utfodras med fmagt 

| otillrädtigt underhällsfoder, Ywarför man cj fan wänta någon e> 
lig produktion. Några rotfrukter amvändas ide för ladugården, 
öjligtwis potates på ett eller annat ftälle, på de flejta får fon åtnöja 
19 endaft med myrhö och detta uti jmå fomt otillvädliga portioner. 
— f] Säftafiwelu, ehurn ännu lidande af det gamla fättet, att ide 
med erforderligt traftfullt foder uppföda unga freatur, fynes ändock 


60 


börja omfattas med mera omforg, då en oc bwar nu mera gerna 
will tillegna fig goda och troftjulla individer af detta flag. dp 

g] Fårracen, Flen och liten, anfes under nävmarande förhållan= 
den mara mera förlufts än winftgifgande. j 

h] Smwinkulturen, i betydligt ftigande, anfes of allmogen fåfom 
högjt förmånlig. 


8 4. 
al Binäringar få godt fom inga inom diftriktet. wu 
bh] Daglöner ftöndigt frigande, tillgången på arbetsbiträden 
ringa. Mansdagsmwerte om fonumaren 2 Rdr, qwinns= dito, 1: 50 öre, 
mansdagswerfe om mintern 1 Rdr, qwinns- dito 75 öre, häftdagsmwerke 
3 Rdr, dvänglön pr år 150 och piglön 55 Rdr vmt. 


$. 5. 


Fattigwärden ffötes enligt gamla föga ändamålsenliga fättet 
od) öfas utgifterna för denfamma årligen. 


6. G. 
Sörmaltningsntffottets civtulår af den 21 fiftl. November uppläs 
ftes, och befwarade Iedamöterne åtjtilliga uti detfamma framfjtällda frås 
gor. Som antednandet af varen fedde å fjelfwa civkuläret beflöts att 
låta detjamma jemte detta protokoll afgå till Förwaltningsutffottet. 

— Cijom tillägg till prototollet önffade famttige ledomöterne få 
bifoga, att, oanfedt den här förut framhållna ofulljtändigheten uti allt 
bwad till landtbushällningen hörer, ändod funnes förhoppningar om 
yctigare dagar för londtuannanäringarne inom detta biftvikt, då od 
lingarne i allmänhet nu, i jemförelfe med en ej längt aflägfen tid fedan, 
bafwa att frammwifa ganffa fynbara och löftesrika framjteg, om Qwilfa 
tanten war odelad, ffulle fträfmande och täflande gå än ytterligare framåt. 
Vedamöterna uppmanades flutligen att i händelfe en eller annan 
önffade få någon fråga af mwigt framftälld till distusfion mid blifmande 
Hushållningsfälljtapets fommanträde uti Januari, ett ofördröjligen 
och fednaft innan arete utgång till Förmwaltningsutffottet infomma med 
denfarima; Ywarefter ledamöterne aftacades od) fammanträdet upplöjtes. 


göra följande tillägg: 


61 


Den — inom IJodmods lappmark rådande — jordmån beftår 
å de fterilafte tratterna af fand, utan något märfbart matjord: fager 
wid jordytan, men å de förmånligare tvafterne, Dmwilfa till mer än 
2/.:delar uppfaga joduens arcal, bejtår jordmånen af wanlig jandmyflla 
med 3 å 4 twms djup matjord, lerblandad fondmylfa oM, på fina 
jtällen, werflig ftyjtera.  Ailfwen för fandmyllan utgöres manligen af 
fand, ften eller, till en hård masja fammangyttradt jernhaltigt, grus; 
någon gång äfwen af lera, famt för ftyftera eller jandblandad tera, 
af fond eller ften. 

Aterjordens mera eller mindre frojtländhet beror fufwudfakligen 
på det närmare eller fjermare grannffapet af froftdringande färr och 
myrer, fwaraf beflagligen ett alltför ftort antal i denna ficllort finnas. 

Angelägenbeten af, att genom utdikning och fultivering af desja 
förr oc) myrer (jynnerligaft fådane fom förefomma i närheten af byar 
och gårdar), föta förmildra tHimatet, uppenbarar fig Härmid juart; 
om jordbryntet någonfin ffall funna höjas till den ftåndpunkt, hwartill 
återjordens, i allmänhet förmånliga, bejfaffenhet borde mana en omr 
täntjam od) flitig odlare. 

Inom denna foden brukas åfern efter gammal flentrion. 

Gammal åfer, med god jordmån, befås år från år med forn 
od) begödslas Hmwartannat eler Hwart tredje är. Nyåker, eller åker 
med fåmre jordmån, befäs äfocn med forn, utan ombyte af fädesjlag, 
och) gödstas fwarje år. — Cirtulationsbrutet är helt och hållet otändt, 
men tvädning begagnas aj en och annan nybyggare; doc till obetyds 
lighet. Att lägga gammal åfer i linda, derom beflita jig ganjta få 
nybyggare, men deremot utwrätes gödfeln i förmånande gvantiteter på 
marten, utar att jordytan på det ringajte fitt mwidröres, oc innan en 
få antagd Hhårdwvall ens hunnit gro, har gödjeln, genom afdunfining 
oc) förtorfning, förlorat det mejta of fin märtnärande fraft. 

Den jordbrufsvedffap, fom Här begagnas, är af enahanda beffaf- 
fenbet med den, fom inom fuftlandet allmänt nyttjas, nemligen: plog 
eller wält, få fallad ahl= oc) pinnharf. 

GSåningstiden infaller mwanligen härftädes under fifta dagarne 
of Maj, och ffördetiden inträffar, under wanliga förhållanden, eler 
när hotande nattfrojter ide föranteda en tidigare fförd, wid flutet af 
Augufti efter början aj September. < 

Kornet, ortens förnämjta födesjlag, affaftar, per medium, Ste å 
6:te fornet, rägen, härftädes till obetydlighet odlad, B:te å I:de for 
net, potatesjädet 12:te ä 14:de dito, fälvötter och rofmor lemna man: 
ligen god affaftning. TE 

Några ftående prifer & fpannmål effer andra jordeffetter funna 
ej fomma i fråga, enär jordörufaren härjtädes ide Har några fadane 
att aflåta, utan äro de för fujtlandet gällande prifer & desfa artiklar 
äfven gällande för Iodmod, dod med någon förhöjning i anfeende 
till uppforslingskfojtnaden. 


62 


Yingarne i denna lappmark beftå af fåfallade flottermyrer, bwil- 
fa [låta afberga fig Owart, bwartannat och bwart tredje är: bädängar 
elter fåtallade rödningar (från ffog uppröjde), utditade eller fällde fiöar 
och hårdwallslindor. Myrerne aftajta manlig ftarr, trindjtarr, röds 
ftarr m. fl Ä förr wanliga gräsjorter. Ajtajtningen pr tunnland är 
olifa, alltefter myrernes olita godhet, men i allmänhet tan antagas, 
att myrer of förlta tlasfen, eller fådane fom producera manlig ftarr, 
å en midd af tmenne twumland lemna on ffrindas affajtning, och att 
myrer af andra oc tredje tasjen, eller jådane fom låta afberga fig ens 
dajt  Mwart annat eller Ywart tredje år, från en mwidd af 3 å 4 tunn 
land aftafta en ffrinda Hö, ffrindan beräknad till 40 å 50 lispunds wigt. 

De fåfallade rödningarne äro bewärte med ädlare gräsforter af 
olita fpecies, och aftajta en ffrinda pr tunnland. En frodig Hardwall 
aftaftar minjt tve ffrindor pr tunnland och en god utgräfningslägens 
bet 1'/, ffrinda. AÄAngarnes frötjel beftår endaft i bädars uppdäms 
ning märtiden, od) uppjföring af mwattenrännor eller difen å myrer, 
fom lida af mwattenröta. 

Många tillfällen till ängsodling medeljt fiöars utgräfning eler 
fönfuing erbjudas i domna lappmark; och mattenfilningslägenheter till 
öftverflöds eudojt arbetskrafter faknas. 

Vadugardsjtötjeln befinner jig på cen låg ftåndpuntkt. Få nyz 
byggare äro under loppet of året i tillfälle att afyttra fmör, oft eller 
mjölt. Skulle någon under hela året huma för affalw befpara 1 å 
2 lispund fmör, hör fjådant till fällfyntheterna. Orfaken till detta 
mifförhållande är, i främfta rummet, fnapp tillgång på foder under 
wintertiden oc) fodrets usta beftajfenhet, fwartill ytterligare fommer 
origtig behandling af — och nifbushällning med — mjölken; mydet 
mör går va ÄR i a dagliga taffegräddan! 

om Aogarnes tillftånd m. m, är or i mi it ifs 
na Bevättelfe. 9 I un. är ordadt i min fednajt afgif 

Ajtven i aoffeende på binäringarne i re A 
nadsfullt till famma berättelje S ran hänmifas mörd 
 . Ititliga förtjenfter hafma under år ärftå i 
tillgå, dels genom PINE pe a od) bete Rn AA 
AK er q  eiepuiltne hafiwa under föminasen Poa 
nellan &Z ä : Rdr för man och I Rdr 50 öre 7 - SVE É 
tiden 1: 75 för man och 1 Rdr å 75 öre för PR Ci 


Från Nåne Soctens Gille, 
(AF Herr Landsfiffalen C. D. Berghmark.) 


Få grund af föreftriften i 10: i i 
Ttadgar för Norrbottens Läns fusfättingsjdftop. o6r Krk RS 
enledning af Förwaltningsutffottets cirkulär of den 16 fd Nos 


63 


ventber, moro Råne fodens ledamöter, od en bmwar annan defutom, 
fom intresferar jig för jordörutets framjteg od landets bäfjta, kallade, 
att denna dag med mig fommanträda uti Rane fofenjtuga, för att 
taga de, uti förberörde civfulär fromjtällda frågor i öfwerägande och 
till bejwarande. i 

IWid detta tillfälle moro of fotnens ledamöter närmwarande, utom 
nndertecnad, ordförande, Herr Kyrkoherden Dahlberg, Hr Arrendator 
GSjöjtedt, Or Handelsman och Sågwertsdelegaren Fr. Moosbera och 
Hr Injpettoren och Sigqwertsdelegaren Jon Holmgren famt åtffilliga 
andra perfoner, fwilfa intresferat jig för den aoda foten, och deltoao 
i öfmerläggningen, jomt lfemnade upplysningar i den mån en fwar 
tunde; bwarefter oc fedan förberörde cirbulär blivit npplöjt, och de 
deruti framfträllda frågor tagits i öfmerwägande, man ftannade uti 
följande åfigter oh rejultat: 

a) Jordmänens bejtoffenhet är naturligtvis ommerlande era, 
mylla och fand, efuru öfwer hufwud antagas måjfte, att ler- och jand- 
mylla, eller en medelmåttigt torr jordmån, är i allmänhet öfmerwä 
gande inom deuna focden; och fmwad froftfändigheten beträffar, jå är 
den wigt Oettagligt ännn ftor, efurn erfarenheten wijat, att den på 
fednare tider på ätffilliga ftällen betydtigt förminffats, fedan buftage 
och imäftog blifmit borthuggne, famt myrer od) tfärr på flere ftällen i 
fielfwa byarne od i närheten af dem Hlifmit utditade och odtade till 
ater och lindor, Mwpilfa odlingar, efuru ännu i mindee ffala, doc Huj- 
wudfatligajt förfiggått i de byar, der laga ftiften fortgått od Olif- 
wit fullbordade. 

6) Atorbrutsmetoden oc) åkerbrutsredjtapen är i allmänhet ibland 
allmogen, nära nog att föga, med obetydliga förändringar denfanuma, 
fom den war i far oc farfars tid. Atern, fom i allmänhet faktnar 
ordentlig teqläggning och dikning, plöjes manligtwis om höjten, med 
den i jig fielf goda plogen, ehuru allt för grundt, hwarefter en del 
deraf gödslas under wintern. Om wären wid fåningstiden, fom ins 
träffar i flntet of Maj eller början af Inni, uppföres den med få 
tallad ftocfahl med bill, eller och med femkloalt, fwarefter födden jfer 
med hand jom mwanligt, och federmera öfmerföres åfern med niofloall 
eller pinnharfma. Störden ffer i manliga är nti fednare hätften af 
Augujti, oc) någon gång äfmen i början af Scptember, jåmwäl af ove 
tens hufmudjäde tornet fom rågen. Höjtrågen fås manligtwis i mcdio 
of Auquiti, dels på tvädesjord och dels på nyodling, då den i förra 
fallet gifwer 10 å 15:de tornet, men i fednare efter omjtändigheterna 
15:d0e å 18:e fornets äring, fornet gifmer fällan öfmer 6:te å S:de 
fornet, hafra odlas obetydligt, och endajt på nyodling, bufwudfatli> 
gajt till grönfoder, men mognar äfiwen ftundom, då den i manliga år 
gifwmer G:te å T:de fornet. I affeende på trvöffningsjättet har man 
på fjednare tider fett en betydlig förändring, emedan en ftor del hems 
mansegare låtit ät fig förfärdiga tröftmafdjiner, fom amvändas både 
med bhäjt- och BHhandtraft, och Hmwarigenom tröjtningen cj är jå tidsö- 


64 


dande fom den förut warit. Spannmålsprijerna äro varierande efter 
fförd oc tilljörfel; men tan antaga$ i allmänhet från 14 till 16 Rdr 
för forn, jomt 16 å 20 Nor för våg och 10 å 12 Rdr för hafra 
pr 6,3 fubiffot. Potatis fättes, dels i uppförda fåror på trädesjord 
och dels på jängar i mindre täppor, men ej mera, än för Dwars och 
ens husbeboj. Prifet är mwanlighvis 4 Rdr pr tunna.  NRotfrugter i 
öfrigt fom fålvötter oc) rofwor odlas i mindre qvantiteter, och betalas 
med jamma pris fom potatis. 


ce) Ängarne inom denna focden bHejtå Hufmudjaktigajt of fielj 
wärande holmar, elfftränder, bädrödningar och myrer, fomt till nås 
gow del odlade lindor.  Tillfällen gifwes oc för aftappningar af fjöar 
oc) utditningar of förr, fom, der de blifmit begagnade, wisjerligen 
lemmnat ganfta goda refultater, eynru hittils, af brift på medel, detta 
ffett i liten ffala, och på de frällen, der aftappningar ffett, har ide 
alltid ändamålsenliga och fäfra dammbyggnader funnat göras, få att 
utffärningar inträffat, men genom denna ffada har erfarenhet mun- 
nits för andra, fom federmera fött att göra det bättre, och äfven till 
en del lydats deri. De fielfwärande ängar, fom genom rödjning Hlifs 
wit frugtbärande, antagas i manliga är Huma gifma, em ffrinda 7 
& & centner Hö på ett geometrifft tunnlands midd, men utgrundningss 
ängar, fom, dels genom eljswatten eller uppdämning, i behörig ord- 
ning funnat mwattnas, gifva ofta Wida mera i qvantitet, ehuru betyd- 
ligt fwagare foder. Hujwudajtaftningen och ftörfta etonomifta winjten 


blifwer alltid för landtmannen af den jord, jom lägges till goda lindor. 


ntilldefz nöden drifmer må 
shällning dermed; men, ty 


ppe a ffogeåhem 
tfumerjtodar, 


65 


e) fadugårdsjfötjeln är belfer ite mydet att ffryta of inom 
denna foten, emedan den ide gifwer fmör till ortens behof, utan 
måjte fådant töpas från näjftgränjonde fotnar. Orjaken härtill lig- 
ger till en del devuti, att folfmängden öfats till den grad, att odlins 
gen ide fortgått i förhållande derefter; doc lefiwver man nu i den 
förhoppning, att, fedan laga ftiften i ffere byar inom jodnen blifwit 
afflutade, odlingsfliten betydligt ifall tilltaga och jorden fomma att 
föda den folfmängd fom finnes. På jednare åren hafwa flera ladus 
gärdspigor blifvit ftödstade från finffa fodnarne, för att derigenom 
få införd famma method, fom der är bruttig i affeende på bojfaps- 
ffötfeln, oh alla tydas mwara enje derom, att desfa pigors behandlingar 
fött med fodret od tvfningen af mångahanda jlag$ andra änmen bis 
drager till att med mindre foderåtgång lemna få mydet mjött fom 
möjligt. Öfwer fufwud taget anfes, att en to lemnar i eftaftning 
under året 400 faunor mjölf, fmwilfet i penningewärde fan uppffattas 
till 100 Rdr. Koracen är i allmänhet fmå od) wäga kreaturen jällan 
öfwer 12 å 16 lispund då de flagtas8. — Häftafweln är ide florerande 
inom fodnen, emedan de äro få, fom föda upp häftar, utan manligt 
mis föpas fådane från näftgränfande fodnar & norra fidan, och de hä 
ftar, fom derifrån fomma, äro ofta behäftade med något fel, få att 
man bhörer en jemn flagan deröfwer, att de fom töpt eller bytt häjtar 
norrifrån blifmit Iurade på handeln. Smwin- och färafmweln är heller 
ide mydet att berömma; doc Har på fifta året allmogen lagt fig till 
allt flere fwin än förut wmwarit wanligt; och troligen blifmwer den äf- 
men tfwungen att föröka fårantalet, fynnerligajt un fetan brift på 
bomull intväffat od) priferne derå blifwit få enormt ftegrade. Får- 
vacen är i allmänhet mydet liten od) af grof ull, få att önffligt wore 
om äfven desfa för landimannen få mwigtiga djur blefwe af någon 
itörre och finare race införd i landet. 

f) Binäringarne inom fodnen bejtå hufwudfakligaft af tjärus 
bränning, handjägning af plantor, timmer- och bjelfbuagning, enligt 
behöriga utfyningar från fronans ffogar. Salpeter tillvertas obetyd- 
ligt oc) pottafta alls ide; tegel= och fallbränning något till ortens 
behof. I öfrigt har allmogen och ifonnerhet de få tfallade inhyjes 
männen ide obetydliga förtjenjter med bjelf-, timmer- och brädflott- 
ning, fomt bjelttälgning, juftering od) tlaftning mid laitageplatjer. — 

agsmwertspriferna äro under wår oc fommartiden 1: 50 å 1: 75, 
jamt höjt och minter I Ndr å 1: 25 för mansdagswerte och) dubbelt 
för häjt oh farl. Dränglöner äro från 100 till 150 Rdr od) piglös 
ner 50 a 60 Rdr, deruti inberätnadt de få kollade flittläderua för ä- 
tet. Wid 1862 års flut utgjorde folkmängden 2848 of mans oc) 2857 
af qwinnfön, fununa 5705 perfoner, på en areal af 30 qvadratmil. 

8) Af foducns folkmängd utgör 500 bejutna Henmansegare på 
78 mantals ffatt. Inhyjingar och fattige fumas till ftort antal. 

6) Folfunderwisningen beförjes af twenne ordinarie folkffollärare 
oM en vice, oc) är årligen 80 å 90 barn, fom njuta underwisning. 

3 


66 


i) Sofenmagafinet har en behjällning af 800 tunnor forn oc 

civfa 800 Ir i fontanta medel — och RR 
j £) Rattigförföriningen utgöres af 24 hela rotar åt fådana fat- 
tiabhjon, jom ide alls af equa frafter Fuma bidraga till fitt uppehälle; 
och bdefutom uttareras 100 centner torn od 600 Ndr i toutanta me- 
del till bidrag åt jädana fattige, fom i mer elffer mindre mån funna 


fig fjeljwa Iijnära. 


Från NederFalir Soctens Gille. 


(cf Herr Brutspatronen D. Hummel.) 


Wriftonde tid har förorjakat, att undertednad ide förrän i dag 
funnat utförda faltetje till ledamöterne i HOnshällsgillet härftädes, för 
att, i famråd med dem, afgifva den Herättelje, fom redan inom förra 
årets flut bordt hafma mwarit till Förmwaltningsutffottet inlemnad. An 
fällande om benäger undfecnde, fäwal härntinnan, fom för den ofull- 
ftändigbet, warmed de i cirbuäret of den 16 fiftl. November före 
fommande många mwigtiga ämnen funna, under för handen Wwarande 
omftändigbeter, behandlas, torde doc följande meddelanden tjena fill 
någon teoning mid bedömmandet af tilljtändet inom gillets diftritt, 
fömwäl i allmänhet, fom under det fiftförfutna året. 

SV civbulöret företommer förft en del frågor, fom mera hafiwa 
affeende på förhållandena i allmänhet och främft bland desfa om jord- 
månens  bejtaffenhet. Uti en joden med få widfträdt areal fom Ne- 
derstalix, är jordmånens Heftajfenhet giftvetwis mydet olita och fåle- 
des fwårt att afgöra, Ywiltendera forten, fom fan anfes utgöra huf- 
wiudbeftåndsdelen; men torde doct böra antagas, att lerblandad fand- 
mylla på mer od) mindre faft lerbotten är den meft rådande. Ett 
faktum är, att i ffogstrafterne åt öjtra fidan jordmånen är mera fivag 
fåfom åferjord betrattad fomt froftländia; hwaremot de bäfta natur: 
liga anger der finnas. At födra eller fjöfidan är återjorden i all- 
mänbhet mycet ftenbunden och till följe deraf mera fmårodlad; men af 
200 beffaffenbet. En del flöbyar äro äfven wäl [lottade i ängesmwäg. 
- RAG NE den jord, jom förefinnes å ömfe jidor af ftora 

av ell. är doc jätevligen den, jom företer de ftörfta och fäkraite 
tillfällen för ett rar ö i e ftörfta och fäkrafte 
ror eft Itorartadt oc fönande jordbruk om detta bedriftocs 
på ett ändamålsenligt fött. Med några få mtdantag är dod detta 
ide fallet; änmr bibehälles till det mejta den | vä 
bidr mretbon SA Å 1 gamla, med rätta ut- 
2 RE Sr att år tjrån är ntfå forn å fomma återteg. Den 
SR ng Aa or Mmölte  docf flutligen gifwa wifa för tidens 

I 0) förejtunes en god början härtill i åtftilliga byar 

Ehuru ide divett förande till jafen, få, då Se = . 
gör hinder för många med god wilja, k Ar rA DIES Fapiäl SS 
undertåtag att nämna, det MNorrfö d tom, i fammanhang Härmed ide 

' nöffa Hypotetsföreningen, om denna 


67 


ide, till följe of Nikshypotetsbankens oändamäålsenliga ffötfet, blifmit 
urjtändfjatt att untöfma jin gagnande wertfombet, fäterligen ffulle i ide 
ringa mån bhafmwa bidragit till ett ifyndjammare förbättrande af ors 
tens jordbruk. Det är forgligt, att en inrättning, fom jå djupt in 
griper i Hela landets efouomi och fom af Nifets Ständer blifwit af 
jedd, att på det mejt ändamälsenliga fått gagna det allmänna, tilläf= 
Wwentyrs genom någon eller några perfoners brijt på omdöme od) förs 
måga, ffall för cu längre tid förfättas i om rtjombet och under tiden 
hos allmogen ftärfa det mijstvoende, font den u Jupt tilljörene hyz 
fer mot allt fwad jä wäl från ftatens fom euffildte perfoners fida må 
göras för förbättraudet af def ftällning. 

Förr än ämnet om jordmånens beffaffenhet femnas, torde upps 
märfjambheten böra föftas å det olifa förhållande, fom fynes wara rä 
dande i affeende & jordens dviftraft här od) i födra detarne af riket. 
Då ide allt för ftart torfa inträffar, får man här fe det mejt frodiga 
Forn mwära, äfwen & till utfeendet ganffa mager fandjord, "tan att 
ens dena befinnes på botten af lera; Ywaremot fådan forta jord för 
derut fwårligen torde bära annan frukt, än råg, hafre och potatis, 

GSafom Ddewis på fwad förmån en fortfatt afditning af fanta 
tvafter medför i afteende ä froftländthet, må nämnas de iatkttagelfer, 
fom i detta hänfeende blifmit gjorda 4 Björkforf, nemligen, att innan 
afditning i frörre ffala påbörjades, frös fåden under det thermometern 
wifade 2 graders wärme, hwaremot den nu får nedga till nollpunkten 
och derunder förrän föden tager ffada. 

De återbrutsredjfaper, fom här gagnas, inffränfa fig allmännajt 
till de af ålder brukliga, nemligen: plog, gräfahl och myllbarf; desjas 
bejfaffenhet är doc temligen ändamålsenlig och hafwa på feduare tider 
fått till tamrater: vullharf, myll oc) en flags erterpator, af allmogen 
benämnd elfmwatloafl, förfedd med 11 wäl placerade frökta jernpinnar, 
hwilfet vedffap är fynuerligen att vetommendera, fåmwäl för redning af 
jord, fom för nedmyllning af mwårjäden. 

Tiden för fåning oh fförd är få olifa i förhållande till olifa 
mwäderlef under måren och fommaren, att något beftämdt cj derom 
fan fägas, men allmännafjt inträffar föningstiden ftrart efter Urbanus- 
dagen den 25 eller i flutet of Maj och början af Iuni, famt fördes 
tiden i flutet af Augujti. Hafra utfås med fördel medan ännu fölan 
finnes qwar under några tums lös mylla i dagen; och fan detta fädes- 
flag, på annat jätt ntfödt, fvårligen ernå mognad här i orten. 

Beträffande ängesodlingar, få förekomma fådane i ganffa mwids 
ftvädt ftala, od, i affeende å det förmånligafte fättet för odling af 
ängesmarf, torde anbringandet af öjtverfilningar fomt upprödjandet af 
ffogbewärt gräsbärande mart, böra lemnas företrvädet. Det har ocja 
af Avreudatoren Andersjou & preftbordet Härftädes Olifmit med för 
del förfjökt, att å få fallad tujäng med gles gräsmwärt låta ntjemna. 
tujworna och grofhada alfwen, Qwarefter fältet arbetas med rullbarf, 
föwäl förfta fom andra året, famt tredje året utan gödning igeufåtts 


68 


, eteus höfrö, Owilfet odlingsfätt wifat ett mycet godt 
ad. fler försträdestis böra ammvändas, der tillgången å 
fådan forts jämve äng är förre än bwad på det manliga bäjta fättet 
genom upparbetning till äfer od lindor med gödning fan tillgodogöras. 

On äfven ängesodlingarne i allmänhet änn bedrifwas i inffräntt 
ffala, är det doc glädjande att weta, det inom foduen & Björtforg 
egendom enfamt under detta år 100 tunnland naturlig ängesmart 
blifit till äng npprödjad famt 8 tunnland, allt geometrift widd, 
ffogbewärt myrmart, till åter odlad. 

Stogarnes tillftåkd är, med något undantag, bekflaganswärdt. 
Den för denna ort högjt förderfliga indujtvien med afmwerkning af o- 
nogen ffog till fparrar famt mindre dimenfioner af Handfågade plans 
tor, har under flera år utöfmats inom denna focen, Hwaraf följden 
blifwit, att brift på dugligt byggnadstimmer fnart nog uppjtär. 

Rifets jednaft förfamlade Ständer hafiwa i fanning i hög grad 
bidragit till den werfliga ffogsförödelfen, fynnerligaft i desfa trafter, 
bwarejt återwmärten är fen, genom borttagandet af all tull å fådan 
forts erportwara. 

Erfarenheten har tydligen wijat, att i detta affeende Hög tull 
eller erportförbud är enda medlet att förefonuma total brift på fog i 
Fujtfodnarne, från Qwilfa det torta afftändet från ffeppningsplatfen och 
följaktligen ringa transporttojtnader möjliggör, att med någon fördel 
ojyttra produkten af den omogna ffogen. 

3 de öfra och fynnerligajt lappmarfsfonarne är deremot ingen 
ffogsbrift att befara, enär den från få aflägsna trafter dryga trans 
portfojtnaden ide medgifwer någon förmånlig affättning af andre än 
de produtter, fom tillwerfats af jädane träd, fom böra borttaga8 för 
att bereda vum åt de närmajt intill uppffjutande yngre träden. 

Kreatursracerne utgöras till det mejta of de gamla inhemfta. 
CSifom nagot anmärfningswärdt må nämnas, ott allmogen härfjtädes 
under de fitta åren mera winnlagt fig om fminafimeln. 

E RR mu de frågor, fom mera hade affeende & förhållandena 

änhet, blifvit berörde, får jag ö "gå ti i 

Eld De, Jag öfwergå till Hwad, fom cgentli- 
gen tilljör fift förjlutna året, od) dermid, i affeende & fförden, näms 
5 att, ehuru den ftarfa torfan under förra delen af fommaren, famt 

en froft, fom inträffade natten emellan den 16 od 17 Suli, å mwisfa 


ftällen orfafade mer oc) mindre åreta äri 
got under medelmåttan. Sa RA rei Fi 


Det jädcsflag, fom mejt td 
myrodlingar eller fanfare trdkt å 
ten, till följe af frojtftada, lem 


q, utfåddå 
ar på åtffillige ftäls 
td. 


, fom ers 
ade upplysningar, 


59 
Från nyodlade och igenlagda flindor 
» Naturliga ängar od myrer ..... 
EV LTGUVDON SR rdr dörren 


200 ffrindor, 
+. 300' d:0: 

00 do. 
bwad brutsfolfet oc) torpare bergat, Mwilta tilljammans iftehafrva 40 
for oh 7 häftar, häruti ej inberäfnadt. 

N Björtfork egares Iadugård utgjordes under förra året of 50 
mjölfande for (förutom ungboffap), Bwilta lemnat i medeltal 503 fan- 
nor mjöl od en ceutner 2 ffålpund fmör fwardera: ett rejultat fom 
fynes befräfta den fända famningen, att Norrland framtida rifedom 
hufmudfatligen är att föfa i bearbetning af dej; widfträdta ängeåod- 
lingsmarfer. För öfrigt utfodrades förra året 10 bäftar och cirfa 60 
får. En ytterligare ladugård för civfa 50 for är nu under uppför 
rande å Björkfor. Dattadt den ftora mjölktillgången, fatnas ej af 
fättning, enär den omgifwande befolkningen till och med på en mils af 
ftånd infinner fig fåfom afnämare. 

Artikeln fmör har, fåfem tilförene, producerats utöfmer ortens 
behof. Prijet derå mar fiftlidne höftmarfnad 8 å Y'!/, Rdr, efter 
olifa godhet. 

Bland binäringar idfas meft Handfågning, fparrfuggning, tjäru- 
bränning od fifte. 

Tillwerfning af falpeter och pottaffa har alldeles upphört. Nå 
gon tegeljlagning bedrifwes, dod ej tillvädlig för ortens behof. 

Strvömmingsfiffet har här, litafom nedåt fufjten, mwarit ymnigt, 
hwaremot lar= od töjfiffet utfallit mindre än manligt. 

Priferne å fpamnmål od) andra lifsförnödenbeter war under förra 
årets winter: för råg 22, forn 20, potatis 6 od) ftrömming 24 å 28 
Rdr tunnan; fwaremot de under fonmaren mid öppet watten nedgingo 
till, för råg 18, torn 13 '/, famt äro mi ftadgade & 18 för råg, 15 
för forn, 6 för potatis, famt 14 för jtvömming, allt vmt pr tunna. 

Forsling af waror bejtrides Härftädes mot I Rdr rmt per mil för 
laf; om 10 centner. Dagsmerfslönerna ommwerla under wintern 75 öre å 
1 Rdr od under fonmaren 1: 50 å 2: 50. Arbetena wid laftages 
platferna utföras dod mejt på beting, hwarmwid dugliga arbetare Hun 
na förtjena omfring 3 Rdr pr dag; deriwid doc att Oemärfa, att flere 
timmar amvändas i arbetet än den wanliga dagswerfstiden. En dräng 
lön fon ide beräfnas härftädes till lägre än 150 och en piglön till 50 Rdr. 

Folkmängden utgjorde wid 1562 års flut civta 7150 perjoner, bland 
fmwilfa må nämnas 575 hemmansegare, 351 inhyfesboende mattag, 144 
utfattige, fom åtnjuta fullt, oh 127, fom åtnjuta tillfälligt underftöd. 

Enligt werkjtälld fottigreglering för innewarande år utgå till 
dem, fom åtnjuta fullt underjtöd, 21245 fubiffot torn, motfimarande, 
efter lösningspris af 2 Rdr 15 öre pr Enbiffot, Ndr 4567 och 67 öre 
vmt, fomt till de få fallade diftrittefattige 644 Ndr, Ywarförntom af 
fattigfasfane medel alltid måfte under årets lopp utanordnas åtflilli- 
age, of tillfälliga bebof påfallade bidrag. 


70 


Foltjfoleunderwisningen bar imder året warit ordnad fålunda, 
att, utom den fofta fomt en flyttbar ffola med eraminerade lärare, haf- 
ma 6 fmåbarnsffotor med veraminerade lärare mwarit i werktjomhet. 

Sodeumagajinet är en nyttig inrättning, fom för närmarande 
ffötes af lämpliga perjoner. Till följe af 1S62 ärvs mifmärt mworo 
utlåningorne fifttidne wår förre än wanligt; få är äfmen förhåttans 
det med obetalte län, fwilta nu uppgå till 3432 tubiffot. För när- 
warande finnes i magafinet 2696 tnbiffot frödart Forn. 

Den 31 December öppnades en iparbanteinrättning för fodnen, 
bwarwid af 17 perfoner injattes 7S2 INdr; äfven under nya året haj 
wa injattningar ffett, jå att fopitalet, inberäfnadt grundfonden, redan 
uppgår till cita 2000 Rdr. 

Slutligen önffar Gillet få begagna detta tillfälle att betyga Hr 
Vvandsbofdiugen och Nödyjelpstommittéens medlemmar def taddfambhet 
för det goda underjtöd, fom genom deras förforg blifwit tilldelt den 
fattiga befoltningen härjtides under förra årets hårda winter. 

oo Sorffild redomisning öfver huru desfa medel blifmit här an- 
wända ftall i länets tidning blifwa införd. Emellertid må nänmas 
att 70 tunnor fädeskorn blefiwv på wåren utdelade. Om man anta- 
ger, att 5:te tornet deraf erhållits, få Hafma de återlappar, fom tro- 
ao RR TöröRRa Ivarta, under fommaren frambringat en fförd 


Från OfwerKalir Soctens Gille. 


CIf Herr Handlanden GB. DBjörlingsfon.) 


Jordmånen, fom är ofifa i af; se er 
iöloprt vig fom är olita i olita byar, beffrifwes derföre byas 


Jock: bejtående meftadels of fond.  Froftländig. 
di 


Wännäg: d: 


Nybyn: fanid od tera. ito. 


GSmwartbyn: ke do. RR 

Heden: 5 ; tto. 

Örelsbyn: u å :0, Jöga froftländig. 

Bränna: ; d :0, Ide froftländig. 

Vandsjärf: i i; Av Föga froftländig. 

Rödupp: : 6 :0. Mindre froftländig. 

? omtråft: . . : Froftländig. 

å Ieja vf: pd 3 AE bito. 

Wickojärj | do bo dito. 

SEE HOTET : H : up. 

6) ke re vi bä Ha a tera, org: 

un Hfömethoden: ÅAtern uppföjeg r, voftländig. 
malt (plog) famt öftvertöreg med pimjart fötvål före fen Passa fd 

ädden. 


7 
Stterbruksredffap: Tält (plog) oh harf. 


Såningstid: I början of Juni månad. 

Skördetid: I flutet of Angujti oc början of September. 

Aring: 3—6:te tornet af torn, 8:de fornet af råg od) potatis. 

Spaunmålspris: En tunna forn 20 Ndr, en dito råg 23 Rdr 
och en dito potatis 6 MNdr. 

En ffrinda Häfjthö 18 Nor . 

IL ORON änns ID ROrT m 40 lispund. 

B Augarnues beffaffenhet: Eljsängarnue lemna god affajtning, 
då defamma om mwåren öfmerfvämmas af watten, fmiltet, litojom Nils 
floden, medför oc ajfätter ett gödande ämne. Men då hög flod ins 
träffar i Juli och Augujti Händer ej fällan att ängarne deraf taga 
ffada, och aftaftningen till följe deraf blir, få wäl till bojt ffenhet fom 
mängd, dålig. Myrängarne lemna dålig oftaftning. NRödjnings- 
land lemna bättre affaftning. Vindor förefiunnas föga 4 (linos 
gen, men wid Gyljens Orut i ftor mängd fomt lemna god aftajtning. 

Odlingstillfällen fiomas näftaon öfmerallt. 

Utdifning of fjöar har egt rum på nagra ftällen med god för- 
hoppning om en vit affajtning. Utditning of myrer är börjad, 
men i fiten ffala, emedan allmogen fatnar fönnedom om fördelen deraf. 

Angswvattning, genom öfmerfilning, finnes cj. 

Skogen, mwårdad bättre de fednare åren än förr, bör tåla med 
den afwverkning, fom nu eger rum. Timmer förfågas wid de twenne 
inom foden befintliga fågwerk, famt hHandjagas till plantor af allmogen. 

Ladugårdsffötfeln är wäl mwårdad, oh en Ko affoftar från 3 
till 5 lisp, fmör årligen, Här brukas att gifva forna warmt watten 
att drifa. MNRacen är ej ftor, men af god Hdejftaffenhet. Får finnas i 
mydenfet, men äro fmå till wärten, få att de lemna blott 3 ffålpund 
ull årligen. Häftar nuppfödas fällan inom foduen, utan föpas fadas 
na från Finland. Smwin har allmogen förr ej haft, men börjar nu 
lägga fig till fådana. 

FTjära och pottaffa tillwerfas obetydligt; falpeter ide. 

Handfågning af bräder (plankor) uppgår till c:a 12000 tolfter. 

Eegel flås för cqet behof och begagnas mäjt obrändt. 

Ett fommardagswerfe 2 Rdr. Ett winterdagswerfe I Ndr. 

Forsling förefonuner ide, utan är allmogens tid upptagen med 
hemmansffötfel och planttillwerkning. 

Dränglön: 150 Ndr. Piglön: 50 Rdr. 

Folkmängd: 3006; hanmansegare 200; inhyfesbjon 170. Fat 
tiges antal 59. q $ 16 

Folfunderwisningen: Läsningen i folfffolan har flere mwedor 
under terminen måjt inftällas af Drift på erforderlig wed, emedan ftor 
wårdslöshet hos allmogen förmärkes utt att fullgöra fina ftyldigheter 
härnutinnan.  Stolläraren har fåledes i många år warit tvungen att 
på egen befojtnad anffaffa wed, Bwarjöre oc Hundratals Iaf för när 
mwarande uteftå fåfom reft hos förfamlingen. 


72 


Fattigwården: De fattige erhålla underftöd fåmäl i penningar, 
jom fpannuål, äfwenfom föda på misfa rotar. 


Fran GOeliwara Soctens Gille. 


CI Herr Kronelänsmannen T. Silfwerbrand.) 


a) Jordmånens beffajfenbet är i allmänhet (6. åferjorden) af 
faud oc) jandmylla, på högg få fälten förekommer tera, endaft i Ströf- 
wen" od) något i Ullatti byar. De frofttändtafte ftällen i fodnen äro 
Etröjwens by, NRudträft eller NRutte frätjejemman, RNistrväft, Hasfura 
fråljehemman, Iipas, Solbergs, Lomondisnuandie och Murtki, fom oc 
Hmodasträft jamt Saruisåjwi 


b) Aferbrutsrodffapen, fom i jodnen begagnas, bejftår af fåtal- 
fad mwält eller finplog, jamt harf och femflvahl; tiden för fåningen ins 
träffar wanligtwis i flutet aj Maj och början aj Juni och fförden i 
flutet of Auguiti och början of September; doc inträffar ftundom att 
jförden mwertftälles i medio af Angqujti, ehuru dod mera fälljynt. Ärin- 
gen, opver Dufond taget, fan ej anfes högre än 5:te tornet, doc hän 
ja ett denjamma uppgår till S:de fornet, der åkern wäl häfdas och 
Sn [LA NN af forn Jont potates.  Prifet å fpannmål är för närs 
Ma SPN v 50 öre för ett lispund tornmjöl, fomt 73 öre för ett 


6) Angarne i allmänhet utgöras af naturli i ci 
myrflogar, jemte rödningar wid bäd- od) fre fö Ro släpa 
he eb medeljt fäntning af fjöar och utdifning af myrer 
ad fräften pre ingefillfällerng Diltet fednare ängesförädlingsfätt på 
5 brer jar giftvit goda rejultater, fafom i Hettesjärfwi dy, hwar- 
fs OEron öhwerfilning förbättrat fina ängar, få att de förött 
ar ar dubbelt mot förr; äfven är dermed början gjord i 
ben fö Å De Dt 28 Catti Bors aja. är uber förlo 
bwadan allt fopp att desfe uppliftva fore jag FOR, 

d) EStogarnue nära de s 
med ett ovd f 
len, milt 
derat mård, 
ide åftadtommas 


AS borde 
= Rå gi i he vå Mt 
Sko högo oc endaft fj 

tröfs etfwar, doc ej norrom Prirn 66) Uta 


73 


6) YLadngårdsffötfeln ftår i allmänhet på en låg punkt; det enda 
ftälle, fwareft nägot fmör efyttras är Hettesjärfi by, fom detfamma aftå- 
ter till nybyggare i Judasjärfwi, hwilka federmera forsla det till Norge. 

of) Kreotursracerne äro, fynnerligajt for och får, fmå och tnub- 
biga, doc när de wäl ffötas ganffa goda; fåren äro grofullige och fmå, 
oM i allmänhet ffötas de wårdstöjft; Ywad häften beträffar, få införas 
deåfa från Torne fonar. 

8) Tiära tilwerfas högjt obetydligt, Énappajt nog för ortens behof. 

GSalpeter od pottaffa tillwertas ej. 

Tegeljlagning är nyligen företagen, oc) detta & tyrfoplatfen, i 
hware närhet är uppfunnen god lera; förleden fommar gjordes der 
med förfök, jamt med tegeljlagning, Owilkfet lydades wäl. 

b) Avbetsjörtjenfter wintertiden äro inga andra än med ffogé- 
afverkning, fwadan föledes inhyfeshjon hafwa ganfta fwårt att huma 
uppehålla fig. Daqspenningen är wintertiden 50 öre jemte tojt, då 
denfamma fommartiden betalas med I Rdr 25 öre od foft. Drings 
lön är 80 å 100 Ndr od) piglön 25 å 30 Rdr jemte Häder. 

i) Follmängden utgör 725 manss oc) 757 qwinntön, fiwenftar 
och finnar, fomt lappar tilljammans mans och qmwinnfön 1050. Hems 
mansägare od) åbocr utgöra 400 famt inhyfes och fattiga 325 perfoner. 

f) Folfunderwisningen befrämjas medeljt en ambulatorift och 
craminerad lärare, äftoenfom en oexaminerad fmåbarnsffolelärarinna; 
7 toppffa barn underwifas i en fajt ffola, fom ftaten betoftar 

1) Fottigwården är bHhögft trytande i förfamlingen oc uppgår 
till 2000 IMNdr ritsmynt årligen och derutöfmer. 

OM för öfrigt får jag nämna, det den Härförut ffodliga oc 
menliga ffogsafwertningen betydligt hindrat jordbruket, ehuru en och 
annan numera fommit till infigt om att äfmen härftädes jordbrutet 
lönar fig, då det blifmer ffött od mårdadt. 


Från Carl Guftafa Soctens Gille. 


(Af Herr Kyrkoherden Is. Grape.) 


Den årsberättelfe, fom entigt Hushållningsfälljtapets ftadgar af 
hwarje Oushållsgille årligen bör afgifmas, går undertednad att här 
medeljt i forthet lemna. 4 s : d : 

Snom Carl Gujtafs foden är jordmånen i allmänhet af god 
beftaffenhet, ommerlande emellan tera och mylla, den fiftnämnda på 
högländare ftällen mer elfer mindre fandblandad. Sjynnerhet är Kucs 
Eola by, foduens Hufmudfattigafte del, of naturen mydet bördig, få 
att åfern derftädes äfven ogödslad, men ändamålsenligt brnfod, fram 
bringar fornjförd, od efter en gödsling tre &å fyra fådana. Betlag- 
ligtwis finnas dod inom denna widftrådta by åtffilliga froftlända ftäl- 
len; men denna olägenhet anfes blifwa, om ej helt och Hället häftven, 


Stninitone i fufroudfaklig mån lindrad, genom det utdifningsföretag, 
sv 8 Amin gå me är under arbete, och fwiltet bör blifma utfördt 
inom twenne års tid De mejt frojtfända byar inom fonen äro i 
öfrigt: Keväsjoti, Feräsjärtå och vappträjt, famt en del af Sorpikylä. 
Både äferbrufsmetod och redffap motjwara i allmänhet ej nutidens 
anfpråk; ty åferm tvädes fällan oc aldrig, utan befås årligen med 
famma f utjäde (forn), plöjes gvundt, + & 3 tmn, fwadan den 
och på flere ftällen bär lifa mycdet ogräs och wild Hafra fom ren föd. 
Råg och votates, Qwilka jädesjlag i allmänhet föga odlas, utgöra det 
enda ombytet af utfäde. Sädden fler de fifta dagarne af Maj och 
början af Juni månader, och jförden företages manligtwis i medlet 
of Augqufti, och lemnar fornet under wanliga år i öring 5:te och G:te, 
men i år har pr medium endajt 3:dje och 4:de utgjort ärvingen. Nä 
gen deremot gifmwer oftajt 15:de och 20:de till och med 30:de fornet 
på wäl brufad jord; potates 8:de oc 10:de fornet; men detta är har 
föga ell intet ffördats af detta fädestlag å de lägländare frällena, 
der fölen ffadades af frojt i medlet of Jult månad. GSpannmålspris 
fen äro för nävwaronde & forn 16 å 17 Rdr, våg 18 Rdr od) pota- 
te& 7 äå 8 MNdr pr 6,3 bitfot. 


Angeslågenbeterna inom fodnen. äro i allmänhet mycet goda. 
CStörfta delen utgöres aj uppgrundningar i Torne elf, futmar och 
frränder, of naturen ymnigt mwäxtliga,  Äfmen ffogsängarne, ifynners 
bet de wid bäcdfar belägna, utwecta en owanlig mwärtlighet. Tillfälle 
till rödjning af fådana ängeslägenheter finnes ämm, ijynnerhet inom 
en del byar, om och under tidernas lopp en ide få ringa del af rödj- 
ntngsmarten upptagits. Så juart ffogen borthuggits fromftår ängen 
i ofin fulla prakt. Desfa ängar fordra endaft den ffötfel, att ftogen 
ej tillåtes ånyo fritt uppvänna. Hohmängarne deremot tarfwa ej den 
vingafte ffötjel. På odlingstillfällen genom utdifning af förr och mys 
rer, bmwilta i allmänhet Mwila på ferbotten, finnes vif tillgång lifafå 
på Ungesmwattningslägenheter, med wilfas upptagande en ide ringa 


början blifmit gjord i Q TR 2 = 
gelthiln final > Mont Yapptväffs by, der äftven äldre fådana lä 


Stogarne äro mydet medta ill följ ävjni 
AE et medtagna, dela till följe of eldens härjnin- 
gar, dels oc genom befolkningens jätt att fföta, Så RE 


Nanikäta dejamma.  Fiuffa bondens 
SS (Erarja), fmått och ftort uton ätffillnad, att amvändas i ladu- 
fet fe för Ar NES EE ÖR Or 
: för ffogens Ö eftånd, är tlar 

fogas oforttraR mwidder of myrer od tärr, ANA - RA 
Få ov RT med affeende å ffogend wård tydes do ab Pidde 
eg M gla inom näftan hwarje bl) numera antingen afflutats 

Å d ; tl afwerfning finnes ingen ffog inom Gillets utäne 
Med affeonde & ladugårdsffötfem no itu : 
föregående årené berättelfer, hwilta ådagalägga I rrresv ssarprå 


mwana är, att fwarje år fålla 


75 


ftändpunft inom desja finffa fotnar. Kreatursracerne äro af ortens. 
Häftar införas till ej få obetydlig det från Finland. Smwin begagnas ej. 

Tjärn= oc pottojfebränning idfas Högft obetydligt inom ffogs- 
byarne, der råänmen för desfa handteringar ämne, omv och jparfamt, 
finnas. Handfågning af bräder tlitafäi, endafjt till Yusbehof af dem, 
fom hafwa dertill tjentlig ffog 

Arbetsjörtjenjter under fommartiden fatnas ej, oaftadt arbe 
tare från Finlaud årligen, och ifynnerhet under denna fommar här 
ftädes fökt förtjenjt, Hufwudjatligaft med upphodning och dikning af 
jord. Den manliga dagspemningen under denna tid of året för ett 
mansdagswerke i egen kfoft utgör 1: 50 ä 1 Rdr 67 öre vmt. Doc 
äro adordsarbeten de mejt wanliga. Flere dlaud allmogen, äftvenfom 
fådane ide jordbrufande, fom förmå ftaffa jig Häft, fysferj tta fig mins 
tertiden med forsling af lafj ät marfnadsbeföfanude och i öjre bygden 
bofatta handlande. Den manliga ffjutsiegan lärer utgöra I Ror pr 
mil. Under denna tid of äret är ringa tillgång på arbetsförtienft och 
dagspenningen, om födan erhålles, desutom få låg, 25 å 30 öre i 
bondeus fojt, att den löja befolkningen, fom fatnar jord oc) endaft 
lifnär fig of fitt arbete, har myden fwårighet att förtjena fitt dagli- 
ga bröd, i fynnerhet om fushället är fort. Närmajte orfaken Härtill 
är utan twiftvel den, att inom fodnen inga werb och invättningar fin- 
nas, fom finna bereda tillfälle till arbetsförtienfter, och att föogarne 
äro utrotade. Fattigmårdstungan är ocfå tilljölje deraf ntan twifz 
mwel ftörre inom denna kommun, än i någon anvan of tuftlondeta 
fodnar; ty & hwarje ?/5:dels mantals ftatt underhälles ett fattighjon 
och defutom uttareras årligen af fodnen (22 +/,,,:dels mantal) fem 
å ferhundrade MNitsdaler, förutom andra till fattigmärden inflytande 
manliga infomfter. 

Dräng= od pigfönerue äro: de förre 100 å 130 Rdr, de fed 
nare 50 å 60 Mor, förutom få kallade fmåperfedlar, fom af de flejte 
fusbönder in natura utgöras. 

Folkmängden mid 1862 års flut war 2305 perfoner. Hems 
mansrökornes antal 164; badftugu- och inhyfeshjonens 1112 perfoner, 
af Mwilfa 225 (barn inbeväknade) till ftörre eller mindre del åt- 
njuta fattighjelp. ” 4 ps 

Foltunderwisningen wid fotnens fafta foltffola bejtrides af en 
eramtinerad lärare, oh Har ffoldarnens antal under olifa terminer 
utgjort 30, 40 å 50. 


Från Pajala Soctens Gille. 
(Af Herr Brufspatronen Es I. Sohlberg.) 


Odlingen af de wattenfjufa myrer, fom åtftilliga byamän i Tä 
vrende, Erfhidi, Pajala och Kirnojärmi med ftatsbidrag bearbetat, har 


76 


ne i de twenne fiftnämnde byarne äs 
vo till ftor del fruftbärande, och har arbetet derftädes af wederbörans 
de blifwit gilladt och fajtftäldt. Bland fjöfällningsarbeten äro i främ- 
ffa rummet att omnämna Sajtajärmwi tväft af ftörve omfång, fwar- 
med arbetet fortaätt, utan att ämm det åfyftade målet funnat wins 
har fiös oc) myrutdifningsarbeten bedrifmits i åtffilliga 


nas. Defiutom ha I f i 
andra delar af jocdnen, af Ywilfa de flefta fomma att utfalla förmånligt. 


Tilffällen för ängsöfmerfilning fafnas ide, men allmogen bejitter 
ej dem företagfambet, fom fordras för att utföra denna mwälgörande 
ängsförädling i ftörre ffala. Den jordmån, fom mwanligaft förekom 
mer, är lera, mylla och fond; det har wifat fig att den förftnämnde 
är mera froftländt, fannolift derföre att den är fyligare och ej befor- 
drar mognad få hajtigt fom mylla od fand. 

Aferbruksmethoden i orten är flifa enkel fom åferbrufsredffapen; 
of detta fednare begagnas endajt plog od Harf, oh arbetas jorden 
wanligen otillvädligt, hwaremot begödstlingen ffer Hwart tredje är fer- 
deles ymnigt.  Sidd och gödsling ommerla cj med trädning, utan 
begaguas ett och famma jädesflag på famma fält är från år. Cirtu- 
lationsbyut är ej infördt. Såningen werfftälles i flntet af Maj och 
ont fommaren är warm afimejas grödan i början af Augufti; i an- 
nat år i Par of Auguiti. Aringen är wanligtwis 6, 7 å 8 fornet. 

nom KFangos, Somwando med flere byar har i åkerjo å 
fallad fjutdom inträffat, fom fortfarit flera a NR cr 
ta onda, fom undergräfver all mwärtlighet och gör åferjorden ofrukt- 
JR bör häfwas, och äv det derföre jag anmäler förhållandet till uns 
Fr Aa RR nitifte jordbrufare.  Safen är i tort- 
- ere Efter föningen uppfonmer fornbrådden till fer tums 
rare pe fas mg ej NR utan afftannar. 
och) tager få öfwerhand, att endaft Hägct ' 3 eboglig lett, AlE Mläga 
landet förmärtes. Förluften är påtagli RNA ÄRE AR 
RER glig, ty i desfa b å d 
= RE för 4 ovnet, Ömwaremot Kf Ae i AL Et 
medtog några fjuta sla tor, femte fen jan VS EteR "290 
läke ända | SR frn jord, för anjtällande af femiff un- 
nr Angåttiverittgsen erom hafwa meddelat underrättelfe. 
litade efter Torne elfdal. Någ 19 hårdt anc 
doct ide hos allmogen inträdt eokuirgjuar 
ort genom ffogseldar under UEEIE a erna 

; a åtgärder för 


berigenom att 
tillgripes för 


få till mwida fortffridit, att myrer 


ifötfeln mwårdas & denna ort i 
| e : vt i ollmä ä ä 
NR (0 Färger. god. Några befparingar SEA a ob 
bemmanene utffylder erhållas NOMMNEe fö A 
, där 


TT 


fom förut, af det ffäl, att i famma mån fom förtjenfterna öfats har 
ett öfmerflödigare fefnadsfätt inträdt. 

Omad får och fwinafveln beträffar, få hållas de förftnämnda 
freaturen ännu, men ej till den mydenhet fom förut. De jednare 
hållas ej af allmogen. 

Sifom binäringar har allmogen näftan uteflutande Hällit fig mid 
tillwerfning af tjära famt folningsarbete till Kengis jermverk. Under 
år 1863 tilltog handfågning af planfor och upptälgning af fyrfantigt 
wirte till planfor i betydligt ftörre partier än de föregående åren. — 
Arbetsförtjenften i öfrigt är forsling af fpannmål od andra förnö- 
denhetswaror från Haparanda och betalas för ett (af om 50 lispund 
från 1 Rdr 12 öre till I Ndr 25 öre pr mil. — Dagswerkslönerna 
äro temligen högt uppdrifna, då ett mans dagåmerfe mintertiden be 
tala8 med 1 Rdr oc ett dito under fommaren 2 Rdr. Dräng bes 
talas från 150 till 200 Ndr oh piga 65 Rdr i årlig lön. Inom 
orten är brift på arbetsfolk, men denna brift erfättes genom arbets 
föfande folf från Finland. 

Folkmängden inom fodnen utgör nära 4000 perfoner och ehuru 
antalet af inhyfeshion och fattiga ej är järdeles ftort uppgår doc fat- 
tigmwårdens utgifter till 2500 Rdr om året. 

För folkunderwisningen finnes ingen ffola inom fodnen, hmars 
ten fajt eller ambulatorift, oaftadt det är närmare 20 år fedan Kgl, 
Maj:ts nådiga förordning om fafia folfffolors bildande utkom. 

Sodenmagafin finnes Heller ide. 


Från Jucasjärfwi Soctcns Gille. 


(Af Herr Kronolänsmannen R. Laftadius.) 


Med anledning af Hushållningsfäljfapets ftrifmelje af den 16 
fiftl. November, får jag härmed äran afgifwa följande berättelje om 
Judasjärfwi foten. . 

Sordmånens beffaffenhet beftår dels af lera, fwartmylla, fond 
och myrröta, på en del ftällen till tre alnars djupt fager. 

De byar, font äro belägna wid Torne elf, nemligen Kuvru, 
Bittangi, Judasjärfwi och Kurrowara, äro temligen frojtfria, då der 
emot byarne wid Lainio och Kalix etfmar äro mydet froftländta. 

Atrarne härftädes plöjas med wält efler plog, hwarefter. jäninz 
gen mwerfftälles och fäden nedmyllas med pinnharf och veffa. — Atvarne 
begödslas fwart anuat eller Ymwart tredje är. De åferbyntsvedfrap, 
fom här amvändas, äro endajt wält od pinnharj. Å j 

Avingen of forn, det enda fäödesjlag, fom här odlas, får man i 
goda år beräkna till 5:te ä G:te Fornet, potateå till 20:de. HFörfök med 
råg od hafre är ännu ide gjordt. Männe ite hafra ffulle wara mins 
dre froftöm än fornet? 


78 


Såningstiden börjar wanligen den 18 Maj och ffördetiden den 
24 Muqujti. 

Ängarne Härftädes beftå förnämvigaft af naturliga ängar, fäfom 
myrer, eljsjtvänder oc) rödjningsängar, jamt härdmwalls= od) tvädesän- 
gar, Ywilta medelit begödsling Ywart annat ellev Owart tredje är Hål- 
lag i fruttbart frid. 

Spanumnålsprijet Härftädes utgör för det närwarande 20 Nor 
Tmt per tunna, 

Odtingstillfällen finnas mål härftädes till Hfmerflöd, att genom 
föntning of fiöar oM utditning af förr, myrer och mosfar till äter 
od) äng förädlas; men allmogen har för det närmwarande föga infigt 
derom. I Wittangi har wäl förföt Olifwit gjordt med flåhacning, 
focdjning od teglöggning & myrland, ehuru i mindre ffata. Ängar 
nes mwattning medelft dämmning och öfmwerfiming Hrufas förnämligaft af 
Cmappamwara byamän, i fynnerhet å myrängar. 

Ortens förnämfjta hufwudnäring är Hoffapsffötfel, Mvars af- 
tajtning, eller infomfren deraf, jag ide fan med beftämdhet uppgifiwa. 
De husdjur, fon härjtädes begagnas, äro häftar, nötfreotur, för oc 
getter, af ingalunda god race. 

Oc binäringar, fom härftädes idfas, äro tjärnbrämning, potta- 
ffebränning, limbotning och fiffe. Handjägning af bräder werfitälles 
blott för ortens behof. y ven Fille 
OO Une - Kö betalas 1 Nor 50 öre, för en qwinnas 
(5 ove. Yonen för dräng ftiger till 90 å 100 Nr; för pi i 
30 å 40 Ndr. : Kr AR 

Folkmängden tros uppgå till omkring 2000 perfoner. £ $ 

FO Clemangpon” upp; q - Henumans- 
egares, inhyfeshjons och fattiges antal är för mig obefant. ; | 

SE Fare eos baking elfer fofucmagajin finnes här. 

Sattigwärden bejtrides af focennämnden på få fött fattig- 
bjonen& underhåll upplåtes på entreprenad. på 1 JAtG th fattig 


Om Trädgårdsffötfeln i Norrbotten. 


(Anförande mid fommarmötet I NederFKalix den 3 Augujtt 1863 
of Telegrafkommisfarien L. 2. Ringius ) s 


Redan & ett föregående Hushällningsjällftapets fomumanträde har 


framfajtats ett oc) annat om trädgårdsodti 
) | YH om tfrädgårdsodlingen.  Hushållninosfällita- 
NE Fer PR Rers Br Morea na bid at 
Dh fån ramjtällt fin önffon att få utredt d bör 
oc) behöfwer i och för trädgårdsodlin åtgö REN 1 
X | ) gå gen åtgöras, Då ä cin 
er forn, logdt i mättet, bidrager tid hele ar AR 
edning häraf, inför Sällffapet i forthet och jä godt fig göra låter 


79 


med mine briftande infigter i ämnet föfa befwara den till distusjwn 
framfrällda frågan N:o 85 famt framlägga några mina equa åfigter. 

Mängeuftädes i fydligare delar af mwårt land tror man att all 
deleå ingen trädgärdsffötjel frulle mwara möjlig i wåra bygder — ja, 
jag bar till och med hört denna åfigt Yttvas af tvädgårdsmän, oc åf 
men här uppe gör man fig alltför tlena föreftällmingar om hwad fon 
ffulle funna åftadfommas i trädgårdsmwäg. Emellertid bedrifmes här 
1 ftäderna od hos fråndsperjonerua på landet en flags trädgårdsftöt- 
fel; man Har fin lilla ”Eryddgård,” fom tYevererar åtffilligt till föktet 
och äfven en od) annau blomma till prydnad åt Houingsrumnmet m. 
m.; doc bedrifves odlingen af töfswärter i allmänhet på ott fätt, fom 
ingafunda är ändamålsenligt. För att anföra blott ett förhållande, 
fwari ändring borde åftadfonumas, må nämnas, att man alltför litet 
gör affeende på oc bemödar fig om att famla frön, mognade Här 
uppe. 3 allmänhet föper man fina frön från Stocholm; man mäns 
der fig till en Hhandelsträdgårdsmäftare — od hwad Har man annat 
att göra? — han levererar de reqvirerade fröerna af bäfta fort, men 
mognade, ofta nog ide i Swerige, utan under Tyjflands och (Eng 
lands blidare hinnuel (fannolift är omkring Hälften af de tötswärt- 
frön, fom här odlas, utländffa och den andra hälften mognad 100 å& 
150 mil föder härifrån). Men famuma nordbo, fom ide drager i bes 
tänfande att i fin trädgård utfå vödbets- och morotsfrön, bönor och 
ärter m. m. från Tyfflond, ffall aldrig, om ej nöden dertill hvingar, 
bejå fin åter med foru från födra Swerige. Tror man wäl att de 
ömtåligare od) fpädare märterna bättve än fornet ffall pasja för ett 
Elimat, wida ffiljot från det, Ywarejt fröct fått jur mognad? Wift 
ide, och om få tänktes, wore det en galenffap. Nej, orjafen är jujt 
att man ej bejwärat jig med att tänka på faten. | 

Sujt det att frön, uppammade under få ofantligt ffiljaktiga kli 
matiffa förhållanden, gå här uppe få wäl fom de t fjelfwa wertet 
göra, torde utgöra det bäjta bewijet på, att trädgårdsodling hör np- 
pe är mägtig en betydlig utmwecting. Om fmwar och en wille winns 
lägga fig om att infamla frön Här uppe och utfå desfa, generation ef 
ter generation, få ffnlle man fnart nog få både härdigare famt för 
mwårt flimat och wår tforta fommar mera posfande varieteter, än dent 
fom här odlas. Wisjerligen är det janning, att fröjfförd ite alla är 
lycdas här uppe; men få är äfwen förhållandet ftundom äpmen i jyd= 
ligare delar af landet, och Olott några få här mognade frön frulke huma 
blifwa ftammen till varieteter, fom med Hwarje ny ackxeration ffulle 
blifwa allt mera härdiga vd Henumajtadda här och i jamma mån jäs 
frare. Derföre fan jag ej nog mwarmt uppmana till tillvaratagandet 
och utfåendet af fådana frön, fom funna bringas till mognad har ups 
pe, och det är flere än man tror. — En annan fida ar fröodling i 


+ Den till diskusjion framftäflda frågan bade följante fydeffe: "Furu be= 
drifwes trädgårdbsjfötfeln i Norrbotten eller buru bör den bedrifwas? Kan 
odlingen af fruftträd oh bärbufkar blifva lönande? Utg. anm. 


80 


Norden torde äfmen mwara wärd att tagas i betraktande. Alla fänna 
wi att jamma flags mwärter på mydet fortare tid här uppe än i för 
dern affluta jin wärtlighet — detta fåjom en följd af det under mar 
fommar få inteujiva lujet, fom under wår flänga fommardag fill det 
otroliga påffyndar mwärtligheten. Om mi en wärt i flere på hwar- 
andra följande generationer odlas under fådana tlimatijfa förhållan- 
den, fom påjfynda dej mwärtlighet, få blir flutligen den härigenom å- 
ftadfomna tidighet ingående i märtens natur, hwadan Norden torde 
bajwa fia förbehållet att uppamma de frön, fom en gång i födern 
fonnna att gifma de tidigajte ffördarne. Gifwet är, att mi ej få ut- 
fträda måra pretentioner allt för långt, och många frön, jom aldrig 
hinna mogna här, måjte wi äfmen allt framgent hemta från blidare 
tlimater. I allmänhet bedrifwes trädgårdsjfötjeln med ett utaf ofun- 
nighet härflytande alltför ftort miftroende till aljtringsförmågan hos 
Jorden och Himatet. WBåra qwinnor (ty i wår nord är det eqentlis 
gen qwinnan, fom lägger hand wid trädgårdsarbetena; mannen bejats 
tar fig föga dermed, om ide undantagsmis för att till prydnad ins 
plantera några Wwilda träd etfer och för att — fom mångenftådes jtett — 
genom em ovbygglig topphuggning jörderfwa redan inplantade fådane. 
Stöksträdgården  ffötes uteflutande of qwinnan) äro ganffa nitiffa att 
fföta fina jmå, ofta vätt täcdt anordnade täppor och att hos nordbon 
ej hågen för trädgärdsftötjel fafnas, bewijas bäjt deraf, att näftan 
bwarje foja i och i trakten of ftäderna Prydes of några blommor nti 
fönftren, och) mångenftädes finner man till och med wertliga praftjor- 
ter af jådane. Men blomfterodting i boningsvum åfido, för att åter- 
fomma till wårt onme: tvädgårdövdlingen i det fria, få för att be= 
mija att man ej behöfmer mwara få ängelig för Himatet och wåra jtränga 
wintrar, fom man i allmänhet är, må det tillåtas nig anföra några 
bys ÖN (en Alleftädes odlad trufmärt) öjmermiuntrar mig es 
Haen ute it jödra Smwerige på fritt land, men hos mig här i Pite 
bar den opvermwintrat utan ringafte betäcning, annan än deu fom 
winter bejtått med fitt fnötäde. Deuzia gracilis, en flönt "blom- 
ER bujfe LUB för några få år fedan odtad endajt fom frut- 
värt t Swerige — har tifaledes öfwermwintrat här i Pite utan ans 
nan portar 2 ett par granrisqwiftar. 
ötnafte dubbla frutnejlifor Hafa örmormintr ädta; tifojå 
flera andra perenna blomitermärter, fom ej för wii MIL Ta 
den odlade. Snön hos of utgör et FR 
ee OB Utgör ett godt fiydd för mwärterne och måns 
ga fådane, fom förfryfa föderut berga fig rätt godt här gy 
Na St framdraga ett crempel, jå bt det kn Ar jär 
crbäreplantan bortfryfer i födra Merige; orjaten är barfroften famt 


ben att plantan fed hi 5 KE dee 
blidwäder, och us är för Lif wid förjta 


den. Jag har widar 
balsamea, strubus, picea, 
tädning öftvermwintr 


81 


woro alldeles täcdta af fnön. Pinus cembra, bär, ätliga, myfet wmäl- 
jutafande frukter (de maka fom nötter), utgör ett födoämmne för en 
for del of Sideriens innewånare, mwärer ända upp mot jnögränjen 
på Alperna oh bör beftämdt trijwas wäl här. Def införande hit 
wore en mwälgerning för länet, oaftadt den omftändigheten att tvädet 
ej börjar bära frukt förrän inemot 50 år ålder, men fedan Yynmigt 

För att me öfmergå till fednare delen of frågan, få låtom ofs 
förjt tala om bär vd därbuffar. Snultronptlantan är inhemjt här, 
lifajå hallon, winbär och frusbär, Mwilfa alla tr iffas milda i MRNRorre 
botten; om deras härdighet behöjma wi jäledes cj orda. Om jätten 
för de olifa forternas odling wore för widlyftigt att här tala. Mi 
wilja blott tillje om deras odling i tort fan blifva winftgifmande. 
vOding i ftort/” torde mången jäga, ”är omöjlig; man får ingen 
affättning;” men det har ingen fara. Wi hafwa numera fabrifer för 
inbemjt winberedning oc desja taga emot få mycet bär od) frutt dem 
erbjudea, och wi hafwa wåra ångbåtar, fom Auma transportera fruts 
ten, om det en gång fommer få längt. Sätta wi minbärs- och truss 
bärsbujfar på fer fots afftånd finsemellan — ett fulleligen tillvädtigt 
afftånd äfven på den bördigafte jordmån — få rymmas 4666 vuftar 
på tunulandet, Antaga wi un den låga beräkningen, att Pwarje bujte 
ffulle aftafta blott 10 öre per år, få fall lifväl Owarje trunland af 
tajta 466 INdr årligen. I tidning för träödgärdsodlare beräknad, att 
då Ymwarje Hallonbujte bär minjt "/, tanna och ett tunnland rynmer 
7000 bujfar, 1750 tannor hallon funna erhållas af tumdandet, Owas 
den, om man beräknar 235 öre pr fomna, ett tumland, planterad: med 
hallon, ffulle gijwa en årlig winjt af 437 Rdr 50 He DÅ man uu 
tager i betraktande hurn föga tid och arbetskraft desfa bujfar — on 
gång planterade — årligen taga i anjpråt, få är det ju on ganffa 
water årlig affajtning. DÅ man hitförffrifwer buftar, dör man like 
wäl ej wälja af de ftörjta och finafte engetjta frusbär, ty desja hinna 
ej full mognad här; minbär dercmot, äfven af finajte forter, blifwa 
förträffliga hos of. Odingen af fruktträd torde aldrig hmna gifiva 
någon egentlig infomjt Hos of, men de äro wäl märda att odlas fäjom 
pryduad, då man fwårligen får fe något wadrare, än ett i full blom 
ning frående försbärs= eller äppletväd, efter ett aj frutft beloftadt fås 
dant, oberäknadt det ej vinga nöjet att funna ur equa träd plocta de 
dejertfrutter man älftar je wid eget bord eller bjuda fina gåfter. — 
Mer det är emellertid en fajt inrotad öfwertygelje att fruttträden ej 
uthärda mwårt flimat; demta öfwertygelje är emellertid det bedvöftigas 
ite hinder för genomdrifmandet af odlingen utof fjadana träd, men bes 
dvöfligare än öfmertygeljen äro orjakerna till detjanuma, Man har 
gjort jörfök och alltid mijlydats, men ej giort jig reda för orjaken 
till mijlyfandet; demna finnes lifwmäl ej fos Hlimatet, utan dels hos 
den fom införjfrifwit, dels hos den fom tevererat träden. Wi nord 
bor förjtå of aldra minjt på frultträds; då mi reqvirera födana, bes 
gära wi mejtadels blott få och få många äpple- eller få och få många 

6 


82 


fäfl d | å lifa forternag 

i att föfta affeende Bmwarfen på de o t 
la ct Ir jtamform; men derpå kommer fevereringen, 
arligare, i det man hitffidar, wisferligen mydet 
; ga forter, efter oc — Wwiitet alltid 


försbärstråd, 
tidighet och Härdiab 

mn är änn oförjn TE 
SR men Dee tåliga eller tidi 

u 3 S , 
Se offifuanlingt fom fwarje tvädgärdsmäftare ned aldrig få 
liten teoritijf injigt i fitt yrte bör infe, att fårväl hög fom halfftam- 
mar äro helt och hållet olämpliga för norden, wars behof är utejluz 
tande dvergfjtammiga fruktträd. Man Har till och med och det i mär 
gått få långt, att man från Stocholm — oaftadt det blifmit uttvyc- 
ligen reqvirerat uteflutande dwergjtammar — bhitffidat blott Halfftam- 
mar. Dwergftanunen dör mara få låg, att Honan Hörjar redan en 
fot ifrån marten. Den medför då följande fördelar framför öfriga 
ftamformer: den bär i förhållande till fin ftortet ymnigt och alltid 
fruft af förjta och bäjta Beffoffenbet. Trädet bliv deremot ide få 
ganimalt fom det fan blifwa i öfriga ftamformer. 

Wildapeln har fumits i Pite och burit mogen frukt, wisferli- 
gen of näjtan fomma usla bejfaffenhet fom den i födra Smweriges ffo- 
gar mwärande mwildapeln. Men då wi taga i betraktande att akla mår 
ra goda odlade äppleforter härjtamma från det fura, voätbara ffogs- 
äpplet och äro blott genom omforgsfull och ändamålsenlig tnltur blef- 
ne Qwad de mn äro, få torde man med trygghet funna antaga, att 
alteftädes, der mwildapeln fullfomligen trifmes, äftoen bättre varieteter 
af denfannna ftota tunna åjftadfommas. — Paftor Linder i Ume eger 
twenne äppleträn, fem han fjelj uppdragit af färna; det enas frukt 
är or födan beffaffenhet, att den wunnit pris wid Swenffa Trädgårde- 
föreningens  utftällning. Enligt obfervationer öfwer wisja trädflags 
töffpricning och blomning är wåren flifa tidig i Pite fom i Ume och 
timatet tta mildt på förra frället fom på det fednare imvid ftaden. 
Wid de öfriga norrbottniffa fäderna torde wisferligen mwara i någon 
ringa grad härdare flimat, doc ej få märkbart, att det fan inmerfa 
på trådodlingen i någon betydlig grad. — För fruftträdsodlingen i 
norden more of högita mwigt, om någon mille företaga fig att utfå 
tärnor, od) fedan när de unga träden förfta gången Bure frutt (man 
har gimvägar att, några år förr än man i manlig ordning fan det, 
få je Omwad frukt trädet tommer att bära, men härom en annan gång) 
ntgalfra de bäfta och utfå deras färnor o. f. w.; de fömre träden funde 
tmpas med bättre. På detta fött feulle man genomt färnfådd få vas 
rieteter, fom wore inhemjfa i fänet och fullt härdiga. Detta är wift 
för en enffild perfon både mödojamt oc) fojtbart ty ide många gene 
vationer af tväd funna under en perfons tid erhållas Landtbrutksffos 
fan deremot torde lätteligen funna åtaga fig detta wärf WBid tivcn- 
ne tider af året äro måra fruttträdsodlingar i fara, neml på mwåren 
Z mid SMÅ rg er Vintern fjelf ffadar dem aldrig; mid mwin- 
evn$. tnbrott ffadas träden, Om de äro af få fena forter : 
funnit få fullmogna fina årsffott, äfmenfom om : få vå få 


— [cvcrerar endajt högs och Hafftannmniga träd. Detta 


83 


mån att de ffjutit för långa och faftiga ffott. Derföre bör man här 
uppe dels aldrig befatta fig med att förföfa hHöft= och minterfruft, dels 
alltid plantera fina fruktträd på mager jord. Wåra fonmaräpplen, 
jäfom aftrafaner, gylling, hampus wm. fl., torde wara för norden gans 
jfa lämpliga, emedan de affluta fin mäxtlighet för året få tidigt, att 
de fpäda ffotten aldrig gerna funna af wintern öfmerraffas omognade. 
Aro ffotten wäl mognade, trvotfa de földen förträffligt. Körsbär tors 
de ocffå wara ganffa pasjfande att förföfa här, äfwenfå de tidigafte 
plommonforterna; päron torde deremot blifwa fwårare, om ide de 
aldra tidigajte. — Men nu fomma wi till wåren och def; werfan på 
träden och här måjte wi föfa att med fonft hjelpa måra fyddstingar 
WBVärtiden, t. er. i April, hafiwa wi ofta På dagarne en n ivme, fom 
häller fig uppe ända till 10 å 12 grader od mera; demra i förening 
med de från det Oländande fnötäcet återfaftade foljtrålarne, fwars wer: 
fan wi ganffa fännbart få erfara på mwära ögon, werfa jä lifmande 
på träden, att faftcivkwlationen börjar och då dufa qwiftarne under 
för natten, fom efter en få warm dag fan fomma med tifa mänga 
graders föld. fom dagen Haft wärme. 

Det är egentligen denna tid träden behöfma ffydd, men äro de 
uppdragna på dwergjtammar eler alldetes utan ftam, näftan i buffs 
form, få ftå de ffyddade under frön eller funna lätt ffyddas genom 
öfwer dem ffottad frö. Offå hafma de mydet godt af jordwärmen, 
dä de äro i fådan form uppdragna. Få de fpädare qwiftarne om mås 
ven bortfryfa, få werfar fådant näftan fom en beffärning, nemligen 
en öfad wärtlighet på blad od qwiftar od ett hämmande af frutt- 
fättningen, Qwaremot en beffärning af rötterna då och dä famt en af- 
pasjad afnypning af fpctfarne på märande ffott torde mara hos ofö 
pastande och medförer alldeles motfatt werfan, nemligen ökad frutt- 
föttning och minffad mwärtlighet. Emellertid torde fwårtigen någon 
wertlig od ändamålsenlig trädgårdsodling fuma fomma till ftånd, med 
mindre för länet anftälles en trädgårdsmäjtare, fom, bofatt i någon 
af länets ftöder eller fanffe lämpligafjt mid landtbrutsffolan, har ät fig 
upplåten jord få wäl för erxperimenter fom för tvädffola nm, m. Bis 
dare borde hwarje landtbruktare funna åläggas plantera oc) under Iceds 
ning ympa famt i dwergform uppdraga nägra fruktträd, fwilfa fer 
dan blefme hans egendom. 

For dem fom önffa erhålla dwergträd Yympade oc få gamla, 
att de inom ett pur år bära frukt, torde få nämnas, att goda fådana 
erhållas hos Skaraborgs läns trädgårdsförening, om Pejtällningar gör 
rag hos: ”E. Lindgren, Skara.” Träden inpadas omforgsfullt och 
jändas på jernmwäg till Stocholm famt derifrån och fift med ångbåt. 
Jag har derifrån erhållit ätffilliga Huffar och tväd oh är i fullajte 
mått nöjd med det fött, Ywarpå mina reqvifitioner blifmit utförda 


st 


Boräftolfe ofwer Trädgårdsodlingen i Pite 1863. 


(Af Herr Telegraffommisfarien LP. A. Ringius.) 


Genom fommanffott af enffilde för RSA a köa d 
åftadfoms utt en tvädgårdsmäjtare unde på PER )ifreg SE et 
att tilljandagå fambället med råd och Hiekp och genom fin fer 
bidraga till införandet at en mera vationell ESSINGORR LG Genajt 
mid förjta öppet watten hitanlände Set STegUIrer gor Vi gårdsmöftaren 
ör RB Syrén, fom qwardröjde här till fednajte Höjten; under tiden 
biträdde han åtffillige enffilde perjoner fåwål i ftaden fom å den frings 
liggande landsbygden dels med att utfajta plan för och fnllborda nys 
anläggningar dets med ordnandet af äldre trädgårdsanläggningar, ned 
omplantering af tråd, buffar m.m. Stadsträdgården omordnuades 
med fröfta gånger i frället för der förntwarande rafa oh fyra frycen 
bercceauer anlades derftädes genom plantering af träd oc buffar, fom 
hemtades från wildmarken i ftadens närmajte grannffap. Bland uy 
anläggningar förtjena att ferftildt omnänmas den af Or Löjtnanten 
Sunddawn Stvömnäjfet wid norra fikan om landsmägen, famt 
Auditören Dabls, mwisferligen ej alldeles nya, men betydligt utwidga- 
de och förbättrade anläggning föder om fandsmwägen wid famma ftälle. 
Pöjtnanten Sundboums anläggning, delad i tre afdelningar, beftår af 
den på öfmerfta delen af fHuttningen belägna dlomfterträdgården i 
tyjf ftil, den dernäft föfs= och efonomiträdgården i franff fil famt 
nederjt på fluttningen den för park affedda delen anlagd i ren engelft 
ftil, allt fmotfullt fammangjutet till ett helt. Hos Anditören Dahl 
har den ofwanföre byggnaden od gården belägna tallparken blifmit 
förfedd med dels fullfördiat upptagne dels blott utftafade gångar, 
fom framdeles fonuna att upptagas, allt i engelff ftil; härigenonr har 
denna part förmandtats till en frön och färdetes behaglig promenad 
plats, Ywars frörfta täcdbeter finnas mid gränfen mot Strömmiten, 
nvareft mycfet tät och wader löfffog finnes. Inåt fjelfwa gården af- 
flutar fig parfanläggningen med ädlare träd och Ouffar famt äfmen 
blomftergrupper i blandad engelft oc ty ftil. Den förut befintliga 
ät ftrömmen fluttande ganffa präftiga trädgården omordnades och faz 
des Sr Vä till Olomfter= och tuftträdgård i tyff, famt nederfta 
dra ftällen glocdes belå nvamia Rn TTT five på flera ans 
NS n gjordes dels nyanläggningar, dels förbättringar, dod torde 
ej flera än ofwannämnde, de ftörjta, behöfma ferffildt påpefas, utan 
Mr a STEG AUG lämpligt att nu öfmergå tell betraftandet of för- 
jällanden under året inom de förffilda grenarne af tvädgårdsodlingen: 


10. Stdtåvärtodlingen. 


Bönor.  ODaftadt Hrypbönor förr fåtta bå i 
- +. 5 på : , åde S 
mogna, jå mijtydades odlingen af Sof ir fälltorligt, fila wäl 
hvad be träffar de Wwanliga bruna font fwad angår de äftwvenledes förs 
tidiga Hmita”. — Rofenbönor odlades äftven, men gåfwo, oafs 


85 


tadt wader blomning, ingen fförd. — Bondbönor blejwo matnyttiga 
men mognade ide. 

É GSurfor. På bänt odlades ”Slanggurfor”, "allmänna långa grös 
na”, fomt Weftevåsgurkor”, fom alla gåfvo utmärtt god fförd. — 
På fall jord odlades ”Wejterå gurfor”, ipalierade mid ett plank åt 
fydweft; fröna lades direkte på Fall jord den 4 Iuni, plantorne fade 
ide nägon betäcfniug, fförden”btef ganffa bra. 

Kål. Blomfkål gaf god fförd. — Grönkål, odlad 1562, gaj då 
god fförd oc i är fullmogua frön på ftånd, fom fingo qwarjtå öfwer 
mwintern od årets fommar. 

Saälrvabbi, Kålvötter, Nofwor, RNhedifor och NMNätikfor gåfwo 
god fförd, färdeles fålvabbi, tälvötter och rofmor; rhediforn af förfta 
jädden woro Hena, men de of fednare fådden dejto bättr 

Lök. Rödök förföftes, men utan rejultat, fom cj upp för wår- 
torfa.  Piplöt fom dåligt upp, men blef bra, Shalottentöt gaf vif, 
men illa mognad och) derföre dåligt förmwarbar fförd. 

Meatrhabarber. Förekommer här ej fälljynt, men är, oaktadt 
fina förträffliga egenffaper och vaftadt plantan färdeles wäl frodas 
här, werfligen föraktad på orten, Bmwilfet är dejto mera bcfynnertigt 
fom fanuma planta öfmerallt anuorjtädes, der den odlas, är högeligen 
mwärbderad.  Cgentliga orfafen till den mijattning man härftädes Dy 
jer emot plantan torde Hafiwa fin grund deruti, att man ej rätt för- 
ftår att amvända och begagna denfannnas man anwänder den Qufmnd- 
fatligen härfjtädes till fpenat, Mwartill den minjt pasfar, jag tror till 
od med att man här fnoppaft fönner något amat amvändningsjätt 
af plantan, fom doc är på mångahanda fött anmwändbar till de fina 
fte vätter; bäjt torde den funna anmwändas tillagad på enahanda fött 
fom tfrusbärsgröt, Mwilten den då få fulltomligen till fuoten tifnar 
att de ej genom fmatfinnet buma urffiljas, Qwartill toner att Plan 
tan finnes att tillgå och är, fom bäft amvändbar jujt på eu tid då 
tvusbär alldeles ide finnas. ÄAnwen fyltad och på mäångahanda andra 
fött anrättad är, fom fagdt, plantan förträfflig. Det är egentligen 
bladjtjelfarne fom amvändas, och bör wid deras anvättande iakttagas 
att defanuna afffalas och den yttre hinnau bortkaftas, ty denna har 
rhabarbersfmaf, utt och werfan. Om på mwåren plantan öfmertäctes 
med eu tom fierding eller dylikt, få att den får mwära i mörkret, blif- 
mwer den till jmafen Hetydligt mörare och lädvare än annars. Widz 
itående torde fanjte mera warit eguadt för en folbof än för en redos 
görelje font denna, men jag har ej mwelat underlåta ott påpefa det 
mifförhållandet att en få wärderik planta, fom denna werkligen är, 
är få ovättwijt miffänd od föraftad fom förhållandet i fijelfiwva werket är. 

Morötter och Nödbetor gåfroo god förd. 

Sallad oh Spenat dito dito. 

SÅÄrter. Soderärter gåfwo ganjfa god förd. — Förjök gjordes 
med en uy mydet tidig och god fort ESpritärter, fom i handeln fås 
under nomnet Daniel O'Rourke; denna ärtfort är lämplig och af fort 


86 


wärde för höga norden, den gaf rif och fullmogen fförd. Arterna Ta= 
des den 23 Maj, blommade den 3 Suli, woro matnyttiga den 29 
Juli od) fullmogna den 20 Migujti; man bör uma hoppas att ges 
nom upprepad fröfddd af här mognade frön funna bringa forten till 
ännu frövre tidiqhet 


do. OMingen of fruktträd oc buFar. 

Dels under höjten 1562, men i fynnerhet under mwären och hö 
ite 1563 hafwa blifmit hitförffrijne oh utplanterade öfwer 50 ftyden 
förädlade frufttväd af flera forter äpplen (jäjom Ear aftrafan, några 
andra aftratanjorter, Hampus, åkerö, glasäppie, bäräpplen och paradis 
äpplen), päron, plommon oc försbär. Räftan alla desja woro Ym- 
pade på dwergjtanumar (Olott några få woro genom mijtag af leves 
rautören uppdragne med haflfftam) od erhöllos dels från Skaraborgs 
läns od) dels från Stofholms3 tvädgårdsföreningar. Alla dwergjtams 
miga mworo från förra frället.  Desja träd äro fördelade på Herrar 
Auditören Dahl, Vöjtnanten Sundbamn, Byggmäftaren Wallmark å 
Vvöjholmen, Öutdfmeden Ofman, Källarmöjtaren Hjertftedt, Jägmä 
ftaren Nydjtedt oh underteduad. Då träden äro få nyplanterade 
ton ämnr ej ajgiftvas någon berättelje om vefultatet of deras odling. 
Ho5 Or Signuiftaren Nydjtedt blommade it är ett på platfen temli- 
gen gammalt tförsbärstråd af arten Prunus cerasus, det fatte äfwen 
tort, men desja blefwo före mognaden bortjtulne. Åt ofwannämnde 
herrar oc) defutom åt några andra trädgärdswänner hafiwa blifwit 
bitförffrifne frusbärsbuffar af flera utmärka forter, mwinbärsbuffar 
(fwita, fwarta oh röde) af flera forter äfmenfom flera utmärkta hal 
lonforter od jordgubbar of 12 utmärkta forter. Af desfa hafwa mins 
bär af bälta flag (gamla på platfen) och hallon, Hitfomne 1562, fomt 
de famtidiat hitfomne 10 forterna jordgubbar, wifat fig fullt bördiga 
od) med fördet odlade. 


do. ODlingen of Pryduadaträd oMå bufar. 
Under förra året hitförffrefwos och planterades dels fram på 
måren, dels på höften Deuzia gracilis, Mahonia aquifolium od) några 
ädlare törnrosforter; desfa öftvermintrade under föga betädning; på 
mwåren jamma är planterades Pinus picca, filjwergran, Pinus bal- 
samea, baljamgran, Pinus larixz, lärfträd od) Pinus cembra cYrbels 
tall (med ätliga frufter), fwilfa alla Moro under mwintern obetädta 
och todo fig förträffligt. ”Eremplaren moro få fmå att de fiyldes af 
fnön.  Caragana arborescens, fiberifft ärtträd, odlas och fan med 
ftörfta fördel  alleftådes Här på orten odlas, det är fullt härdigt oc) 
frodas förträffligt. Under innemwarande år ävo hitförffriftie oc 408 
FE herrar utplanterade cfer jordflagne för att fomman- 
KA: A vå RER 
SN Te ig flera  ecremplar af Mwardera utaf nedannämnde 
Acer platanoides, lönn, Acer pseudoplatsa ö 
Acer saccharinum, foderlönn, FRAs HIF DOcdtaear äs aa 
'” 


87 


Amelanchier botryapium, Ampeleopsis hederacea, jungfruwin (en 
af de förnämfta flängmwärter), Berberis dulcis od) vulgaris, Caraga- 
na arborescens, fiberifft ärtträd, fleva arter Hagtorn, Cytisus alpi- 
nus, alpsguldregn, Daphne mezereum, fällarhals, Eleagnus ma- 
erophylla, filfwerbuffe, Euonymus ceuropeus, benwed, Fraxinus 
exelsior, aff, Ligustrum vulgare, flera arter Lonicera, Mahonia 
aquifolium, flera arter popel, Prunus avium, fogeldär, Prunus ce- 
rasus med dubbla blonunor, Ribes aureum, Rubus adoratus, lutt- 
hallon (länge odlad på orten, trifé förträffligt oc) är en färdeles pryds 
lig buffe), flera forter törnrofor, flera forter pil, Sambucus ruce- 
mosa, druffläder, Solanum dulcamara, flera arter Spirea, Sympho- 
ria racemosa, fnöbärsbufte, Syringa vulgaris, fyren, Tilia europgea, 
lind, famt Ulmus campestris, alm od flera pinusarter. 


4:90. BVlomferodlingen. 


Blomfterodlingen är mera allmän än de öfriga grenarne af 
trädgårdsffötfeln; det är octfa betydtigt lättare att anffaffa en liten 
platå för några blonumor, än för de mera utrymme fordrande wärse 
terna; Hos folket förefinnes en ftor färlet till blomfterodlingen, ffönjs 
bar derigenom att i näftan fwarje koja finnes nägra blommor i fön- 
ftren; emedlertid äro de blommor, fom ännu mera allmänt odlas här, 
altt för få och af för föga framftående ffönhet. Af Härftädes mindre 
allmänt eller hittills ide odlade blommor, fom under de fifta åren 
wifat fig för orten pasfande, må nämnas nägra få wadra och lättods 
lade fleråriga wärter: ZTulipaner oc) Crocus, Dahlier, de ffönare vas 
rieteterne af Antirrhinum majus, Armeria maritima (prydtig och 
färdeles mader till infattningar, fanffe något ömtålig, har emedlertid 
frått ute en winter under föga betädning,. förfökes un obetäct), Con- 
volvuvus sepium, Delphinium formosum od Delphinium azurceum 
(twå mydet praktfulla och lättodlade riddarfporrar, fom allsite äro 
ömtåliga för mintern), Dianthus chinensis, Hedvigi m. fl, caryo- 
phyllus, barbatus od atrorubens (alla lättodtade oc mwadra uecjlic 
tor), Diclytra spectabilis (fwenffa nomnet ”blomfterlyra”, ”hjertz 
blomma” etlfer ”det bruftna Hhjertat”, en utmärtt blomma, fom för fin 
ffönhet od lätta odling ej nog fan refommenderas), Digitalis purpu- 
rea (tmåårig), Hesperis matronalis od tristis (twååriga vd funna 
för fin mwälluft, fynnerligen den fednare, ej för mycdet refommenderas), 
Primula veris elatior od) auricla m. fl. Jag har blott mwelat Oland 
det ftora antalet påpeka ofmannämnde. Med andra för orten nya och 
twiftelattiga, fföna blommor erperimenteras i winter. Det torde 
flutligen ej wara ur wägen att här meddela några få för mwärtodlinz 
en ej oriftiga obfervationer öfver mäderlefsförhållanden, mårens fram 
ffridande m. in. (ongående detta torde fulljftändigare obfervationer 


från olifa delar af rifet tomma att införas i tidning för trädgårdsodlare. 
FBären. Winbäörsbuffen började blomma den 27 Maj och frues 
bärgbuffen den 3 Suni (wanligen fonimer frusbärgbuffen förft), fninttron 


88 


blommade den 4 Suni. Den fifta i ftaden märkbara nattfroften, ffarp, 
men i onfeende till fin tidighet offadlig, inträffade den I Inni, hägg 
började blomma den 7 och fyrén den 21 Juni. Redan den 11 Maj 
burde jag i min trädgård börja arbeta i jorden, Crocus od Pri- 
mula veris blommade den 26 Maj. 

Sommaren. — Naottfroften den 17 Iuli fändes ej i ftaden, fyns 
tes bwarten på dublier, turtiffa böner eller gurkor. 

Höjten.  Förjt den 4 Oktober ffadades gurkor och turkiffa bös 
nor något of frojt; den G Oftoder bortfröfo desja, äfmenjom dahlier 
oM allt ömtåligt. 

CSåfom en tnrviofitet onföres flutligen, att jag den 6 December 
Emin trädgård plodade en Oufett of Adonis autumnalis, äfwen några 
blommor på Clarcia pulcella funnos od på lacdviolerne, fom ftodo i 
trädgården, började de mydet fmällda tnopparne flå ut. Bellis ha- 
de ftora Btoppar. 


Beråttelje till Pongl. Landtboruksakademien om Afiwva 
Pandtoruksftolas werffamhet under år 1863. 
(Af ffolans föreftåndare.) 


j VS enlighet med Stongtl. Maj:ts nådiga reglemente för rifets landtz 
brutsftolor, har underwisningen under föregående år meddelats efter 
famnig plan och af famma lärare, fom de föregående åren, med den 
förändring, att förra höften en extra lärare antogs för underwisnin- 
gen i ffrifning, vräkning och rättftafning, emedan ityreljens ledamöter 
mid afgångseramen under fiftlione Oktober månad, anfågo, att on del 
af RN woro underhaltiga i desfa ämnen É 
Med detta års början är Kal Landtbruksak ien8 Fö 
IM dett al. salademicnå Förmalt 
rr or von af den 11 November 1563, HR Hibete 
bisturgen för de lägre landtbrutsftolorna i vi jtä i p 
[VA ok gre fa utöftolorna i ritet, Htäldt till grund 
Under medio of fifttedne Se ä j 
a LAN BOR UCI Fedne September anftälldes profplöjning med 
fs se FNRET Jamtlige ftyretjens icdamöter, SR Hdra af 
AR ör are, Droitten tyctes utjalla till de beföfandes belåtenhet 
hörn tå en 2: Jiftl. Ottober utexaminerades 10 jt. lärlingar, of lwilka 
del erhöllo fördelaktiga fonditioner med lön från 130 till 225 Rdr 


vint ärliaen och en del öftverto i $ 
| j ( ec et å KEPEE 
lävtingar ar qwar äfven sier eri föga SE gal en 


a NR ne Kr bolaget 6 ft. lärlingar med ända till 
Ärlige enda ärli 3 ä i if! 

härjtädes nton aujpråt på lön. resan AE 

Styreljen har anfett det lämpligt, ot 


Des näfta höjt, Hwilka äften bewitjag lön, jä om ctt lifa antal anta= 


å fommer framgent minft 


89 


12 ft. lärlingar att åtnjuta undermwisning, då den fördelen äfwen win 
ues, att blott Haljwa antalet årligen uterxamineras.” 

-Sorbdbrufet har under fifta fommaren, ehuru den litafom den 
föregående äfven mar fall och fuktig, ändå wifat bätire refultater, en 
följd af djupare och noggrannare plöjning famt ftarfare gödsling, till 
en del med falk, jäfta den och afta. — Stubbhwete har t. er. lemnat 
7'/, tunnors affoftning & 16"/, lispund efter 9 fappars utfåde på 24 
fapplands areal = 26?/, fornet. — Forn, rag, ärter od) hafra äro 
önme ej aftvöjfade i anfeende dertill, att det behöfliga tvöffwertet förft 
i desfa dagar dlifmwit färdigt och uppftällt. — Rotfrukter, hmwaraf ens 
dajt potates, rofwor oc fålrötter odlas, hafwa tenmat vitlig affajt- 
ning. — Höftraps, lin, ffallöft forn, fenap famt de fejta föfstväxter, 
fynas Hafwa en god framtid för fig äfmen i desja nordliga orter. 

Under förra fonumaren odlades 9 acometr. tumland, till ftörfta 
delen af ganffa tufvig ängsmart, "mwarifrån 1860 tafs ften på höften 
bortfördes.  Trefiundratjugnfem ftvädfamnar 3 fots djupa od) 7 fots 
i dagen Oreda diten npptogos. 

3 affeende på ladugardsffötfeln må nämnas, att 15 ft. for loms 
nade 7407 fonnor mjölf, eller blott civfa 494 faunor per fo, fwilten 
vinga affaftning bör tillffvifmas det långmäga och på famma gäng 
dåliga fommarbete, fom före ffiftets tillträde freaturen erhållit, fwilz 
ket migförhållande med näfta fommar bättre fall regleras, då goda 
od tillväcdliga beteshagar finnas i grannffapet af gården, fedan laga 
ffiftet numera tilltvädts. 


+ Mid öfmwerfändandet of denna Bberättelfe till Kongl. LTandtbrufsakademfen 
bar filorelfen i misfivet motiverat ffälen för detta bejlut med följande ocd: 
Hitintils hafwa elever antagits endajt hwart annat år, hwilket förhåls 
farde medfört fleve olägenheter, dels genom fmårigbeten att på en gång ers 
bålla 12 antagliga elever, od dels derföre att underwisningen derigenom 
förfiwåras. Dm deremot halfwa antalet, eler 6 clever, årligen antaga8, 
få bör det blifwa fättare att erhålla dectifl ffitliga buptingar, och bwara 
jemte den fördel minnes mid undervisningen, att de 6 äldre eleverna Blifs 
ma I tillfälle att, under det fifta året, längre tid än bittills tjenftgöra fom 
tillfyningsmän eller rättare, och derigenom inbunta en för deras framtida 
mwerkfambet Högt migtig och nyttig Bunffap. Styrelfen beftutade berföre att 
för detta år ide utbetala löner till flera än 6 elever, oc) biwaraf följden 
bief att endajft 7 unde anftällas, då blott en enda war millig att utan 
erfättning ftanna wid ffolan. Den för unbevivisningen nödiga förändrinz 
pen att årligen antaga 6 eferer bar fåledes härigenom munnit8, utan att 
någon föfande blifivit nefad inträde wid ffolan; och när 6 nya elever blif= 
ma näjta höft antagna, på mwilkfor fom funna Eetingas, få blir det förea 
ffrifna antalet fullt.” Utg. anm. 


CStyrelfen öfwer Afa Landtbruksjkola. 


Ordförande: Fandshöfdingen m. m. S. 7. Bergman. . 
ESchyeterare od) Stattmöftare: Tel. Kommisfarien A. Cajanus, 
Oedamöter; Förwaltningsutftottet. 

Brukspatronen D. Gununel, 
Handlandew m. m. €E. Ajplund. 
Vice Konfuln I. Bodell, 
Handlanden BV. Forfberg Ir. 
Handlanden D. D. Sundberg. 
Sufpeltörer: Förjte Landtmätaren I. E. Nyjtvöm. 
Kaptenen m. m. N. VB. Ström, 
Handlanden 3. M. Finell. 
Euppleanter: Sngeniören 2, Ruth. 
Sngentören PR. A. Brännftröm, 
Handlanden NR. E, Bergjtröm. 


SS 


EStolans föreftåndare: Herr I. I. ESanbdftedt. 


Vävare i veterinär m, nu: Vänsdjurlätaren 3 Od Vafkobsfon 
Lärare i flogsfushållning: Extra Öftverjägaren NM, Öquift. 


ve 


Sammandrag af Afwa Landtorutsjfolns 


Infomfter. 


Behållning i Skattmäftarens fasja från år 1862 ... 

Anflag of Staten (deruti ingår 1000 Rdr till undermis. 
ning i ffogshushållning) ................ , 

D:o af länets Hushållnin 

Afticegarne inbetalt 

Diwerje intomfjter wid ifolan 

Upptagna fön 


Summa vmt ov... 


Etolans tillgångar wid årets början: 


Jaftigheten . 
Inventarier .... 


Rdr 39380: 

Skulder wid årets början, GAN sr rrsgenenennn  O10 
ÅAterjtod 29770 

fomt uteftående aktiefond ......... FSE SN EO 13730: jam 


för 435 aftiev å 100 Rdr rmt 43300: 


d 
dh 


I utetående it 

Ajloaingar 

för Egendomen 
Hushållet 
Juventariep 
Materialier 
Sreatur 
radugården 
Stallet... 
Jern och Ä 
Slöjd och ! 
Siffet 
NReparatiom 
dimwerfe On 
Aterbrutet 
Räntor 


tillgångar + 


Etulder wid årets Mät, 


itejtående aktiefom 
för 435 at 


Genom egendomens förb 
inventarierne lifaledr 


har ftolans ffulder under 
uom inbetalning + 
jar denjamma ninjfat$ 
ta jumman sas 


rafenikfaper for år 1863 


MNdr 971 


;1 


Norrbottens Läns Kongl. Hushållningssällskaps 


Matrikel i Februari 1864. 


ORDFÖRANDE: 
S. P. Bergman, Landshöfding, R. S. O., R. W. 0. 
VICE ORDFÖRANDE: 
A. M. Eurén, Landssekreterarc, R. N. 0. 
SEKRETERARE OCH SKATTMÄSTARE: 
August Cajanus, Telegrafkommissarie. 


Förvaltningsutskottet. 


Ordföranden. 
Vice Ordföranden. 
Ström, N. B., Kapten, R. S. 0. 
Hollström, C. G. T., Kommissionslandtmätare. 
Nyström, J. E., Förste Landtmätare. 
Rutqvist, H. P., Handlande. 

SUPPLEANTER: 


Bergström, N. E., Handlande. 
Finell, J. M., Handlande. 


susfållningsgilen. 


Lule Stad. 


Ordförande. 
Herr Handlanden J. M. Finell. 


Ledamöter. 
Herr Landshöfdingen och Riddaren S. P. Bergman. 
Landssekreteraren och Riddaren A. M. Eurén. 
Landskamreraren B. A. Ekström, 
Häradstföfdingen G. W. Cygnus. 


Landsräntmästaren och Riddaren L. U. Öqvist. 
1 


Doktorn och Riddaren E. M. Waldenström. 
Förste Landtmätaren J. E. Nyström. 
Pastorn O. Burman. 
Disponenten A. R. Lundblad. 
Rektorn C. J. Backman. 
Löjtnanten H. Widmark. 
Löjtnanten A. Norén. 
Telegrafkommissarien A. Cajanus. 
Tullförvaltaren C. Kidron. 
Bergmästaren A. Trysén. 
Jägmästaren C. A. Énnes. 
Postinspektoren L. Amnéus. 
v. Häradshöfdingen J. W. Berglund. 
Löjtnanten F. Lindvall. 
Landskanzlisten F. G. Bucht. 
Rådmannen A. Hammarén. 
Rådmannen J. A. Huss. 
Rådmannen N. Sundström. 
OA P. Govenius. 
onsularagenten och H 
Habdländön NOR; nn Key 
Handlanden 0. D. Sundberg. 
Rådmannen A. Lange. 
RET J. J. Sundgren. 
v. Konsuln och Handland A 
Fig (C:a Rydberg, CE me 
v. Konsuln och Handlanden H. 
Målaremästaren J. F. La fu 


93 


Skomakarcmästaren C. F. Holm. 
Sadelmakaren P. Holm. 
Garfvaren J. Ålhrström. 
Garfrvaren N. P. Lundström. 
Guldsmeden J. E. Brandt. 
Bokhållaren A. M. Söderholm. 

» Urmakaren C. Dickman. 
Postiljonen J. Holmgren. 
Lotsåldermannen Johannesén. —. 
Herr extra Öfverjägaren N. U. Oqvist. 


Pite Stad. 


Ordförande. 
Herr Öfverjägaren G. Rydstedt. 
Ledamöter. 
Auditören och Riddaren G. Dabl. 
Landskamreraren och Riddaren F. Halléen. 
Kaptenen och Riddaren T. G. Clementioff. 
Borgmästaren A. Lindforss. 
v. Konsuln och Riddaren C. A. Winroth. 
Rådmannen G. Falck. 
Handlanden A. P. Ulander. 
Handlanden A. Lundberg. 
Apothekaren G. Ekman. 
Handlanden A. Markström. 
Snickaren N. Brändström. I 
Telegrafkommissarien L. A. Ringius. 


Haparanda Stad och NederTorne Socken. 
Ordförande. 
Herr Telegrafassistenten O. Burman. 


Ledamöter. 

Herr Tullförvaltaren O. R. Taube. 
Rektorn C. G. Gellerstedt. 
Magister J. Pipon: 
Ingeniören E. Pipon. 
Doktorn C. J. Wretholm. 

v. Pastorn Z. Grare. JAR 
Kronofogden och v. Hdshfen A. F. Wallin. 
Kaptenen M. U. Silfverbrand. 


andlanden E. Stenberg. 
ige F. Bunnans 


Haparanda. 


Rd 93 


C. Westergren. 8; B. Engelmark. 
7 3 J. Boström. Himmingsmark. Hemmansegaren Nils Samuelsson. 
I ] J. O. Boström. gj Jon Nilsson. 
a | A. Törnqvist. | Hortlax. Herr Regementsskrifvaren L. A. Wallmark. 


| | Haparanda. Herr Handlanden och Riddaren BE. Asplund. Elfsbyn. Handlanden J. Öhberg. 


: G. Uttorström. » Mönstersskrifvaren E. Lindqvist. 
v. Konsuln J. W. Lindh. Hemmansegaren Olof Höglund. | 
Garfraren Isr. Holmström. I 5 Olof Sundström. 
Snickaren C. J. Boström. August Lindqvist. 
Herr Kyrkoherden G. E. Burman. - Johan Lindqvist. 
Telegrafdirektören, Löjtnant G. W. Bellman. Håkansön. Niämndemannen Olof Lindqvist. 
Ingeniören I. W. Hackzell. Hemmansegaren Joh. Er. Lundberg. 
Ofveruppsyningsmannen A. Krook. Jefre. Herr Brukspatronen Degerman. 
Handlanden 5; Ridderstråhle. Hemmansegaren P. Johansson. =. 
5 E. Ohrling. Olof Andersson Öberg. 
Gränsesergeanten G. W. Gréen. Joh. Öhman. 
Färgerifabrikören J. Strömberg. Anders Cederlund. 
Mattila. »  Häradshöfdingon C. E. Stenberg. Långträsk. ” Jonas Ersson. 
f. Riksdagsmannen Rutström. Lillpite. Häradsdomaren Anders Andersson. 
Wojakala. — Herr Handlanden A. Zakrisson. Hemmansegaren A. Lundström. 
Nämndemannen Henrik Säbrä. , unga Olof Olofsson. 
Långnäs. - Isak Risberg. 
H Rättaren Johan Berg. 
Pite Socken. Nybyn. Hemmansegaren Gerhard Marklund. 
Ordförande. Pithohn. ä Le No 
o ” - OISSON. 
Långnäs. Hemmansegaren Aug. Danielsson. Zz Alida Bäckström. 


SE . Ledamöter. dj Samuel Jonsson. 

Dijebyn. Herr MN F. Axelsson. Rosforss. Herr ar ojn en - iv Ulfbjea 
» Majoren A. rnstén. ; rukspatrone . . 
4 Löjnadted J. Ww Läldfone Rosvik. Göstgifresinr Erik Sandqvist. 
» Kronolänsmannen C. 0. Wikström. Hemmansegaren Isak Lindqvist. 

» Kronolänsmannen C. L. von Walter. Raknäs. ” Olof Bäckman. 

»  Handlanden C. A. Hedqvist. ” Johan NÖT 3 

Nilsson. Anders Sundström. 


” ” (Cå ” 
Postföraren Anders Pehrsson. Sjulsnäs. Nämndemannen Lars Hellgren. 
Hemmansegaren Nils Aug. Eriksson. Hemmansegaren C. J. Larsson. 
Alter. Herr Inspektoren A. Nyström. : Sjulsmark. ” Olof Olofsson. 
Bergforss. » Inspektoren N. EF" Häggström 3 Olof Marklund. 
Bergsviken.  Nämndemannen Erik Eriksson. Sikforss. Lars Olofsson. 
Blåsmark.  Hemmansegaren Johan Andersson. Sikforss. S 
” Johan Dahlbäck. Storforss. Handlanden CO. A. sa 
Kyrkovärden Anders Bäckman. Svensbyn. Hemmansegaren Is. Svensson Ohman. 
Nämndemannen Dan. Gust. Danielsson Erik a 
Hemmansegaren Sven Svensson. ' Johan Ho ere 
Handlanden L: Lundberg, Fruodafvan. Johan Rönnqvist. 


” 


” 
Hoemmansegaren Olof Svensson. 


Öfra byn. 
Framnäs. 


Öijebyn. 
Böhle. 


Pitholm. 


G:la Staden. 


Afva. 


Ablvik. 
Björkbyn. 
Börjelslandet. 
Pehrsön. 
Ersnäs. 
Elfsborg. 


Eriksberg. 
G:la Staden. 


26 


Hemmansegaren Anders Pehrsson. 
Herr Häradsskrifvaren J. Sandman. 
Hemmansegaren Johan Berglund. 
Herr Ingenlören J. E. Sandström. 


” 


Hemmansegaren Erik Jonsson. 
J. G. Eriksson. 
0. Larsson Holmgren. 
N. P. Nordgren. 
ä C. F. Hedqvist. 
Nämndemannen J. Johansson, 


NederLule Socken. 


Ordförande. 
Herr Skolläraren J. P. Rutqvist. 
Ledamöter. 
Herr Direktören J. F. Sandstedt. 
f. Nämndemannen Fabricius. 
Nämndemannen L. P. Larsson. 
Hemmansegaren Isak Isaksson. 
N. P. Almqvist. 
J. E. Ersson. 
Olof Nilsson. 
N. P. Nordström. 
- H. F. Bergström. 
f. Nämndemannen Erik Eriksson. 
Herr Ingeniören J. Nordberg. 
.» Handlanden J. F. Lindgren Olsson. 
Nämndemannen Näsvall. 
Hemmansegaren Nils Nilsson. 
ES pönd Olofsson. 
” dr . Eng . 
Gästgifvaren L. Nols 
Herr Ingeniören R. Waldenström. 
Ingeniören Th. Selling. 


Doktorn och Ordensledam. P. Calwagen. 
Häradshöfdingen och Ridd. L. OQO. Boström. 


Ingeniören W. Boström. 
Ekonomidirektören O. W. Svenonius. 
Komministern A. A. Stecksén. 

v. Häradshöfdingen Y. A. Genberg. 
Kronolänsmannen J. Wikström nn 
Handlanden O. Nilsson. | 
Gästgifvaren J. Hällgren. 


Doktorn och Ordensled. P. Stjornberg. 


G:la Staden. 


Gäddvik. 
Gustafsfrid. 
Lulegård. 


Pehrsön. 


Rutvik. 


Sunderbyn. 


Sandön. 
Sundom. 
Westmark. 
Ökullen. 
Afva. 


Ahlvik. 


Björsbyn. 


G:la Staden. 


Gäddvik. 
Sandön. 
Selet. 


N 


Kyrkovärden Nyström, 

Brämnnästaren J. Engström. 

Hemmansegaren A. Werner Segergren. 

Smeden J. J. Eneström. 

Gistgifvaren C. E. Wikström. 

Hemmansegaren N. P. Andersson. 

Herr Ingeniören C. G. T. Hollström. 

» Kaptenen och Riddaren N. B. Ström. 
 Fabrikören P. Hedström. 

Riksdagsmannen H. Obom. 

Nämndemannen N. Boman. 

Hemmansegaren H. P. Sundqvist. 

Herr Ingeniören L. Ruuth. 
Henmmansegaren C. Andersson Bergströn 
dö L. P. Pettersson. 

Herr Linsdjurläkaren J. O. Jakobsson. 
Handlanden H. P. Rutqvist. 
Ingeniören O. Öblund. 

Ingeniören P. A. Brändström. 

Ingeniören L. Hollström. 

Löjtnanten C. W. Holmström. 

Löjtnanten Z. E. Wallmark. 

f. Handlanden A. J. Lindström. 
» Fabnjunkaren O. Holm. 

Hemmansegarc n Lars Nilsson. 

J. Nordvall. 
H. F. Bergström. 

Ö Is. Sundström. 

f. Nämndemannen Johan Andersson. 

Hemmansegaren Nils Ersson. 

Herr Fabrikör Carl Öqvist. 

Rättaren O. Holmgren. =. 

Hemmansegaron Gustaf Erik Andersson. 

Aron Andersson. 

Anders Petter Andersson. 
Enqvist. 

Olof Jönsson. 

4 J. E. Turdfjell. 
Hemmansegaren N. P. Enqvist. 
Garfrvaren Nyström. | 
f. Nämndemannen Nils Lindström. 
Hemmansegaren J. J. Sandberg. 

Herr Inspektor Nyström. 


” 


” 


Boden. 


Bodtriiskforss. 
Bredåker. 
Buddbyn. 


Brobyn. 
Heden. 


Krokforss. 
Ljusån. 
Skogsån. 
Svartbyn. 


Svartbjörsbyn. 


Svartlå. 


Säfvast. 


Unbyn. 
Wikbyn. 


Wittjerf. 


Wännträsk. 
Aminnet. 
Boden. 
Heden. 


928 


ÖfverLule Socken. 


Ordförande. 

Herr Skolläraren R. Lindgren. 

Ledamöter. 

Herr Kronofogden G. Oqvist. 
Ingeniören G. Öqvist. 
Kyrkoherden C. P. Gollerstedt. 
Postförvaltaren J. J. Ekman. 
Kronolänsmannen H. O. Ohrman. 

. Handlanden B. Forssberg J:r. 
Hemmansegaren G. Lindgren. 

4 J. E. Pettersson. 
Her Löjtnanten C. 0. Bergman. 
Hemmansegaren G. Hedström. 

År J. Lindgren. 
Nämndemannen Erik Eriksson. 

j 0. J. Backman. 
Hemmansegaren J. A. Lindström. 
Is. Olof Rutberg. 

ö N. 0. Nyberg. 
Handlanden N. P. Hedström 
Herr Inspektoren F. Johansson. 

» Inspektoren Hjortsberg. 

» Sågverksegaren C. O. Schlytern. 
Kyrkovärden P. Johansson. 
Hemmansegaren Johan Sundström. 
Snickaren (7. Zellberg. 
Hemmansegarén N. P. Olofsson. 

7 Johan Ersson. 

; Is. Olof Nilsson. 
Herr Inspektoren Fr. Eckhéll. 

» Inspektoren L. Österberg. 
Hemmansegaren Hans Erik Johansson. 
Häradsdomaren N. Bergdahl. 
Hemmansegaren Lars Wallin 

re P. Wikberg. 
Hemmanscgaren N. P. Nilsson. 

” Jå Olofsson. 

» H. P. Pettersson. 

a ” Lars Nyberg. 

Nämndemannen Lars Nilsson. 

Herr Inspektören C. J. Lastadius. 

» Direktören P. G. Westberg. 

Gästgifvaren Öqvist. i 

Hemmansegaren Olof Jonas Nyström. 


Böhle. 


Degersele. 
Hvitån. 


Jemtön. 


Melderstein. 


Mjöfjerden. 
Niemisel. 


Orrbyn. 


” 


Prestholm. 


Rånbyn. 


Lassbyn. 
Sundnäs. 


99 
Råne Socken. 


Ordförande. 
Herr Landsfiskalen C. 0. Bergmark. 
Ledamöter. 
Nämndemannen Isak Strand. 
Hemmansegaren L. H. Lundb rg 
J. Höglin. 
A. G. Johanssor 
Pehr Pålsson. 
ÅA. Holmqvist. 
$ J. Hvitström 
Nämndemannen L. H. Groth. 
Hemmansegaren N. H. Öström 
Erik Jakobsson. 
N. H. Sundin. 
Herr Arrendatorn A. Sjöstedt. 
Rättaren Berg. 
Hemmansegaren L. G. Lindström. 
L. Grelsson. 
L. H. Paulin. 
TI. FoPaulin. 
L. F. Moosberg 
Em. Moosbhe rg. 
Johan Löfgren. 
Gustaf Sundqvist. 
Jöns Johansson. 
Johan Pehrsson Thomtén 
Anders Löfgren. 
- Fredrik Paulin. 
Herr Ingeniören C. F. Bergner. 
Kaptenen K. I. Grape. 
v. Pastorn N. Edén, 
Kyrkoherden J. Dahlberg. 
Inspektoren J. G. Holmgren. 
Inspektoren A. Häggström. 
Handlanden J. Salander. 
Å Fr. Moosberg. 
P. Löferen. 
C. J. Tengman. 
F. Gyllengalim. 
johan Forssberg: 


” 


” 


” 


” 


” 


5 Z 
Hemmansegaren J n 
Herr Inspektoren P. G. Lampa. 
Hemmansegaren Johan Sundvall. 


100 


NederKalix Socken. 


Ordförande. 
Herr Brukspatronen D. Hummel. 


Ledamöter. 
Bondersbyn. — Hemmansegaren Pehr Johansson. 
Björkforss Herr E. W. Bergman. 
Fr. Maustaparta. 
. C. B. Ketscher. 

Rättaren A. Lundström. 
Björknäs. Herr Kaptenen Johan Grape. 
Börjelsby. Hemmansegaren Carl Larsson. 
Bredvik. 4 Johan Wiklund. 
Espinära. Herr Wilhelm Lundholm. 
Gammelgården. ,, Handlanden C. Strömbäck. 

Hemmansegaren J. P. Harnesk. 
Granän. = J. P. Hedman. 
Grötnäs. Herr Postmästmästaren G. Horney. 
Innanbäcken. » Löjtnanten J. Rutberg. 


” 


Löjtnanten och Svärdsm. L. G. Bergman. 


Handlanden J. Hortman. 
Hemmansegaren J. P. Hedström. 
; pe Johan Lindgren. 
Kamlunge. - N. H. Ersson. 
Koörpikä. Fr. Åström. 
Kyrkostaden. Herr Brukspatronen V. L. von Betzen. 
Kyrkoherden 0. Wiklund. 
Tullförvaltaren Ullberg. 
Kronolänsmannen I. Nyström. 
Handlanden C. Rönnbäck. 
A. Bäckström. 
N. O. Svanberg. 
5 TH Östman. 
»  Skölläraren C. R. Hägeströ 
Arrendatorn G. KN ES 
Herr Tolegrafkommissarien W. 0. A. Bäckman 
» Apotbekaren O. H. Ström. JE i 
- Au Fr Tyselius. 
p vepslagaren Abr. W Ö 
ppträsk.  Hemmansegaren ol fp cn 
sr Coreg : Olof Sandberg. 
Na nsbyn. nn lof Rönnqvist. 
Nynäs. Herr Kaptenen C. P. Ottonius. 
Näsbyn. » Handlanden Bergman. 
R ak - Bergmark. 
N & J. Sällström. 


101 


Niäsbyn. Herr Handlanden L. Bergström. 
Hemmanscgaren N. O. Englund. 
Pålänge. 5 N. F. Englund: 
i Erik Eriksson. 
Rolfs. Herr Handlanden J. W. Ster tröm. 
Hemman egaren OMM dar lö 
Ryssbält. & Pehr J n 
4 C. F. O , 
Sangis. Herr Handlanden N. G. B 0 
Hemmanseégaren C. J. Boström. 
Siknäs. Landthandlanden Erik Eri ÅR 
Hemmansegaren A. Pehrsson. 
unga Johan Pehrsson. 
L. O. Lindbäck. 
Johan Lindgren. 
Stråkanäs. Häradsdomaren ÅA. Johansson. 
Storön. Hemmansegaren J. F. Olofsson. 
Sören - L. O. Johansson. 
Töre. Herr Ingeniören E. M. Hortlund. 
Handlanden E. Stenman. 
, Byggmästaren FE. A. Löferen. 
Hemmansegaren A. Larsson. 
” Pp. ( ide l n. 
Töreforss. Herr Brukspatronen C. Norman. 
Wånafjerden. Hemmansegaren Jöns Fr. Johansson. 
Wiännäs. A. Olofsson. 
Yttermordjerf. Nämndemannen N. P. Olofsson. 
Hemmansegaren P. O. Nilsson. 
Ytterbyn. , L. 0. Sjöström. 
P. Ekhohn. 
C. 0. Bergström. 
Olof Bergström. 


” 


” 


” 


ÖfverKalix Socken. 


Ordförande. 
Herr Handlanden G. Björlingsson. 
Ledamöter. 
Herr Komministern C. 0. Sondell: 
Hemmansegaren Jöns Brännvall. 
N. P. Hansson. 
Elias Re: 
N. P. Brännvall. 
Kil L. Henrik Nilsson. 


Mikkojerf. f Lars Larsson. 


Bränna. 


102 103 
Nybyn. Hemmansegaren unga Lars Larsson. Ledamöter. 
Rödupp. Herr Sågverksegaren C. E. Grundén. - Herr Pastorn L. Steuborg. 

Svedjan. Hemmansegaren L. Engström. Juhoupieti. Gästgifvaren Gustaf Johansson Aro. 

i Åh 0. Ersson. Kengis. Klockaren Tornbers. 

Nämndemannen L. Granström. | Hemmansegaren J. Bergström. 

Wiännäs Hemmansegaren Jakob Jakobsson. Kiexsisvaara. ” Olof Johansson Alatalo. 


” Olof Henriksson. Pajala. nh Fr. Henriksson Pajala. 
ir Henrik Johansson Pajala 


-- I. Hansson L 
Carl Gustafs Socken. Gästgifvaren Henrik Pellika 
Herr Kronolänsmannen J. Lidström. 
Ordföraude. É Muoniovaara. + Handlanden B. Forsström. 


Herr Pastorn Is. Grape. 
Ledamöter. Arjeplougs Lappmark. 


Karhuvaara.  Hemmansegaren Henrik Henriksson. ' Ordförauvude. 
Karungi. N Carl H. Forssberg Pesu. Herr Pastorn Th. Winnberg 
Sör - Jakob Larsson Kangaranda. ; - då 
Korpikylä. -. Nils P. Mikaelsson Wuotikainen AR ÖA SOES 
4 äå Henrik Johansson Tuokea. É Herr Kronolänsmannen F. Holmström. 
Kukkola. Gästgifvaren Olof Malmström. Båtjaur. Kronohemmansåboen J. Wallström. 
Hemmansegaren Johan Johansson Winnika Koroqveik. Häradsdomaren Olof Olofsson. 
Nämndemannen Isak Isaksson Matti. | Racksund. Herr Handlanden A. T. Fjellström. 


Tossa. Henrik Henriksson Keskitalo. Fa Nämndemannen Johan Sundström. 
Östersjö. Kronohemmansåboen C. P. Wallström. 


Svartbyn. 


ÖfverTorne Socken. Arvidsjaurs Lappmark. 
Ordförande. 
Herr Kronolänsmannen I. Skarin. 


Ledamöter. 


Ordförande. 
Ilerr Landstiskalen E. M. Bergdahl. 


Ledamöter. 
Herr En J. W. Bucht. Herr v. Pastorn C. N. Fjéllström. 
: 4 » Kronofogden H. W. j ckavaara. — Kronohemmansåböen P.: Lundberg. 
Sen ” Handlanden, E, Asp. da areal SG Ja Johan Johansson Renström. 
” AS E. Lindrotb. Bachtsjaur. C. E. Lindström. 
| Kyrkovärden N. P. Sandqvist Brännträsk P. E. Lundmark. 
dLrkale. Herr Komministern E. A Stenborg Färtriäsk. P. Andersson Renström. 
atarengi. » Handlanden P. A. Nym: ; Fösvträsk É Lars Arvius. 
oi Häradsdomaren I. ka ; a NE Herr Handlanden Felix Fjellström. 
Witsaniemi. — Herr Kronofogden E. TE. ala. . Skolläraren J. Mörtzell. 


Pajala Socken. Fnoppeklg lagsyerk. 
rdfiöran . 


| Ordförande. A . 
Kengis. Herr Brukspatronen C. J. Sohlberg. Herr Pastorn J. O. Curtelius. 


104 


Ledamöter. 
Herr Kronolänsmannen OC. J. Hackzell. 
Johan Pehrsson Jatko. 
Kateketen JS. Raatamaa. 


Karesuando. 
Savisomutka. 
Juckasjärfvi Lappmark. Norrbottens Läns 


Ordförande. 
Herr Kronolänsmannen R. Lustadius. 


Ledamöter. 


Här förut boende ledamöter hafva nyligen flyttat till andra socknar. - ö år it 
OR — Song. Hnshillningsjälljtaps 


Jockmocks Lappmark. 


Ordförande. 
Herr Kronolänsmannen J. E. Ullenius. 


Ledamöter. - 
Herr Kyrkoherden G. Westerlund. i ar 
Kateketen M. T. Berlin. datt q t ee 


Sappero. 


Maitum. Nybyggaren N. P. Granström. 
Mattisudden. - J. E. Westerlund. 

äs Olof Larsson Ek. 
Pajerim. ss Erik Olof Eriksson. 
Qvickjock. Klöckaren J. D. Mannberg. 
Tjomotis. Nybyggaren Nils Jakob Nordlund. 
Wuollerim. på Johan Sandqvist. 
Norrvik. Frälschemmansåboen L. Å. Boqvist. 


Gellivara Lappmark. 


. Ordförande. 
Herr Kronolänsmannen T. Silfverbrand. 


Ledamöter. 
Herr Pastorn Fr. Engelmark. 
ag Söderberg. 
Skolläraren Appelc vist. 
Hakkas. Tingstolken 3 rr ; ström. 
2 Nybyggaren QC, Landström. 
Ullattis. Nämndemannen Pehr Pehrsson. ae fe i 
| Attic Bolagets Tvyderi 


” ren 


Protokoll, hället mid Rorrbot- 
tens Län3 Hushälningssfälffaps 
ärsfammauträde i Lule den 28 Ja: 
nuari 1865. 


Närwarande: Herr Ordföranden, Landöböfdingen, Kom: 
mendören m. m. S. P. Bergman, Or vice Ordföranden, Landé 
fekreteraren oc) Riddaren A.M. Curén; Förwaltnings-utfiot- 


tet8 ledamöter: Orr Kaptenen och Niddaren NR. B. Ström, 
Sommisfionslandtmåtaren C. 6. T. Hollftröm, Förfte Landt- 
måtaren 3. €. Nyftvöm, Handlanden HO. P. Nutqwift, och 
fuppleanter: Orr Handiandena MN. EC Bergftröm och I. M. 
Finell; jamst defutom Hrr Grofhandlanden GS. Asplund, Brufö- 
patronen D. Hummel, Lettor G. CElowjen, Konjul I. Boden, 
Söjtnanten C. D. Bergman, Kommisjionslandtmätarne Öb: 
lund, Rutb oc) Brännftröm, Afmwittringslandtmåtaren Selling, 
Länddjurläkaren Facobsfon, Handlanden B. Forpberg, Kasfö 
ten GC. Rydberg, Fabrifören P. Hedftröm, Direftören Sands 
ftedt, f. Riksdagsfullmäftigen 5. Obom, Stolläraren I. P 
Rutqwift och Landstingsmannen Grif Pettersjon från Gidds 
wif m. fl. famt undertednad, fälljfapets fefreterare, fom förde 
protokollet. 

Hr Ordföranden öppnade fammanträdet med att belfa de 
nätwarande wåltomna och uttalade derwid fin tilfredeftälelje 
öfwer att fe detfamma få talrift bemiftadt. 


Si: 

SD. Föredrogs Sekreterarens berättelje til Sälffapet 
för är 1804, af följande lydelle: 

Berättelfe till Norrbottens Läns Hushållnings-fällftap för 
år 1564, wid def allmänna fommanträde den 2S 
Sonuori 1865. 

Bid en återblid till det eller de fiftförflutna åren erfor: 
drag en i bögfta grad tillitsfull förtröftan på framtiden, för 
att ide nedfNläd under tyngden af de olydoer, of Mwila i fyns 
nerbet landtmannen på det tänbarafte jätt drabbats. Men 
benna förtröftan får ide uttyda jig genom eft tomt påfallande 
af den Högfted hjelp, fy naturens gudomlige ledare wijar mens 
niffan tillbafa till de rifa bjelpfällor, jvm äro öppnade till ben: 
nes tjenit, och eudaft med det förbehåll, att hon förmwärfwar fig 
inftgt uti amvändningen af desja bjelpfällor, är det fom den 
bögfte ledaren af henneå och naturens utwecfling börer hennes 
böner och wäljignar hennes arbete. Hvg menniffan är nedlagd 
förmågan att tillegna fig desta erforderliga injigter, och om 
bon förjummar det, återfaller anfwaret derför pa benne elf 
och följderna deraf ffola ide heller utcblifwa. Pa amma gång 
iom man beflagligtwis wmåfte betetua det nåftförflutna året 
fåjom ett mifmwårtår, får man Jäledes ide låta modet falla, 
utan med ledning af erfarenheten och mwetenifapenå ljug utfor 
jfa orjaferna till detta bedrvöjliga förhållande. CEndaft jäm 
beljt fan någon möjligbet beredas för. ofwmändande eler förz 
mildrande af de härda flag, iom framtiden funde bära i fitt 
fföte. Omarje jordbyufare måfte iöfa att fonuma till wifbhet 
berom, hurvida ban t. cr. werkligen på höften beredt jorden 
få, att den på mwåren tidiat neg mar färdig til mottagande af 
utjädet. Det tider intet fwviftvel, att redan deruti medwerkande 
orfafer funna uppdagas till den totala mipmwert, iom bhemfökt 
mången tratt, bwilfen i onnat fall fommit att lida mida mine 
bre. Utredningen af jådane frågor intager ett framftaende rum 
i Hushållnings-lälffavets Wwerbjambet, men det torde möta min= 
bre iwårighet att angifma jordens rätta brufningéjätt, än att 
Sjwertyga hwarje landbman om viftigheten af desfa a wisni 
gar och förmå bonom att följa dem. Att emellertid under för 


3 


tidet år ett rationelt brufningsfätt Wise Arg 
ifmwer t de frora rubbr : 
after mot mifswert, utan att p ! S 
= sn gömferatiätförbållandlåts fom under året warit rådan 
Kr lmeitger ffulte werfa hämmande på årswerten, finner 
De, å 
ädagalagdt genom öd 
jr ÄG vsessbjondotioner ed) jemförelfer för förflutna 
24 fmwilfa angifva medeltemperatnren efter Celj. för WMwvarje 
är, dh q 
å ålunda: | 
AEA —= 9, > gr. — Suli 4 + 16,20 ar. 
ene Är 10j&m" Rugufti . . HLo07 ; 
ngnr > TÄT mo Gtember,. '. 8,20 ; 
pc re Dö sOltober 7 = : 2,98 i 
Fn ; rö NAME Vv —T0RB ; 
Fe les a 11,25 " December - -— 37 
Uf 25 TEL RA 4 
Således medeltemperaturen för hela året + 0,065 
tägfta föld den 3 Mars — ar grader; 
öafta mwärme den 6 Juli + 25 | I | 
9 under de H wertmänaderna Maj + 0 
Scptember är + 10,02 grader. Ångrsd a 
fr För Lule ftad finnas ide nagra objermwativoner Re 
Ö de föregående åren, men i bet någet nordligare = mgred i 
mål bar förre Kronofogden GC. Burman Stade sd 
Hatfönet för alla åren från od) med 1832 sl 2 - 
od) wija månatliga medeltemperafuren för desja A öv 
Suli 65 gr. 
- DB jorgr: — Jukt : / 185 
stå m. fu al Auqufti . + 14,32 
ne 2 8,8 " September >» - + 827 
2 — 82 
April nig ww fONeber I Sn  äNS 
Maj SER + "607 tv — Rowvetbéer > > =618 
Juni nr NB ägt December. - 1017 
Eller en medeltemperatur för hela tiden af + på 
Od medeltemperaturen för mwertmänaderna + aa Ja 
SFemför man nu det förflutna årets RSS RN 
de 27 föregående årens, 1 finnes Deer er 
lägre än den fednare, och det förflutna året 3 opera . 
1,80 grader lägre än medeltalet för iamma ärsti 
27 åren. 


följande, i Tule af Or Ordföranden 


Om man widare jemför de olifa månaderna jå finner man 
att förflutna året8 temperatur warit under 
Maj månad 2,71 grader lägre än medium för de 27 åren. 
Suni é 2.34 b:o div 
Suli y 5 bd:o d:v 
Augufti : 345 den - 
September ” d:o d:o 
Femnföres äter de 5 mwertmånadernad medeltemperatur för 
några af de föregående aren med det förflutna årets, få fynes 
att under 1856 års falla fommar nämnde temperatur uppgid 
till + 10,14 och fåledes 0,12 grader bögre än förlidet Årg, 
bAemnbeå under 1858 års marma fommar de 5 månaderna8 
medelwarme utgjorde + 14,14 grader eller 4,12 grader w 
än förlidet års jamma tid. (Sigma 
Gencm fanmanftållningen ar desja objerwatiouer mifar 
det fig att orjaferna till årets felflagna fförd bör föfaå ide 
blott i den tidiga böjtfroften, utan äfwen t den liga tempera: 
turen, iom war radande i Maj och början af Juni månader. 
bn den ihållande wärkölden måfte jädden framffjutas till 
no febnare än manligt, och genom den låga mwäårmegraden 
s er Bela Augufti månad fördröjdes mwertligheten och mognar 
a jå att de T jednare hälften af denna månad inträffade 
a a till ftor del förftörde den werande jädesgrödan. 
; sn erefter under September månad inträffade regniga mår 
: : F - ren inbergningen of både ben frusna och den 
rusna fåde i erligar öfa ji 
sket en och bidrog ytterligare att öka jordbrufaren8 
Med affeende på de anflag, jom jå i 
' be anlag, om jällffapet mid förra mins 
Fa Roger bemwiljade för befordrande af fjällffapets ända- 
be t olifa viftningar, torde en närmare redogörelje för För: 
a EES åtgärder härmed få afgifvas. 
Af de till inföp af modelljordbrufsrcdffa 
dd z å p anflagna 200 
2 penn er blifmit amvända, cd) bafma de 
k Ifap, beftående af 1 mullharf, 1 på 
er FRE öferlemnade till Afmwa ffola för ad 
snälla ö Hr men nagot tillförlitligt utlåtande öfmer deras 
enlighet och egenffaper fan förft efter detta är medbdelag. 


2 


Förwaltnings-utffottet bar före fjöfartens fut ide Iydats 
få platå för någon perjon med anlag för forgmaferiycket, nen 
ängen af Utffottets bemödanden derför lemnar ett alltför far 
rafteriftiftt bidrag till förämäfendets Hiftoria, för att ide här 
anföra8. 

Sedan Utffottets plan att funna förmå någon af det 

Fodmods lappmarE boende, uti torgars förfärdigande utmärfte 

lappar att reja föderut för inhemtande af grundligare och mång 

fidigare infigter i yrket, ftrandat mot derag obenågenbhet: för 

en fådan reja, lydadeå det Utffottet att echalla en dertill willig, 

fjuttonårig Yngling från Sunderbyn. Ru afläts ftrifiwetfe till 

Gefle, hwarcft — jäiom Utffottet hade fig befant — en ffidlig 
forqmafare finneå, för att blifwa underrättadt om de mwilfor, 
denne pretenderade för mottagande af nämnde Yngling. Cfter 
åtffillig ffriftwerling i ämnet erhöll uUtftottet flutligen från bet 
ombud, fom haft detta beftyr om händer, det befted, att forg: 
mafaren ”ife funde åtaga fig att på mindre än fju år fåra 
någon att bli få paf hemma i yrket, att han funde göra en 
torg,” famt att forgmataren förklarat fig fjelf. hafma warit 7 
år i lära, "nnder wilfen tid han fif 3 gånger om dagen ftryt, 
och fom man nu ide får Må någon pojke, j& trodde han, att 
det nu behöfdes minft dubbel få lång tid för att tunna fåra fig 
något.” 
Genom denna flinthårda ffråmäsfigbet gådades utffottetå 
förboppningar att få frågan till önffligt flut, emedan alla deja 
mighandlingar dragit få långt ut på tiden, att fjöfarten redan 
war nära ftångd, då de uppnått detta märkliga ftadium på fin 
bana. Det återftår fåledes för Utffottet att under detta år på 
andra håll inleda nya underhandtingar, bwilfa torde frönag 
med bättre framgång. 

Det premium & 150 Rdr för hwardera of åren 1864 od 
1865, fom Sällffapet anflagit för hållande i Haparanda-trat: 
ten af en ragbingft till betädning, har för det förra året blifs 
mit tildeladt Handlanden I. D. Utterftröm, bwilfen enligt res 
derbörligt intyg fullgjort detta wilfor. 

Den Sällffapet tilhöriga bingft har blifmit faftrerad och 
förfåld till Afa flola. 


I 


 — te ne Oe 
- — 


6 

De 3Z:ne premierna å 100 Rdr för inrättande af jordtorp 
far ännu ide ifrågatommit till utdelning, ehuru den jemfnin: 
gen i tontraftet mellan jordegaren och torparen på NRäånesmötet 
beftämdes, att don fednare på egen foft ffall göra blott 1 dagas 
werke ti wedan åt den förre. 

Fd nämnda möte hade Sällffapet den glädjen att funna 
för utftållda Ereatur och jordbrutsalfter utdela 8 pris, hmwar- 
jemte med ännu ftörre tillfredsftällelje torde böra antedna8, att 
allmogen ide blott talvift bewiltade mötet, utan äfwen med det 
tiffigafte infreåfe följde def; förbandlingar. . ) 

Den mifswert, jom under förlidet ar bemjött en ide obe 
tydlig del af länet, bidrager till befäftande af den äfigten, att 
jordbruket i desja nordliga tratter ide för mydet får utgå på 
ipanmälsproduktion, utan Mufudfakligen på fodertillgången och 
den deraf beroende Iadugårdsffötfeln. Gtt wigtigt afieende må- 
fte devwid fåftas på boffapsrafen, få att den gifwer den högfta 
aftaftning både af mjölk och fött. De foftjamma erperimenter, 
jom föderut blifit gjorda, för att fomma till beftämd öfwers 
tygelfe härutinnan, torde få anfe8 ännu ide hafva Iedt till nås 
got afgörande refultat, emedan man än i dag fer den ena ras 
jen refommenderag från ett Håll, den andra från ett annat 
Af denna anledning onlåg fia utffottet böra wända fig till nås 
gon fullt fompetent domare i detta änme, innan det befföt fig 
för att iaföpa de af Sällffapet beffutade 2:ne rastjurar, och 
anhöll derföre genom Sällffapets Sekreterare ho8 hr Intenden- 
ten Suhlin-Dannfelt om benägna råd härutinnan. Som hr 
Intendenten wid denna tid befann fig vå en utländfé reft 
famt efter återfomften hölls mid fängen af en får fjufdom, 
funde ide waret ingå förrän i Augufti månad, Hwarföre Ut: 
ffottet, fom mar obetant med detta förhållande, mwarit nödfå 
fadt att defförinnan beftämma fig. och anfåg Utfottet Ayrfhire- 
rafen fåfom den lämpligafte för orten. Som det emellertid 
lärer intresfera Silffapet att taga del af lr Intendentensd åfigs 
ter och erfarenbet i en få mattpåliggande fråga, anföres här ett 
utdrag af denna ffrifwelje: GO. 6:83 fråga, rörande Hwilken 
nötboffapsras, fem för Norrbotten Må anfes mwara meft lämp 
lig, är får att bejwara, — då lämpligheten, eller rättare det 


fätt på bwilfet den ena eller andra raten tillfredåftäller wab 
man fordrar och önffar i jä mäjendtlig mån är beroende af 
djurens behandling å den lofal de finnas uppitällda. Så t. er. 
finnas i näftan alla af här omfring befintliga ladugårdar 1. ft 
Strömsholmskor, men liffullt förfpörjes bos flertalet af frea- 
tursegare Hlagan öfwer dålig mjölfaffaftning. Man har genom 
iunport af utländffa djur föft ernå bättre rejultater, har under 
ett eller annat år omjorgöfullt maärdat de dycx djuren, då er 
hållit ged aftaftning, mwarit förtjuft öfmer den Ypperliga rafen 
och utbajunat def förtjenfter. Snart nog har dec den oms 
jorgåfullare wården aftagit, då i och med detjamma de utländ- 
ffa djuren wijat fig fämre än de inhemffa, da de båda under 
faftatå enahanda hvältjyjtem. Strömsbolmökorna äro förträft- 
tiga fåfom mjölfboftap mid rif utfodring, fullfomligt jemför- 
liga med de ypperfta mjölfrajer Curopa eqer, men jåjom mwäl- 
pefant är, har ingenting widgjorts för bibehållande af rafens 
tonftan8 eller def förädling, och fäjomr tjurar begagnas åfmen 
inom nåmnde oct Dwad handjur fom Hhelft, fam förmår frame 
bringa en falf. Trakten fring Strömsholm har rifa beten och 
rif hötillgång, — em bördig låglandstraft.  Häruti, och ej i ra 
jen, ligger grunden till der uppfödda fors förträfflighet jalom 
mjölfboffap.  Förflyttade under andra förhållanden förhvinner 
denna dem utmärfande egenffap narct. — Att till Rorrland an 
ffaffa Ayrihiretjurar, ware fig af Helren= oMer balfradå, fan jag 
ej annat än afftyrka.  Ayrfhiredjuren äro förträffliga under för 
dem pasjande förhållanden, d. 1. f. någorlunda tifa med dem 
i dera8 hemland. De äro der wanda wid ett frändigt fuktigt 
— 50 tum8 ärlig nederbörd — od) mildt flimat; aldrig hög 
märme, men och aldrig hög föld. Deras förmåga att gifma 
mjöll har uppdrifwitå på befoftnad af deras froppstonftitution, 
få att de i allmänhet hafwa iwagt bröft, för bwillet en fal 
och torr luft är ytterft menligt. Illa wärdade och imwagt food 
rade degenerera de mydet haftigt, fåjom åtffilliga illa ffötta hol= 
länderier mwita. Deras härrem år mydet fin och tunn, bwadan 

vårligen fördraga att härdt anfättas af flugor och mygg. 

mwalet af en ras till förädling af den Norrländfta boffas 
pen tror jag att man bör föfa bland dem, fom lefroa under 


S 

närmaft lifartade förhållanden oc) derunber uppnått en högre 

grad af förädling. Bland alla mig fända freaturörafer är ej 

någon i deöja bänfeenden lämpligare än Algaierdjuren. Upp 
födda uti ett bårdt flimat, uppå Alperna på gränjen emellan 

Baijern, Sdyweitz oh Tyrolen, äro de der wanda mid misfer 
fiaen rifa, men mydet mwidfträdta beten, förtära gerna löf, äro 
manda att drifwa mwida omfring, bafiwa en ofantligt tjod hud 
oc) härrem, äro af on färg, nåra nog fullfomligt lifnande re- 
nens, hafwa en fynnerligen fompatt troppåbyggnad och till följd 
deraf i förhållande till jin ftorlet hög Ieftvande migt.  Derad 
mjö!faffaftning är, wid god utfodring, utmärkt. Af 5 h. wmw. 
for, hafwa, efter förfta faljningen, följande vefultater erhållit: 
MV 1 falfwade den 15 Sept. 1863, bar till den 1 Aug. mjöl 
fat 1368 fannor; AZ 2 falfiw. den 8 Of. 1863, mjölk. till den 
1 Aug. 1864 993 Fr; AR 3 falfw. den 6 Febr. 1594, mjölk. 
till den 1 Aug. 1864 789 fr; AZ 4 kalf. den 31 Mars 1864, 
mjölf. till den 1 Aug. 1864 490 fr; AF 5 falfw. den 18 Febr 
1864, mjölf. till den 1 Aug. 1864 738 Er, — ijanning wadra 
refultater!" 

Ör Intendenten gifwer decjemte förhoppning om möjlig: 
beten att af $X. Stambholländeriftyreljen, om anhällan derom 
till ftyreljen ingår, funna erhålla en tjur od) 1 å 2 for af den 
refommenbderade rafen, men fäfter uppmärfjambeten på wigten 
af fullt lämplig Iofal för djuren.  Sällffapet fall fäferligen 
bafiwa fig angeläget att föta bereda fig den förmån, fom Hr 
Sntendentenå wälvilliga anmwisning affer. Om en anjöfan ar 
&. Stamhollånderiftyreljen bifalles, kunde på famma gång Säll 
ffapetå långt ifrån outtömliga fasfa äfven tillgodojes. Utffot- 
tet bann under fiftl. höft ide förffaffa mer än en af de 2:ne 
tjurar, jom enligt Sällffapet3 beflut ffulle inföpag, oh om nn 
från GStambolländeriet funde erhållas en tjur, få more möjlis 
gen öfterflödigt att inföpa den andra af de redan beflutna. 

: Det fan ide nog beklagag, att ide Heller under detta år 
någon anjöfan till erhållande af friclevåplata mid mejeri 
föolorna till utftottet infommit, oc) jyne8 föga förhoppnin 
mara förbanden, att från Norrb a fö las kr 
see) ARR ortbotten få fölande till deåfa plat: 

» lämwida ide en och annan af Sällffapeta ledamöter, af nit: 


€ 


älffan 0 ; 
wigtiga gren al fan 


öfver 


ar 


fig en vationel behandling af fndugar 


behandling, fom närmalft tager mom 
mertningsfält. 


d 
rden 


Glädjande är det intreåte, fom fortfaran 


Xde blott Ingeniör Magnet 


biträde, Länsagronomen Bädftröm, hafmwa 


mm 


arit fullt upptagna med utförandet af d 


låmplige perioner, blir det on fråga för da 
härför behöfroa mwidtagas. 


r 


bwars ceyperiment i fråga om fruftträd 


Snwvad trädgärdScdlingen beträffar har 
aude en warn: wän I SKommisjarien L 


andra fultunverter tvifjwelsutan fonma 
trädgärdsodlare fill nytta, Teran bågen fö 


förädlande fultuvgren hunnit wakn 
tande till januna 


- 


blifva, Hwartill Yule jtad anflagit medel 
dy aflönande af en ftadsträdgadsmäiftare. 
De genom impuls of ES 
Haparanda od) Lulea hbafwa under aret 
ingar, och fparb 


förre förtroende, jå att infättringarne und 


belopp af 4000 Rdr. 
— Bland binåringar, om gtrva manga 
ft. bidrag till deras lifsuppebhälle, intager 
anmärfningåwärdr runt; oc tifvål ffulle 


rå 


landt 


) 


omtanfa för befordraondet of upplysmng 1 denna 
dtbrutets cfonomi, företager fig att föka 
rtyga allmogen om beböfligheten och nyttan deraf. Saken 
fen ur den fynpuntten önfflig, att m je 


rieleverna få fåra 


de eanad den jords 
ufsingentörens 
utan änven hang 
under jommaren 
jorda requtfitio- 


nerna. Ör Magnét bar bejött 34 förrättningsftållen, oh har 
arealen af den jord, a bmilfen 

uppgjorts, uppgått till 3,579 tunn 
fedning od på Sälffapets  befoftnad har 
Owidjot utbildats till fullt fompetent 
torde wara att pårätna fåjvm en af de 
till bwilfag affönande årets landsting anfla 
landstinget anmedat Hushållnings! 


planer till jordförbåttringar 
and. Under Or Magnet 


Mannberg fran 


difningsförman, od 
fyra difningsförmån 
git medel. Som 
ällffapet att utfe dectill 


en, lmilta åtgärder 


bdenjanima fortfa 


MA, MNingius i Pite 
och bärbuffar famt 


att lända mangen 
r denna mwadra vå 


a till fullt lif i länet. Wer 
mål bör äfven den trädgärdsanläggning 


genen anftällande 


ällffapet bildade nya iparbanterna 


öppnots för injatts 


anten i Neder-Kalir har tilhvunnit fig ett allt 


er året uppgått till 


tujen  mennifter ett 
fiffet redan nu ett 
def; affoftning med 


10 


wetenffapenå tillbjelp funna mångdubblas. Förjöt dermed bar 
redan förut på Sällffapets Eefoftnad genom en af ftatens fiffe 
riasfiltenter, baron Cederftröm, mwarit gjorda, i det att för fyra 
är fedan yngel af lar rå fonftens mwåg wid Edeforå frambrag- 
tes, och man har funnit fig föranlåten till det antagandet, att 
den otaliga mängd af jmälar & 4 a 5 ffålpund, jom mid 
famtlige fiffen efter Yule elf fångatå, Ieder fitt uvfprung från 
nämnda odlingsförföt. Äfven under ifrågawarande årg jom: 
mar bar baron Gederftröm på Sällffapets rv qvifition uppehållit 
fig on längre tid i länet och devunder bejött flera af def mat: 
tendrag, men någon beråttelje om utfträdningen af hans wert 
jambet bar från br Cederftröm ännu ide ingatt. ”) Det är emel- 
lertid befant, att de odlingar, fom wid Edefors och mid Ran 
byn warit förbercdta, ide fommit till utförande, dels derför: 
att mintern få owanligt tidigt infann fig oc lade binder i 
mwågen derför, dels till följd af det böga mwattenfrändet i Råne 
ej. Några perjoner i länet 6a emellertid erhållit noggranna 
underrätteljer om methoden, bwarjemte Förwaltnings-utffottet 
utwerfat tillftänd för tvenne perjoner, bondefonen C. I. Mu: 
ftaparta från MNeder-Torneå och fiffaren I. CE. Badman från 
Pite, ott genomgå den furs i fiffodling, Wwilfen under höften 
meddelats mid fiffodlingsanftalten i ÖObns by wid Ånger: 
manelfwen. 


Då allmogen i detta län änme fafthänger wid det jorden 
utarmande brufningsfättet, att är efter är utjå jamma flags 
fåde, ffulle äfven ur denna jynpuntt det wara mwälgörande, att 
någon ny fultuvwert började odlas. Om denna fulturvert 
derjemte wore näftan oberoende af temperaturförhällandena, ät= 
minftone bwad froft beträffar, iamt lenmade god affaftning och 
beredde i oc) med def förädling ett jemnut och angenämt ar: 
bete under den länga wintecn, ia more Wmwisferligen en jådan 
fulturmwert att föredraga framför många andra. Denna mwert 
finneå, den trifmes fynnerligen mål i Norrbotten och har res 
dan tillwunnit fig många landtbrufares uppmärflambet. Det 
år linet — linet, jom uti en anjenlig delaf tvenne ftora pro 


7) Berättelion jednare intommen; je Vil. 


11 


minfer, Ångermanland och Helfingland, gifwit många tulende 
derad lifsuppebälle od) fom Defurdrat bemtrefnad och idogbet 
jamt, om ide öfterflöd, ätminftone god bergning och milda 
feber. Linet fynes mwara pa wåg att på allwar Föra filt in 
träde i länet. Def odling är förut ide orör) ft i Rorrbotten, 
men bar bhittill ide blifmit Henum iftadd härftåd Nu junes 
detta fomma att förändrad. E fjfapet har föft — och fäters 
ligen med framgång att åftadfomma håg för linodling ges 
nom att till en början anflå 150 Rdr i och för dej Hefräms 
jande. En del of desja medel har under aret Lu it ut tald 
till 2. Bergqwift från Helfingland, jom är en funnig linodlare 
od) fem beföft flera byar i Pite, Ofwer= och Neder-Lul jod 
nar för att meddela upplysningar on lines odlande och be 
redning, Följden har vlifwit att ide mindre an omfrinag 150 
jordbenfare anmält fig, för att genom Hr Ordförandens för 
fora erhålla linfrö jöderifrån. — Detta är redan en macfer börs 
jan, oc om hydan är god, ia ffulle från detta run om blott 
ctt är härefter, den fäguejanuma underrätteljen funna fena, 
att jå och få många hundra fler tujen pund lin bafwa för: 
datg i länet. Den frågan uppffär da af N3 fjol: Dwad bör 
Sällffapet göra för att fprida funffaper om och underlätta 
jamt förenfla arbetet med linet widare bearbe ning? Det är 
nemligen ide nog med att fänna, huru wid fjelfwa flinets od 
ling och beredning ffall förfarad, utan fört derefter fan det bli 
fråga om den ofantliga nytta, 10m yroduftionen af lin fule 
funna tillföra länets jordbrukande befolkning gennem ben vår 
jeljättning under wintern, fem medelft fpinning och mäfnad bes 
reddeå denjamma. 


Från jamtlige Oushålls-Gillen hafwa åröberätteljer ingått 
De angifwa näftan enftänvmigt, att mifmert fler nåra mit: 
wert träffat Norrbotten äfwen detta är. ; | 

Från Avwidsjaur fäftes nppmårtjambeten på behofroet 
af en ffogwaftare; i JFudaosjerfwi finnes ingen folfffola, Pwar- 
emot uti Pajala, fom Hittills äfven falnat jädan, det fommit 
få mida, att materialier till ny ffolhusbygnad börjat anffaffas- 
Från fiftnämnde foten förfpörjes, att den i förra årets berät: 


12 
telje omnämnda fjuldom t aferjorden tilltager, bwadan analys 
af denjamma år behöfligs frin Carl Guftafs Gille omnänmnes 
jäfom ammärfningSmwårdt, att, under det mifwert hemföft alla 
öfriga bemmansegare, en om baft Åfera feyddad af fMog er 
bållit 9:de fornet offadad och fulmogen jäd. Ordföranden i 
Pite tads Gille bemftällev äfwen i detta Ärs berättelje til 
Sällffapets bebjertande, att en vastjur må ftationeras i 
nämnde ftad. 
NT (a Teenage Hagan öfver den tryc- 
| c jom för bwarje Ar erfordrar ftegrade bi 
drag, och det är till följd häraf, fom Förrwaltnings-utffottet 
framftällt till diffnsfion för dagen Äfwen detta matftpåligs 
gande änme. i 
— Onu mydet ännu återftår att göra i fråga om fommu- 
nifationer t länet, finner man af de tntonma årsberätteljorna 
och jon det ide fan fafua intresje att härutinnan få en kills 
män öfwerfigt, meddelas bär på ett ftålle de mwägfträdningar 
fö Ne V q 4 
Re t Gillena ante önffliga vc af behofivet 
Snom Arwidsjours focfen: förwåg mellan Abbortväffs od) 
Glommertsäfts byar; inom Malå fapellag: förrmwäg från Mala 
fyrfa Hill Norijö, > mil, eller atminjtone mellan an ” 
Strömfors i Malå och Owammaren i Norljö, 2 mil fra 
genom fjöftvädan Norijö och Owammaren blefive förenad 
Maläns Mymvattenyta; inom Arjeploug: från Uvmiböj Pn 
preftgard till Iwarwikens by wid fjön Storafwans öftra sn 
inom Sofmoc: från Bodträfffors fägwert, förbi byarne Glas 
träff Sunauur, Prevtanr, SKainojaur och Stenträft tid fjön 
Maitum; inom Ofwer-Kalir: från Gyljens bruf till St -å 
mens by, amt fran Ofwer-Kalir kyrka till Korpilombolo; a i 
SFudasjerfwi: från Pajala till Bittangi, Mwilten må på 
ning allmogen fifvål motarbetar, fäfom alltför foftiam. göra 
derhålla; inom Pajala: underjökning för ny lands Pag on 
Stengi8 bruf oc) Iuonofando by, 6 mil, är hå 6 
pe on: , 6 mil, är hållen, Mwarjemte 
nya wågen mellan Hjwer-Torneå od) "Pajala jullb ä 
inom Carl Guftafs8 joden: mellan Lappträft fbe 
byar, bwarigenom waglängden ffulle förfortas med fdr ac. 


wid Torneå elf i Hictanienti, utgörande 47/3 


ör den, jom färdas mellan Ieder-Kalik och de öfre traf 
inom Råne: från fujten till Degerjels öfwerjtby, lamt 
tå mwattendrag, (nänunvärdt är defutom att 
nybyggare på egen betoftnad upp: 


mil f 
KÖRA EON 
en wäg efter Owi 
åtjtilliga benmumandåboer od) 
prutit Å 3 
Que: ifrån FJebbyn, öfwer GSmedsbyn till Ränbyn; inom 
Reder-FKalir: en mwåg fom tege fin början från ftora lands: 
wågen '/a mil öfter om NÅSvy gäftgifmaregård, och löpande 
genom GHolmträft, Sänfnwyran, Öranån, (Sspinara, Hlford, 
Fumnlappträff, MWälifoffi och Matajeris byar, till Päcila by 

mil, hwarigenom 
afftåndet fran desja trakter till Lule ffulle förkortas med 47/3 
mil, och framhåller he Ordföranden i Gillet bland andra förs 
delar deraf äftwen den, att finffa befoltningens ijoleringstilljtänd 
derigenem ffulle upphöra. 

Högt öfwer alla desfa önfhväårda wägftrådningar refer jig 
den, jom tommer att förena Gelliwara malmberg med bafoct, 
od) torde endaft böra erinrad, att arbetet med fanalbygnaden 
förbi Oedensforsfjarne redan börjat. 

$ 2. 

örr Ström och Hollftröm, iom word 1 tur att ur För 
mwaltnings-utffottet afga, blefwo Atermalda, bwarjemte hr Berg 
ftröm och Finell waldeå att forfarande mwara juppleanter. 

EE 

Till Reviforer för 1864 Ér$ Råkenffaper utfågos hrr Pojt 
infpeftoren Amnéud och Handlanden P. Gowenius jamt Landé 
tingåmannen Grif Pettersjon. 

g 4. 
Till Ledamöter i Sällffapet imvaldes följande: 
inom Arwidsjaurs Gille: Qandthandlanden Lars Holmlund 
i Malå och Bonden A. E. GSjöftröm i Laincjanr; 
inom Fodmods: Kronolänsmannen &. A. WBejterlund; 
inom Carl Guftafs: Hemmansegarne Pehr Äija, Johan 
Tuobea och I. Henr. Strand i Korpilylå, I. P. Budt och 
Joh. Hynylå i Karungt, Heut. Franki od) Ioh. Anundi I 
Sudola, Pehr Nilsjon Wälikoffi i SKarofiolfi och Iob. Berg: 
man Rifto i Lappträft; 


> mils wåg från Ahvafors masugn;) inom fer: 


—— 


+ a 


lans 


li 


inom Heparanda: Grofhandlanden NR. IMWennerftröm od 
Handlanden IV. -Hertsnan; j 

inom Råne: Kronofogden CEkftedt och Landstingsmannen 
€. Nånlund i Strömfund: 

inom Öftver-Lule: Doktor Landelins, Apotbekaren Meyer, 
Stommintfter Sdhönfeldt, Tolfman A. Nordling, Hemmansega- 
ren 6. 5. Sundqwift i Statamarf, Johan Söderftröm i Bro- 
byn, Iohannes Nordftröm i Klusån, Nils Peter Hedftröm, 
Hans Iehan Harlin och Midacdl Nordqwift i Harada, Nils 
Peter Mattsfon, Nils Petor Öftröm oc Hans Fr. Hansion i 
Bredåter, Jöns Gönsjon, Johan Fakob Blomqwift, gamle 
Iohan Nilson vd Nils Peter Hvlmftröm i Heden, Sfjak Ny- 
berg, Sak Aron NRutgqwift, unge Fohan Sohansjon och Tolf: 
man Nils Johansjon i Buddbyn, Inipeftoren Johan Lindgren 
& Holmfors, Hemmansegareu Iob. Eri Nordlund och Nils 
Peter Strandberg i Swartbjörsbyn, Olof Erik Sohansjon I 
Bcden, Hans Peter Dläfon, Hans Peter Obrling, Tolfman 
Dlof Crsjon, Kyrkowäirden Joh. Peter Peterson i Swartbyn, 
Pehr Nordftröm, Auders Iohansfon och Tolfman Nils Dlofd- 
fon i Unbyn famt Fohan Lundgren i Alträft; 

inom Ofmwer-Kalir: Hofpredifanten Nofeniud, fom utfägå 
till Gilletö Ordförande i ftället för Handtanden Björlingsfon, 
bwilfen affagt fig detta uppdrag; | 

inom Neder-Kalir: Genmansegarne Jac. Jafobsfon vd 
Crit Sjöjftröm, Handlanden Albert Holmgren, Fjerdingsmannen 
RN. G. Aberg och Brufspatron 4. Hamfeldt; 

inom Pite foden: till Ordförande, Brukspatronen Gdw. 

Ulfbjelm; 

inom Neder-Lule: Kronolånsmannen I. D. Curtelius; 

inom Pite ftada: Garfwaren E. Beraftröm, Sjöfaptenen 
A.M. Dynefius, Handlanden A. B. Cdm, Konjul A. F. Eng: 
man, Tuluppfyningsmannen Guft. Hägaftröm, Löjtnant I. 
Lindfork och Byggmåftaren L. Wallmark; 

inom Lule ftad: Lektor G. Clowjon. 

Mag Mor 
 Cet af förlidne års Landsting till Gushallnings-fällftapet 
öpwerlemnade uppdraget att utje 4 difningsförmän för länet, 


15 


anjåg Sällffapet jig tfe funna mid detta tillfälle fullgöra, utan 
anmodades Förmaltnings-utffottet ott derom gå i författning 


$ 6. 

Som Förwaltningsutffottet ide före fjöfartens flut med- 
hann att under förlidua är inföpa mer än 1 tjur, och med 
anledning af br Intendenten Jublin-Dannfelts ffrifvelje, be 
flöts att med inföpet af den andra tjuren ffulle anftå, dels för 
att under ännu eft ar öfwertygelje ont Ayrfhireraiens ända: 
måldenlighet för octen må funna mwimnas, dels för att hos 


Stonal. Stambholländeriftyreljen anhållan må göras om ftatio- 


nering of en rastjur & lämpligt fråfle i länet. 
' SAG 
Beftämdes ett anflag af Högft 100 INdr till fraftfojtuaders 
beftridande för alfter, jon fandtbrufare och induftritdfare från 
etta län möjligen funde wilja fånda fil inftundande allmänna 


mötet i Malmö. 


$ 8. 
Beflöt$ att fommarjamnmanträdet ffulle hallas 1 Bodens 


| by af OftversLule juden och beftämdes tiden derför till den 


18 Suli. 
$ 9. 

Avrendatoru AA. G. Anderson ftyrkte fig mara tunehaf 
mare af Gusfanderffa mjöltfärl famt att amvända defamma, 
bwarföre Andersfon, jäfom warande den förfte inom IMeder- 
Kalir, fom intöpt en fullftändig uppfättning af bdesfa mjölk 
färl, tillerfändes Sällffapets premium ä 15 Rdr Rmt. 

$ 10. 

Hr Hummel anhöll om Sällftapets yttrande, hurwvida 
ett af honom företedt torparefontraft mellan Joh. Lindgren och 
I. P. Johansjon innebölle fådane beftämmeljer, jom berättigade 
till erhållande of Sällffapets premie för jordtorp, och ffulle 
Förmaltnings-utffottet häröfiwer ega att yttra fig 

Swll/ 

Or vice Ordföranden uppläfte ett af fomnmtterade upp: 
3jordt: förflag till inrättande af en flöjdftola för Norrbotten, 
dermid förmålande det wara frårt att få tilllammans fedamöd= 


106 


ter från jå ffilda Håll, få attt er br Wifhje pi colige 
funnat meddela mwårderika tag rn 
wid öfwerläganingen härom, bwaremot fommitterade Stniuen 
biträde af Yeltor Clomwjon. Efter förflagets upplåfande och hs 
ter tagen fönnedonr om den för ffolan erforderliga ftat 
Silljftapet fina tillgångar  otillvädliga för äftadfommande aj 
en jå fullftändigt organiferad flöjdffola, font förflaget Pg 
men DN Sillffapet infäg och erfände nyttan od behöfligheten 
af en fådan inrättning, beflöts att Förmaltnings-utffottet ffulle 
till stona. Maj:t inga med en underd. onbällan om clflan 
dertill, under förboppning att en jådan anhållan funde lö 
fäligt affeende äfwen till följb af Norrbottens afffilda läge ; 
$ 12. i 
Härefter ffreds till beha tdling of de till diskusfion i 
Ng Åk rg of de till diskusjion fram 
Förfta frågan: Har mwälftåndet hos länets jordbrufand 
befolfning aftagit under de feduare åren och om få ä ; 
hwad är orfafen dertill? ij enn 
Andra frågan: Hwad är orfafen till i nä 
manbhang med föregående fråga ftående, 4 od 
rade Foftnad för Fattigwården i landtfommunerna, o 4 
ffall denna olägenhet afhjelpas? sj 
: ör Nyftröm anjäge mwisterligen att lång tid erfordrades 
för att med full jäferhet tunna befwara den förfta frågan 
deraf att näftan alla de filjwerpjefer och werkliga fade d 
jom förut funnes näftan i bwarje bondgård, på de fifta 20 
åren förjwunnit, droge talaren den flutiats att målma 
tagit. Det funde wäl bända, att jordbrutet under ad 
blifvit uvpbhjelpt, men tal. förmenade att jobbet E 0 
mänbet hade på fitt jordbruk mera i behåll förut än gp gvå 
dernued ån förbölle jig, få wore det wipt, att Fr or 
den fer få, fom funna föpa fådane dyrbara pjefer Yiilfa fö 4 
Wworo manliga. 3 ftället blefwe nu tillgångarne till dit 
nedlagda i öftverflödsartiflar, men ftörfta delen ifaffe. Der ti 
pinner tal. orjafen till det aftagande mäljtändet, ty bi Saril 
antoge att af de 74,000 innemånare, jom finnas i länet 006 
lar drider faffe, ii uppginge iumman derför, efter - dags 


peräfningen af 2 foppar a 2 öre pr fopp om dagen på hmwarje 
perfon, till bet verhörda beluppet af 800,000 Rdr; ett onti, 
fom folfet ide injåge, derföre att det mera omårtligt medtog 
tillgångarne, nen detta omärkliga bdroge lifmäl bort alla deb 
biförtjenfter. Talaren antoge bderföre att det ide funde aå 
framåt i wålftånd, om cd jorden nu wore i bättre jfid, men 
mwitgordade att bränminsjupandet blifwit inffränft. Som ta: 
faren anfäge frågan ecfordra en mydet fulljtändigare utreb- 
ning, ån den här funde erbålla, wille han jör flå, att en för 
mite nedfatte8 för att på 1 ars tid utarbeta ett förlag öfwer 
deniamma, fwarefter upplyiande ffrifter burde fpridag bland 
foltet. 

Hr Bodell betraktade frågan från te fidor: en politift, 
etonomift och meraliff. Den förftnämnde hade man under nu 
warande förhållanden ingen matt att beröra. Bandet wore 
emellertid flitet mellan husbönder och tjenare; erbölle ide den 
fednare fwad han begärde, få fatte han fig för fig ijelf, tv 
ban egde dertill rättighet; derföre mäfte husbönder antingen 
uppfylla öfmerdrifna anipråf eller oc låta jorden ligga obrus 
tad. Derigenom att husflöjdoen upphört, ffulle det £li brift på 
nåder om ide utlandet förflåge dermed, men På bustliten ide 
längre egde rum, måfte follet föpa alla fina behofwer i detta 
fall, Mwilfet åter bidroge till penningeförlägenheten& förökande 
Derföre ffulle linodlingens införande blifwa en hjelp i nöden; 
den allmänna viftningen borde wara, att det blir en beder att 
tpinna oc) mäfmwa. Lagftiftningen fade tifvål åter binder 1 
mwägen derför genom ben frihet, jom är war od) en öppen att 
fara fram öfmer allt oh prada på foltet fitt Fram jamt nara 
af det def bejparingar. Syftenmet more att låna fig fram; 
detta tunde falla fig iwärt för den enffilte, men då ftaten lade 
fig emellan fåfom låntagare, jä ginge det lätt.  Talaren hop 
pades bod, att den allmänna friheten att ruinera fig ffulle förs 
orfafa en allmän förffrådelje för ett jädant fyftem oh beriges 
nom werfa en återgång. Detta were nu den politiffa och 
etonomiffa fidan. Den moralifta åter beftode uti ben almäns 
na njutningslufta, iom mere bet utmärfande draget bog tide 

3 


15 


audan, och brilfet mwerfade förflappande på arbetskraften och 
åftadfom oluft för arbetet. é 
Hr Nyftröm wille ide befatta fig med den politiffa fioan, 
men inftämde med den föreg. talaren deruti, att on wåfentlig 
orjaf till wäljtändet3 aftagande lige utt husflöjdens upp: 
hörande 
Hr Hummel wore äfmen of den Afigten att wälftandet 
aftagit, men fötte den förnämita orfafen utt de hvära mifwers 
ter, jom under de fednare åren homjöft Norrbotten. I andra 
runmet wille talaren fätta fribandelsjyftemet, fom wertade högft 
ffadligt, och bade bidragit till att utarma folket. Annat were 
ide möjligt, då en bandlande funned t bwarje by oc Mart 
jagdt i bwarje gård.  Tataren wille Slott anföra en enda artiz 
fel, jom på fednare tider medtoge ftora beiparingar, nemligen 
gefirgarn, nvilfet nu tager fanfte lifa mycet jom faffe för 30 
ar jvdan. 
3. rifsdagsfullmäftigen Öbom inftåmde med hr Nyftröm 
t bwad denne yttrat om orfaferua till wåljtändets aftagande; 
bebofwen hafma mängfaldigas, men då tillgängarne ide bafwa 
bållit jemna fteg med utgifterna, måjfte brift uprftå. 
Undertecfnad bade derefter följande ffriftliga anförande: 
Det år mig obefont, om den erfarenhet, fom för 30 är fedan 
uttalades, ännu eger tillämpning för ESwerige t fin belbet, 
nemligen att på en tidrymd af T är man för räfna på 3 
goda, 3 medelmåttiga och 1 mijvertår, men nog torde denna 
erfarenbet ännu få gålla för Norrbotten, och ffulle man draga 
flutjatjer af de filta 5 Arend företeeljer, blefme förhållandet 
ännu mera nedflaende. Men i Pwilfen händelje fom bHelft, få 
är det alldeles patagligt, att den jordbrufande Elasfen i detta 
lån måjte egua fig ät någon binäring för att funna hafmwa 
fin utfomft.  Biniringar bafwa ide Heller fafnats, och fom be: 
tant intager ffogåafwertuingen deribland främfta vummet, fås 
iom den der taait de flofta frafterna i anfpråk och leat de 
itörfta biförtjenfterna. Man fule af der utfträtning, fom 
denna binäring tagit, hafwa anledning förmoda att anfenliga 
fapitaler jamlats i länet och författ en ide ringa del af deg 
jordbrufare 1 den lydliga ftällningen att mara oberoende af de 


19 


rubbningar, fom båliga fonjunfturer eler ett mifmertår i alls 
mänbhet framfalla. — Att omellertid Norrbotten ide är någon 
fapitalftarf prowins, är alltför mil befant. FJälmägan bod 
befolkningen är ide en8 mera allmän, och möjligen med un: 


— dautag of Öfwer-Kalir, råder ide minita förlägenheten juft 


inom de fodnar, i bwilfa ffogsafwerfningen mwiditrädtaft be 
drifwitd. Stvygahverkfuingen måtte då ide Haft nägen fynz 
nerlig wälfignelje med fia. Ty om man än medgiftver, att 
den warit en måttig bäfftång till Steliggande trafters befols 
tande, att den bitlocdat imvandrare och bidragit till den frarka 
tillmwerten É folfnumerären, få ligger lifwäl landets Bwarken 
ftyrfa eller lyda blott och bart i antalet innebyggare, od) att 
denna binäring ide Oefordrat mwäljtänd i Norrbotten, derpå 
torde ide blott den allmänna flagan hos den falta, jerdbrus 
tande befolkningen öfwer förlägenvet i pefuniära reluricr, utan 
äfwen det ftädfe wexande antalet af inbyfingar och de för hwarje 
år ftegrade foftnaderna för fattigwärden, war ett ojäfwigt bes 
wid. Stoasafwerkningen bar wisjerligen det goda med fia, att 
den omfätter det döda favital, fom ligger i ffogarne till rörligt 
mynt, bwilfet blir tillgängligt för tufentals perjoner; men det 
är en ingalunda lättlärd fonit att rätt amvända det rörliga 
myntet.  Lärtbeten att förtjena penningar gar hand 1 band 
med låttheten att förflöja dem, och att omjättningen icfe ffulle 
afftanna, derför ha alla desfa fhadrare, Mrvilfa på fenare tider 
med fitt glitter af tyfft fattquld öpverjwinnnat Norrbotten 
dragit alltför wäl förlorg. Den lätt och haftigt förmärfwade 
penningen för timmerhbygge och flottningar bar till vinga del 
nedlagté på jorden, men i få mydet ftörre månad uppflutat? 
af judefram od) den utländffa, ofta förfalffade produft, jom bär 
namnet faffe. Detta jemte den hufmudiakligen från ffogsaf: 
werfningen härflytande oecbörda tilhverten af en 108 befolkning 
utiuger jordbrufaren. Derföre wågar jag upprera, att ffogsaf: 
mertningen fådan den hittills bedrifwita, utan vyft och utan 
fang, ide befordrat någon mwäljignetie för INerrbetter, utan 
tvärtom warit en bidragande ocfaf till det aftagande mwålftån= 
det härftäded. Det är ide min mening att af desja orjaker 
milja för all tid utdöma denna wigtiga näringsgren, utan blott 


20 


att framhålla nödn ändigheten of en Atergang, jä att den ater 
intager fin plats fåfom binäring, i ftället för att-iom nu ftå 
fåfom den omättliga melod, bwilken hotar att uppflufa alla 
andra intresfen. För Sfrigt maåfte bwarje induftri, fom ide 
befrämjar fedligbet oh frarfambet bod befolfningen mwara 
förfaftlig £ 
Ru uppffår den frågan, huru funna åftadfonima en åter: 
gång? Är en jädan en8 möjlig? Alla äro derom enfe, att den 
jordbrufande tlasien jemte fitt jordbruk har bebof af binärins 
gar, men det bar hittils i Norrbotten warit ett olöft problem, 
bwitfa binäringar rulle funna rivalifera med ffogåafwerknin- 
gen. Finnes en fådan binäring, då är problemet på god måg 
att löjag. Men för dej fulftändiga genomförande erfordras 
att folket med mwärma och öfwertygelje om def nytta omfattar 
denfamma. — Folkets merkjambet fan ide hejdad, men den fan 
leda Idas i on ny fanal Med det fefwande eremplet 
från andra prowinfer framför of: är det ide tvikmel underfa- 
ftadt, att en fådan fanal, eler den bär erforderliga binärinz 
gen, finned uti linodliugen med def; appendiced: linnegarnå: 
fpinning od) linnewäfunder. Wi weta, att många tujen mens 
niffor i andra prowinfer äro jysfelfatta med oc) hafwa fin ut: 
fomft af denna handtering. Om linodlingen införes i Norr 
botten, få är den MNorrbottniffa befolkningen räddad. Hon 
ffulle wara lydtigare än + er. Gelfinglands innewånare, hwilka 
börjat med linodling, men till någon del öfvergätt till frogå- 
handtering. Enligt tillförlitliga uppgifter har befolfningen der 
lifa litet jom här ffäl att rofa en binäring, Mwilfar endaft 
haft till följd flård, Sfmermod och tonftlade feder. Norrbotten 
har redan genomgått eller fäntpar fanffe ännu med denna pins 
famma frid, men det har åtminftone wunnit den dyrköpta er- 
farenheten af att den fråfwer ftora offer. Def befolkning fall 
iäledeå Heli fäfert låna cott wmilligt öra till den, fom ftäler 
fram för denjamma ett räddningsmedel. När dertil tommer, 
att de fortgående hommansklyfningarne alltmer förfmåra möj 
ligheten till bergning, få more det äfmen af detta äl behöfligt, 
att det fortiatta arbetet med linet förädling beredde def tdbare 
en förötod infomftfälla. Guru olita geftaltar fig ide degutom 


921 


ftogsafwerfarens och linodlarend tif. Under det ben förre, flera 
dagar, fanffe wedor frild från fin hujteu och fina barn, ar 
plottftälld för föld på omäder famt ofta nog finner ett oaf 
wisligt bebof att mwederqwida de bomnade lifsfrafterna met 
brämminet, fitter den fednare omgifmen af fin familj i fiti 
warma hem, der frid. milda fcder, trejnad och idogbet äro 
berrffande, od) der frinnroden utgör boets jyrfa, fom under 
munter både fång och danå fpinner fliten8 alfter, på jamma 
gång bon fyrider umgängets obeffrifliga och förmildrande behag. 

Jag tar mig derföre på anförda grunder friheten föreflå, 
att Gushållnings-fällffapet för fpridande af bågen för och in: 
figten uti liner behandling och förädling anflär medi ide blott 
till inföp of en förbättrad fyolitol och en wäfftel med rycfwert 
att tjena till modeller, utan äfmwen till rejefoftnadens beftridande 
för en jpinnerffa oh wäfwerffa från Angermanland eller Hel 
fingland för att tillbandagå länets innewånare med unbdermwiö- 
ning uti bdesja näringsgrenar. | 

Ör vice Ordföranden antar att mälftändet är i nedgås 
ende, och anfer i liket med ett par föregående talare, alt yr 
i Häder och öfwerflöd i öfrigt bidragit dertill: men att, om 
man ginge till roten, orfafen wore att föfa ide allenaft deruti 
oc) uti numwarande förhållanden, utan fträådte fig längre til 
bafa od) till något annat. Talaren fäfte derföre uppmåärfjam- 
beten på den omftändigheten, att på 35 år foltmäångden förs 
dubblats, famt att en få ftor tilléfning i folfmångd erfordrade 
en lifa ftor tillöfning i föda, men att om man unbderjöfte, 
funne man att jorden8 odling ide fortgått i famma mån, 
bivilfet wore en orjaf. En annan funnes uti den fullfomliga 
upplösning i alla band mellan den jordbrufande och inbyfesbe- 
folftningen, bwilfet wore få mydet wådligare, fom den fednare 
wore lika talvif fom den förra.  Talaren wille doch förlifna 
detta förhållande med trädet, bwars ftam, grenar och qviftar 
ftode i det närmafte famband, (5 att om en del toge ffada, 
toge det hela ffada. Inbyfingarne hade haft en faljé riktning, 
de hade blifmit till föada, då de borde mwara till den jordbru- 
fonde befoltningenå nytta, de borde bindas wid jorden och bi- 
draga till def odling, få att allt har HOushbållnings-fällffapet 


22 
gjorde i detta fall, det ffulle lända till bot för det öfmerband. 
e onda. 
ia Ryftvöm were ide af br Budellé antydda åfigt, at 
bypothefölänen blifwit illa omvända. Owad anginge hr vice 
Ordförandens yttrande, angående folfmångdeng förbubblande 
på 40 är utan att odlingarne i ffa grad fortaått, unde tala 
ven ide heller gedfänna detta utan wore talaren of den öfs 
mwertygeljen, att cdlingarne fedan år 1824 blifwit nåftan för: 
dubblade, och åtevopade färjfilt Pite fedten, fom numera beftar 
af blott benuman och näffan inga nybyggen, famt att förbå 
landet i fujtlandet i almänbet wore lifadant; blott der foga. 
afwerkuingen warit ftor, hade edlingarne bämmata. 

Ör Hummel arjäg fig uppfordrad att anföra refervation 
mot undertednads yttrande om ffogsafwerfningen, fåfom fule 
denna hafwa mwarit bufwudjatliga ocfafen till wälftåndets afta. 
gande; talaren åberopade för fin vefervation landstingetå beflut 
fom på belt annat fått bedömt ffogåafwerfningen, od) anfåg 
till följd af ämnets mångfidigbet, en ffriftlig refervation bafmwa 
waril af nöden. 

dr Sandftedt fökte on orfak Hill mwälftirdets aftagande 
devuti, att jordbrufet bedrifmes dåligt; allmogen fäftade ide 
tillvådtig wigt wid höftplöjningen, få att jorden funde hållas 
ten från ogråg, hwarjemte det gödölades för mydet. — Zalaren 
upplåfte ett utdrag af fin berättelje öfwer mwertjambeten wid 
ffolan under är 1864 jäjom ftöd för fina anmärfningar. 

Or Bodell hade ide uppfattat undertednadgs anförande på 
fanma fått fom br Hummel, utan wille tvärtom gifwa dt 
fitt bifall; inftåämde derföre i påminneljen om en måttlig af 
werfning och utvotande af mibbrufen: lefnadsjättet måfte åf 
men bli måttligare, ty behållningen på ffogen funde ide wara 
tillvådtig för alla behofwers tillfvedsftällande. I likhet med br 
CSandftedt trodde talaren äfven, att mydet går bort genom 
oförftånd i fråga om jordend rätta bruf, ty genom det mumwa 
rande brufningsfättet och begödslingen minner blott halmen, 
och det more en erfåud och lätt infedd fat, att ju ymnigare 
balmen är, defto mer mattas aren; förordade bderföre cirkula 
tionåbrufet.  Talaren upprepade fina åfigter om orfafen till 


23 


mälftåndets aftagande, fom härflöte af den cerbörda fonjum- 
tienen of fremmande artiffar både till fläder och föda. 


Hr Hunmel jade fig äfroen med målbehag afhört under 
fednadå anförande od) wore det ide meningen med talareng 
refervation att förlwara öfwerdrifterna i ffogöbusbållningen, 
utan blott att uttryda ett ogillande of den uppfattningen, att 
i ffogsafiverfningen finna förnämfta anledningen till wålftåns 
beta aftaganbde. 

Or vice Ordföranden wille göra det tillägget i fitt anfös 
tande, att en bidragande oriaf äfmen funn:s i flyfning af 
bemmanen, Dwilfet gid lättare för fig da folffteden war mins 
Ore, ty förut funneå tillgång till utfodringen från de wnatur- 
liga ängarne, men når hemmanen fönderföllo i jmå detar, få 
Elef tillgången derå otillräcklig.  Talaren nn idhöll, att om ån 
fädesproduftionen wore öfad, jå more den lifvål ide öfad för 
tillfredöftällande af bebofwet, ty äfven i goda är infördes fpans 
mål till länet, egentligen af ffogsproducenter, bwilfa behöfde 
förje den löra befolfningen. 

Or Nyftröm betraktade färffilt den 2:dra frågan, fom afs 
handlade oriaferna till den öfade fattigmwmärdstungan, bwilfen 
på flera ftällen fråfde ända till 10,000 Rdr. — Talaren hade 
framftällt ett förflag mid Landstinget, Dwilfet lifhväl anfäg det 
böra till Öusbållnings-fällffavet och fommunerna, nemligen att 
genom arbetöhus” inrättande hämma tiggeriet. Om bwarje 
foden anfloge ett mindre hemman till detta ändamål, få funde 
fattiga äfmen genom dettas brufande erhålla arbete. PÅ hems 
manet ffulle arbetöhufet finnad, och den aflöning, jom bef fö 
teftändare årligen funde uppbära, war ide förjpild, då bderige 
non i wåjentlig mån hemnansegaren bidrog till fattigwårdens 
minffande. Ett annat medel till lättnad för fattigwården wore 

al. tante jordafföndringarne, Hwilfa förwandlade inhyfingen 

I jordbrufare, och att desja gått framåt wifade fig deraf, att 

be fifta åren desja ökats från 7 a 8 till 30 a 60 årligen; 

borde äfven på allt fått uppmuntra8. Det tredje förlaget 
talaren wille refommendera, wore ett flitigt anlitande af par: 
 banferna. 


24 
D fån uti inrättandet af arbetsbud intet annat 
ån gör SR af folfeta tillgångar. — När ide bwarje bus 
more oft arbetsbus och en iparbant, då måfte tillgripas fådana 
artificiela medel, fom ftora arbetshus och fparbantföinrättnin 
arbetsbujet fordrade ftora omfoftnader och lönen åt före 
ann bleftme en my omfoftnad, men införandet af fpinnroc 
fen och wäfftolen erfordrade ide ftora omfeftnader. 6 
ör Nyftröm imvände att bär ide more fråga om några 
ftora arbetsbus och till följd deraf några ftora omfeftnabder. 

Hbom funnc åfwen, i lifbet med bwad hr Bodell yttrat, 
en ftor ocfaf till fattighungan devuti, att tjenaren wore fri från 
alla band gent emot busbonden, och bwarigenom på en gång 
jordbrufet blefive blottftäldt och den föfa befolkningen åfades; 
fattighulen blefwe äfwen dryga att undervålla, men att förmå 
inbyfingen att bl torpare, detta anfäge talaren mara rätta fåt 
tet att minjfa derad antal; det bade med framgång blifwit 
förfökt i Neder-Pule; hwars foducmån derjemte hade åtagit fig 
en beffattning of 2 MR:dr till fattigwården för hwarje & deras 
egor boende inbyfing; men för nuinffningen i antalet af dem, 
jom gjorde anfyråf på fattigrätt fåge talaren intet annat wertks 
famt medel, än att alla fom begagnade faffe, ffulle från fattig: 
underftöd mwara uteflutna. 

Hr Bodell åberopade Guds lag, fom ide föreftref att den 
ene ffulle föda den andre, utan bwad fom gjordeå i detta fall, 
det måljte härflyta af Barmbhertigheten och af medlidande met 
den ice fjelfförwållade nöden. Detta hade blifmit ffämdt ge 
nom den werldåliga lagen, hwilfen pålade fåjom ett hväng att 
föda be lata; den fanna moralen wore dod, att de unga ffulle 
tjena de gamla, men uu fade lagen binder i wägen derför; der 
före uppdrefweå lönerna, och finge ide tjenaren bdugtiga löner, 
fa låter han bli att arbeta. 

dr Ordföranden upplåfte några paragrafer ur fattig: 
även kaane, om innehöllo beftämmelfer, bwilkfa ftodo i ftrid 
per br Bobells yttrande, fåfom att fattigunderftöd är en nöd- 
Vg friftligt bps för den behöfmande, bhmwadan alt 
at PG förbjudet, Jamt att fattigunberftödets utgående 

e ftå i förhållande till bjoneta arbetsförmåga, få att bet 


25 


ide wvre någen tfyldighet att tilldela fådane perioner underitöd 
bwilfa ide wille arbeta. 

Hr Hummel anförde jäiom en ytterligare ocfaf till fattig 
mwårbdens betungande, att en mångd unga perjoner gifte fig, in 
nan de hade någet ott förjörja familjen med, och uppgafiäjom 
påfta medlet deremot, att den tjenande flasjen i god tid blefme 
wan mid att infätta fina befparingar i fparbanter, och det läge 
myden migt uppå, att husbönder tillhölle fina tjenare dertill. 
Talaren fände af egen Aåberopad erfarenbet, att jädant ginge 
tvögt i början, men beremot ja mydet lättare, då det fommer 
i fart, och blefwe då det fraftigafte medlet met bebefmete ut 
fträdning. 

Hr vice Ordföranden inftåmbde med ett par föregående ta 
tare deruti, att ftörfta mwigten och bäfta botemedlet met det öf: 
merbandtagande onda were att förmå inbyjesbefolfningen att 
finta fig till jordbrufaren, till Mvars realifering talaren hems 
tade gud förhoppning af de mått och fteg derför fom ÖObom 
anfört bafwa blifmit widtagna i Neder-Lule. 

Hr Ordföranden wille draga den Nutiatjen af bwad fom 
yttratå, att alla wore derom öfmerens, att fattigmården bufjs 
wndjaltigen retryteradeå från den löja befolfningen, oh fäftade 
derföre jordegarens uppmärfjambet på den makt denne egde att 
minffa fattigwårdens utgifter genom att hvinga inhbyfingen att 
mottaga jord till odling eller i annat fall flytta från den mart 
ban bodde på; det funde ide anjeå mwara bardt att förmå nå 
gom till arbete. 

Hr Finell hHemftällde, hurwwida det ide wore äl att en 
fomité nedjatteå, fom finge till fin uppgift att jamla alla ma 
terialier till frågans utredning, framjtällde orjaferna och uppe 
gåftve botemedlet, få att den erfarenbet, jon genom ett jadant 
arbete famlades, funde genom en färflilt ffrift blifwa tillgänglig 
för allmänheten, fwilfet talaren anjäg ffulle fända till ftor 
nytta emot den ringa foftnaden derför. 

Öbom upplyfte att i Neder-Tule en fomité för fådant äns 
damål warit nedjatt, vd) att man fommit till den äftgt, att 
ett arbetåhus ffulle mwara till nytta, jamt att man ÄNven ders 

4 


206 
till omiett diftviftsmagalinet lämpligt, men fom judnen egde en> 
daft hälften devuti unde ide planen utföras. : 

ör Bodell betwiflade, att en fomité fulle wara i frånd 
att inbemta någet aamat, än bwad bär wore yttradt. i 

Ör Ordföranden hbomfrällde, hurmvida ide wore fämpli 
aft att denna diffusfion inföte i Sällffapets Handlingar, 
frvilfet äfwen blef Säöllffapets beflut, hwarjemte ett ftörre 
antal eremplar of Handlingarne ffulle tryfas, på det attd 
bår uttalade äfigter funde bli delgifna em förre allmänhet. 

Sälljfapet onjåg deremot ide aficende böra fäfta8 mid hr 
Nyftrömå och Finellå förlag om fomitérrs nedjättande. 

Tredje frågan: Genom hwilfa medel ffulle ett ftörre 
intresfe för Hushållnings-fällffapets werkfamhet funna from: 
fallas ho8 länets jordbrukande befolkning? 

Under diffusfionen härom erfändeå önfhvärdbeten af ett 
förre intresje för Sällffapets mwerkjambhet, Mvilket af en del Ie 
damöter (hr Hummel m. fl) anjägå funna ernds genom upp 
håfwandet af ärsafgiftorna, or annan del (hr Eurén) aenom 
jpridande dels af allmän bildning, dels of upplysning om Säll 
ffapets förhandingar, od jom i fråga om den förra Ajtgten 
Sälffapets eriftend i wi mån more beroende af ärsafgifterna, 
Mmwarföre de ide funde undwaras, få anfäg fig Sällffapet fun 
na winna ändamålet, utan årsafgifternas upphäftwande, och 
med förenande af begge förflagen, genom att, jä länge tillgån- 
garne medgåfioc, utgifva en månadsjfrift på ett halft ark 
bwilfen ffulle förft oc fråmft utdelas till alla betalande Icda- 
mötet och derjemte hållas öppen för premumeration. På detta 
jätt blefwe Icdamöterne acdtajorde för årsafgiften, och fpridnins 
gen al upplysning om landtbrutsförhällanden befordrades. Der 
[öre anfog CSällffapet en famma af 450 Rdr, inberäknadt 

EF Jtde, fom bittills utgått till länstidningen för fungös 
reljers nu. m. intagande, för ntgifmandet of en månadsfirift. 

Sjerde frågan: Har dikningens ftora inflytande på 


jordbrufet ännu munnit erfö ilänmbninens 
EE it erfännande och tillämpning inom 


Till följd af det ilitig 
och de många arbeten i de 


a anlitandet aj agronomers biträde 
nna riffning, jom på jednare åren 


af enffilta blifvit gjorda, jämt af de Nåcnde exempel, fom un: 
der mifwertår framftälldes på ftilnaden i affaftning af diktad 
od) odifad jord, anfäg fig Sällffapet funna med all mwijbhet an: 
taga att frågan funde jafande bejwaras. 

Femte frågan: Hwad bör och fan lämpligen åtgöras 
för att bibringa länets innewänare fönnedom om de här i 
ymnighet förefommande ätliga fivampar? 

Sällffapet ftannade i det beflut, att ett antal eremplar af 
ESmitts afbandling öfwer ifrågawarande” ämne  ffulle inföpas 
för att genom Förwaltnings-utffottet på fämpligafte  jätt 
utdelad. 

GSjette frågan: Hwad bör göras för fpridande af fön- 
nedom om beredande af oft, fmör och ladugårdsprodufter i 
allmänhet? 

Indamäålet anjågs) winnad genom tvenne åtgärder: 1:0. 
genom upptagande i månodöffriften af uppfyjande uppfatier 
bårom; 2:0. genom underhandlingar med hr Sjöjtedt & Mel: 
derftein om att utan afgift meddela undermwisning ti oftbered- 
ning, famt 3:o. genom tillfännagifwande i Konungens Befall= 
ningShbafrandeå fungörelier om att jadan undevmwisning med 
delad & Melderftein i fall hr Sjöftedt millfor framftålningen 
derom famt mid Awa ffola. 

Sjunde frågan: Hwilfa anmärkningar funna göras mot 
den uu gällande landtmäteritaraon, och är nedföttuing deruti 
of behofwet påfallad? 

Hr Ordföranden upplyfte, att Förwaltningsutffottet latit 
fungörelje utgå om att ÖOfwerdirektörens mid landimäterict 
förflag warit att tillgå härftädes för den jom deraf mille taga 
del, men att ingen jordegare fig deraf begagnat. 

IMWid öppnad diffusfion af frågan yppade fig Hvenne in- 
tresjen: jordegarnes och Tandtmätarnes. Bege öfwerensftamde 
doc deruti, att taran wore för bög för förrättningar i ffogss 
mar och wågdelningar, i det de förre eller en del af nävwas 
rande jordegare anförde, att många bemmansegare, affträdta 
af den förfärliga tungan antingen alldeles ide läte ffifta fin 
jerd, eller och öftwerenstommo att ide fifta ffogen, bwarigenonm 


t ardarbil 


sem frftnadefria farter 


uta 


rit Yvttersion från (ide. 


eregedet a! 
se broga fMilteålvftnaderna, att befamma 
sinar til 100) Sdr, Då byamånne 
betoftnat få fårväåtta ny 

anlåg bet ariwotet för flo 

utiättas med Vol, oh a 

ti 1807 ård tara funds 

i: oå vr febnore diler lön 

vita (fe borde fe på lantt 
böfoftnatvn på be Kf 
nNyrfate, at: Öutbil 

tet uflitanbet, att tafan bort 

uar be be ncdbattel på fir 

tnina bod fomme att åhver 
focbilumman för flegen wir 
teeftlarrt artmotvälumman fö 

t för afla lanbimåterifförrättnin 

tv NM adorb, it ot de ide Namt 
teten, DE bon kfr bibroge till tanbimå 
twårtem broar Nireft nytta al bang or 
t litmål flulle (ågga band pi 


tem WIN 
- 


oet. bvarjemte de framflällde det förflag, ar: 


Du td tfanbimåtoren oh nedlatt 


eller md om redjedel bidroge HC 
lameabe stt amecteringslön till jorbegar 


betetter 


frtensg anderlittande, Mooremet milleriigen 


el alt på 
sei) tl brbandling framlagt, men fall på 
= eft låbent lån bemviljabet då ett Lin, ol 


fifta  vrilldegen em motion om 


brå ve ng brråttigabe HU fana förmån, 
= 'öråtbaabene more något ofila bis met töderut, N 


nå mård 


+ Mia lån ide fobe uti jemförligt förböllsnde 


filtedlettnsderna, lå tunue Gålflapet Konst Majts 
mirflambet bertv liftad s benna paterber 2å0 
fapet beflil att Ademaltningsrutflottet Mulle 

briddmigt utlåtande ot: antydde rilrning om 


fre 


2 


$ 13 
On at undertednad mädta motion I oh för lintörädlin 
gtnt befrämjande i läns ftulle åivertemnad till Förwaltninag: 
atffottet för att till nåfta allmänna fommantråde beretag till 


ataérande 
$ 14 


ör Ordlöranden afflutade bäretier sammanträdet met föl 
jande od: 

är ben upplåfta åröberätielien och at bmwad unter öhvers 
täggningarne förefummit, fana mt att det är ben jenhda må» 
mn fom syentilgen warlt orfjofen till ärvtå wmijtvert, ty cm 
ana årötfb marit bjdpligare få att mårarbetet och föbden 
funnat företagas tidigare, få bade fäbräwerterna bunnit till 
mognob fa tidigt, att nattfrolterna under Iednare balften al 
fugufti derå ide funnat göra fårdeted flada 

föidare fe mi att em for der af frörden gått förlerad ge 
söm den regniga måderldten under bergningötiden. För bmwar 
of en fom nitälftar för wår bufmobråringg förfotvan frams 
fär bänsid owitorligen ten frågan: tunna fordbestarne tjej: 
me I någon mån afbjdva och aimirja fåbana olydor oå ffar 
bor, föm ontyrt det förfluiva året drabbat bem? 

Bärmål wetenflaven ivm erförenbeten liver oh att läningå 
vibvn fdr bör beftönveal till några mwiöla dagar oå bara får 
oci, utan att beta orbete målfte förelagad når jorden 
ffenlig art emottaga utfädet, det will på jortbruttipråt iåga, 
ben tåler mål reda fig = (Öenom jordens fulftåndiga als 

bet fig. att månmattnst hbaftigare afrinner och 

tefrlad Ifrån den Ofwerflådiga iyran od äte 
emottaga ben wirme, fom folftrålarne mebbela amt 
utjidetå emotiagente.  Måfan alltic jer 

funnat belle tidigare lemmar om tidi 

färba.  Sföislerligen inträffar åtwen 

motfatfen, men då bar fådden företagite för tidigt och 
rit ijenlig för utfådetö emetragande. — Item 
medför en fullitåndig afditning oh grund 
annan ide mindre mwålentlig, nemligen att 
och minffa bensSgenbeten för freft. Ofta nog 


I 


HUT 


| 
F 
2 


1 
i 


30 

fer man under böften att froften hårdaft och HÖGA angriper 

de trakter, jom ide Aro afdifade. Det ÅG fåledes HANEu En 
sia afdifiing och grunddifning ar åferjorden, jamt intill 

LUP aftappning och uttorkning, fom wi ffola 


liaaande fanfa trakter sär | 
föla mm mot froftens och földené härjningar a wåra grödor, 


> I 
2 2 och wi måte derföre uppbjuda all wår förmåga och) flit 
bärmwid, för att fålunda i bwad på of fjelfwa anfemmer, föta 
att afwärja de olyder, fom en felllagen fört medförer. 

Det Yttraded Apven att Arvetéö qröda blipvit ytterligare ffas 
dad genom ibålland nig wåderleE under Berquingötiden. 
Denna beftagliga elågenbet Ar dock af beffaffenhet att funna 

om ej fulltomligt afbjelvas jä dock till fina följder be 
tydligen mildras. Wi behöjwa härom endaft taga exempel af 
innewånarne i länet8 norra todnar der eldrior allmänt begagz 
nag. Orjafen bwarföre desja ide allmännare nyttjas inom de 
nvenffa jodnarne i länet, torde böra jöfas deri, att def. £ röt: 
riorna ej anjeå lemna en fullt god wara. De olägenheter, 
fom röfriorna medföra äro do genom nyare tider byggnads 
fått afbulpna, få att en fullftomligt god affaftning erhålles äf- 
men af den under requ ffördade jäden. Men det foftar pen- 
ningar, jäger man, od) når wåderlefen warit gqynfam för berg: 
ningen under några år, få glömmeå 1å lätt de förra motgån- 
gerne; få fommer åter en requig höft och då önffar man wan: 
ligen, att man warit få Hof oc anlagt en riebygnad, ty foft- 
naden härrör erjättes fäferligen of en enda frörd. jom räddas 
undan förftöring of regn. Det more derföre wäl om länets 
mera framftaende jordbrukare wille företaga anläggning af 
enfla men tjenliga oc) ändamålsenliga riebygnader till förejyn 
för öfriga jordbrufare, Mvilfa bellre vd) lättare taga efter en 
föreflagen förvättring, når de ögonffenligen fe den mwara 
nyttig, än om det talas och flrifwes om den aldrig jå 
mydet. 3 kv 

Si ha ru afflutat årets förhandlingar; de mija att de 
närwarande med warma och intreöje omfatta de ämnen, fom 
Tlgar föremal för Sälljtayet$ merkjambet, och jag tadar Eder 
för Eder nåvware mid detta tillfälle ; 


beten och förbättringar bero of of fjelfwa att wert 


3 


Härpå uppfteg hr vice Ordföranden och hembar Hr Drde 
föranden Sällffapets tadjägelje för det utmärkta jätt, Dmwarpå 
pr Landshöfdingen och SKommendören få mwäl nu, jom ftädie 
tedt förhandlingarne. 

Ar och dag jom ofman 
In fidem 


Auguft Cajanus 


n 
Hushällsgilenas Ärsberättelfer. 


Från Lule Stads Gille. 
Nj Herr Handonden I. M. Fine 
Slere edlingar hbafiwa under aret blifmit iwmwertitällde, dels 
a rödjningé och ffvgsmarf vd) dels genom gamla linders upplöj 
ning; men hwad jem med jynnerligt intresje jyned blifmit om 
fattadt är jordens afdifning i allmänbet. 
" SFordmån od) Aferbrufsredflap: 
—  FJordmånen beftår till ftörre delen af mylla på terbotten 
Och en del af jandmylla på faft botten; belägenheten är i all: 
nn lägländ, Dwarigenom de ofta företommande nattfro 
erue mer od) mindre menligt tmverfa på panmälscdlingen 
= Aferbrufsredffaperne äre ar enkel bejfaffenbet oc) fjadane 
De i octen från gammalt blifwit begagnade, det finnes flere 
nom Gillet, jom iöderifrån hemtagit atffilliga redffaper, hwilfa 
röntmes jäiom lämpliga oc) ändamålsenliga för tyngre jord, 
jom t. er. den f. f. Afersplogen, bwaremet de i orten man 
a rebjfapen anis af många lämpa fig bäft för den lättare 
Den. 

Årets öring.  IBäderlefen war under fommaren i hög 
ad otjenlig för fädeng fullmognad vdy matning, itoy att fre 
un på många ftållen tilintetgjorde de bälta förboppningar. 

Råg, jom vdlas undantagswis, har kkmnat on aftaftning 
det under medelmåttan. 

S$orn, bufwudjädet, bar gifmit 3:dje, bögft Ste fvrnet och 
araf en ringa del fan anjed fröbar för utläde; frörre delen 
lätt och gifiwer litet od) dåligt mjöl jamt af mörkt utieende. 

Potateå bar gifwit mindre än half ärtug, är jmäwärt och 

mänhet of mydet jäntre beffaffenhet än föregårude är, och 

jö bäraf fon man antaga, att denna lifsförnödenbetsarti 
felkför aret på längt når ide fwarar emot bebofwet. Å 
j 7 Linodling har blifwit af mig och flera inom Gillet för 
fött och yned arta fig öfver förmäntan wäl, vadan denna 
2 


34 

produktion bör på det bögfta refonumenderag till alla jordbru- 
fare8 uppmärfiambet vd bebjertande; ty det är muntra utrönt 
och fonftateradt att denna mert frodad här fullt ut lifa wäl 
jom länaqre föderut, iynnerligaft da tjenlig jord derrill amvån: 
De Ny jord med molla på ferbotten anjes tlämpligaft för 
detta mertilag 4 , - 0 

Höaffaftningen har warit ganjfa god. junnerligaft på nya 
finder och fullt medelmåttig på de gamla. Sjelhvårande äng 
innes inom ffadenå eqowidd till ringa del. | 

DÅ här är fråga om böaffaftning, 14 fan man ej med 
tyftnad förbigå den uppmärkfjambet, fom blipott ognad at ett 
företan, jom efter al förmedan frulle medföra oberäknelig nytta 
för orten och winft för egarne om det fommer till werkftällig 
bet, nemliaen: UWtdifning eller vättare utpumpning ap den |. f 
Gammalftadsmwiken, hvarigenom föulle uppfonuna en ångölå 
qenbet, jom fannolitt ffulle fonma att gifva flera hundra laf 
bö I affaftning. Måtte derför detta företag med all nit jo 
örr defto bellve af mwederbörande fjättas i merfet, för att de hä 
nodet förr må få tillqodoninta ett winftgifvande reiultat. 


Från Pite Stads Gille. 


Aj Herr Oiwerjägaren G. Nydqwift. 


Waderlefen bar warit genom öfwerflödigt regn myuydet 
fuftig och fall allt från mwårens början till fena höften, hrwilfet 
och mwarit orjaten till wårjaddens förbröjande 8 a 14 dagar cf: 
ter bwad jom warit manligt, tamt jäwål wertlighetens häm- 
nande, Jom uppeball och binder utt ffördearbetet. De ftarka 
nattfrofterna till den 27, 28 od) 30 Angufti beröfmade jord- 
bruforen helt och bållet hoppet vå äfmen en medelmåttig fförd, 
pch bar erfarenbeten fymwarr redan bejannat denna farbåga, t 
det att, der fornet jom är bufwudjädet inte totalt blef Dortfrus 
ivt - fnavpajt lemnade Sdje a 4:de fornuet. 

ag, tom odlas bögft obetydligt, gaf medelmåttig fförd. 

Hafran odlad meft till oder gäl Ne PES rs 5 
EN jofarren io til förre delen blef bortfrufen gaf jnart 
MH mått ör oc de öfriga votfrufterna "4 åfern under me- 

SHöfångften bar deremot warit i allmänhet rif. 

/ Eodugårdsfrötfeln är på januma fot jom föregående äretö 
evattele omfattar. Gillet bade boppats att def förlidet ar 


30 


genom Ordföranden framftållda begäran om att få en tjur af 
aod mjölfrace genom Sällffapets förjorg ftationerad inom Gil 
iet3 diltrift, mött ett allvarligare od) wålmwilligare upptagande 
jä mydet mera jom Qillet har fig befant att en dyft förmån 
ler denfamma motjwarande, redan kommit de fefte utmed fu- 
fen belägna jodfnarna inom länet fill del. Gillet mill derföre 
ytterligare framfrälla denna begäran under förbeppning att den 
torde leda till ett lycligare refultat . | 

Sdlings: och difningsföretag våga mwisjerligen inom di: 
ftriftet, men i jå obetydlig utfträdning att deraf oj fan för 
jvörjas nagon imverfan på flimatet, 1å mycet mera fom di 
fena göras till ftörfta delen öppna oc) arunda, d. mm. f. från 1 
till bögft 3 qmwarters djup. MBåganläggningar bar ej förefom- 
mit, torde dvd behöfwas till de lingft bort belägna inegerna 
inom diftrittet, fill fwilfa under war oc höft det är näftan 
omöjligt fomma med fördon; luft och fontanter fafnas dod 
för dylikt. dnr Jj p 

Faottigwården ffötes af en beftvrelle, ton beftar af en 
ucdförande och fyra tedamöter, Mvilfen beftämmer bidragen ef: 
ter föfandernag behof famt tilljer att ingen får lida nöd. Ut 
gifterna för fattiamården uppgår till eft mininnum af omkring 
2,250 Rdr R:mt årligen. . q 

Folfftolan har under förlidet är gagnats af SO ft. gosar 
och 24 ft. flidor, tilljanunmand 104 tt., och de för underwisnin- 
gen i denfjamma nödiga böcder och materialier har Defoftats ar 
ifolan8 medel. Något bivliotek för allmänheten finnes ej inom 
diltviftet. 


Från Haparanda ftads och Neder-Torue forfens Gille. 


(Uj Herr Teleqrafasfiftenten G- D. Burman.) 


Scdan mwåderlefen under fiftförflutna mwinter företett en, 
med bänjeende fill denna octs nordliga läge, ganffa blid faraf- 
ter, inträdde med Juni månads ingang nordliga mwindar oms 
werlande med regn och fyla, fwarigenom vegetationen i wås 


jendtlig mån hämmaded. Den tyliga wmwäderleken fortfor att 
wara rådande ända in i Juli månad. Då förft infann fig 
den efterlängtade wärmen, iom inom fort förlänade fämwål jä 
degfälten fom ängarne, Hwilfa nu blifvit tillvädligt mwattuade, 
ett utfeende, hwarpå man anjäg fig funna bygga de fäfrafte 
förhoppningar om en lycad fförd. Men man ffulle mart ie 


30 
fina illufioner ffingrade! I medlet ar Wuguftt, da allt jod i 
fin ftörjta fägring, inbröt oförmodadr landtmannens meft fruf 
tade fionde, mattiroften, och förbårjade de nyp få frodiga åfer 
fälten. Ytäller man en jemförelje mellan de härjningar föl- 
den fifta jommar anffällt inom de olifa vdunne i Torneå 
ådal, få framgår deraf, att Neder Torued jocten IHdit minjt; 
dod turde affaltningen ärmen härjtådes ej funna uppffattas til 
bögre belopp, än 4:de fornet ap forn, G:te af vag famt Ste a 
ö:te af potateå.  HOöaffaltningen bar deremot blifwit färdeleg 
Hita ehuru den under fednare bälften ar WAnaujti rådande 
eaniaa wäderlefen menligt imverfat på det då ännu obergade 
böets bejtaffenhet. Inom Gillets diltvikt födas ungefär 700 1t. 
fofreatur; doc lider intet twifwel, ott ju detta antal fan nära 
nog fördubblas, blott man wille vätt tillgedvgöra jig de riktiga 
bjelpfällor till boftapsftötielnå uppdrifiwande, jom denna ort er 
bjuder. Med den erfarenhet man förr wunnit, äfvenjom med 
reiultatet af innemwarande års affoftning "TA of fåd fom hö för 
ögonen, bör man ej hvåfiwa tt owikhet ont der näringsgren, 
jom är naturlig för orten Vadugardsjfötjens nppbjelpande är 
Torned fodnars liföfråga, är den brånnpuntt, jom bör I fia 
ipptaga alla deras förenade frafter, jom nitäljffa för finffa bes 
folfningens materiella förfotran. På denfanuna bör allmogen 
batera Jin eriftenös man jfulle da ej löpa fara att je Nitt efo 
nomtijfa obervende nära nog förta genom följberna af nagra 
Irojtnätter, bwilfa, vdla hur man mill, tifhväl näppeligen 
torde funna banuivjag från om ort, belågen på den 66:te nord- 
liqa breddaraden. 
Hör närwarande pagår nvouv Gillet utditning af Mjös och 
Sangish ft, Yejpäjärt famt Stimwisträft. — UArbetet bedrifres 
borbod, i . iz a ren 5 nr TS Örn Julle 
Meda fn tydlig man Ca bötillgangen inom de byar, jom 
ma egor räkna ofwannämmde lägenbeter. Under oms 
maren bar doputom af wederbörande agronom mertftällts för: 
beredande underfökning of om tilltänft utdibri  etottloREr 
FS NR | å q af c ' illtänt utdibning i Mattila by. 
iflig ve, att detta företag blefwe genvmfördt, jamt att 
FR rd dertill bune erhållas, emedan den myr, biwarom 
NR NR befordrat fvojtländbeten, dels legat allde- 
SR 3 ehuru eftaende af förträfflig jordiort. 
fom BORA JL Å.10) Je trade, Oc frttigag anal, 
ber Pe Jconute åren marit i oupphörlig tilmärt, torde 
detta år Cfas på ett betänkligt wis. Knappa ffördar a 
ven ön ltr Siren bafwa aljtrat en penninabrift, iom näppeli 
q torde bafiwa erifterat här. Då hå i(l SPpgn 
detta är fämäl fförden flaait fel. ivm Ia bärtill fommer, att 
att fel, fem farfiftet niflydats, att 


ij 


till denna ort deftinerade ipannemålsjartygen. utes 
följd af den vwanligt tidiga mintern, och att fpan 
ned anledning deraf blifmit enormt ftegrade, da 
jom under manliga 


flere af be 
plifmwit till 
nemålsprilen I cd bli 
torde NLU ef undra öfwer, att många, 
förballanden funnat I 


= till ole are finnes endaft en folbffola, nemligen den I 
N RA deufanuma åtunta för nårwarande 60 barn 

Gndaft ctt mindre anfal a lärjungarne är från 
andet; de med barnens wijtelie mid ffolmt förenade fojtnaderna 
afffräda alluvgen ifrån att anlita denjamna. Lihväl fan 
man ej, utan att tråda janningen för nära, bettylla finjfa bes 
tolfningen för okumnigbet. Barnen underwiyjas hemva ar förs 
åtdrarne, och) erhålla de på detta Tätt en funifap, jädan nan 
sr wan att fordra den af allmogen.  (Ctt toctenbiblictet ffulle 
utan tvifivel mydet bidraga till folkets upplySning, och ett få 
aut torde wäl afwen bär em gång fonma till tänd; men, 
för att detta ffall funna inträffa, måfte förft den ar Landstin- 
vt dertill anffagna fnmnanr, 90 Rdr Rut, af rwilfen Hifwväl 
itörfta delen belöper fig på Iaden, på nagot fätt blifwa förå: 
tad. Om allmogen emedlortid fall Hanva NagvKN. nytta af en 
jadan inrättning, böra företrådeämis på fiuffa Ipråtet författade 


jtrifter anffaffas. 


jelfwa draga fig fram, nu falla fattigwar: 


DHavaranda. 
underwiSunmg. 


Från Pite Sotcns Gille. 


(Af Hemmanscegaren Ung. Danielsjon.) 


Wåderkeken har under året warit, med få undantag, fall 
od) fultig, jamt under fednare delen af iommaren regnig, 
Imwarat följt, att Fovn-fförden, vrtens bufwudjäde, då földen 
inträffade nätterna emellan den 28, 29 vd 30 Augufti, målt 
tagag omoget och till en fter del frujet; oc) anfes närmaft 
mipwert. Mågfäde odlad mindre, men är i frigande; anfes 
lemnat en affaltning, jom motfwarar närmaft medelmåttan. 

Ungefärliga affaftningen af de olita fådeöflagen, foderwer- 
ter, votfrulter äro fom följer: Räg och Korn i ofmwman är 
uppgiftwet.  Hafra och Blandfäd mindre odlas, ch def 
affajtning bänföres nära till mifwert. Foderwerter, fafom hö 
och halm anjes kemnat en aftaftning jom fullt mothvarar mes 
delmåttan. MRotfrnkter, ialonr potates, fälvötter och rofivor, uns 
der medelmättan eller nära migmwert. 


JE 


Råqon allmän förbättring I ladugardesntönen bar ej im 
trädt; men dod MNnes en oc annan tom antagit en Mera te 
aelmåsfia Nföttel al ladugården, efter efter finff metbod, fom at 
deåja vat re mmes 
tditningåföretag Are påbörjade och ett och annat 

itfördt vid må nämnad hr Gonjuln oc) Riddaren GC. 
| svinvetb, fom dels & egendomen fugnet, delå & Längmwik 
ut, utdifat en ftörre mwidd; famt br Hfwerjägaren G 
Rvdtedt wid sqendemen Gujftafsbo i Oijebyn, bwarjemte wid 
Rosfors ben om förre mid bifwit utdifod, äfwenjom wid 
vånanäs by af ett bolag till en areal af 40 tunnland. Utdir 
ning ontes förmanlig dels till odling, och dels att derigenom 
minifa froftländighet, men fur på enjfildes betojtnad i en ja 
ringa > äftadfonumad, omedan det är förenadt med för dryga 
foftnader. Son de fanka, vdifade trakterna intaga alltför 
ftor widd, fan någen märkbar imverfan på flimatet af be obe 
tvdliga utdifningarne ännu oj förmårkas. 
DMingarne ffe aenom fpodning, rödjning oc) viftning, 
amt till on del Håbadning: och den jordbrukande befolkningen 
injer, att dels igenom trådning af jorden, Dels tgenom tillfat- 
fer of bacdadt gravid, torf och dyjord i fompofter till artificiell 
gödjel med fördel fon amvändas; en och annan bar äfwen bör: 
jat begagna fåfallade jäslårar, iom nedqväfads i jorden på det 
ftälle der vdlingen företages; 10 a 12 laf fogödjel (helft otrus 
jen mwårgödiel) ditföres vdy lägges t låren, jom fvlle8 med det 
rinmande wånvattnet, äfven ditlägges 3 a 4 fjerd. falt och 
lifa mydet fall; detta får ffå under fommarmånaderna oc 
jäla ja i Nea och annan gång omrördt; om höften fan af 
en fådan lår utföras ända ti r gödningså 
OS ie ARE till 100 tunner gödningsämne, fom 

Saiom befant år, pågår mellan Rofnås by och MArmwids- 
jaurs fyrto= och marfnadöplats en wåganläggning; och för når 
marande anjes ej någon my beböflig att förejlås. 

Biniringar of ffogsprodnkter fynas wara i aftagande 
emedan ffattemanna-ffogen förut nära Ie e nita. 
: EEG gen förut nåra lemnat den affaftning 
font funnat erbållag, få att den näring, fom hå 
[1 4 e N f Y 4 
OSRE - lan måjte mwara af fronans ffogar, hwilfet är 

dryga feftuader, och för den ffull lemmar ringa be: 


bållning.  Fiffena ha i EM : Å 
len ingen behållning. ; ME LEE ring och frörre de 


Sattivwården embejörjes af fomunalnämnden, fom dels ge: 


nom utadordering till ull förjörjni 
ita i-Yrgtir fer SR lörjning, och dels indel= 
en 3 å 21 diftrifter åtnjuta bidrag, od AR faltigwå fr 
aderna till emellan 12 a 13 tnjen Riksdaler er 


Jnom iocdnen finnes em falt vd niv ambulatovilta ffoler; 
de fednare omflytta vwart år i vetarna, och undevwisningen 
jeded efter mwerelunderwisningens metbod. Något focfenbiblio: 
tef finnes ej, Men Ar inart att förvänta, emedan metel dertill 
pörjat famlas. De barn, font under året åtnjutit unberwié- 


ning I ffolvrna äre följande: i fafta folan i Hijebyn 44 q062 
"07 flifor, i ambulatorffolor 409 gosar och 209 flidor. 


a, 


Från Arjeplougs Socfens Gille. 
Mi Herr Paftorn PB. Th Innberg.) 


MRäderleken har under 1864 ärö fonunnar bhärftädes mwarit 
auffa fall vc requig, med ffarpa trojtnätter mot den 3:dje 
dy de September, då & de allra flefta frällen aräwerten, Jom 
Så ännu mar cifördad, alldeles affrös, 14 att on begratanSmwärd 
mifwert inom Gillet för aret har inträdt. 

Aftaftningen af Fornet, jom är jodneng nära nog enda 
jädesflag, Är täledes detta ar genom froftftadan obetydlig, bes 
itående af aguar, fäder och flöjad, fom & de få ftällen der den 
är of froften mindre ffadad, möjligen fan duga till att blanda 
uti inföpt rågmjöl för batning, men år till tofmjöl obrutbart. 
Sädestorn för näfta wår fatnad öfver allt i beta foctnen, och 
fan blott genom inföp från andra orter hit förffaffas. Foder: 
werterne Hafwa ar myrer och ftrandjlätter ginvit on medelmåts 
tig, och af härdwall en ymnig affaftning.. NRotfrukterna, deraf 
potate meft vdlas, bafwa gihvit bättre aftaftning än man för: 
modade, emedan de fran jommarens början hunno fomma 3 
för i mograd innan froften inträdde. — , 

Rågen förändring I (adugårdsffötteln har under aret ide 
förefonumit. Antalet For inom Gillets diftrift fan ungefärligen 
beråtnas mwara 320. Antalet häftar är naturlighvis mwida mins 
dre, men antalet får och färdeles getter år deremot mwida förre, 
lihväl fan docf desjas antal ej me med pålitlig mununer 
uppgifwas. 

Utdifningsföretag till ängarnes förbättring genom upp 
dämning och öfmerfilning har, under fiftlidne wår oc) böft, af 
en del inom Gillet påbörjats, och af andre åter, fom redan 
förut börjat, med framgång fortfats och utförts, bland fädane 
nemligen inom dijtriftet, Jem 1862 ärö iommar begagnade fig 
ef agronom. 


40 


Irägon märkbar inverkan deraf på Elimatet har ide funna 
upptädas, förmodligen i anfeende till difningsföretagend anlag 
enbet från beblitäderna och aferjorden. 

Jiågra uva mwagar bafwa ide under aret anlagts, men m 
landswå njtlig att fortjättas från Arvidsjaurs proftgånd 
till Awawikfens by wid fjön Storafwans öftra Anda, få Mart 
fandamågen emellan Piteå och Avwidsjaur blir färdig. 

sörballandet med binvingarne är enabonda, Jonte under 

D dod jå att tilhverfningen af falpetter alltmera aj 
tad medan ortens jerdbrufare ante fina alrar genent denna 
tillwerfning ida minfföning I fit tillvörliga begödande; Dwilket 
och af exfarenbeten beftyrfes, emedan färwåal halmen jom aren d 
jädane äftrar, Dvilf ma urtubiandning i gödjemn, alltid blif 
wa tunnare och fpcdare fomt mindre migtiga än eljeft. 

Med ffogen ballad barkadrvö fortfarande wål, vå mår 
Eeligt uvg att, eburu den ofter Hvrnafwand wattudrag Är til 
tinunerbuggning och focfanaft iniynt, Mn inga utjyningar 
deraf härftaded oenem jägeribetjeningen afbörts. Men troligen 
äro, dels frogens fortwärtbet I desia trafter, jowm gör att tim- 
merbuaaninqen nundre tubringande än 1 fofnarne närmare 
bafwet och måhända änven dels behöfliga ftrömvensningar för 
timrets framflattung, ovjaferne till dröjsmålet med ffogens af 
verkning. Suket inom Gillet är någorlunda godt & flere hems 
man, fwilfa wid de förre Hjöarne äre belägne. ja att fift, bade 
torkad, förff och jaltad, utgör ett bidragande bjelpwedel till Ar- 
jepleugåsboarnes uppebälle,  Fifferisintendenten Magifter Wide- 
aren, tom bejöfte orten t Hutet af Augujti och början af Scpc 
tember, fann i Hornafiwan 110 famnars djup, det ftöfta ban 
bittill$ jade fig funnit to nagon af Smweriges inijöar, och till- 
rådde alla filteinnebafware att oa Dwarje not ide begagna fa 
trång fil ent bittills, emedan Pjtynglet derigenvm förltördes. 
dk : ÄR dd bardt trydande och jä Orduad, att en del 

SSL ' eja törmaga, 3 på joden t en mif od 
ning falnmnda, att tattigbjonet ijelf bär -med fig em af fattia- 
Host sell ller 2 ferifroelje, derd den bemmangegare, 

Orjorjt rattigbjonet fina beftämda dygn, tednar upp det, 
innan bjonet öfmergår fill en annan, och iädane fattiabjon till- 
hållas då äfwen under tiden till för dem tjenliga aöromå 
undre fattigbjon, iom äro meft or frälöj a, Grlea JörstäRe: 
iocfen fdetdn. AI SA melt orteslvje, äro, mot betahing af 

Sn, eller om andra medel finnas att dertill få amvänd 

tnadforderade bo$ mwigia äboar: och) jomliga åtni Fig 
af fattigfasjan, få midt tillgängbderi finnör — den efter 

Folfundervwisnin befvänd Rd 
nerab folffoletåra SN sefrämjas ar en ambulatorift, eranris 

aeae. Antalet barn, jom & ffoljtationerne dags 


41 


; ö san, bafwa under året marit 51, förutom 119, 
nd a på beftåmbda dagar infunnit jig a når 
te ftation till förhör ho8 ffolläraren. Ser fattiga Typpfta 
ar underwifag, fofthållas och flådas i en faft fola, iom f på 
Nr pefoftar. För inrättande of jodenbiblictef äro 10 Rdr 


å ifrån landétinget i Luleå befomna, men man. har 
ide Or beftämt fig för hwilta böder, iem funna mwara lämps 


tigaft att för deöja medel inföpa. 


Från Arwidsjanrs Sofcns Gille. 


(Uj Herr Kronolänsman I. eStariu. 


om bwad Herr I. Mörtjell anfört uti benåget afgtue 
a RR, öfver efonomiffa förhållanden tnom 
Mala fapell, wilfet jennwål på denna foden eger tillämpning, 
far jag i focthet midröra följande omitänbdigbeter. Å K 

Med undantag of Januari månad, iom utmärfte jig a 
nom ffarp föld. ommerlade måderlefen under öfriga minterm 
nader med en jemn föld famt, under Maré och April, fora 
judfall. Maj och Juni fall och torr; Juli warm, med ofta 
inträffade ftarfö åftffurar. Under Augultt till medlet ar Sep 
tember, mydet regn med fylig luft. Hten bar utmärtt fig 
med en ftadig, wader och fal måderlek, oc) redan den 18 Ds 
teber betädtes den härdt tilfeuåna marfen med en fots tjoc 
jnö, hwarefter en ftadig winter med ofta 30 garader$ föld mwarit 
rådande. r |) 

I anledning af, för fädesmognaden ogynjannna mwåderle 
fen under Augufti månad, bar äröwärten bärftådeå utfallit 
mydet flent od) ett nytt nödår föreftar åter den bderaf oftalt 
betrydta allmogen. Stornet, änn utgörande ortens bufwud= 
jaftigafte utiäde, hade under Juli manad ett tofmwande utjes 
ende, men blef långt & balmen, få att det redan under arbild- 
ningen nedladeg till marken, NR aflmänbet jafta och på 
jumpig, illa afdifad åter bögft obetydligt. Te flera på hwar- 
andra följande froftnätter jom inträffade efter den 26:te Rugus 
fti, ffadade öfwer allt den fnappt haljmegna jäden, ja act rå 
många ftällen fförden endatt fan begagnad åt Ereaturen, andra 
bill något ringa bidrag of Nöjäd till brödjföda och bögit på 
få ftållen en ringa qvantitet fröbart utfädeskorn för fommande ar. 

Petateå 0 andra rotfrufter bafrea deremet gifvit Tjerde 
oc) femte tornet. 
6 


42 

Fobderbergningen Å myrer och effftränder är fullt medel 
måttia, jamt på bärdwallsäng wid bohlftäderna något derutöfs 
wer, men I anfecnde till den regniga wåderlefen under bergs 
ningen år höst ftämdt och i allmänhet illa bergadt. 

”Autalet Freatur, fom Årligen underhålles inom focfnen, 
utom Malå fapefl, utgöres af 2S2 bältar, 942 ft. för och exar 
famt 2,420 ft får od) getter. DÅ utfodringen af för bufs 
mudjatligaft måjte ffe of .ä myrer bergat bö, är flart att af 
faftningen, mot dera antal, bliv ringa, heljt fom bwar och en 
wanligen infätter ett met fodertillgången ftort antal Freatur, 
få ott desia oftaft under Maj och April månader måfte ge 
nomgå en grundlig hvåltfir, bnvaraf de, fom undjlippa med 
lifwet, ofta beböfwa bela jemmaren för att fullfomligen repa 
fig. Odling ar grönfoder eller rotfrukter till freaturSutfodring 
har ännu ej blifivit förjöft oc) någon förändring fill det bättre 
uti ladugårdsffötjel tte tntrvädt. 

Bland flera utdifningsföretag, fom inom Gillet blifvit pås 
började famt mer od) mindre fullftindigt fullbordade, har in 
tetdvra frönts med lyctiaare rejuttat än mu nära fullbordade 
aftappningen af Lappt ijt ed Glammersträffen, uti hwitfa nu 
årligen berga8 tnjende ffrinder eller winterlaf bö af frodigt 
ftarvqrås. AF Fråkenträffen wid Hälberg, norra Grundträft 
och Söderträffet wid Mansjaur erhållvå äfven betydtigare afr 
faftning, bwilfen, t mån af arbetets fullbordande, ärligen tillz 
tager. Utditning of myrer och deras odling genom flåbads 
ning oc bränning. har åkven blifvit förjöft; men i anjecnbde 
till de falla jomrar, fom warit under tiden, bar ännu derå 
ide någon fullmegen fförd erhållits, ide eller någon prattift 
erfarenhet wunnits om nyttan af detta företag jamt någon 
märkbar imverfan på flimafet deraf förnummits; dot är öfs 
mertygeljen allmän om nyttan of undanrödjande af öfverflödig 
ffog ed fanta trafters utdifande i närheten af boblftaden till 
farsnmaner af froftifador. Med oförminjfadt förtroende fort 
ört betebaer RR till Jäwål gamla ängard förbättring, 

z I nya utaf förr för oduglig anjedd mark 
. En ordentlig landåwåg met Pited har or fednalfte å 
blifwit ipplagån. Glan förfan oj Baljele by, tå MMS 
ligt wore det om bärifrån till de på fidan liggande ftörreb i 
ridwågar biefwo anlagde jamt för hjuldon brufbar wå fpta 
eå mellan Abbo och 6 orfr Gv rNaguaptas 
g 3 X Vv orträft och Glommerträff byar. 
hög SARS näringar förefommer i förfta rummet fågtimmer: 
ER utöfmas of åboerna i närbeten of genom fod= 

Lå : 5 2 
fin bufudjarliga brekföre EN många hushåll erballa 
ör året. Någon otillåten afwerk- 


43 


saa har man mål ännu ej ffälig. orfat att öftvertlaga, men 
aina mln förhållande torde Imåningem äfven bär inz 
träffa, More det önffligt om en ffogmwaktare förordnades järe 
idt för denna focfen, hwilfen wintertiden ffulle bafmwa full 


fyajeliättning i desla widtjpridda trafter. 

Filtet, )v unde i 
uti härwarande fnärve injjöar och frrömmar, År på T 
ör behefwet ud) temnar intet till affalu. « 
ver allt men i mindre qvantitet. Näs 
men intrediet bärför tiders mara 
fwerering & fommunab 


m omwerlande idfag med filnot, pullånet och nät 
å ftällen 


tillvädtligt f ta 
Fjära tillverkad om 
act falpeter Producrras. äfven, 
; aftagande; fy då till förra Avetå fe 
främman uppgars 16,8 centner, bar bett 
sifwit anmälde. 
= Fattiqwarden är och blifwer Ärligen allt mer trydande. 
Fill jwenfta och tappffa Ian URDenfeD och förjörjande har 
der året Atgatt 3400 Idr Junt. ar 
jö Folfunberwiöningen bedrifveg af en falt felfffola i Gloms 
mertråff, bwilfen doc hufwudjafligen endaft byns barn bemi: 
ta och har denna ffola under året warit bejökt af 24 men: 
hh barn. Ocfutom finnas fyra ambulatoriffa inderlårare. 
Hmwarjemte Swenffa Misfions-fällffapet underbåller en faft 
ftola för Lapparne, der 26 Iappbaru Atnjutit undenwisning uti 
iwvenffa ipråtet. Ett Sdenbibliotek är 


läsning af lappffa och A Scden ; 
äfven under Aret påbörjadt, jum doc ännu år högft obetydligt. 


Antefningar öfwer efonomiffa förhållanden inom Malå 
fapellfocfen år 1864. n 

YBäderlefen. Temperaturen under de 6 warma måna» 
derua har i medeltal warit + E31 gender celfit. Under Maj, 
Juni, Suli, Augufti och September månader har hatfwa tiden 
warit torrt och wadert wäder, 55 dagar regn, 4 dagar ba el 
oc) ind, och öfriga dagar mulet och dimuna. Under Augufti 
månad regnade NÄffan oupphörligt till od) med den 26:te, då 
vå aftonen mwinden flog om och blef nordlig med ffarpa natt: 
frofter, iom fortforo till månadens flut oc) öfwer allt förftörde 
åfrarne, tom under den förutgångna fyliga regutiden ej bunnit 
mogna till fåd. Ö 

Aftaftningen har och af fiftnåmnde orfaf ”blifwit näftan 
onåmnbar. Af potatejen fan dock beräfnad I medeltal 3:dje 
fornetå åring. Af fornåkrarne ffulle, dereit de tomfrusna få 
dorua eller, rättare fagt, fornet, i bwaré ffal fårnan år af fros 
ften fwart och hopffrumpen, tages i bevätfning, åfwen ungefär 
2, Torns äring blifwa rejultatet, men då förminftag denna 
flöfad wid malningen med adel, och når bröd deraf ffall bas 
fa8, upplöjes oct oc) fönderfafler mid qrädtningen i ugnen, 


a är blott 47,8 centner 


3 oh beltldia beftafenbet de: bar i ahr 

scr froft man of brådet winter. (udoft vi 
adfule, ber fören tiligare mognat oh bunnit 
shsåttans inträfebe, är boyt att funna 
röbart form, men betta inträffar dod på 
iterflådat, att bet föga fam tagad i 
b ännu ej år tråftod och oröktvad. 
nertöridtn Mriber framåt I afteende på freaturi: 
iom ångsoblingen tilltoger. — Utfor 

sintertiden rr med balm oh bå från 

| tåla oftvraning. De 

lem bivart år als 

; inom faprilaget win: 


& tjnftrintta 


Af lem lådan I 


Entälrt I 
” 
r af Ijösr, för aft tillgebogåra berad 
& bets utförba med nöjaftiga retul. 
a! + Meundtråft under mn at 
t tiotalé årö uttorfningbarbete åter 
0 fin fördom gffvamde 
sta Hjöbettneng djupt läka 
q je mårfled att bertipola be gråd: 
wilfa I t fig nå ben låta gurejan.  Ourumiba detta 
illande åfwrn i framtfbvn flall berila fa mera den tötla 
riafen, lemna berbän = Od åtrrmartend ofbilving åre mål 
inftidiga bemman, ded bu md 
mefta med fapperflen igenfvllda Hiten. Ken 
m råtta fåret för födana Mint anläggas 
maraftia notte dera! förnummitd 
tättnat eller tgemwurit bör ffynbjummare 
Orremet baftma mettrnitwerfilningar all: 
mrtftållas met fliganby förtrocnde oh utan un: 
offa lefwanbe retultater, bod flulle äfeen vedia 
. s vigtiat mwinflgilmande (i fynnerbet invid 
och åfrar, tom lida i nårbeten af mattrnbräntt land) om Nv 
mere förenat ? ånbamåilsraliga aftitningar, Ås 


innv sj måbv & 4 följD af brift hide od iu 
niåra tilladnastr 


bunt och 
Mosfaré odling acnom dilning, . 

så brdaning år af börjob på ätkiliga fållen, bed i 
ten Mala, att ee ertarenbet betom ånna ej wunnii = 

(rn wissntlaa lå 
1l Serijö, > mt, Ung) lar do ; svboyga 
Stråmferö i Mali oh Owommara i 
mom bivilfet iedmare fall fjöltrådan 
Mete förenod met Maling 


förlåt alvrba p 


lat ÄR 


tå 


N får denna ort. DÅ marör från Mali fyrla utan 
peailig. midt Plänga afbrott funna båtledeg transperterad « 
Nott til alla byar inom fodwen, utan och till byar af de längre 
uspåt landet belågna jodnarre Arjeptoug od tele, ja år 
om Pvfde, fynrö nyttan al fagde mågé upptaganbe ligga I 
far dag. OM vå medellögbeten i orten förentafar att ipanmäl 

tan betad från Skellefteå annorledes, än I ben mob all: 
mogen binner förtjena fig medel till ock betalande, oc Winter» 
förtjenfrer ej våta mer, ån till winterbebof, få årrehåv SN 
sånn så femmaren förtjena möbel och derföre uppftafa lifäs 
srpebållet för femmtaren. Ota majte då, waltadt båt år 
mctbafd från hemmet för att med färra trangportera mwmaran 
nån Stelleteå till Norljö, bärad på menniftervga från Swan 
maten HA Malin Då MM 70 a SÖ hummer ipanmål vm oms 
matt Mola på fådant färt transportera, erfordrag dertill få 
avden manfiyrta att årligen gå förlorade för jordbrufet oms 
ring 200 fommardagömerten, tom ftulle inbelparag od) bära 
tratt inom orten, om måa för bjuldan funued. Detta förs 
nilande måjle rd owederjäglig arbet bamvifa mågeng nöd 
såndighet. 

Ar wvigtigalte binåringar inom orten äro | sg 
statertiden och timmerflottning fommartiden. åaet falpeter 
näsmertad Almen, död år denna tillwertning mera 1 af än tills 
gande; endaft  emlring 40 certner deraf  tillmertag Artis 
en. Mågot fifte till aftalu eller ötrmer det nädtorftiga behofmet 


Saned ci 
Fattiarmårben frå 
lage bemmanen, bwlita årligen 


(LR otin 
N bog mr ränte eek m 


«a frn sökaren Fn femnag till nädfrålda tor. 
år wid yrka b 

yt sd VR SAN Gyta på polar Kiefer Insdnder 

rabe läppbarn. Barn byar, milla för totala hin» 

der ej fönna a n, infinna endaft mi 


cd når 
1 Soerne oc 


grän Neder-Lule Sotcns Gille. 
(tj Herr Stotäraren I. P- Rutqwift.) 


fom på efterjonumaren mwarit fall och regnig 
famt för mwexligbeten och) fförden böaft eayniam, har mwarit or: 
fafen till den Hlena årSmwert, bwarom wåren oc förjommaren 
gaf fandtniannen ja goda forboppningar. ; : Mg 
Kornet anjed8 bafwa gihvit 3:dje, Rågen S:te, famt Not: 
frufterna: 3:dje fornet i affaftning. S N 

Ladugårdaffötieln går jynbart framåt; antalet for inom 
diftriftet är ungefärligen 5000 ft. utom ungnöt. 

Atffilliga Nörre udifningsföretag Aro inom diftriktet på 
började, uti Sunderbyn, (Samla Staden, Rutvik, Bensbyn och 
Hertsön. Destia företag, fom äro af Statsagronuomen Magnet 
edda, bafiwa, i anfeende till ten owanligt tidigt infallande win: 
tern blifwit afbrutiug, få att om deras framjteg för närmarande 
intet är att andraga. 

DMingarne gå öfwerallt inom diftviftet framåt, ehuru fed 
nafte tiden gjort hvårigbeter för deras fraftigare bedrifwande, 
da tillgången på renningar är ja ringa I förhållande till be: 
bofwen. 

MWåganlåagningar fördrag ide f. n. inom diftriktet. 

Binaringar finnas inga winftyifwande. 

Fattimwarden ffötes efter det gamla, t alla affeenden högjt 
ändamålsenliga fåttet. Under årets lopp bar lifwift en fom 
mitte blifwit inom fommunen bildad, at fwilfen blifvit upp: 
draget omorganiferandet af jämwäl fattigmården, fom andra til 
fommunen$ efonomi hörande ärenden, dot har man i anie: 
ende till fommittéens korta mwerfjambetötid ej ännu funnat af 
benjamnia förvänta fig några rejuttater. 

Rog dijtriktet fumes en faft folkffola med antalet lär: 
OAL > so & . s sö IRENE idor. 

Fyra ambulateriffa med tiljammans . 202 S , j 128 ep 

Rio fmåbarns: do Vy RA ST Br Li oe 

SA Sunna 490 gosjar, 301 flidor. 
barn, fom ej funna forhueligk Tål, ummntill. Jå, Däbaneftet alt 
fölfolan: intagad; felfitot i äfa mnantill få hädanefter utt 
reform fått fin werfi rö var, genom denna länge mwäntade 
och de mera förfi för Te utwitgad; ty, fedan det för läraren 
fölnase tabelläjandet fo lärjungarne tidsödande och tålamodös 
na nöje och lärjuna ERE Gt försifabtneann ONE Gren fin 

Diftriftet hade den fiora förmån akt Af .Oee Bonbdöjelvet 

RP; SR a r Landösfekrete: 
taren oc Riddaren Eurén emottaga fåfom fond för blifwande 


MWäiderleken, 


47 


odenbiblioteE 60 vulumer, mål, för ändamålet malda böder; 
oanfedt ätffilliga uppmaningar, bar ännu intet blifvit gjorbt 
ör bibliotekets föröfande eller dep närmwarante  förmaltning, 
fom tillåwidare ar undertednad omvejörjes, och har enligt den 
ärade gifwaren8 önftan vedan utlåningen påbörjatå. 


Från Öfwer-Lule Sodfens Gille. 
(Aj Herr Stolläraren R. Lindgren.) 


smRåderleken fiftliden ionmar bar, med undantag af Juli 
månad och början af Augufti, warit fall od) regnig. Rågon 
eqentlig jadd unde ide beller widtagag, förr än fram på Juni 
manad. Och när froftnåtterna inträffade, nemligen met den 
28, 29, 30 och 31 Auqufti, bade mången wmwål börjat fförden, 
men en del alls ide, emedan åkern dertill ännu mar allt för 
omogen. Följaktligen har bär bifwit ett ganffa iwagt år, och 
ftörre delen, atminftone af fornjäåden, tagit ffada af föld. 
Några, fwilfas afrar ha böare lägen, julom i ESkatamark, och 
af lättare jordmån, jom i Unbyn, Jamt fatt tidigt, hafwa dod 
fått någorlunda bergligt av. dh | 

Sornjäden har öfwerhuhvud gifwit 3:dje a 4:de fornet; 
rågen deremot på em du ftållen ända till 12:te fornet; men 
råg odlag tymwåre! till fådan obetytligbet. Hara är föga wärdt 
att cn8 ommåmna. Potates har och blifvit under medelmattan. 
Deremot hafiwa federwärterna qifwit en ganfta tillfredSitallande 
affaftning, i fynnerbet & lindvrna. En oc annan federäng 
imvid elfwen torde bafiwa tagit ftada of fjellffeden, fom fram? 
vå jommaren för andra gangen öhvecjwåmmade dem; men 
fammantaget inom beta ieden baja di f. fjulfwärande än: 
gen gifwit medelmåttig affoltning. i sel > 

Någon förändring till det bättre uti fadugårdsjfötteln är 
föga att nämna; dot tydes en oh annan börja winlägga fig 
att hålla boffapen wid bättre bete jommartiden genom bägna: 
der och utlemnande af något äng, eller och utpå fommaren ges 
nom fudring med ett och annat jommarlag hö, på det forna 
ide må ”fiwa opp” eller afmagra; ty ändtligen bafwa de börs 
jat infe, att derpå mycet förlorad, och att det bar fig värt 
lamt mera fojtjamt att få dem åter uppftillda. 


; / 


48 


; satur inom Gillet är ungefärligen fåfom nedan 
Fler 'Tfrifne tabell ntwifar. 


Antal freatur 


tunn. | på hela ffatten. 


mar 
"avivå 


Skatamart t. 0. nr. Rota 
Storfand t. o. m. Harads 
Smwartlå t. o. m. Ocden - 
VWittjeri t Zwartbjörsbyn 
Boden 
Gmartöy 


| 43) 603) 100/1005 
177) 36) 142 


o. Mm jluter af ffattc | | 

Us NE - ; 1'/; 654) 109109 

Hfriga brutshemman . fö JON 5 291 30] 60 

Aminne . SM EE - 5 | 16 2— 

Rybyggare, torpare m. il. . - —! 2001 50) 7å 
Summa |- 744] 63/,'3322) 560/4204 

Häftafweln har med detta är ganifa betydligt tilltagit. 

GSmwinkulturen oc i betydtiat frigande. 

Getter finnas näftan ide alls. 

Nybyggare hafva möjligen några få. 

Några utdifningsföretag fiftliden jommar äro ej weterli 
gen utförda, om ej dertill får rväfnas Brukspatron Ehlyterns 
utdikning of myrerna imvid i. £. Räfmaberget & ESkogsa, der 
ban utfört en mydet fofwande vdling, oc) tom förmildrat tis 
matet deromtring betydligt, ja att froftigheten nära nog uppbört. 

Odlingsföretag i allmänbet äro jujt ide annortunda, än 
broad gantnalt bruffigt warit. Atern plöjes till mefta delen 
om höften; begödslas äfven något då, men bufmwudfakligen un: 
re mintern oc) på åren näft före jäningen, fom mwanligen 
vältar k flutet i Maj och början i Juni, då åkern åter upps 
= ve ERA lamt jäden nedföred antingen med 
NR vänn eller och pinnbarfwan, bwarefter den öfwertrats 

Cnjidesbrutet, eller att är efter är jå jä 
SN SOLUTeT, a är jä famma flags utjäde 
bt ng jord, år det här manligafte. Dh MÅ  rtliga 
Add utgöres meft af fornjäde, potates famt nägot af råg 
bwilfen få8 dels om måren jemte fornet på d jonviqen- 
lägges till lind fen ornet på de tegar, jom igen- 
ra; och Dels i meblet af Augufti manad. då den 
På gommel jord nedplöjed med myll, på det ban bättre flall 


49 


wara bewarad för watten. En och anmän bar dec funnit att 
åfern8 plöjning om böften medjör mera ogrås och rinnbhafra, 
än när det ffer om maren, famt att utforsta gödfeln winterti 
den ej är rädligt: men, dels i driften på utrynume att förmara 
den och dels af för liten bälthjelp om wåren, ntgöra hinder att 
: allmänhet annorlunda förfara. Så oc har mången börjat 
med ett förbättradt jordbruk, jäjom Aferns upplåggande i tes 
gar, jädesflagens omwerlande och att begagna grasfrö, meräns 
del ortens, wid Aferns igenläggande, famt gjort en början 
med linodling, bwilfen högft wigtiga ja näftfommande jom- 
mar nog lärer bliva mera allmän och t ftörre ffala brufad, 
emedan föranftalltan redan är gjord att få fröet för ffapligt 
yvig, och ide 3 a 4 NRdr fannan, fill hwilfet pris en och an: 
nan böll det förlidne wår. Defutom har Arrendatorn Berg 
qwift I Hedensfork, Nvilfen är mydet ffitlig i linodling och 
dej; beredning, på undertednads anmodan reft tfring leduen och 
i de flefta byYarne lemnat underwisning uti nämnde odling och 
bwad mera derctill hörer. 


Rågra mwåganläggningar inom jodnen hafva detta är ide 
utförts, om ej möjligen wägen emellan Skoaft och Brobyn. 
Men för några är fedan bhafwa Bro, MWibby och Swartby 
byamän uppbrutit omfring 12, mils måg efter tfrån fift: 
nänmde by till MWebbyn, hwilfen wåg är i utmärkt godt förd. 
Derifrån till Smedsbyn '/- mil är en jemn oc fajt mark obe- 
tydligt ftenbunden och ifrån Smedsbyn öfwer ffogen till Rån- 
byn 144 mil äfwen jemn oc) fajt mark, beftaende mejt aj 
iandhedar.  Häradswåg deröfwer more fåledes meft pastande, 
od) fomme ide att blifwa längre emellan Ofmwer-Lulea och Rå 
ned fyrfor än 3 VY, mil. 


Binäringarne beftå bufwudjatligaft of flottning utför ef: 
wen, arbete mid jägmwerfen, tinunmerförning, bräders och plan 
fors forslande fran Srokfork, Aferholms och Wännträffs fågar, 
något tjärnbränning och tegelflagning för ortens Dbebhof, forvrs 
ifjutjande emellan Luleå fråd, Boden och jägwerken m. m. famt 
Lappmarken.  Wid den påbörjade fanalgräfningen har oc en 
od) annan nu fått arbete.  Fiffe idfaå wäl något till busbe- 
bof, men har denna fonmar öfmer allt warit ringa; i elfmen 
belt oc) hallit lönlöft, Dwilfet ej må wara att undra på; tv, 
pasjeraude alla grader of förftängningar, bequnnande i 
Swartön oc) ändtligen tommen förbi Gäddwiks fifte, mi ide 
manga fiffar mwara att dela på = MWanlottadt lärer derföre 
oc nu, få wäl fom några föregående tomrar, Edefors tarfis 
fe blifmwit. 


Mi 


50 
På begäran fill 


Lita nedanftacnde uppgift öfver Sattiywården inom HOfwer-Luled 


joden för är 1563 


Ja 
q 


Ordföranden RN. P. Mannberg, har erhåt 


— - 


triqwårdens intomfter. Somtliga ut 
- ifter. 
GErjättning. gif 


Srymnoliagk 


fivaag 


gowvmabyjvl r 


ugburml 


Folhwndevwisningen beförjes of em ordinarie eraminerad 


ffollärare t fajta ffolan 


tal barn wid de tednare år omfring 200: oc) woro i fafta fos 


2794: 77| 2956: 10) 550 
Rdr. Rdr. Rdr. 


och fyra lärare wid jmäaffolorne. An 


tan fifta wårtermin 124 inffrifna, men nvaraf endaft 101 dag 
ligen bowiftade ffolan, famt böftterminen endaft 33 barn. An 


mera ftulle wål nänmde ffolor mwara tillttade, men då fattig: 


förjörjningen afflår de 


fattiga barns ffolgåna, 


brun och blifwer ide 
underwisning. 


medel folftyreljen föreflår t hjelp för 
1å uteftänges många fådane ifrån fo 
jällan lemnade utan all friftendomes 


Zodfuens bivlivtef utgör omfring 80 häften eller band. 


Från Jotmodts Sotcns Gille. 

Ai Herr Kronolänsman I. €E. Utleninsd.) 
5 lv, MWibderlefen och Ardwerten under året. Wären och förjom 
maren allt intill början af Juli månad mar fylig oh mydet 


requig, bet fednare till den grad, att åröwerten, I 


ynnerligaft å 


jäfallad tungjord, ide allenaft betydti i Ef 
| Jord, ydligt hindrades i its 
gäng och utwecling utan äfven frodades fördela, tj ag 


Iet, företrädeswis a mi 
handen och till en del 


ndre mål beredda äkerfält, tog öfver 
förqwäfde den uppfpivande fadesbrodden. 


st 


ära hälften af Juli månad upphörde wäl den ihärdiag 

NDS TS Danska dagar inträdde, bwilfa i fifvade 
- aftynande vegetationen, att åröwerten, under jednare bätf= 
fa af berörde månad uppuadbde den utwecling, den, under 
mwida fördelaktiga warar od) förjonnar plågat uppnå; Mer ide 
deftontindre fortfor luften att mwara fall under ftörre delen. af 
imanen, I, att på be warmafte dagar under fednare bälf- 
tor of Suli manad, öljde nätter, ia falla, att froft på ätftil= 
tiga fällen wijade fig, och denna fyla i luften wållade ohwif- 
welaftigt de Nvara nattfrofter, hwilfa wid rötmanadens jut 
förorjatade den mifnwvert bwaraf orten nu lider. 
9. Ungefärliga affaftningen of de olika fädesflagen. Kornet, 
iodnens Huftvudfakliga utjäde, har öfwer allt mer eller mindre 
ffadats of froft. Flertalet hemmansåboer hafwa ej en$ attpas 
väfua matnyttigt forn af årets affaftning. men nagra boer & 
för froft mindre blottftällda henuman, bafwa wäl fått förda 
tt någorlunda ätbart brödämne, dod är denna bröddagliga af: 
faftning 1å ringa och ja föga varande met behofiwet, att all: 
män mijwert a forn måljte antagas bafwa inträffat. 

Råg: Affaftningen af detta — fill obetydligbet inom jocd- 
nen Ddlade — lädesllag är endaft amvändbar för freatnren. 

Potate$: Detta för Pappmarköinnebyggaren wigtiga — 
men jpariamt odlade — fädesflag, lemnar a mindre froftönuma 
ftällen en något mindre ån medelmåttig affaftnings men åbos 
ame & hemman med froftländigt läge hafva lidit total mij- 
wert äftwen & demna iocdfrutt.— Uffaftningen af petates fan an: 
tagas belöpa fig till G:te a T:de fornet. i ' 

Salvötter oc) rofwer — till obetydlighet vdlade inom jod: 
nen — hafwa fenurat er Högft obetydrig affaftning, emedan 
de, dels i följd af den rådande fyliga mwäderlefen från mwaren, 
dels och i följd af andra mijgymrande omftändigheter, fajom 
maft oc tidigt intväffande nattfrofter, uppnått en obetyd: 
lig ftorlet. . 

Höfanaften & bårdwallslindor Fax antagas aom god öf: 
werallt inom jofuen och aftaftningen af rödningar, utgräfs 
ningölågenbeter oc) myrer, mer än medelmåttig. Af ett tvne 
land frodig härdwall har man detta ar att påräfna 5 ffrindor, 
af rödningar 2 och of utgräfuingslågenbeter 3, och af manliga 
Mlottermyrer 1 ffrinda, ffrindan beräknad till 40 lispund. 
—-8:0. Om någon förändring till det bättre uti ladugårdsjföts 
jeln intvädt famt, om möjligt, antalet freatur invur Öillets 
diftrikt. 

Någon förändring i Iadugårdöffötjeln har weterligen ide 
eat rum inom diftviktet, utan fortfor denjamma att befumas 


32 
på ungefär fann ftändpuntt jom för 30 är edan; od) är der: 
wid att anmärka den bafwända busbållsprincip, att antalet 
treatur jom winterfodrag, i allmänhet är få ftort i förbållande 
till fodertillgången, att, utom det en öfmerdrifwen — och på 
freaturens mälbefinnande menligt imverfande fparjambhet wid 
utfodringen måfte iakttagas, foderjourogater, fåfvnr Löf, björfri 
och härtjpillning, ivunecligaft fran mot wåren, möfte tillgripas 

Någon tillförlitlig Tpecifituppgift på det antal Treatur, 
jomt utfodras, är Gillet mr ej i tillfälle att afgifwa, i anie- 
onde till de Ivårigheter iom, 1 em få widftridt od gleft befol- 
fad jocden, jom FJodmods, yppa fig wid injamlandet af nog 
granna uppgifter t berörde hänjeende; dod boppas Gillet. att, 
i en nåfta är afgifrande berättelje, funna blifwa i tillfälle af: 
fenma en fådan. 

4:0. Om uägra od) Wwilfa utdifringsföretag inom Gillet 
påbörjats och utförts. 

Utditningar of froftbringande myrer i närheten af bem 

mansboblftäder äro påbörjade af bäradsdomaren, fronvhem 
nuamnsåbeen Nils Fafob Iordlund t Tjomotis ment Owid 
jodå fopellförjamdling, of åbvarne i byn MWaiktjaur och af fat 
tebenmmansnmnehafwaren Crif Olof Criköjon i Patjerim, Mom 
Ivdnwds foten. Inga af desja, för kort tid edan företagna 
utdifningar äro ännu fullbordade, doc har dilningsarbetet i 
Tjomotis och Patjerim redan avancerat få längt, att man fan 
boppas defammas fullbordande under Ioppet af näfffommand: 
år.  Samtlige tfrågawarande myrer äre för odling utmärkt 
tjenliga, och utdifningen af defamma fommer ohwvifwelattigt att 
utöfva ett wälgörande inflytande på Äferbrufet, ä de hemman, 
1 bwilfas närhet defjamma äro belägne. 

5. Om någon märbbar imverfan på tHimatet af desja 

tingSföretag bemårkts. 

Gom ifragawarande utditningsföretag ännu ide blifmit 
fullbordade, och de frofter, jom under fiftlidne Augufti månad 
inträffat, äro att bänföra till de ffrängare och allmännare 
bwarmed orten på läng tid bemötts, bar någon imverfan på 
Elimatet af De ffedda difningsföretagen ide funnat erfaras. 

Ge Sh FOG 
Se odlingar, jom härftides under året förehafta, inffräntka 
fig till on obetydlighet och beftå bafvtselyet RR 
al nagon ater & ett eller annat hemman och upprödjande af 
negon ång; doc äro desfa odlingar, jäfom jag haft äran näm 
bef fena od) — i förhållande till det ftora hela — af föga 
5 Hr fr bejamma på intet wi frå i något jemförligt 

allande till den Arliga folfförskeljen — — en forglig före: 


323 


teelfe, 10M a fonmmer att medföra en, ärligen, jig allt 
c er öfande paupertöm: Män 
2 fö nte ä ningen eller Wrsareft jådane mora önfiliga: 
Bland wäganläggningar, om för det närmwarande wore af 
den ftörfta nytta inom Gjillet$ biftrift, näft den numera uppe 
peta wägen emellan Storbaden od) jön Boikijanr, (enen 
wäg för födra od) fydmweftra delen deraf, dragen från RR 
fork fägwerk, wid Harads by inom OjwerLuleå oden, förbi 
byarne Hvlmträft, GSennaur, Preotaur, Kainajaur oc) Stens 
träff till fjön Maitum, invid nwilfen, byn med jamma namn 
är belägen. Safom ffäl för en fadan mwäganläggning ma ans 
förag: att den traft Bwarigenom en faran måg fomme att 
dragas, är en ibland de mejt pdlingsbara inom jodnen; attin- 
wånarne derftädes, bwilfa på en fträda al åtta mil, oc) derut- 
öfmer, hittills jatnat andra fomnumifationsmebdel med allmän: 
na farleden, Enleå elf, än en bögft illa banad gångitig, Icdande 
äftver fanfa myrer, utgöra mer An en tredjedel af Iodnens jords 
prufande befolfning, och att, jämwäl fyrkliga, fom. fofala förbål- 
(anden jynas påfalla inrättandet af en fapelljörfamling af de 
pyar och hemman, fom fomme att draga nytta af ifrågamvas 
rande Wwåg. | 
8:o. Förhällandet med binäringar under året, färffildt Hwad 
ffogsbushallningen och fiffeua beträffar. es - 
Binäringarne äro alldeles defamma, iom I förr aja 
frsberätteljerne blifvit omrörde, och inffränfa jig bufmudjafli 
gen till bjelf- oc) fägtimmerbhygge, tjärubränniug, limtotning, 
nfte och jagt. Mm 
Sbland desja näringar år ffogsafwertningen den melt ins 
portanta, emedan den bereder idfarne deraf en betydlig fontant 
infomft under winter — en tid, fom under nu rådande förs 
bållanden ide bättre fan amvändas — underballer frediten och 
gör det för dviftiga henmansåboar möjligt, att under mib- 
wertär, Jädane [om detta, utan ffer ffuldjättning förje fig med 
fpanmäl och andra Iefnadsförnödenbeter. - Dernåft fommer ett 
någorlunda indrvägtigt fiffe, Dwilfet, 1A tidsödande det än är, 
ivmnerligaft fonummartiden, utgör nära 3/;sdelar af en fattig nys 
byggareg lifsuppebhälle. eh sd 
Tjärubränningen lennar, under tider då tjäran är i högt 
pris, god förtjenft, i fynnerbet för fådane nybyggare, fom bo 
nära intill flottled; men de är bwarunder tjäran rvåfar falla 
till ett pris af 7 a 8 Rdr, fåjom fallet detta är lärer mwara, 
år denua binäring ruinerande, helft den tid, jom för tillwert= 
ningen af denna mwara anwändes, beröfwas jordbrufet, wiltet, 


HH 
jåjom modernåring, utan de menligafte följder ide får efter 
jättag, ware fia för bwilfen binäring fom belft. 

Jagt och limfofning Äre de mintt infomftgifwande, fedan 
millbrädet nåftan totalt förbwunnit ed) pritet på Tenbornslim 
fallit få lågt, att för ett lispund fådan mara, numera fnappajt 
betalad & Rdr Mmt E 

=fogsbusbållmingen bandhjafmeå på mwanliga fättet. Utiy- 
ningorne ffe Mwmpwis, nton affeende på Arliga Atermwerten och 
fentrellen öfwer ffogsafwerkningarne är ja etilförlitlg, iom 
den någenfin fan wara. Sådant är en naturlig följd af de 
rådande férbållandena; tv, med den bäfta milja fan en enda 
Jågmåltare, i ott få widfträdt revter fjonv det, bwartil Jod 
mods joden lyder, ide medbinna taga alla de widlyftiga ffogy- 
trafter i närmare järffådning, bwara byggen begårag, och Ii 
falå omöjligt år det för en enda flog&vaktare, att bina eler 
mågta utöva behörig tilljyn öfver de bemwiljade ajwerkningar 
ne. Allt går fåledes, iom man fåger, på fin bald; men bwad 
man emellertid med fåferbet wet, är: att Mogen, från fujt 
landggränfen. till den högre regionen, betänkligt gleånar 

ar fran ar 
Riffet bar under de 3:ne fifta decennierne warit i ett jemt 
ajtagande; dod är detjanmna olifa gifmande under olifa år 
Orfafen till fiftets aftagande är cj fått att upptäda; men bwat 
jem för uppbjelpandet af detjamma more högeligen önjtligt är: 
fiffplantering8 införande, ett företag, fom, em det någorlunda 
allmänt funde fonuma i gang, ohvifvelaftigt Mulle medföra de 
melt mwålgörande följder för en, på fifwatten jå rifligt förjedd 
men SR beljtv mindre fattig focfen, fom Jodmeds. n; 
| Ar Bergo Arr På fommunen8 befoftnad underhållas 
fbe. Went Url hä jaunmanräfnad årlig utgift ar cirka S00 
digheter fladda miller SN mäoker Md der 
ar be medel, fom höstrs jär RR eter. tutat 
0 Utonrat igen bra vt SEAT målgörenbeten influtit, 
0 den rade MRiksdaler ännu, jäjom vanwån: 
Den fattiqwård, I åli i SEN 
it. af fotiabjonen & vatt äRRO bä] RÅDA 
dliont tid öre -entrep uttion inrepas af hemmands 
0 Bolla för bögjt ett ärå tid bwarje gång. 
Wo fåra frolewäjendet och möjliga åtgärder för foltupplyg- 
gen, latem jodenbiblioteker t i j 
atfbild jämt antalet barn i bwarje ffola. 
Sollbildningen befordrad: —1:0. Uti ienår f 
( Enoitjad, tra Er : 1:00 Uti en ftationår ffola 
ever af tappffa allmogeng barn åts 


njuta underwignino sz u 
foftnad. — rPténing,  tojt, fläder och wmwård. på Matens De 


9. Wi en follffola fom flyttaå emellan byar ed) gårdar 
och uti bwilfen, från och med 10 till och med 13 barn på on 
gäng underwijas i ftafning, ins och utanläöning jämt frifs 
ning; den jiltnåmnda undevwisningen dod införäntt till barn 
med framftacnde naturgåpvor od) anlag derför. ' 

3:00. Sn fmåbarnsftola, fom flyttaå emellan de meft fat 
a nobyggarefamiljer, och der undevwisning bufvudjafligen 
Sdelad uti rättftalning; och 

40. Sn faft Pola, förlagd till byn Baiktjaur, der 12 
varu ar tlappföa föräldrar atnjuta busrum, fojt, flåder oc) nns 
dermwisning på ESmwenfta Misfions-tällftapets bekoltnad 

Wtom det bidrag till inföp af böder för bildande ap ett 
pibliotef, jodfnen fått af landstingämedlen åtnjuta, ftort: 10 
Rdr Rant, har Wongl. Patrictiffa jälljtapet behagat, jäfom 
gäfwa föråra jednen en beffamling af 65 färffildta vohymer, 
bwilfa böder Here Profesjor MR. I. Anderson, wid jur wetens 
ffapliga reja fill Dwidjot filtlidne Jonmar, gqunftbenäget tädts 
från Stocholm bit medföra; och utgör nm denna Farfonura 
gäfwa, tillita med den på ftatSwerkets befoftnad trycta od) bit 
ända brodyren "Läsning för folket,” geunden till ett jodenbibs 
tioteF härjtåded. 


tid 
me 


Från Råneå Sofcns Gille. 
(Nj Herr Landsfiftalen CE. DO, Berghmart.) 


Shan fommunatftämma förft vlifmit hållen, och detta 


tillfälle färffildt mwaldt — äfven fajem en ftörre ÖR vann 
då jodnend medlemmar få mangrannt Jom möjligt ffulle wara 
famtade, uppläfte$ Kongl Förwaltningsutffottets ffrifwelje, 
od) begärded be upplysningar, lom en bwar nåvwarande funde 
lemna, för befwarandet af de i förberörde förifwelje upptagna 
punfter; men då detta ärende föredrogs, aflägsnabde fig de He 
jta, brwaraf fåleded fönjag funde, bur ringa Wntresje, jom får 
itadeå wid jaken. I famråd med de få, Jon ftannade qwar, 
tom man till följande rejultat i affeende & war på de färs 
ftildta frågor, fom Fönvalkningdutftottet ffrifvelje innehåller. 

Mtt åröwerten för året blifmwit le jwag, är en redan 
tänd jaf, och detta härleder fia dels af ogunfam wåderlef från 
mwåren, )4 att jädden ffedde fent, oc) jorden ändå på midja ftåt- 
len war obeqwåm, dels och och bufudjaftigaft af de fwära 
nattfrofter, fom inträffade met den 98, 29 od 30 Augufti; och 


Jb 

Nutligen genom den länga och requiaa höften, Mwvarigenom jä: 
N åltade på jnerarne. Or - 
ni n af de olifa fore or är fwårt att låga, di 
på wisfa ftällen un ftan. alltjäammans vufit bort, men det val: 
fadt bar man anjett fig funna antaga, att räg gihvit 8:de for 
nets åring, forn 3:dje, bafra 3:dje vd) potates 4:de a Ste kor 
net, famt rotfrukter i öfrigt medelmattigt. H 

»caffaftningen bar warit god; och detta år det jom unders 
lättar fill någon del den fattiga allmegens fortfomft. 

3 affeende på ladugårdsffötjeln föripörjeå ingen förändring 
ibland allmogen. Af den aftvelstjur, jom under ett års tid 
warit hos Herr Sjöftedt wid Mellderftein, har 20 a 22 for 
tlifmit betädta, ec antar man fåledeå, att deraf åtninftone 
några falfwar blifva af frörre vace. Antalet Ereatur inom jod 
nen fan ej med tillförlitlighet nppaifiwas, Iwarföre uppgift der- 
om majte ntellutas. 

Några fjärffildt anmärfningdvärda utditningar eler cd 
lingsföretag, fan man ide fåga mwara påbörjade inom joctuen, 
med undantag ar de, utaf Herr Sjöftedt & Melderjteind jäteri 
redan upparbetade cirfa 10 tunnland myrodling, jom redan til 
em del äro igentagda till finder, efter att förft hafwa gifmiten 
medelmattig bafrefförd, oc) fedan god Höaffaftning; men en 
hvar bemmansegare för fig, fynnerligaft i de byar der laga 
ftiften äro lutade, arbeta efter råd och lägenhet på fina nya 
Miften, för ott få dem regulievt teglagda och difade jamt ffo- 
gen bortröjdt, oc) bäraf har man på Hera ftällen fått och erfa 
vit on märfbar förändring i Mimatet; och ecburu de odlingar, 
jom ffedt, änme ide funnat räfnad annat än jom en början, 
milar dod mångas företag, en berönnvärd ifnver och flit, jom 
innan fort tid fall låna deras möda od gifmwa goda och) Ym- 
niga ffördar. 
mad miganläggningar beträffar, 1å är nu endaft til on 
fm att önfta det erforderligt anflag af ftaten funde erchål- 
mö Ng krafs och af Sfongl.: Moj:tö Befallningshaj- 
förl för ot TR op ir fuften till Degerfels 
ne täbea EG Waltré T unde blifwa farbar med 
af jodnen, eller NA i tfb uy "outer. TUNER 
falbelfgen mer RE elf al ocnde, fommer att inträffa; och 

X Ängen lägenhet efter den nya mågfträdningen blif: 
wa odlad och fruftbärande, jonr nu ligger i ödesmål och jajom 
FN Det torde beller ide i en få aflägien framtid 
ÖRE watt ER em uuderjöfning of wägfträdninger upp efter 
är tendrag inom Räned jocen, der en mångd hemman 

agen äro under byggnad och odling, men bwilfas 


51 


iboar i anieende till den ringa mwattentillgången i elfwen, ide 
pafva någon färdeleå nytta of wattendraget Ialom farled, bwarz 
re de, under fommartiden, måfte bära ijetfwa och Höfja på 
bäftryggen, de förnödendeter, fom de ffola Hafwa till fitt tif8 
uppehälle. Som ett wäl förtjent berön: må näntnas, att en del 
pemnmansåboer och nybyggare I desja tvafter, fåjom Heflös, 
Bredwifk, Längjund, Storfjön och Småträff, på egen betoftnad, 
od) många or dem i bögft fattiga omfrändigheter, lifwipt upp: 
prutit 1'/. mils wåg ifrån Afwaford masugn, ja att de funna 
fomma fram med bjuldon ända upp till Heflös by 2 1, milg 
wåg ifrån ganuda fuftvägen mid Hwitafjärden. 

RNäigra widare binäringar än fom förr wmwarit, bafwa une 
ver éret ide förjports. Stogshushållningen går till jon mans 
ligt men jom mt genom en neggrannare: tilllyn, byggena 
påttre fonfrofleras, Ja bar man antedmug förmoda, att inga 
awerfningar fer. I afieende på filferierna och deras förbätt 
rande, få ffulle förjöf med larodling fe förliden höft, då fitor 
od) jump tordningftälldeå wid Rana enligt Agronomen Herr 
Baron Gederftröms underwisning oc) metod. men mipiydades 
för i år, 1 anfeende till det höga wattnet i elfwen, få att inga 
afwelålarar funde erhållas. 

Fattigqwärden i fodnen beftrides deljt medetft 25 hela fat: 
tiqeotar, der ffa många, de meft fattiga, erkestöja od) frymp: 
lingar erhälla nödigt uppehälle och fMötiel året om, Ddetö och 
med uttarering af 100 centner forn och 7 a 800 Ritsdaler ton? 
tant, till ftörre och mindre underftöd för fådana fattiga och vr 
keälöja, fom ej funnat tilldelas fattigrote, men bdoct är i bebof 
of underftöd från fattigförförjningen. 

Folfffolewåfendet är på dålig fot inom denna fonmmun. 
Gudaft hvenne ordinarie lärare fumas, deraf en wid fafta ffo- 
lan och en ambulatoriff, famt en fåfallad vice ambulatoriff. 
Beflagligt nog finner man liten håg och drift hos allmvgen 
ijelfwa, att hälla fina barn till folorna, oc) antalet af lärare, 
är och alltför otillvädligt, 1 att om de ambulatoriffa lårarne 
ftola bejöfa alla byar inom fednen under året, få de endaft 
mara några wedor på Dwart ftälle, hwarigenonm barnen fnappt 
binna börja fin läsning riftigt, förrän tiden är inne för läras 
ven att flytta till ex annan by.  MBaonlighvis ffannar läraren 
on termin i lwarje by, men derigenom atgår flera är för oms 
gången fring fodnen och fåledeå få de flefta Byar under åratal 
wara utan ffola; oberäfnat de mindre byar, enftafa hemman 
:d nybyggen, fom aldrig bejöfe8 af någon ffollärare. Under 
arvet 97 avåfar 2 64 flifor bewittat ffolorne. 

8 


: 


Q 
Att jnibarnjfolerne wore of om obejftriflig nytta, det inj 
och exfänna de flefta, ANDEN bland allmogen, men då det bli 
om, aldrig få fitet Wdrag till lön, med eller ljud för a 
då firifa alla med full ftänma — Nej! —jmi 


+ far bärutinnan gått fa längt, att under ett år, di 


b d i tatSmedlon erhölls till för för 2:ne ijmaäbarnjfola 


1 umnmännen i de byar der desja ffolor da ifulle hålles 
ide ons mille beftå husrum, eller bidraga med weed för fel 
rummet5 eldning. 

Af allt detta cd) mera dulift, Ihvarom mydet were att 
fåga, om det ej ffulle ones, tom wille man bderigenom fajt: 
ftugga på flera perloner, bnwilfa wija fig, fifjom wille de fatt 
jig emot upplysningens jvridande och ordningens upprätthal 
lande, erfares betlaglighvis, att folfffolowäjendet vd) folkupp 
lysningen, frå på en vanffa låg punkt inom denna jocden. So 
fenbibliotet är wisjerligen mu t ordning, och böder inföpta a 
de medel, iom befomnits från tandstingåkasfan, och äfven en 
liten wader jamling erhållits fill ffäntö of Patriotiffa jälljt 
pet, bwarigenom biblivtefet enligt fatalogen bar 109 band, och 
deraf är under året 140 lan gjorda, mejt jmärre och lättfattli 
vare berättelier.  Unledning är doc att hoppas, Det luften fö 
läsning imåningem fall iprida jig mer oc) mer, och upplyc: 
ning i jamma mebn intränga även i de aflågsnare byddo: 
amt allmogen derigenont fomma till infigt om, hur nödmwån 
digt det är, att dera barn få undevwisning I ffolorne, hwari 
genom de buma lära fig infe myttan af focfenbiblioteferne, oc 
få luft för begagnandet af de böcder, jom der finnas. 


Fran Neder-Kalir Sodtens Gille. 


Aj Herr Beutspoiron D. Hummel.) 


(Cburu ferglig pligter denna gång är jä ä 

bn alig pligt a gang är att uppjätta härwa- 
rande Gilles arsberättelle, enär förbållanderne under Fm, ide 
gifiwa junnerlig antedning till betrakteljer of gladare art, får 
jag bod denjanvma härmed afgifva, derwid. ja midt möjligt 
NF RA RAMEN belysning af de ämnen, jom i För 
oaltnings-utifottets cirvtutär blifiweit jäjonr föremål fö ättel: 
ens inneball angifna. olifeit jafem föremål för berättel 

I anteende till den ibärdiga torra Fylan und 
SS antecnd en ihärdig er Maj oc 
SAR månader, Dwarigenem tålan länge qwarhölls, tutte jor: 
eu ide 1 vått tid brufas, fwadan oc fjelva fjöninggarbetet 


59 


förfiagi fednare An wanligt. — Sädesbrodden fom fig jälunda 
jent föres detta uppbjelvtes wäl genom den under Juli jamt 

de tvenne förfta wecdforna af Augquiti rädaude warma mwåäderlez 

fon fätillwvida, att man wid fiftnämnde tid hade allt hopp om 

en gud fförds men ihållande nordlig wind med fallt regn un 

der den återftående fiden för fädens mognad, jemte den frolt, 
iom inträffade förjfåt gången den 13:00 Auqgufti och ytterligare 
under nätterna till den 25, 25, 29 och 30:de t fanuma månad, 
peröfwate landtmannen på de flefta ftällen oll utfigt för erhals 
andet of ens anedelmåttig förd. 

Siem wanligt härjade frojften wärft a lågt belägna — 
amt med fumpiga trakter omgifua Akfrar. FSroftffadan ffulle 
sod ide enfiamt bafwa förorjafat få Hen äring, iom det imert 
ligheten blifvit, om ide det mynna regnet, JAmwål under jeda 
vare delen af mogningstiden, iom under den tid föylarne ffulle 
undergå torkning, i bög vad dertill bidragit. Enligt mwunna 
upplysningar bör deck tillgången af frödar jäd motwara be 
bofwet inom detta diftvikt. 

IF allmänbet har MWinterrågen, fåjenr tidigare mogen, mera 
undgått froftffadan än Stornet, dot är odlingen af det förft 
nämnda jädesjlaget fortfarande inffräntt. 

Hafran bar jäjom grönfoder temnat god fförd. 

MA Rotfrukter odlas med få undantag endajt Potates, 
ywaraf. flew aftfaftning i allmänhet inom diftriftet erhallits. 

På det hela taget bar jodnens innevånare detta är Hem 
jötts of mijnwert i affvende & jpanmmal oh rotfrukter; men der 
mot baft att glädja fig At om riklig böfånaft. Mwvilfet i wit 
mån underlättar de jwarigbeter, jon en nuptydad fpanmåls: 
fförd framfallar. 

Ladugårdsjfötjeln bedrifwes i allmänhet bättre tron denna 
än de nårmaft iöderom belägna jednarne, till bwilfa ide obe 
tydliga partier jmör bärtfran afyttraå, Nvarjemte minft 1000 
lispund blifwit i September manad till Stocholm affända. 
tt ännu bättre vejultat ffulle doc ohwifwelaktigt erballads, om 
ollmogen fomme fill full infigt derom, att det är bättre hafwa 
ett mimdre antal for, jom födas wäl, än ett fförre antal med 
mvagare utfodring. 

Mid Björkfors egendom har under året den i min förra 
bevättelje omnånmda Nya ladugårdsbygnaden blifwit fulitäns 
digt inredd. Den utgör en pryduad oc) ett mönfter för bygg: 
nader af detta flag. Enligt benäget meddelade upplväningar, 
har höftörden & Björkfors mwarit jä riklig, att 30 for redan 
denna böft funnat i nya fäbujet tilljättas; Dwadan hela anta 
(et mjölfonde for derftädes nu utgör 80. Bemälde 30 for ut 


KO 


2 bufmudjafliaaft med Eraftigare böftag fam Fallt matten 
Nk Den Binffr metboden bibehållvs i gamla fåbujet, i 
affigt aft utröna bwilfetdera utfodringsjättet må gifma bäjta 
Re med förfåfran om filförlitligbet funna uppgifma frea- 
turens antal inom foduen, är ide möjligt: men om man an: 
tager att & Dwarje Vsbdels mantal födas Ö for, 10 far och en 
bärt, bör den fumma, jom jålunda uppfonmer, temtigen nära 
metiwara mwerkligbeten.  Svdren utgöras munera af nära 50 
bela mantal; of desta finnas misterligen en del fråtjes och fros 
nebemman, bwara ett mwida mindre antal födas; Men den minjt 
ning, fem härigenom uppfommer uppmwages till fullo of det 
ide obetydliga antal freatur, fynnecligaft for, jom innebafwag 
af perjoner, bwilta ide egentligen höra till den jordbrufande 
befolfningen. Enligt ofwanjtäende beräkning ffulle jäledeå un: 
gefärliga antalet for blifva 3840, får 6400 pc häftar 640. 

Några utditningsföretag i förre ffala bafma ite inom bi 
ftriftet detta är förefommit, ej befler några fådane tillförene 
utförtå of det omfång, att någon märkbar imverfan på fMima 
tet deraf funnat fpörjad & annat: ftålle än Björkforg, bwareft 
den förut Fända fora froftländigbeten, till följd af de under 
loppet ar flera Ar mwerfftållda utdifningar och nyodlingar få 
förminffats, att all winterråg famt Vadel af fornjförden funnat 
detta år fullkomligt ofenien Wnbergad. 

Större nyocdlingar fiwned ide att omnänwra; doc fortgå 
jädane i flere byar, fyrmerligaft de, fom undergått laga frifte 
Den ftarba ola, fom redan tidigt | Oktober denna pöft intråäf- 
fade, förerjafade ett fort afbrott i de odlingsföretag, fom Tä 
fexligen under en biidare wådertef blifwit utförda, alldenftund 
Dftober månad mder wanktga förhållanden faller fig meft län 
lig för dylifa arbetens utförande. 

(öenom på fednare tiden merfftällda wäganläggningar har 
fomnnunifationen inom focnen wisiertigen förbättrats; mycet 
återftår lifmål bärutinnan förrän den närmaft bafskuften litar 
fom uppåt ffogsbygden boende befolkningen fan få fina billiga 
anipråf på jemlitbet ned de utmed fujftlandsmwågen jamt Kali 
elf boende, tillfredartållda. Af wiganräggningar, fom ide alle 
naft för denna och närgränfande Anffa fodnar, utan äfwen för 
det allmänna mere af bögfta wigt att i främfta rummet fom 
ER Fen är i Gillet tanfa en måg, iom toge fin 
AN ora bg Ne 2 Mil öfter om Näsby gäftgif- 
Za gard, DHertfrån löpande genom Holmträff, Bänkmyran, 


ranån, Eipinara, Hellforg, Fi - é j 
fajerfö byar till Päcdil forg, Finnlappträft, WBålifofti och Ma 


ädila by mid Torneå elf i Hetaniemi för 


61 


; ec afträdan 42/. mil tång, bwaraf en nul redan 
jamling, GÅR MOR! förbar.  GÖenom pr fadan mwäganläggning 
ni SN t från Hictaniemi, Ofwer-TocneÅ och Pajala fock 
rulle afftände SEAT k Å Hi olmarige 

; till refidenSftaden Lulea affortas med 47/& nu, ges 
jr ide obetydliga bejpartugar för staten ffulle uppfemma I 
ler po oc) tjenftemäns minffade releräfningar, Mmwvarförutan 
k finffa befolfningen i de många på fidan om de nu upp: 
ee belägna byar, ffulle få lättare tillfalle till fommiunifas 
je - med den Pvenföa befolkningen wid bafskuften, Mvilfet 1 
pe än ett hänjeende borde fördelattigt imverka. För att den 
outta Li jwenffa befolfningen ffall funna månugent Mer oc 
Ia amnranjmälta od) det egentliga mudersmalet: efterhand 
stu öfwertaget äfven i besfa orter, forbrag  wisterligen i 
jörfta rummet, ott jå mycket jom möjligt ninja den finfta ber 
folfningens ifolevingstillftånd. — HärkW bidrager: förnämligaft 
jättade fomnunifationer, och torde ingen wäganläggning mom 
jänet i detta bänjeende Ita framom eller ens huma jemförag 
med den mu föreflagua, bwadar Gillet  anjett jig böra dens 
amma förorda, doc med mwilfor, att ftaten  anflär tillvidliga 
medel för uppbrytningen vd) iftändjättandet, jamt att befolfninz 
gen t de byar bwilfa egentligen få nyttan af wägen, enfamt 
beftrida def framtida uuderball. Ä FR 

Rörande ffogarne od) ftogåafvertningen hämvijas till bhwad 
terom i fifttidet års berättelje blifmwit yttradt. (HELT 

GSämäl handjägning fom [renat od) tjärubränning 
af a är warit föga lönande. kaj a 
jär re nmtnigöfiflet har warit medelmåttigt och löj- 
filtet under medelmattan. Höso bps Å 
ör Nuwarande prifer & fpanmäl Mm. nv härftådes äro: för 
råg 19, forn 17, potateå 6 per fubiffot och ftrönnning 18 Nor 
er tunna. 

Fp Fattigqwården är inom denna foten mydet tvydande. ER 
ligt nyligen ffedd reglering för fommande Året, finnes de S 
perjoner, fom åtnjuta fullt underftöd, jamt 66, iom hufwu ; 
iafligaft födas på fomnunens befoftnad, till Dwilfa famnmans 
räfnade 160 perfoner äro anflagne 2235 tubiffet forn; oe 
förutan till 95 perjoner blifmit bewiljade fontanta bidrag 1 
ett belopp af 477 Rdr, blifwmande fattiafasfan defuton all 
jom oftaft antitad af tilljälligbvis hjelplöfande. Under de fom 
månader, fom återftå förrän fommarförtjenfterne taga fin bör 
jan, fomma fäferligen många ännu obetanta behof att ipörjad, 
bwadan fommunen med tadjambet ffulle mottaga det unders 
ftöd af ftatens eller andra medel, iom tilläfentyrs ma, wara 
att tillgå.  Lycfighvis anjed de hoå föpmånnen befintliga 


-N 


> 63 
ö2 
ra notjwara bebofwet till des ny til: inenv fonvnmen, jont tidtald bebönwva uppträda rr toan 
förjel inträffar. "å fmilfa, on derna tillgång <p funnes ölägsnDpIarASe 
Till följe af 1862 års mifmwert och 1863 års fuappa fförd, aulita Mer affägöna och dyrare bjelpfäller. 

bar diffvittenagafinets förråd fitlidne mar blifwit bårdt anli j 

tadr. Det forgliga faftum förefunnes mt då ny mifswert in- 

träffat, att af de 3652 fubiffot, font på wårexr uttoges, endaft 

196 fubiffot blifwit inbetalde, byadan behållningen för nårva 

rande ide utgör mera än ISSL tubiffot. RT -Falir Sod Gill 
A Je MA : SS ; er-Sali ocdtens Öille. 
Solkffolewåjendet har under aret förbättrats medelft inrät: örat Sv ; EE 3 örlingjon 

Uj rr Handland . Björling 


tandet af en my ombulatorift ffola, ed) fimas mt inom jod: ; 

new följande underwisningsanftalter, neml.: s - agäderlefen under fiftförflutna wår mar mydet fall, [ifalå 
RR Salta folan, bmwareljt sMider. WIESER Fega den under den egentliga jommaren, men under bena inträffadt 

Ly Bön. fil 18 Sunt 360 ngar böfeusens Fes Sitt: TU gear BIN ÖNane Mies vatter förförde 

SocpT. 2 Dt, cv N ) g . SFS 4 y ; ilande 1 ätte örftör 

2:20. Gamla Hytfönsk ftolan mebala neg har wr MA fe SR LE Nbe ntbbnN Ten? i bt futomligt 
der Wwärterminen warit beföft af 40 famt under Hhöftterminen k EUR va : ; / 
af 48 barn. NA fem f 
ö RR AG Makten Telan NER def början den 7 No tia pejfafj enbet. Ston, det manliga utiädet Boss leunat 3:dje 

ombst den 17 seember Pall 30 bam mr 44 Gun ÅT die Föne mn af Bögfe aRet el grar Aer ra 
bl TE Er KSR re Sn aftaftning femnat SAR - af dl ge mebelmåts 

r DEtEL ndermijats ; förta g CYNA. Br orlunda ged be (affenbet. 

50. Småbaruftola i Sangis by, derwid 32 j tig famt of nägerlundr f c Sok om - É 
jamma tid än utt ; iz ENS by barmitBuge Parts F ladugårdsffötjeln har ingen förändring till något bättre 
j ön Prio tff la NE FR s[le3 5 Fö inträdt. Mutalet freatur inom diftriftet: häftar cirka 360, for 

VW. M La or NY MU Ni U Så e 

atffela & Björkfors, fom hålles öppen I dagar 1320 och får 2400. 


jpannuilisförrader HUME 


öga vdlas, bar pifmit 16:de fornet, doc afdär 


fö 1 frn till : Maj, hwarunder antalet barn Några utdifningsföretag hafva ej under året egt rum, 
djalhaen wait 25 : . c A ; R CT ATS 
Å : ND medan allmogen under ofwaktan på det uttofwabde  ftatsbidra- 


To. Priwatffela bos Teleqvaffommisfarien MW. Bi ill få : ifning ej ir ig ; 
SR ij rg TVI USB Me a act till fårr od) myrorö utdifning oj påbörjat nagra dylifa 
fonmartioen arlgen njuta jadan underwisning, att de fn sög i i obetydlig If : i 
mwinna tntväde i bögre tla8jor mid denunigiard 0 NE a uljens but tll Strömend by 
Sod Uiölie EE IEA AR SAR SYRE SS BWåganläggningar Tran X JG är EEE 
PRO: er a en RAG men omfattas Ännu inom Selliwara, fam fran OjwerFatir tyrfa till Sorpi> 
Sollmängden mid årets lut utgjerde civfa 7300 perjoner tombelv fapell, mere böaft BBR igN KEN Vår 
fåledes en tillöfning under året of Arfa 150 perjone ; fallade. f förjäljning af mö jägni 
ber ta Sa SLE de perjndgög. AU Binäringar utgöras a förjäljning af mör, bandjägning 
AS rg bene) sg om a-Bposh air ipn af plantor och timmerflottning. — Fiffena ar. okstöbkta be. z 
Srrn go jen 1 etnlieos ben Es 3 tal vs pung! Fattigwärden: 13 fattighjon åtnjuta föda och bettädnad & 
uppgått till öfver 4000 Ndr (gtunbjouols NR ge 0 Fr SO ” pi Re NGE Sc 
tagningarne till 687 Rdr NRmt. (bang rn js SS RN | : j 
[edeå, att jedan befolfiingor ön är NE et a ngr in a ökar oa 
2 | i ae 0 eC s fd 
- af Pang mrvättning, fomt goda ffördar od) bättre Bau "2 
SR 7; RR medginver fförre bejparingar, besfa ffola lem- 
Mö RS r fn la Ner allenas för injättarens räfning förö- 
; nbder tioen bereda nödig bjelp ät de perfoner 


Från Gelimwara Sotcns Gille. 


Fo Herr Nronolängman TH. Silfrverbraund.) 


AUfkaftningen af de olifa jädesflagen har, Mwad ortens 
egentliga bufwudjäde fornet widfommer, näfton totalt bortfry. 
fit, få att bögft få erhållit nagon fförd: fom fan anje$ Hafa 
gifwit bögft andra fornet, detta lifwäl & få fällen; det öfriga 
funde blott amvändas till foder. Rotfrukter, fåfom Potates 
bafwa gifwit till och med 4:de fornet. Fvder har deremot oy 
pållits tillväcligt för ortenå bebof. 

Utdifningsföretag bafwa & flera frällen inom Gillet på- 
börjats, fafom i Madas, Ullatti, Kignojuando, Nettesjerj 
Hmwittråft, Satta, Urtimare och fyrtoplatien. i 

För ofrigt hafwa Ängslägenheterua blifit betydligt förö 
fade genom öfwerjilning, bwilfet blifwit & ganffa många fräl 
len inom Gillet omvända, och bwitfet lomnat goda rejultater 
genom rödning tillötas äfmen fodertillgången Arligen. i 

En måganläggning är nåra fullbordad från CStröfven til 
Leipojerf, utgörande on ftråda af fyra mil, oc önffligt wore 
om med dets anläggande jnart nog finge fortjättas till Fycto 
platien, på det de arma inbyggarne em gång måtte befrias 
från att framflåpa fira förnödenbeter på fina Huldror 

Hufmwudjakliga binäringen utgöres af fogsarbete, jajom 
planflägning och Iagtinumerlefwerering till jågmerken i Stalir 
Erber sen a ng haft en god förtjenft wid måg: 
uppbrytningen, bwilfet arbete hufwudjakli invit mwerifts 
NG FÖRA bufwudjakligaft blifwit werkftäldt 

Owad ffogshbusbällningen widfonumer, Iå 3 der: 
Gödee 'nndrör sepia ÅR iofommer, Ia fynes devwid en 

Fiffena hafiwa under fommare it hö ia 

! Hawa e ren mwarit hö 
de perjoner fom dermed mwarit jygjeljatte me a än 
närt fig, bwilfet vayni pStellatte, Enappafi bafwa lif 
ända ogyrkumma förhållande torde härleda fig 
d ga requ io i er I sög : ; 
Umetbliga FRE fom fallit under jommaren, äfwenjom ar 

AE 

Fatttywården är bögft tr ä 
börda för fommunen: beer ör och utgör dem tynafta 
ärligen och derutöfwer PETER NED REP rer 

Tolf oc F 

Solkffolewåiendet handhafmes af i ä 
fyra oeraminerade jätsllade INR a GE CN A Ö 
Den eraminerade läraren bar uribae reda SEE) 
och de öfriga Ailjammanc sa er aret undermwifat 74 barn, 
 ESocenbibliotefet beftår ent a HR 
ning för folfet," benta SHS jorton årgångar af "Läs- 

I en jamling blifmwit i : 

framlidne Landshöfdingen P. 6 SE till fodnen af 


Från Carl Guftafs Socteus Gille. 


Oj Herr MMrkoherden IS. Grape] 


A-uädertekfon under Arets tre förfta månader har tt allmän: 
pet warit mindre fall oc) jnövit än mid famma Hd de näftfö 
reqående Åren, och under desja månader har man ofta mwarit I 
tillfälle att je Anga eller dinnna uppftiga, utbrcdande ita öhver 
ijöar od färre; bwaraf mången bland allmvgen tagit jig anled= 
utug att förutipa mifmwert, ex fyådom, fom i är mer än wan 
ligt bejannati. MWåren och jommaren bar, jå när fom på 
nagra weder i Juni, mwarit fall od) vegqnig, enuverlande med 
vara ftormar ijynnerhet från nordeft under Auquiti, varpå 
flera froftnätter följt. Wintern inträdde tidigt, eller med DO 
tober månads början, vd) har Fall vd) fnöig wäderlef fedau dej 
näftan oafbrutet fortfavit. Att Aräverten under iädana tempe 
vaturförbållanden ide uunat utfalla fördetaktigt, Täger lig 
ijelft; och bafwa de vlita fädesflagen, der de ej bortfrujit, 
(bwilfet beflagligen ffett & Iagländare frällen) tenuat: Storn 
3dje a 4:de, våg, lom högft litet vdlas; 10:20 a 12:te, junt 
votates, bwarmed förhållandet är enahanda, G:te a Tide fornet. 
Spanmälsaffaftningen är defutonr öfwer alt at fänre beftaf: 
juhet. Men fatonr ett mårkeligt undantag må nämns, att 
or hemmansegare t Kudola, bwars aker mot norr är föyddad 
af fog, fått O:de fornets aftaftning, fullmogen od) offa 
dad far. 

Iwenne förre utditningsföretag äro under utförande, nent- 
ligen i Studfola, der ungefär twa tredjedelar af avbetet är wert 
jtaldt, amt i Lapptråff, der företaget nvligen påbörjats. Till 
det förftnämmda åtnjutes ftatsbidrag med, till det jednare, utan 
äterbetalningsftyldigbet. Rågen imverfan på tlimatet jäjom 
jöljd af desta utdifningar torde näppeligen Vittills funnat ut- 
röras, alldenftund företagen ännu ej biifwit i fiw helbet ut 
förda, ja att de fora, byarnes inegor omgifwande, Mmyrerna, 
bunnit uttorfa. Defutom har fuftfylan 1 Muquftt detta år 
warit ja ffarp, att den äfven på bögtändare, annars froftfria, 
ftållen här oc) der förorfakat ffada a fäden. Andra vdlingsrös 
retag af någon betydenhet äro ej att unmännmna. 

Bland wäganläggningar wore en högft önffvärd, nemliz 
gen emellan Läppträft vd Kerisjoki byar, bwarigenom wågz 
längden ffulle förkortas ungefär tre mil för dem, Jom bärifran 
oc) de öfre trafterne fommärtiden färdas till Neder-Stalir; 
bwarförutom Yappträff byamän, fom äro flere bundra fill au= 
talet, bereddes förmäg till fyrfan, det de nu fommartiden Helt 
och hållet fatna, Hill ftort men för fig, både it fyrfliga och ci 

9 


ölla Gi senberer. Oh då måg emellan Karungt och KRevås 
iof famt avptråft och Björkforå bår förut fumed uppbruten 
tå rulle den 
mil att Å upptagag. 

RN re floagbugbållningen båmviiag i allo till föresåend 
årens beråttelfer. — Garfilfet dar 1 år marit mwida mindre git 
mat n manliat, och en bidragande oriaf till den frocfand 

bröst, iom för närvarande råder bland ortens bofoll 
nin >imfet, fom idag i Mudtela och Korvitotå forsiar 
ar cf mwarit fåga lönande Andra binäringar Annas ej. 

Med fattiswirden är förhållandet enahanda, font under b 
fåreadende åren; om möjliat, blifmer tungan deraf ån får 
till följe ar dreta Nena förd. bwarigenom bemmandrgarne ur 
fråndiåttad att med bröd och arbete törie fina badftugus od in 
bofeöbjen. GSåem en i fråmfta rummet under det fifta ärti 
en>et birragande oriatf till åtandet af fattigwårdstungan, tme 
för Gillet ej att nåmna det omåttliga faffedridandet, fom nu: 
mera åfmad inart fagdt i bwarje föfa, utan affeende d råd oc 
tågenbet t bar till ed) med gått 1å längt, att den fattig 
bjelp, fon: i matwaror utdelad, underftundom för en ringa pen 
ning blifvit berttäld och i fafje förbott, för tilltredejftällande a 
njutningöluitan dererter 

Rollunbermigningen bedrihves bårftåded nöjaktigt af en 
eraminerab fårare; men bderemot bejöled flolunr mindre allmänt 
och neft af be nårbeende. Orfaten bårtill år, dels jwårigbete 
att erbålla buörum, delö oc den med barnend wiftelfe frå 
bemmet förlnippade iårffilda foftnaden, fom ofta nog Sfweriti 
get förålbrarneg förmåga; bwadan oc barnen fortfarande un- 
SpA rg ärver 4 de med få undantag ins 
belfen I friftendom ; inde. Bila lälelter fa - FR a 
Det föllftelan; Mä dä a bu å ofwa 44 barn bemi- 
AA ör rn Klanen a fer va AR ja aenem ita 
famlingen år finit, oc detta foråt Nf ; MEGA 
ant begagnad, id är denna bol få mata 6 yr SK 

q öga anmändbar bårftädeå. 


Från OftwersTorne Sotens Gille. 
1 Herr Yandöfiffolen €. M. Bergdahl.) 


äderteten b 


ar u å - / 
mäl nder nder året mwarit modet onmwerlande, fö 


mintern ten: fommaren. från jåningetiden till 


terftående ftrådan ej utgöra mera än ungefår en 


vr 


Juli månad war den nera mild, eburn man ide 


d « a 
es den eqentlig warm, jamt ingaf jordbrufaren förbepp- 
ning em en god fförd, men med Jult månad inträdde en bes 
tommerjam förändring. Luften blef fall och vunnit regu ncb- 
störtade, ibland flera på bwaran följande dagar, ja till och med 
ca mweder. Härigenom afftannade all vegetation och det blef 
näftan omöjligt fÅ det, mwisferligen ymnigt werta höet inbergadt. 
Stfördetiden inträffade, men tywärr mar ide arödan mogen. 


Zom flera efter bwaran derpå följande falla nätter inträffade, 
iom fjfadade fåden på de flefta frållen, mate fförden företagag, 
bur Åfern ide war mogen. cc | | 

De olifa fädesflagend affaftning är mydet hvärt att med 
iäferbet uppgiftva, emedan un del byar och benunvan fått när 
stan intet, hvaremot om del fått fullt medelnattig fförd. Ner 
net, fom är bufwudfädet inom Gillet, bar & de ffällen, jom 
äro met Fyla mera tåliga, uppnått den mognad, att det år 
iullfomtiat fröbart, jamt fan beräfnad till 4:de  fornet. Rag 
deremet odlad på få ftällen oc) bar en ringa och Elen 
aftaftning. Med Petated, tom är. nåftan den enda jevdfrutt, 
em bär odlad, år enabanda förbållande.  NRågra fodervrwerter 
sad ide bär, med undantag af något ubetydligt Hafra, fom 
nåftan allmänt of odtarne afbergad four grönfoder Af nature 
tiaa Ängar bergad med få undantag boffapsfobret och desja äns 
ar beftå af uti Torneå elf befintliga belmar, efftrånder, från 
Hog uppröjda frogebädar amt flata myrer och afditade träft 
tillgången på bö war riklig, fynnerkigalt på de jälallade härd 
mallgängarne, men inbergningen arp detjamma mycket mår till 
följd af det mydna regnet od) den tidigt inträfande falla mä 
derleken.  Åferbrutsredfavet beftår i allmänhet af bär fallad 
Bält, Femfkloigabl och Pinnbharf hwarmed jäden nedmyllas 
(fn och annan har dedy på Jeduare tider onffaffat Rullbark, 
flöktarf oh Stvdabl, ähvenfom den jätallade finffa plogen. 

Ladugårdeftötjeln bedrifwves bärftådes tifajem förut öfhat 
warit, men detta jätt bar mwifat fig mwara förmånligt, färwål i 
a'feende ä bojfapöfebdrets bejparande, Jem och beträffande erbål 
lande af aftaftning. Smörproduftion år ortens bufudfaftiga 
binäring. Med late fan antaga, att 2!/, liöpund imör 
råriäljag of Ywarje fo inom förjamlingen. (Erempel lafnad 
ide att af en fo funnat under årets lopp bejparag 5 '/, a 6 Vv, 
liépumd (mör. Inom Gillet, förutont Korpilombolo förlams 
ling, derifrån ingen uppgift erbållitg, anies finnas wid benna 
tid: 2857 ft. mjölfande for, 59 ft. crar, 450 ft. ungnöt, 3600 
it får och 454 ft. bäftar. De iednaft anmärkte anmwändag en- 
tamt till dragare. 


6S 


Wuder ioppet of detta Ar, bar ned afditning ar flera tjöar 
dels pabörjats och Dels afflutats. AA desja anjer jag mig böra 
nänuna: eft frält, ione fällas Arjasjävwt, beläget a mil wefter 
från Matarengi Hyrka. Detta träft, jom 1 avealinuehaller om- 
ringa 90 fiöndand, är nu alldeles toret vc) från den del deraf, 
utoörande ungefår Ygdel, fom bunnit taga gråswert, har detta 
ärs fonimar afbergats 24 Fofoder hö, beftaende af fint fråfne 
d ftarr, begärligt af bornboftap. DÅ aftrppningen af detta 
tväft Iulle företagas, uttrades ar manga, vd) deribland jädane, 
jom borde haft infigt uti dylika företag, att detta företag in 
aluuda blefiwe lönande, utan anjags den ffada, fom de om: 
ring tväftet liggande henunansåkrar, Mulle fomma att härige: 
nom tillffyndas, alltid biipyr öpnverwägande utt nyttans mag: 
Mål, det antogs nendigen fom fåtert att, NM mwattnet artappa- 

des, ja ffulle Afern bliva mera ömtålig för byka, Wnwarförutom 
den foftnad jom anjfågs atgå för arbetets utförande, få drygt 
uppffattadeå att mangen af delegarne frutbtade att hun ide 
mättade beftrida dem... Detvär mu bemwift att desia farhågor 
warit uten qrund.  Mkerjorden bar ingaunda förjämrats, utan 
faft bellve förbättrats, emedan de intill frarne ffötande förr 
om nyyror betydiigt upptortat 1 den mobu, om mattnet fallit 
fran träftet, och gräfningsarbetet bafiwa delegarne fjelfwawertb 
fällt & de tider of aret, då tfe annat till jordbrukets ffötjet 
börande arbete warit voundwifigt. — Hela afdikringöktoftnaden 


uppgår till 5600 Rör eller 700 Rdr MNmt på hwarje Ysdel, 
nen för en jadan (lott, jom den fiftwimnda är betalt wid ffedd 
förjäljning 2500 Mdr, falvdes för hela lägenheten 20,000 Rdr 
Junt. Se der bwilkenx mwärderik egendom, fom ända hittils 


mwarit fördold.  Myrodlingar äro på Hera fräålen dels fortjatta 
od) dels anyv påbörjade; mycet Aåterftår dot ännu iden wågen, 
Hblingen af myror och tärr har märkbart imverkat på 
flimatet. Detta bar jag fjelf erfarit. DÅ jag 1851 tillträdde 
mitt nn egande hemman, fanns uti ex utgävda ett foct fryde 
fill. wefter från garden nägra ffälstand öppen åker, jom på 
henne fidor omgafö af en mydet fanf moufbelupen Myra. Nä 
fran bwarje är Ied denna äter af föld: 1954 började jag att 
utdifa denna myra och 1855 fåddes bela fältet, 12 tunnland, 
efter fornutjäde förta gången med råg; federmera bar fådant 
ftett mwerebvis bwart annat är.  Sfter mwerfjtällandet of dema 
odling, har földen aldrig fördat berörde afrar, utan har jag 
bwarje år federmera fått rröbart forn, ide blott från de gamla 
Akrarne, utan Jenuwal fran den odlade myran. . 
| Odlingsföretag t allmänhet äro af mindre betydenhet och 
inffränta fig bufondfafligaft till ufwvidgande af ett od) annat 


69 


and fer af fenbunden jordmobin, jamt undanrödjande ar 
vå naturliga Angar. | 
SR jom denna berättelje omfattar, banva 
aa NYT WÄJFAL blifvit, anlagda. Fullbordandet af den förut 
kr vita wägen frän OfmwerTorued till Pajala bar doc fort: 
an För det nävwarande wet jag ide något bebof af NÅJA 
va Sr biuäring har en oc annan af jodfuens innebyg: 
are till jägrwerken framfört Jägtimner, amt af jtubbar, winds 
fflen vc) förtortade träd tilwerfat tjära, det fedware ded myc 
I mera iparjant än förva Arek: Handägning af bräder eller 
plantor till atjalu fter ide bär med undantag ar iordbrutare, 
wm bo inom Korpitembolo tapellförjamling. Fiftet efter tar 
uti Torneå elf, är det enda lönande, fom här bedvifwes. Detta 
wertftälle af fädane, fom bo närmaft intill de örlige fifteftäl- 
lena, jamt af de få, tom funna utönva jädant fiffe a fira 
somumans ftvänder. — Åvingen bar warit under medelmåttan. 
jiftarena ffulle jåledeg bart att motje förluft af hitt arbete om 
ide prilet på Car uti mwerldamarfnaden mwarit mot mantigbeten 
nppiögdäeraa sn är bär mydet tvydande. Uti Ofwer-Tvenea 
mederförjamling har foftnaden för fattigas underhåll för året 
uppgått fill emellan 5 a 6000 Jdr Jmt Uk Otetaniemi Fa 
yellförjamling 2646 Rdr och uti Storpilombelo förfaniling fill 
356 Rdr. Denua för de bättre lottade färmbara tynga öfas 
är från är. 28ecfande botemedel för denna fig utgrenande 
mitta är ide godt att finna  Såjom fädant hafva många 
förellagit fattigsbusinvättningar, ett i Mwarje förjamling och detta 
förflag anjer jag mig böra biträda. br GG | 

uti Ofwer-Torneå mederförjamtling funes en faft folks 
jfola der 134 baru af båda fönen atujutit underwisning. En 
dylit ffola är invättad uti Korpilombolo tapell och ffötes af 
fapellet$ predikant. Lärjungarnes antal i denna ftola har ut: 
gjort 52 af båda fören. Debutom hafwa Zine voteffolor war 
vit inrättade, nemligen om i fwarje förtamling, fyra månader 
af året. Wi desja ffolor hafwa fammanlagdt 253 bavu blifvit 
underwifta i friftendom. Ett focfenbibliotek finnes bärjtäded 
och de der befintliga böder äro på finffa Iprafet, och befta af 
veligiöfa och biftorifta. En tidning på finffa ipråtet tror jag 
allmogen ftulle med begärlighet täja, men utgivandet - ef em 
jädan ffulle ide funna ega rum utan bidrag från fratens fida, 
enär den del af befolkningen, fom talar detta ipråf, är få ringa 
att, afgiften för denna tidning ide fan anjes mottwara den, 
för denfjammas utgifmande npptommande foftnad. 


tapp 
fog 


70 


Follmängden utgör: uti Öfwer Torneå moderförjantling 
1200 manfön och 1302 qwinfön; utt Otetanteni fapelljörjam: 
lina 909 manfön och 947 qwinfön, famt Nl Korpilombolo Fa: 
pellförlamling 541 manfön och 292 qwinfön, eller tilljammang 
A38s perjoner af bada fönen. , Jak 

Gt iodenmagafin finnes här. Ar 1835 da Konungens 
Befallningsbafwande faftftällde ett nytt reglemente för denna 
inrättning, fanns i behåll 28 tunnor I 2/, fappe forn i löft 
mål. Då 1863 års rätenffaver afflutadeå, mar behållningen 
62 tunnor 27/3, fappar. 

Då underftöd mid inträffad mifwert femnag till nybyg: 
gare och fattiga bemmansåboer, bör det wilfor fåftas att, äbven 
bör å fitt bemmans eller nybygget egor upptaga ett mift be 
topp åfer eller fanfte, jäfom i min tante mera fördelaftigt odla 

ett wit belopp äng, lämpad efter underftödsbeloppet, mid äf- 
wentyr att annars mara förbunden återbära bwad fom i un: 
derftöd befommits. Gåfwan Mulle härigenom blifwa räntebå- 
vande Fapital, ide blott för emottagaren ntan jennväl för hans 
efterfonumande 


Från Pajala Sotens Gille. 


Af Herr Brutspatronen EC. I. Sohlberg.) 


Odlingsarbeten äre under förflutna året fortjatta å de 
myror, bwifa medeljt ftatsbidrag blifwit utdifade i Pajala, 
SKirnojärwi, ErEbodis oc Tärende byar. En ide obetydlig del 
deraf är del flåhadad och teglagd, och dels bejädd med Råg, 
och mijade fig denna under mwertigheten i Fuli månad fjanff 


mader, men förboppningarne om en god fförd tillintet jordeå 


inart genonr földens härjningar. Bland fjöfällningsarbe 
fförre omfång förtjenar onmänmas Sajtajärnn tråft. he 
docf arbetet fortffridit längjamt fiftlidne fommar i anjeende til 
den falla vd) regniga mwådertefen.  Utdifningsarbeten bedrifmes 
jemmwål i andra delar of iodnen, och har man anledning för: 
moda att de utfalla förmånligt. Efter utdifning af en mat: 
tenfjuF myra i närbeten af Kengis, der fåla efer i påträffa- 
des i flutet af Augufti månad, har frin liggande åferfält je: 
An RM fig mindre ömtåliga för földen. 
Anasöfverjilning, eller jåjom allmogen benå e 2 
tendämning på ängsmart förde i Sun - 
genom ofunnigbet i bebandlingen oc) briftande företagiambhet 


Cd! 


par Denna dugsförädling ej funat höjas, ehuru tillfällen dertill 
. Q a. p a 
SA br lekg Den fjufdom i åkern flereftädeå mom jod 
nen hwarom afhandlades i föregaende årets bevättelje utbreder 
fia ait mer och tillintetgör Tandtmannens förhoppningar, oas 
tadt den rifajte fförd af god och fullmogen jäd mere att förs 
wänta. Genom Ordföranden i fomnnmalftänman, är doc till 
sörwaltningsutffottet injändt prof af Femma Herjord för ans 
jtältande af någon temiff analys. Den jordmån, fom wanlis 
gen förefonmmer, år lera, mylla och land, och bar fäden a den 
jörftnämnde ide all$ uppnått mognad, I anfeende till regnig 
wåderlef och fylig luft under beta  Augulti månad, bwaremot 
a bögländta ftållen och fandjord fäden befanns innebålla god 
färna, men blef of uftfölderx i MAugufti månad totalt förftörd, 
ia aft utfädeskorw jafnas, både hod de flofta ffattehemmans- 
gare od) fronomybuggare inom jocfnen. 

Siferbrutsmetoden och återbruföredffapen aqwarftår oförän> 
dad fåjom den för fefler warit begagnad, och är jorden be: 
handling ide at innan faningen företages. Rullz 
parf begagnad & något ftälle med mycen fördel; allmogen an= 
ier doc, att nyttan ej motfmarar foftnaden derföre. CEniädes- 
brutet begagnad meft hos allmogen; öfmertygelfen om dej ffad- 
tiabet har ännu ide gjort fig gällande. Siningstiden börjar 
wanligen i flutet af Maj; doc Har förra året gjort undantag 
härutinnan, i anjeende till den längwariga földen på maren, 
vadan fåningen började allmänt den G:te Suni. Den jord 
brufande fladen inftämma i den åjigt, att, dereft mwåbderleken 
warit tjentig för tidig wårjäning, fförben hunnit mogna i me 
dium af Auqufti, och fålunda räddad från nattfrofterna. Aj: 
faftningen art alla fädesflag är frujet, bållande i wigt från 5 
till 7 lövund pr hun. 

Stogstillgången är i öfra delen af fonen ganffa god, ch 
iyne8 allmogen älgen ; bättre tanfar om ffogens mård, deri 
genom att frogseldar aftagit och der jädane utbrutit hafma de 
blifmit hämmade. I dfrigt frår numera ffogen under jägeri 
ketjeningeng mård oc) fontroll, jom derit egnar allwarlig upps 
märfjambhet. 

Bindringar: Inom denna näringsgren är ffogsförtjenfterna 
det hufmwudiakligalte och beftå i jägtimmerhygge till Jägwerken; 
jamt handfagning af planfor och tillverkning af tjära; def 
utomt jatnadg aldrig andra binäringar fåjom pottaffebränning, 
ipanmålz, malm- od) folforslingar. — Transportkoftnaden utgör 
1: a I Rdr 25 öre pr mil för nöjet om 50 fispund. Ett 


> 


(2 


> mil + Mdr Gt fjonunarmansdagSwert 


tördagSwerte I 
1: 75 a 2 RN 
vadugsirdsffötreln. Denna wårdas med några få undan 
tag qanffa wäl, vd) mwure ew vik infomftfälla för allmogen om 
förbvut vingen at fafte inffränttes, bwarigqenom qvåddan, fom 
utaör fmörämnet bejparades. GSmörproduftionen är tillvädt 
r foducns bebof oc äfven något till affalu. Prijet varierar 
nellan 9 a 10 Rdr liSpundet. 

när och Swinafwel. De förjtnämnde underhållas, ehur, 

j till den mydenbet jom förut od) winterföras manligen me 
björtlöf. De jednare ballas ej af allmogen. —KNreatnvsracern 
äro af vrtensd. 

Dräms oc) Piglöner årv: De förra från 100 till oc) må 
150 Rdr Rmt. De fednare från 50 Hl TO Rdr Rmt. 

Wäågantäganingar: Cmelan OfwerTorned oc) Pajala år 
den nya mwägen fullbordad, och bar underjöfning för uv lande 
mwåäg enellan Skeugis brut od) Svuwande by, vw fträda af 6 mi 
jemwäl blifwit hållen fiftlidne höft. 

Solfmängden nom jodnen utgör 4000 perjoner, och antalet 
af imbyjes och fattigbjon ötas år från år, jå ott fattigwardens 
utgifter utgöra öfver 3000 Rdr Rmt. 

Sör follunderwisningen finnes mgen ffola, men foduc 
männen. bafwa nyligen antagit en of Kommgens Befallnings 
bafwande upprättad ritning till-folfffola i förening med läkare 
beftad och tingsrum, famt gått i författning om wicks an 
ffaffande denna winter, få att byggnaden fan påbörjas näft 
jonunar 


Från Judosjärfmwi Socfcus Gille. 


Aj Herr Kronolänsmannen MN. Laftadins.) 


En regnig och fylig wäderlet har under fommaren bärftä- 
des Marit rådande, i början af Cepiöniler inträffade fem felt. 
nätter, fom förförde den mårande jäden få, att ingen  aman 
offaftning än balm af äfrarne funde erhållas; Driften både på 
brödfödan cd) fädeskorn är ftor, bwarföre jag fruttar att mint 
hälften af afrarne målte käftftommande mår lenmas ojädda, 


rar bar tenmat 8:de tornet, böfförden bar wmwarit ymnig 


Ingen förändring uti tadugårdsffötjelu bar  inträdt. 


Snon diftviftet födes utom migboffap ungefärligen 1100 for, 


(6 


100 bäftar, 1500 får od) 20 getter, de fiftnämnde förnämligaft 
f filtarlappar. 
jo NÖTG firar utdifningsföretag & myrland äro härftädes 
ännu påbörjade. HMingsföretag, medeljt jäntning af träff har 
under jonmaren fortgått i Wittangi & Pujajernot, edt 
od) IWterijerfwi; t Judtasjärfwi by a Gautusjerfwi fora träft, 
något foder har ä desja lägenheter de fednare åren erballita, 
men wäntas mångdubbel affaftning om mera jänfning wert 
ftälldeds I Gwappvdara by äro fäntringar & de nåra byn mas 
vande träff fulländade, bwilkfa oc gifva en god affaftning, men 
set Hagas och att froftländheten derftädes betydligt tilltagit efter 
träffen fänkning. = sr I . | 
Inga mäganläggningar äro Ännu härjtädes påbörjade; 
wäl funde det wara behöfligt att få måg från Pajala till Bit- 
fangi, men allmogen är emot detta företag, emedan mägbålls 
ningen ffulle blifwa bögft tvydande för denna fattiga fonmun. 
De binäringar, fom här idfasg, äro limktokning, pottafte- 
tillverkning, fiffe, fom denna fommar warit fen, tjärubräns 
ning och fagtimmerbuggning från froneffogar enligt beböriga 
utjyningar. k 
Fattiaförjörjningen är högjt trydande och torde foftnaden 
deföre beftiga till nära 2000 Rdr. ' 
Sugen folkffola finnes ännu här. 2:ne fatetfeter, jom fro- 
nan affönar, beföfa lappbyarne, för att lemna underwisning åt 
lappallmogens barn. , s'- 
Lapparne hafwa, fåfom mwanligen är under falla fomrar, 
vaft god tur med fin renafwel, de bafwa oc warit fredade för 
mwargar, fedan de fiftlidne winter dels med ffidlöpning, dels 
med jer dödat alla i fedtnen mwarande margar, till antalet 30. 


Från Enontekis Softens Gille. 


(Aj Herr Kyrkoherden FI. O. Curteliusd.) 


FWåderleken och årswerten under året. Sommaren MDwilz 
fen mera fent infann fig, inträdde med fylig wäderlek oc) fall 
blåft, tillfölje bwaraf föningen fredde fenare än wanligt. Den 
tyliga mwåderleken jemte blåften fortfor onnverlande med regn 
under förre delen of Juni. I Juli inträdde en mwarm mår 
derlek, fom mydet befordrade wertligbeten, Wwarefter i derpå 
löljande månad temperaturen åter blef läg, med inträffande 
nederbörd näftan cafbrutet i ungefär en medtas tid, till mebn 

10 


id 
och binder för böbergningen; NAgon betydligare frojt iniväffa 
bär ide förrän I September; wål war bär lindrig froft en natt 
mot flutet ar MAuqufti eler Bartholvmmeitiden, men denna froft 
gjorde mäftan ingen eller vbetydlig ffada, endaft poetateskälen 
f på mera lågländta och froftlåndfa frållen något angripen 
) mera fyliaa mwåderlefen, jom med undantag of Nåra we 
under Juli månad, warit rådande, har menligt mwerky 
i arödam, och werttigbeten fortgid trögt, till följd Wmwvaraj 
tornet ide bade uppnått full mognad då froften infann fig i 
September od) förförde detjamma. De få perioner, fom hunno 
ffåra fina Åfrar eller någon del utaf dem, fingo en fullt me 
delmåttig fförd af det vinga utjäde de haft, deromot de Akrar 
fom lenmats att frå för att uppnå mogquad Mefwo förftörda a 
froften, Dwaraf följde mijnvert. — Afwen A en del åkrar, fom 
blefvo föurna före den frarka froften, hade Jäd ide nppnått 
mognad, men cburu af hvag bejffaffenhet, är den doc ätbar 
Stornäfkrarne bafiwa dertill under aret warit bejwärade af ogrå 
fon tagit öfwerband, och mwavit ett hinder för fornetå wertlig: 
bet. SNvad votfrukterna beträffar, få har affaftningen af der 
ide beller blipvit betydlig; Äringen af potateå fan beräknas til 
5 oa 4, bögft & hnmner af tunnan. — Höfängften har Wifokt 
qed. Den i början af Måtten intväffade nederbörden för 
dröjde vd) hindrade wäl böbergningen, men höet bar dod bli: 
wit inbergat oftadadt; affaftningen deraf torde funna beräkna: 
till 1'/, a 1 ffrinda på tunnlandet I hbårdwallsängar, "/. båft. 
ffrinda a ffogsängar och bådängar, oh Ä fämre ängar änn 
mindre affaftning; myr: och firrängarne hafiwa lenmat obe 
tydlig affortring; em del af dem, jom fått under watten, ba 
wa ide en gång funnat bergas. 


Någon förändring till det bättre uti ladugårdsjfötfeln har 
ide intvädt, utan ffötes ladugärden på det gamla mwanliga fåt 
tet; bwad beträffar antalet freatur inom fotnen, få fan detta 
ice beftämdt uppgifwad, doc torde af fofreatur finnad unge: 
rd ungnöt; bäjtarnes antal lärer belöpa fig till om: 


Beträffande utdilningsföretag, jå har mål en od) 
ov Belt ud ör JO annan 
gjort förjöt eller början med utdifning af någon od) något färr, 
lera Nä mig veiultat.  Tillfällen att genom fjöars 
utgräfning ec utdifning of i Ö 
manga inom detta diftekt I "9vEr NSP UURNE ASIAN je 
Några odlingsföretag haftva under det förflutna året ide 


eat rum, bivarfen till åkferiorde ö i SÅ. AR 
utmwidgande erjordens  förmering eller till ängens 


bl 
De 
for 


qörhållandet med binåringar under året. Tjärubränningen 
bar kar året warit ebetydlig till följb af be under ben ied 
äre tiden ucdtrycdta prifer på benna mwara; för öfrigt bar förs 
pållandet med binåringar under aret mwarit, Jom unber nåltfö- 
regående År; Dwad ffegsbushållningen beträffar, får jag äfwen 
derom Åberopa förra årens berätteler; den ftår på flamma 
untt, fom förut. Sem jtogstillgången ide är Yynmig, och ftos 
acnd Aterwert långlant, ja jones en bättre bucballning ned 
den äfven inom denna foden mwara behöflig. Omar fiftet uns 
der aret beträffar, 1å bar fifffängften uti en bel fjellinijöar mas 
vit temligen god, uti andra injjöar deremot mintre; juten bar 
i donna fraft betydligt aftagit, ja att de fiffematten, iom förut 
warit filfrita, fiffen förminjtats od) en del fiffilag berftådes nå 
tan förjvunnit. En orjat till fiften$ förminftning är att ide 
blott fullwuren fift tageå utan och imåfjt. Aj dem, fom idfa 
iifte bafwa och fäferligen några uti fina filfnetar tätare majter 
ån ftadgadt är. (En vd annan bar oc brutat fånga imåänift 
i bådar och fmåinijöar, bwarigenom en mydenbet ar fill gått 
förlorad. En bättre bushållning med fiffet were derföre ganjfa 
nödwändig äfven inom detta birtrift. Fattismärden är erdnat 
i att underbållet af om del fattiga överlåtes ät den minitfor: 
drande, fom dertill anies pasjande, andra fattiga åtnjuta mer 
oc) mindre underftöd of jodnen och fattigfasan. | 

Beträffande åtgärder för folkupplysningen, ja är mer till: 
bjelp af de medel, fom landstinget dertill anordnat atgard mids 
tagen för bildande af ett jodenbiblictef i förlamlingen. 


Berättelfe öfver werkftällda agronomiffa underföfningar 
inom Morrbottens län år 1564. 
(Aj Herre LandtbrutsIngewiören Henr. Magnét.) 


ringar a 


RUdE förjan 


3 Meder-Lulea Soten. 

Sänkningen of Skiftegwiken. De merkftällda underjöt. 
ningarne mwijade, ott 112 tunnland dels af fjöbotten vd) det 
af den wntringliggande wattendränkta marken unde genom 
upptagning of vv 10,000 fot lång afloppsgqraf minnas till od 
ling och foderpvoduttion. Stojtuaden för detta aräfnirgSarber, 
är beräfnad till 1570 Rdr. 

Torrläggning of Gammelftadsmwiken.  Underjökningarn 
affägo att medelft dammar oc) jordwallar infreda jamt genom 
uppfordringåwerk torrlägga den f. f Gammelftadamwiken och ut: 
rönted att omfring 375 tunnland fjöbotten ffulle på detta fått 
funna förbättras od) minnas till foderprodukftion. 

Sunderby by. Plan och förflag upprättades för afdifnin- 
gen af 1137 tunnland mvror od) wattendränkta marker. Stör 
ta delen af deäfa firrtrakter äro af god och odlingsbar betat 
fenbet od) bidraga i jitt mnvarande "wmwattendränkta tillftänd i 
wäjendtlig mon till flimatets förjämring vd) froftffadornas 
uppfomjt. De föreflagua ftörre afloppsarafwvarne tnnehälla en 
längd af 39,790 fot vd) är gräfningsfoftnaden beräknad til 
13,920 MNdr Rut. 
 Rutwiks by. Pan och förflager upprättades för Upprenss 

ningen oc) regleringen af de wattendrag, fom genomrinna den- 
una bys incgor och mu fördränfa ftora ftrådor af def bördigafte 
marter.  Koftnaden för detta gräfningsföretag, Mwarigenon en 
areal af 1298 tunnland watterdränfta marfer fommer att win 
nad till odling, uppgår till 29,390 Nor NRmt och utgöra de fö 
reflagua afloppågrafivarne en längd af 62,000 fot. 
—. -Hertbö by. MAdimningspion utftafades för torrlåggning aj 
22 tunnland mwattendränkta marker, belägna imvid byns upp 
odlade fält och med förmånliga jordmon till odling.  Kojtnaden 
för detta difningsföretag är beräknad till 1940 Ndr. 
 Bensby by.  Afdikningsplan utftafades i cirka 400 tunn 
land wattendräntta odlingsmarker, belägna inom denna bys 
åferfält, och derför i hög grad bidragande till att framtalla de 
[rojtifador, jom tid efter annan bemjöfa byn. Sartor och för: 
is oa under mintern att uppvättas öfwer detta Ddif- 
ufföranber för winnande af ftatsbidrag till gräfningarnes 
Selets brut. Befiatni Ef TR SNfrå 
gräftiinkanreen Fr Nor ErRaNEbe AGREE de widfträctta 
af ett 200 tunnland ftort ält ti im Sn NA DAMER d 
fält till öfverfilning, och Hade gräfe 


ningsarbetet få framjtridit : 00 Dare gra 
fonumande femmar. [Edit aft wattningen fan: börjas till näfte 


lj 


; ör ålferjordens ardifning 

a Yandtbruköffola. Pau för återjor 

d pos brer on i regelbundna jfiften utitatades. 
) på 3 Ofmwer-Luleå Soten. FR A 

deud by. Plan od) förflager upprättades opnmwer af 1 

; od twenne mwattendräntta trafter med ged odlingsbar 
RO Ajloppsarafwvarnes längd utgör 10,600 fot och är 
je: oreal af 86 tunmtand beräknad att förbättras mot en fojtnad 
49 Mdr Int. ; TT 
af Köfoactknin. Pau och förflager upprättades öfwer afdif: 


Fl y arfer med till odlar 
vingen of 215 tunnland mwattendvänfta marfer med till odling 


dmon oc) belägna rundtomfring byns afertegar. 


symånlig jer N 
jön 10,500 fot 


Woftuadshunmnan År beräknad för uppgräfning af 
aftoppsgrafwar till 1750 Rdr Rmt. | | 
Hedensforé bruk. Ett falt om 10 tunnlands mwidd inty 
aded till odling och upprättades aftifningsplan beri. 4 
4 stusän. On myrjtråda om 150 fninlandg midd underiof 
två för ängåwattning och befanns lägenbeten mwara järdeles jemn 
och tjenlig fåtom uppdämningsang. - og 
— Raosmyran. st förmånliga torflägenbeter injynades 
bebyggande och odling. / - Aes 
| Oxtbbg by. i afdimingörlan utftafades för torrläggnin= 
gen af de midfträcta mwatteudränkta marker, fom vå alla fider 
omgiftva denna bys ineger och nu anjes atom den fraftigafte 
oviafen fill de nattfrofter, fom ofta förföra ffördarne. Förflas 
ger öfwer detta dikningsföretag,. omfattande en areal af cirfa 
00 tunnland, fomma att upprättas för mwinnante af underftöd 
i änna medel. ph - 
i ”Sribg 6. Afditningsplan utftakades öfmer de cirka 300 
thumland fora wattendräntta odlingsmarfer, fom ligga iqran- 
jfapet af bynd uppodlade fält och fommer farter od förllager 
att under winternd (opp upprättas öfwer detta difningsarbete 
för erhållande af ftatsbidrag. - a JU 
FVibby by. Plan uppgjordes för afdilningen af cirfa 
100 tunnland wattendräntta vdlingsmarfer, belägna intill byns 


gamla återfält. Er 
I Råneå Soten. - 
Råneå by. Ajwägningar och underföfningar företogs för 
afdifningen af den ff Degermyran, fom är belägen midt i 
byng uppodlade jord och nu anjes bidraga tl nattfrofternas 
uppfomft.  Jerdmon är till frörfta delen af god och edlingsbar 
beftaffenbet; afditningskoftnaden för myran, fem innebäller S5 
tunnland, är beräknad till 1010 Rdr Rit. - 
Medlerfteins bruk. En myrftväda om cirka 50 tunnulands 
widd infynades och uppgjordes plan för denjammas afdifning. 


SS 


[ mr innebåller vdlingsbar jordmon. sg 
sn ftor del af myran tnnebåller odlingsba Hel; 
Sön fommer att afdifas för det omkringliggande landets fo 
bättring i Himatiftt bänfeende. w ) 

Niemefel by. En mwattendränkt myrtraft om cirka 30 


tunnlonde widd, fom me i hög grad anje$ bidraga fill nattjro. 
fternas uppfomft, tnjynades till afdifning vd) vdling. Då bya 


männen ej onfe fig fielfwa funna beftrida gräfningskojtnade, 
fonuna farter och förflag att upprättas för erhallande af un 
derftöd af allmänna medel. 

I Neder-Torneå Soten. 

Mattila och Nedre WBojafala byar. Afdikningsplan ut 
jtatades & en ftörre mwattendränkt färetraft om 670 frumlande 
midd med gud oc) odlingsbar jordmon. Fulljtändiga förflage 
fonumer under mwintern att upprättas för erbållande af ftatöbi 
drag för arbetets utförande. 

3 Carl Guftafs Soten. 

Sarungi by. Plan och förflager uppvättades för afdit 
ningen af en fanf och froftländig färrtrakt om 90 tunnland: 
mwidd, belägen tmvid den gamla åtevn. — Koftnaden för detta 
gräfningsarbetv är beräknad till 2100 Rdr Rut. 

Kerasjodi by. Denna by är på alla fidor omgifwen af 


widffrädta myror, bwilfa nu i jå hög grad bidraga till natt: 
frofternas uppfomjt, att byn fått namn om fig att mwara det 
Itörfta froftnäfte inom focfnen. Att utföra en fullftändig afdit: 


ningsplan öfver alla myrccena ffulle wida öfverftiga byamän 
nens förmåga, Mvarför afdifningéplan upprättades på cirka 
1000 tunnland af de myror, jom nåvmaft gränja intill de upp: 
odlade marferna. Under mwinterns lopp fommer farta och för: 
Nager att upprätta öfmer detta difningsföretag för minnande 
af underftöd af allmänna niedel. 


x | SS Pajala Socen. 

Skön denna focen upprättades afdifningsplaner öfver 
frenne myrtrakter, tillböriga byarne Antis, Pajala och Ken: 
gis bruf. Den Jammanlagda arealen utgör cirfa 150 tunn 
land och inneballa de infynade lägenbeterna i allmänhet od- 
[ingsbar jord. Till följe of myrernas nära läge intill uppods 
rs Rörig bidraga till froftffadornad upptomft oc 

ras afdifning derför äfwen 1 flimati änfjeende 
wetla FöVelbiIRR 3 derför äfven I Elimatiftt hänfeenbde att 

Utom desja mera widfträdta dilnings- od) odlingöfö 

Spa | N = ingdföretan 
pek tillaten NE sö fra utftafade & flera NER läger 
beter, Nmans omfattande en areal af cirfa 1 d 
inom Socfmocé, Gelliwara famt Piteå Högre säng 


79 


sVid tagen fännedom om dela mibfträdta RR ungarbe 
toll Dwilfa ej allenaft affe tillgodogörandet af landets bör iga 
Stingönarker, utan företridesmwis undanrödjandet ol anlednin= 
0 till de nattfrofter, jom nu jä etta förjtora fandtmannens 
bas ja mwittna delamma ej allenajt om att hågen och intreö- 
1 för ctt förbåttradt jordbruF mwaknat i alla delar af länet, 
an äfwen att infigten om de ftörre afdifningarnes nytta på 
landets flimatiffa förhållanden numera blifvit allmänt erfänd 
vh SanTedd 
och) Välort af deåta arbeten äre mwisterligen af det omfång att 
jordegarne Ar egna tillgångar 1e tg rie att funna bör 
ftrida gräfningskoftnaderna, ifynnerbet jom afet Burger ofta 
mafte, med hänieende till den fyla, fom de matten Su Ser 
terna iprida på de omfringliggande trafterna, KR as ti i 
itora mwidder, att de vdling ej fan mebbinnas på flera Ar, men 
änven detta hinder för landets utmedling år PR Te Nun 
röjdt genom de ARE lad MRitet$ Ständer bewiljat de 
) änen för dulifa ändamal. É +. De 
js SE af allmänna medel, jem KURRSgetanen dör 
itörre afdifningsföretag inom Itorrbetten hafwa i: e om ringe 
liggande trafterna lemnat de mwadrajte rejultater önver fin 308 
nande werfan, i det de framkallat en mängd enffilda före a 
af enahanda beffaftenhet; det more derför önftrmäret SR 
fördelningen af de nu bewiljade anflagen, afteente fun e RES 
wid deras ipridning till alla deltar ar uret, Ogre en 
pvifiwel den ftörjta nytta ffulle uppftå för fimwäl den enffilda, 
jom det allmänna. 


Berättelfe till K. Hushållnings-fålffapet. 


(of FifteriASfiftenten Herr Baron E. G- Ecderftröut.) 


Mid den berättelje jag uu bar att afgijva angårnde mina 
nn och) förvättnin ar under tjentterejorne i länet för: 
lidne Jommar i och för fitodlingens och RAR 
jande, får jag wu den åran förlt meddela bmwad jag. ti Stongl 
vandtbruts-Nfademiens förmaltningsfomité i min ärsberättelje 
derom anfört. Det innefattas bufwudfafligen i följande: 

a) Angående larodlingen och tarhfferterna. = 

"& de elfrvar der timmer- och brädflottning eger a 
funna fiffena möjlighvis lida ffada deraf, om ej tilljes, ES är 
fallet af tinmmer Mm. Mm. undanrödje$ innan fottningen medgtj 


veg, emedan i mettatt fall affallet fan fonuna att lägra ji 
jur och förderfiwa tefptatier, mwålla uppgrundningar Ne om 
fr [| c elfwar äter, der timret gar löjt, fan äfven Möjlige, 
förortata 


de I 
dä jä | ö fan blifwa en ocfaf till dejanunas vaferande." 
Sedan det numera är fändt att oman ganjfa lätt ob 
längre fid oc) maånadstalfs bewara lärar i jump, vom jump; 
r wäl fenjtruerad od) tillväctiat rymlig, utan någor riff j 
tt djuren der ffela blifwa vaämvändbara eler Jerdeled mydet 
nämre Än om de miftades i elfwen, har det förefallit mig, att 
förjäljning af färft lar, wid wåra nu jä lättade fommunit b 
tionsanftalter bör blipva mydet mera winftaipvande än för 
jäljningen af jalt lar. Jag grundar denna förmodan, fy n; 
got anuat är det icfe, dels på frituaden i prisförbållandena 
färjE far i Norcland, Stocholm, Göteborg od Yondon, dels 
derpå ott nan fan transportera färff lar med lättbet fång wi 
ont den mpadas i 18 och Mutligen jennvål på det förhållandet 
att då on funna jalt lar i allmänbet onje$ wåga 16 Lispund 
åtgår mwanligen till denfanuna omfring 22 Lispund färjt tar 
Så framt ide i fommerciella förhållanden, med Mvitfa jag ide 
är betant, några binder möta, jyne$ mig derföre em få bejtaf 
fad röreljes öppnande, belit i ftor ffala, måhända buma bidraga 
till ide ja obetydlig winning för promwinjen. Man har nemli- 
gen uppgiftwit för mig att medelprifet & färff lar t London va- 
rierar mellan 1 oc 3ibiling fterling pr ffalp., och att iNorrs 
land föpes farje lar för 3 a 3, Öre lispundet.” 

"NS juvidifet Hänjeende hörde jag omtalas en rättegång an- 
gående rättighet aft fiffa lar, hwars rejultat fule bafwa blij: 
wit eu dom, enligt nvilfen en larpata, belägen någet ofwmanom 
fallbunwudena till 2:ne ferffilda elfgrenar, i hwardera af hwilfa 
fungsadra ffulle beräknas, juft af denna anledning lärer blif- 
mit underfånd, ehuru patans rangningstrets ej fall bhafwa wa: 
rit utitrådt utofwer bad eljeft wanligt ärs der fungSåder De 
räknad, bwilfen Iraga, jajom proejudikfat betraktad, bwvad ipe 
cielt fiffena angår, iynes mig mwara af ferdeles betäntlig be 
faffenbet, jå framt i författningarne ej afftändet ifran fallbufe 
wubdet är uttrydtigen beftämdt inom hmwilfet fiffwerk få anläg: 
Ja; SPE aan Jon dod I öfrigt ide tagit närmare fänne- 
Dam SN för Å lanbena, än att Jag på frället bejett patan, lif 

"på anmodan finner mig föranläten omnånmna fafen.” 
jag för 


Sen larbed der jag fom att yttra, att ehuru 
gen del ide hade fysjeljatt mig med faltning af lar, tilltrodde 


ffada deraf wid forsjarne, der larar lätt af detjam. 
na föras och ibjelflås, bwarförutan timret ejemoftaft der ocj; 
a fig emet fiffebyggnaderne, hwvareft jädane nas, då 


si 


iq fifwål funna uppmana dem, fom hafmwa öpverinjecnde 
9 Rd a Ddinone ta anftälla förjöf att Filbränna färlen 
enar bade jag den tillfredsftälleljonr att of perionen, iom 
Nee jaltningen, emottaga till jwar: Fa! det har Heren 
Oj vätt i, ty i drt der färlet häller fig baren mydet bättre 
NE andra od) det är folbrändt. ag ajfade färlet och 
; t mwara ändamålsenligt brändt. SN 
fattar OSS era föra tleber mig utbedja IG Stongl. 
anvaltningå-fommitteen uppmärtjambhet vå den ftora mins 
is bänjeenden, iom funde erhålk 5 en : in Ne 
gran och furufärt, fannolitt för alla filbnarer 4 a : ind. 
invändigt folbrändes. Då författningarne Iya KR go me 
färleng ordentliga märkning, fa were det fonj eid IE Se 
principnwidrigt att de ocfja Wwärdade fig om a jä! Oe rOL 
oj blifva Bwarkfen alltför litet eller alltför nnyc et gR AR 
widt jag förftår, får märket fin högre tydning då äfven w 
rornas qwvalitet deraf fan i någon man bet ömmas.' - 

"Aid Kimwiranda pata i Torneå elf öpverrwar jag a ).E 
rottningen, eller den förrättning då lararne utjfiftas SHEJlaN de 
filtbevättigade m. fl. Blad den MORA BIE STR Inde 
warieblef, fåg jag ett par individer med förre blan 4 
lagda flådar, & Mvilka jorts flädar jag tilljörene ej fara SS 
dele$ uppmärfjambhet; men då jag nu närmare Sranj SE 
med Inp, förefom det mig, fom om de flejta fjellen t flådarn 


fler åtminitone garffa många af dem hade övingsfjell ns for: 
mer, varför jag frågade någon bland de nårmwarande, om D 


junnes flera dylifa medaille:larar. Benämningen fog få an, 
att jag fa höra den återuppeepas och erfara, ntt SSM et 1 
vejfaffade farar ej war få alldeles ringa i förbaltande. ue 
mängd, fom ide bade dylifa fläådar, fom jamseoe, filten 
Ehuru jag anjer fannolift att desja flädar möjlig i in 
mwara märfen efter de järnader lararne erhållit, cd) NS jag 
ide tilltror mig huma garantera att jag da ot ko e 
ilädfjällens former riltigt, jå wågar jag bod bår vt ra, a ar 
jullftändig mwetenffaplig utredning öfwer blott denna fraga 


gående lararnue fa wäl i fyfiologiftt, iom i geologijft FN 
möjligtvis bör funna blifwa af ide ringa intrcäje, hy att 
fjällen i flätarne Mwarten till form, ftorkef efter tigtnia jun 
öfwerensftämde med de andra närliggande Olanklarfjäl Re 
om är jag temligen wif. I öfrigt bör jag anmärka je 0 
Hädar rr oregelbundet, än på denna, än på den andre 
be ven.” ; d 

je OR re å tarfiffena i Norrland ber jag iutligen 
Stongl. Förwaltnings-Fomitéen bafwa i tanka den Hlagan, fom 

1" 


s9 


få ofta höres, att de dithörande fiffebyggnaderne förjtöras ac 
EG flödande, funde någon fraftig hjelp mera för 
cielt hwad angår bragder och redffap i allmänhet anffoffas 
åt fifferievna 1 vifet om det på ett lita plonmesfigt, fom 
ändamålsenligt fött, jä funde jag hoppas att mina bemödan 
den ide marit alldeles förgåfrves od att ftor mwälftanelje och 
winniug deraf ffulle beredas fofterlandet.” 

"San Herr Landsböfdingen m. m. i Norrbottens län 
kmnat det för mig dyrbara Dewifet på intresje för. mina be: 
mödanden, att han perjontigen afrefte Atföljd af mig till Ha- 
paranda, i ändamäl att befordra lfarvdling 1 octen, hoppas jag 
att få dentamnia numera enligt af mig uppgiftvet fått, Demi 
banden göras inom prowinfen i följande wattendrag, nemligen: 
i Torneå, Stalir, Råneå, Luleå och Piteå elfwar.” 

b) Angående ftrömmingsfiftena. 

"Strömmingen fäljes i Norrbotten efter wigtz och rymd 
nått, men ide per wal, bwilfen ganffa ändamålsenliga plågjed 
måhända bör wara, för att ide jaga för mycet, allmänt fånd 
af öfriga faltfjöfiffare 1 vift.” 

"Hen dermwarande frrömmingåtiffande perjonalen war i al 
mänbhet ide benägen att behandia warcerna annorftunda än bit 
intillö of den anledning, wars wigt det är fwårt för mig att 
rätt bedömma, att de amlägo det finnarne, bod hwilfa de had 
fin förnåmfta affättning, önffade få den faltad få, iom fiffrarn 
brufade jalta den.” 

Mina imvändningar mot derad plägied att alltid wid fi 
frandet lägga garuen fänfta intill bottnen, att begagna betyd 
ligare ftenmasjor till jänten än wanligt är på andra orter vd) 
alltför vaga bållband, kemötte& med det war, att de wisjerli 
gen nagon gång fe ffrömmiäingen wid ytan, men höllo doc för 
lätvaft att det vaktadt, fajom bittills brufat warit, fånga den 
wid bottnarne, att de vaga hallbanden nyttjades 1 affigt, att 
i den bändetje ballarne ffulle faftna bland ftenarné wid bott 
nen, garnen ffulle funna bergas mid upptagningen utan att 
Nitas fönder vd) bwad tyngden af ftenarne beträffade, jå anfågo 
de den behöflig för garnenå gwarbällande.” 

"Mitt walwvilliga erbjudande att förföka ffaffa dem dref 
garn för ott fätta dem i tillfälle med wifbet utreda förhällan- 
vet, lemmnadrå utan affeende.” 

oo Nåaet bör jag fanffe här mwidröra ett förhållande, jom 
mädte min förundran, men bwars anledningar jag ide fan 
förklara. Enligt bad fiffrarne wid Malörn för mig upp: 
gäfwo, ffulle när haföwattnet i deja trakter baftigt od) ym- 
nigt fallev ut wid nordlig wind, denfanuma fällan blifwa läng: 


83 


så itfet deremot mwanligen plågar wara förhållandet, då 
marig, fwiltet fr det denna hd bläfer längjamt faller. 
Hals ”Twåntadt war det för mig att träffa den brednofade vas 
rieteten Äl Långed i FE eff och gös i till Råneå elja watten- 
ör sa. [el É j 
rag RR af bwad jag fålunda dels under mitt mir 
tande i prowinten oc) fadermera bos Kongl tandtbrufö-afa- 
demiend förmaltnings-fomitc anmärkt, angaende de fannolifa 
fördelarne af att afyttra laren fört i frället för faltad, utbeder 
jag mig nu jerffildt få påfalla Kongl. Oushallnings-fållftapets 
Iypmärtiombet ä ett yttrande af Herr A. Smitt, intaget i förs 
pandlingarne mid Nionde Danffa Londtmannasförlamlingen I 
dvenfe är 1863. Herr A. Smitt Har dert bland annat upp: 
givit att för några är fedan foftade lar a Bornholm endaft 
& a S$ ffilling ffälpundet, emedan man den tiden i följd af 
gammal mana derifrån afyttrade dels färff, dels ganffa medel: 
mättigt behandlad vöft lar i Stöpendanm. Numera erbålla 
Bornholms fiffare nära tredubbla prijet för ffålpundet af den 
auleduing, att Herr Kvnjul Nenne uppföper lar och jänder den 
per Angbat och jermväg till Berlin, Wien och Paris. 

F öfverensftänmmelle med den af tonal Hushillnings- 
jällffapet lemnade hämvisning, adresferade jag nig I och för 
axodlingen till uedannämnde herrar vd) mån, nemligen mid 
Boden och MWitjerf till Herr NR. Lindgren och I. OH. Berglund, 
wid Gdensforsjarne till föreftindaren för larfiftena derftädes 
Cneqwift. och till fiffaren Granftröm; wid Waijakala till Her 
var Ö. Sundberg, I. Pallo, Herr Konjul I. 3. Lind och 
Har Sfjaak Benjamin; wid Rödup till Herr Grunden; wid 
WPttermordjerf till Herr Förvaltaren wid fögmwertet (Sjöftröm?); 
wid Räånea till Herr Landsfiffalen EC. DO. Bergmart oc wid 
Urnemart till Herr Inipektoren NF. Higaftröm och Herr 
Bokhållaren MN. A. Björk, Ywilfa alla benägst åtagit fig att 
enligt min amvisning företaga lådan odling. — 

Under medwerkan of Herr Handlanden och Riddaren Asp 
lund förfärdigades i Haparanda en modelljump till Teffiffars 
nppamning och en nmodell-tfläcdningslada.  Dylit attirail bar 
under min tilljyn äfven blifmit förfärdigad wid Yttermordiorf, 
wid Råneå oc) mid Arnemark famt en Hädningslåda mid 
Hällforsfen. ' , d > of 

Härmwid bör jag Hafwa den äran nänv, att odlingSåt- 
gärderne böra minjt 3 a 4 årå tid och i utvidgad ffala med 
från 10 till 30 flädningsiådor i Dwardera elfområdet och der: 
utöfwer i Luleå oc) Torneå elfwar, ja framt omftändigheterna 
det medgiftwa, fortjättas, intilldek af de der erhållna refultaten 


54 


Loch t bwad mån genom desja vdlingsåtgärder Ajtad- 
fomnuws önfrad tlartillöfning, Nwarwid fihväl antingen tnnehil 
tet af Hådningslådorne, do aw. fo rommen eller och de nynt- 
utflådta vuglen rättat ju närmare fläctningStiden def; bättre 
Pöra fpridad och utplanteras i flera filjba delar af elfmarne & 
grunda platjer utmed fallen, der Ynglen uma finna ffydd od 
tillvädtig föda. BRA 

F anfveude till den mängd voffik och fiendtliga förbållan- 
den för laryngel, fom förefommer t Stalir och Ranet elfmar 
befarar jag fibväl mydet, att åtgärderna för ändamålets min 
nande i desja olfwar måfte utftrådas äfven fill Yngels wård. 
Som denna fiftnämnda dod är både toftjannnare och bejwärli- 
gare än enjamt romonuvärdnaden, bar jag trott det wara rät: 
taft att förjt förjöfa hwad genom den lindrigare utvägen fan 
winnas, hwiltet jag dot hänffiuter till Kongl Ousbållnings- 
jällffapets bepröfmande, cnår både wid Hällforsjen i Naned ej 
och mellan NRödup och Rödups fågwerk förefonuma få beffaffade 
imärre wattendrag oc) Ngenbeter, fom lömpa fig ferdeles wil 
för yngel3 mwärdsanlåggningar, od) under förutfättning att 
bättre fångningåanitalter än fom mr föreftres, fnrart fönuma 
att anläggas wid Hillforsjen, återftår för fafens tilhvägabrin: 
gande endaft pvarigbeten att anffaffa till förvättningarne lämp 
liga perjoner och medel. 

DÅ jag förmodar att den infpektion öfver larpatorne i 
Neder-FKalix elf, fom Kungl Onshällningssfällffepet of mig 
äffat, Dufmudfakligen offett att få utvidt fwilfa brifter, fom 
möjligen funnat finnas I desfa bragders fonftruktion, får jag 
den åran meddela, att jag om deöfa pator anmärkt, ott både 
det |. t. ffaftet oc den öfra gafiweln warit ftålda alltför myc 
fet wintelrätt mot fjelfwn ffrömfallet, Hwaraf enligt mitt för 
menande wällats, ott ex del af de larar, fom kommit upp mot 
ffaftet oc) der mött den mycfet tvära wäggen, frundom mwändt 
tillbaka utför elfwen, utan att derefter föka fig in i faret. 
Skaften oc öfra gaflorne i patorne böra nemligen bafiwa on 
jned viltning upp mot ftrömfallet, dels för att bättre mwåägleda 
Iavarne till ingången, dels för att få mattnet mid ingången 
att ftrömma utåt och ej inåt eller parallelt med Faret hwari- 
genom enligt ecfavenbetens witsord fiffarneå infteg befrämjas. 
Wid Bredwiks farfina, Mvareft ftrömmen war lindrig fyntes 
mig de fofala förhållandena mer egnade för amvändande af I 
j ffafagårb, än för det mer foftjamma farfina fiffet. | 
807 Sid Cdensforsjarne evfordrag näftan oundgängligt till de 
All re fyddande att något lämpligt wårn anbringas 
t ftrömmen ofwanonr desfa pator, fom på ett eller annat fätt 


mvtjas on 


82 


rosa det utför forsfen löft gående timret fran dem, emes 
- Sn nd äro fot blottftällde för wådan att 
nom tinmerflottningenr raferas, oberäknadt de hinder, Jem 
genom timret, Def; undanrödjande Mm. Mm. åftadfommes för Tr 
fet i öfrigt. | 

Det pågående höga wattenftändet och Den ftarfa ftröm 
wid Fälljorsien i Pited elf mworo under min derware binder? 
tac för umderjöfning om anläggning oh amvändande derftä 
8 a fiffwerf. Så widt det funde uteedas fran land, tyntes 
åtjtilliga platfer i forsjarne någet nedanför fallet tjentiga för 
anläggande af få beftaffade far, jom nyttjas I Gafwelien vid 
öcfle till lar och öringsfänaft och ett par ftällen ftrar nedanför 
jallet, bwareft ftrifarne fammanflyta från ffiljda riftningar 
juntes mig mwara möjlighvis amvändbara för nåtutlåäggning, 
under de tider då tinumerflottning ej Pagar, förutfatt att fäfte 
åt nåten fan der anbringas och att botten i öfrigt der år till- 
vädligt ven. Under min derwaro. förjöktes notdragning i ett 
af devwarande mWarpen, Mwvartill dA amwändes 3 man, eu mid 
tagen, em mid notutgifningen och eu för rodben, men då ftröms 
men är få ftrid, jom den nu war, erfordras ytterligare en man, 
jom fan med landfäfta inhala båten då roddfarken ej måäftar 
ocdatligt och nog ffyndjamt ro baten till fand. Den Pegags 
nade Noten war oc något för grund för det däwarande höga 
f Piteå ftad tillhöriga 
fifena wid Fällforsjen, få vamgid af de underrätteller, jom 
erhöllog dels på frället, dels i grannflapet, att fiffande efter 
har både medelft ljuftring od genom NODragning, wars betoz 
genhet jag ide mar i tillfälle att bedömma, bedrifwes ar andra 
in ftadens fiffare nedanom fallen, mid bwilfet förhållande af 
taftningen of Piteå ftads fiffen, huru deja jiffen än fommer 
att anordnas oc) tonftrueras, måfte blifwa I hög grad beroende 
of beffaffenbeten utaf fiffandet och tillgodogörandena nedanför 
od) af den wakjambet, det nit och den vaffhet, Tom fan fomma 
att utvecklad bade Mwvad angår fontrollen öfwer fiffets lagenliga 
bedrifmande och af fiffandets utöfning i öfrigt. 


Så långe odling af lar och börfting pågår i eljområdena, 
bör odling bf andra rvuffiffflag der ide företagas, ifynnerbet 
ide nära intill eller i granffapet af landftigningsplatferne, emes 
dan man derigenom ffulle utjätta fig för att förfwaga mertz 
ningarne af larodlingen.  Deremot befrämjas larodlingen fä 
nov odling af fit oc) ar betesfiffflagen i allmänhet, Wwarcför 
jag i flutet of denna berättelje fall i forthet meddela hur man 
devwid bör llwägagå. 


mwattenftåndet. Omwad i ER angår de 


SH 


Den ifrågalatta tarodlingen i Lappträff eller Grundträj 
famt refoguvscertngarne wid Panter, Pjerker ed) Avwidsjanr 
famt af YVatnejanr ed Mali tväft medhunnos ej denna gång 
bmwarför jag anhåller få bafiwa dem tillgodo om tillfälle dertil 
framdeles blir mer gynjamt. - j 

Cmedan jag under mitt wiftande i Piteå undandrog mi 
att billa det föredrag, fom blifvit begärdt, rörande förmånen 
att inffränta notfiffet och fiffet med mjärdar under högfta tt 
tiden på mwåren, anter jag mig nu böra redogöra för bewcte 
fegrumderna till mitt förhållande i det affeendet. 

Cnliat min uppfattning funna näftan alla flag of fiftred. 

ffap både mifsbynfas och nyttigt amvändas; att derför med 
werta till infränfning of brufet of ett eller annat fpectelt red 
ftap för 1å beffaffade fall då de möjligen funna nyttigt on 
mwändas, anter jag, då fråga är om tnjfränfningarnes tillämp 
ning fålom bittillå manligen brutats för obegränfadt antal är 
mwidfträdta områden famt utan affeende på banefifflefarne mn 
jerffilda tillfällen funna fonuma att arta fig, mara en åtgår 
af ferdele$ betänflig art och fäjom något Dbwiltet alldeleå id: 
är af beffaffenbet att t induftrielt hänfeende böra modet re 
fontumenderas, allra minft t en oct eller inom ett landffap me 
gles befoltning cd der ett bardt flimatå härjningar litet emel- 
tandt förjwårar anffaffandet af de behöfliga näringsmedlen, få 
fromt ide denna åtgärd, t följd af bavisligen inträffade mif 
förbällanden mid filfandets utöfning, måtte jäjom juridifft for: 
reftiv anlitas för att bejda offid, t hwilfet fall lifmål frågan 
derom låmpligaft afbandlas inför den auktoritet och på Mätt, 
jom fifferiförrattningen föreffrifwer. Dresja inffränfningar inne: 
bära nemligen alltid ett partiolt undanbällande af och uteftän- 
gande från nyttjanderätt af egendom och förwårf af tillgång: 
liga födvänmen, bwarför det oc måfte mara of migt för der 
wid intresferade parter, att bedömmandet af desja inffräntuin- 
gars behörighet oc) behöflighet ide företage$ annorlunda än 
t famband med ett omforgsfullt och menniffowänligt Jamt til 
lita fullt lagenligt afwågande af de filfberättigadeå oh af de 
dem onmgifivande befoltningarneg behof och rättigheter. 

Svan naturolhiftorifé fynpunkt åter betraktad, måtte frå 
gan om behörigheten och beböfligheteu af dylika inffrånfningar 
i ganffa många fall och Jå länge naturen i öfrigt Dwad angår 
åtgärderna i och för fiffföröfningen öfmerlenmas helt oc hållet 
at fina egna tillgöranden, anjes wara mydet tvifvel underkac 
Tu har SR Ifa, att de blifmande werfningarne of dy 
Re Sf få beffaffadt fall ide få helt och hål: 

et förbanden waronde tillftåndet och af 


31 


i om mången bittills torde hafwa föreftällt 
vad fa Ak fr feansél i ie mindre mån af hwad fom 
er att ffe, och fom efomoftaft är fwårt att på förhand 
itligt beräkna; Dwiltet allt bör funna injes, DÅ man bf 
erwåger & ena fidan naturens förmåga att med biträde ar 
- va få fiftar Aftadfomma vfantliga fiftförråder od) a den 
Tea de mängfaldiga och mågtiga frafter naturen fan dijpos 
Se för att föröda fifffortplautningens produtter. His 
är ott tbägfomma, att de paräknade förmånerna och mins 
bh RT inffräntningarne möjligtvis unna både i följD af nas 
vepvoduttionstraft och i följd aj dej fraft att föröda 
clas; ty fommer naturen att uhwvedla fin ftora ena 
tionsförmåga i öfverwvägande mån, få har man att IR 
mffränfringarne ide beböftå oc) att behållningen SÅ ; 
vidrager att öka öfwerflödets mader, Ia till och ss RAR 
den fått uppbemtas i vättan tid. den och funnat MINER fn 
och nyttigare använd oc) fommer ig UAE Are ÖRE 
foredande förmåga i öfverägande mån, jä fan et IRAN = 
hag om bejparingarne t följd af inffräntningarne Sö om 4 
jparingarnes aftvelsprodautfter fonmma att ffonas. Rd JAR 
tande fifferiförfattning har derför ganffa wistigt STREET 
till förre delen åt de fiffberättigades egna förgodtfumande att 
peftämma om de inffräntningar i berörde afeenden, fom de 
funna wara hugade att påtaga fia och vilka enligt SR 
åfigter oftaft äro wndertaftade indultriel och efonemift vilt tamt 
följaktligen och att ante narare  fajom fvang eller ftraft DE 
dem, fom ffött fiffena illa, än fajom ofelbara utvägar till des 
8 upphjelpande. | ; 
Man må dot ide påbörda mig, 1 
det of denna åfigt, bar för affigt att beftrida det 
måner i wisja fall funna winnas till fördel för 
genom dylika inffränkringar, fy det har 
jag anjer rejultaten deraf oftaft 


turen 


att jag, mid framläggan- 
ju ide förs 
fitförötning 
jag wit ide, men 
mydet owisia oc tror mig 
derför böra uppmana till fynnerlig urftiljning och förjigtigbet 


wid desja utmägars anlitande. Det är för öfrigt patagligt, 
ott lotala förbällanden, Iefplatjernag beftaffenbet, redffapens 
jammanjättning och ijynnechet de” fångade warvenas ampäns 
dande o. 1. w. måfte öfva ett mäktigt. inflytande på frågan 
om den ftörre eller mindre ändamälsenligheten it hwarje ipez 
cielt fall af att inffränfa brutet af notor eller amn fiftreda 
ffap; men om under noftfiffet eller annat fiffande en wil ecfor- 
derlig och tillväctig andel af det uppfångade begagnad till fort 
vlontning oc) odling, få år det värt att utfinna giltiga grunz 
der för att hindra detfamma.  Enabhanda är förballandet med 


NS 


de fångfter, jom Mr medellt mjärdar. Gagnet eller ffadan a 
deras nvttjande är beroende af tättet Huru de och det Med dem 
uppfängade amvändes. Derwid bör tihvål thägkfommas, att 
detta redjfar wanligen förfärdigas of inbemffa föga foftiamm 
änuten, oc) att den mört, fom dermed fängas under (cEi fa 
mvydet längre bällag wid Kf, än den fom fönga$ andra fida 
h jäledes bidrager till lättnad mid omforgerna oc) arbetet ott 
anffaffa erforderligt antal betoSfiff famt flutligen åfven, att 
fiffet i mjärdar 1 förening med Ändamålfenlig rtöntjtällnin 
med flättbet fan få ordnas ott det mydet befrämjar fiftfort: 
rlantningen : 

Den meft lämpliga, fogliga och tillita i praktifft bänjeend 
meft tillförlitliga utväg att motwerfa den fiffförminffning, jom 
fan befaras of oförfittigt fiffande, ware fig under feftid ca 
eljeft, anier jag mwara odling, genom befrämjande hwaraf jeom 
mwål den infigt torde imäningonr alt mer od) mer få tilfal 
att ubveclas od) flå vötter bland allmänheten, fom är mydet 
behöflig, för att på öfvertygeljens od) erfarenbetens frimdom 
niödejanma, men dot fredliga mwägar, tilbvägabringa fiffena 
ändamålsenliga bandhafwande. 

Det är wit fjant, att odlingSföretagen äfmen fnmna Mara 
undertaftade viften att förfela fina jyften, men förlufterna der 
wid funna beräknas och den jäfra Behållningen är erfarenhet 
da deremet den fäfra behållningen af de probibitiva beftämmrl 
ferna mwanlighwvis utgöres & ena fidan of mifnöje och lagöfwer 
trädeljer, och & den andra blaud annat och ar adagalagd oför 
maga att genom wederbörliga fontroller motverka desja fift 
NANUDE, 

I följd af det mig gifna uppdraget att injpeftera de för 
nämfta ftationerna för ftrömmingsfiftet utefter tuften, bejfökt 
Jag, Atföljd af benumansegaren Carl Dlof PBergftröm "följande 
lägenbeter, nemligen: å 

1:o. Ytterby i Neder-Falir, jom enligt uppgift lär bebos 
af omfring 35 bemmansegare af Mmwitta fiffas ftrömming, lar 
Sand häl SEND Sd) GD TföR DNE 1 

EEE 200. Jet De Ks närwarande inunos der 25 boc 
SE ägo J a tetar, 0 largarn, 20 a 30 förre och min: 
oc) Ren djia : Nr gr 30 q« 40 famnar länga 
NER RS gget.  Yarhffet under året bade dittills 
NN Set ha RN bwareft mu lågo 4 båtar. Ströms 
a ungsritet Dade mwarit godt. — Fiffaren Guftaf Ersjon hade 


I par mwedor fedan på 14 ffötar fått omfring 20 


39 


s ifffär med 3:ne ferffilda lägen. Skäret lär idland 
EOS i 30 a 10 fiffarbåtar. "Strömmingsfiltet be: 
Nr wid följande utgrumd, nemligen: Häillan, Sangisfjärden, 
qoffjärden, Höjan, Mellangvyndan, Sof Nils grynda, TR 
"often od) Förderhvct. — Larfifte idfas wid ön, men i är hade 
N mydet mwanfatö. GStrönumingöfiffet hade en del af fifftiden 
warit förmånligt. För nävwarande lägo der 12 batar. = 
p 4.0. Malörn. Strömmingen, fom der ecbålles, fångas 
vol3 wid följande närmare Acn belägna grunt, nemligen: Star: 
met Pippingen, Blacten, Skatan od) Nurge, deld wid ute 
arunden Launa, Iorge, Tjukan, Nygrundet, auto, MNoja, 
Pounda od) SKepis.  Desia fiffegrund lära urjprungligen haf- 
wa blifwit upptäcte af finnar, fom och i fordna POR 
paft filfläget, men numera få arrendera nägra RR SR 
tande fiffbodarne utaf Nikfala bor. Mid min an omit ägo 
wid läget blott nägra få båtar, tillhöriga Jjyrmäftaren och [ot 
jarne, men natten mellan den 19 od) 20 Suli antomme Sr id 
ft. ftörre fiffarbåtar från SKallön i Finland för att der idka 

(0 inasfiffe. j d M 

läg Tr FS lljögeund, bwareft då lägo 4 båtar, deraf 3 från 
Ytterby och 1 från Seiwietg. GStälhundar fyntes I RA 
af aen och 2ame f. f YWitare Hade fort före min antomft blif- 
wit fällde af en bland de fiffande. YA Re 

De här ofwan uppgifna antalen & båtar, fom funnos wid 
(äqena torde wara något mindre än det antal, Jem manligtwis 
eljeft Arligen beföfa dem af den anledning att min anfontt SN 
träffat få tidigt att en del Ka) de fiffande, font ämnade taga ti 
Ny ej hunnit anlända. SE V 
j SM, Bektalbe för 2 man och 14 a 16 ffötar på 
bvardera, woro dels i. € fnipor, dels bfar med atteripegel. 
De fednare anfjägo$ något mer märiga för Ton ed) tillika nås 
got tymligare afterut. "Längden från ftåf till ftåf RS 
omellan 23,5 och) 26 fot, höjden midftepps mellan SR 00 
23 fot, bredden midffeppå mellan 5,7 od) 6,3 fot.  Eofsbåten 
wid Malörn, jom anfågs mwara inabbjeglare, bygd st 0 
4!, bord, hade följande dimenfioner: längden Ad sr 
den öfwer fidorne midffepps 6,5 fot, djupet derftädes 2,28 fot. 
Yfftåndet mellan förftåf och maft 9"'/- fot. Bredden derftädes 
lifa med den midffepps. GSprånget förut 2 fot. Språnghöj- 
den mellan förftåfwen och afterjpegeln öftwerfteg båtens kod 
midftepp3 med 1 fot oc 3 linier — Ukterjpegelnd öfte bråd 
20 fot od) djupet 0, fot. I allmänhet nyttjas råjegel. Gn 
och annan begagnar lifväl fyrifegel, dec utan want efter i. £ 
bomjegel. 

R 


20 


Genom Herr Doktor MN. Giplers i Song. Wetenflap; 
afademieng baudlingar för är 1748 intagne.beffrifning om 
band E J| MNing om 
ftrömmingsfiftet 1 Norrbotten är betant, att ftrömmingen om 
fring 30 arv före filtomförmålde tid i desfa trafter mwarit mer 
ftorwert, få att fedan ffrömmingen blifmit fmårre, garnma 
fferne möåjt göras "/;:del trängre än förut, att föötfiffe i fordra 
tider der idlats äfven om bdagarne, att torfé der fångats vå 
SE ide obetydlig mängd, åfvenfom att f. t wafbul dy 
erballis. 

On del af desfa uppgifter från en förfluten tid fyned får 
deleå egnade att framkalla fpörjsmål om, birti. Det a 
mwara möjligt att hafåwattnet den tiden i desja trakter warit 
betydligt mycet jattare än för nänvarande, och i famband da 
med hurmvida det fan mwara antedning befara, att falthalten i 
Bottemvifens watten fortjatt fall aftaga. Mid öfwerwågande 
af de betydliga, vafbrutet fortlatta föhvattend tillflödena & ena 
dan Jamt af det tränga utvynunet och det jemföreljewis co 
ferdeles betydliga djupet i l i fet hå 
lerdeles betydliga djupet i Hitra Owarken, genom hwilfet det 
elomoftajt ofbrutna tillflödet af falhvatten fan antaga om 
vum, jämt af foftlandens förmodade fortjatta höjning fre 
DenEnn jynes fiökärmnes förkäga ide mara abfolut förtafttig 
pmwarför jag anfett mig böra anhålla om Ko Öushållnings- 
fillffapets uppmärkjambet derå. (EN 0 REP 

Fomper NG 

Temperaturen i ytan af hafewattnet war den 16 Suli en 
jande dag utanför Malör : ä i 
ve VÖUE Malden + 14. Sältan i Yyhvattnet war 
judliga od) fydofiliga windar, sön FäRE FRIA Let ANG att 
veliga och Iydoftliga windar, nägon gång äfwen nord 
fördelaktigaft för ftrömminasnifte ji HER InN 

delaktiga: göniffet.  Gifler anto dliga, j 
oftliaa, oftliga oc nordoftliga, Helft då ALA 1yb« 
fer fydwejt cller weftlis öar 'öcbe Då de efterföljdes af mac 
liga windar plåga älö jo : RR RON Nej 
iiliga af höft öljas af lagt wmwattenftånd, tydliga och 

 Tillgängarne af de jmå tvär 2 djur, I ö 
ge luft ok Page ja ar i re 
och i traften tring Malövn ej Hpliga, Me vatR. få 
iafttagelier i det a enöL "nålte nalurkiölignt & vd pe 
le$ otillväcliga för att funna tjena till wan! kel ör ben 
mandet af det allmänna förbållandet I Tag 
i denna del of hatet: [ifvål vg 
NR Giblerg, jom enligt ån ja gta RR 
i > EA. så 5 Lä JF mur å d = 
nt VETEN uppgifter, den ferömnutig feta a 
font ERP bafiwet wanligtwvis plågar w Tä 

erbet den, fom erbålleg böt oc) wårti gra lg Ar 
vAartiden I fjärdarne inoms 


fjerdedels mil ute till jjög utmed SRA + 13:o, och föl 


| 


ffård, pwartill Giger lifvål anjäg anledningen mara den, ott 
den förutnänmbde ftrömmingen drefs och taltades af ftormar, 
under det den fiftomförmålde fit mwara mera i ftillhet. 
GEtrömmingåffötarne jyna$ fedan Giblers tid ide hafwa 
undergått nägra ferdeles mwäjendtliga förändringar. De mwero 
uu liffom då omfring 16 a 20 famnar ånga, 11, 12 a 13 
ot Djupa, mafforna eller ingarnet af lingarn 18, 19 a 20 
funtbwarf på foten. Flaruteln och fall of inodda dubbla ta- 
elfnören. Stentelu af hamp. Flötena tork, deraf ätgid oms 
ba 4 ffålp. till Bwart garn.  Ingarnet mägde omkring 3 
ffålp. En fföte af 16 famnars längd od) 10 fots djup mägde 
allt inalles med ingarn, telnarne, flarnar och Hallband bv ord 
fly. Till ballbanden, fom woro anbringade på en och en 
balf famn afftånd från Dwarannan, nyttjadeå löjt ipunnet 
blangarn.  Spånaden of ingarnet betalades med 36 föilling 
ffälp. od) bindningen med 1 Rdr 12 filing alnen eller med 7 
Rdr för 5'/. alnd ftöt. Telnarne uppgåfwos kofta omfring 3 
dr. Före utläggningen påftenas ffötarne med tenligen ftora 
aflänga frenar : omfring ett och ett halft lispundå wigt till 
jamman8 för bmwar fföt.  Fimnarne, fom idfade fiffe mid 
Malörn, nyttjade djupare garn om 18 till 20 fot med 8 ffälp. 
flöten och 2 lip. ftenar. Längden af deras garn war nåra 
denfamma, fom fvenffarnes, efter omfring 18 a 20 famnar. 


GStkötarne utlades om aftnarne oc) upptogvs tidigt på mor 
genen.  Undertelnen med ftenarne lades midjfeppå i båten och 
flavuteln utmed bakre roddbotten akterut. Till war marpa 
räfttad 4 a 6 till 8 ffötar, hwilfa ordnas i båten och jannmans 
bindag den ena efter den andra.  Mafaren eller wetten, I cr 
ten fallad dobb, lägges med fin fäfta af I. f lapptåg ofmanpa 
garnmasjan. Andra dobben lägges på bottnen mellan jittbet- 
tarne förut.  Wid utläggningen frår fiffaren midffeppa månd 
atterut och tfaftar förjt ut dobben på amäders fida, jedan fås 
ftan blifwit angjord wid garnet; derpå ger ban ut frenteln pa 
amma fida, da den öfriga delen ar garnet vd) flocnteln under 
baten medelft rodd underhållna framföridande af fig Helt gar 
öfwer iuden fedan roddtullen afterut blifwit borttagen. I yttre 
vgglan af fifta garnet i marpan angöres föjtan till den andra 
debben, fom då warpan är utlagd ocha utfaftas. Rågen midare 
förantring af garnen egde ej rum. 

Sedan ffötarne på morgonen äro upptagna och de fån 
gade fiffarne urplocfade, och ftenarne aftostade oc tagda äfide, 
upphäftas ffötarne på ferftilda, fom mig fyntes ändamalöenliat 
inrättade f. I. ffötfarmar Hill torfning. 


42 


Till garnens I- ft fättning eller föraning nyttjades mjölon 


rig, brefilja od alu. ' se | 
"På Gottland der ffötarne äro omfring 3 famnar djupa 


16 fanmar länga, med maftor a 25 till 33 nutbwarf på alv. 


nyttjas omfring > frålp. forE och 7 ffälp. ffen till Bwart garn, 
men bwart garn uppbäred äfven of 22e ferffilda bobbar”od 
bwar mwarpa föranfras wid ferffilda fäntjtenar, genom bila 
anftalt den fördel winnes att garnen funna böjas eller fäntas 
till had djup fiffaren omjer lämpligaft. sr 

GStenarnes tyngd och flötenad mycdenhet & ffötarne wid 
ofmanberörde fifflägen i Norrbotten famt den omftändigbeten 
att de alltid fänfas intill betten, måfte bidraga till ingarnets 
jtranming od) nötning, oc i den mån bottnen år ftenig eder 
vjemn utfätta garuen för fäften. 

För min del tror jag derför, att det ätminftone bör förjö 
fa att förankra garnen wid ferffilda föften förjedda med ma 
fare och tillvädligt ftora ftenar för att mvarhälla hela marpan 
och att antingen nyttja mindre fren & tjeljmwa garnen eler oc 
i ftället för ften endaft en ftadig teog af hamp utmed under: 
teln för att draga ned garnet med, fjalem lär brufas på ett 
od) annat ftälle i Enaland. Ar ftrömmen ej för ftark, Mwil- 
tet ej fan bedömmas förr än det blifmit genom direkta förlöt 
utredt, erbjuder anmändandet af detta jätt fördelen af att ftröm 
mingen af garnen undwites och garumafforna få fin rätta 
ftällning, nötningen minffas, garnet blir fiffligare och tiden 
fom nu atsår till på oc) afftening bejparad, hmwarjemte mi 
bända ocffa ftörre trygghet winnesS mot fäften. I tamband 
dermed torde äfven förföt böra görag om ej frrömmingen fan 
fångad annorftådes än blott utmed bottnarne, helft genom 
både äldre och jednare tiders erfarenhet är nogjamt fändt, att 
ftrömmingen äfwen i deåta trafter ibland fed utmeSsytan och 
att def ftog och mandringar i aNmänbet högre eller lägre inom 
hafmwetå rymder mydet lämpas efter temperaturen, mwindriat 
ningen, ftrömmen och ljusftyrfan i mwattnet, jamt under Icfti 
derna jälom det will jynas efter detjammas ftörre eller mindre 
täthet. Det är likväl jannolift att wattnet på djupet äfven i 
norra delen af Bottemviken är något faltare än utmed ytan, 
och att ftrömmingen, fom älffar och trifmes i det faltare watt: 
net, i följd deraf bär mer än & andra orter båller fig utmed 
bottnarne.  Onfligt wore derför att frågan om wattnetå ftöree 
efler mindre falthalt i Bottenviken på fförre od) mindre dju 
under jfiljda årstider oc) må örhå en ja må dad 

i Jda arötrder och mwåderletsförhållanden jä mål ute i 
bafiwet, fom inne i fjärdarne fomme att göras till föremål för 
fpeciel noggran underjökning och utredning. 


93 


c gjvillan bland fiffarperjonaz 
RR men förlufter af 


ejdoolydvr förenade Mm | 
jätten Fra jällfynta i Norrbotten, 
(R fåra en och annan gang bafwa egt run. . 
yn Då af de Äldre iafttagelierna angäende ftrömmingöåfifte i 


gwrcbotte 
ler VALT 
11 


ramgär, att der förekommit flera  ftiljba former 
mr frrönuming: Gigler uppräfnar 4 dylika, nemlis 
od) höftftrömming; 5:0. ffötftröms 
Fidegren omtalar i berättel= 

1:0. fillftrömming; 2:0. 

g; Iwartill tommer att 

romaga ffrömming och 

ten, borde hän: 


3, 
od) 3:0. 9 
t uppgiftvit, 


ocmer I 

tfnadslät 

banda andr 

nade, har jag del 

under förmodan, a v detaille 

froppåformerne ar de ftrömmingSracer, 

len af Bottemviken, der besja djur n 

wid gränjen af fina jamflägtingars mani 

den, möjligtvis fan i naturalbiltorifft bänfeer KG 

omfattande intresje oh bderjemte tjena till mägledning É 

dvimmandet och iafttagandet i en framtid of de lär or Sa 

nad ortliga och tidsförvällanden, anfett bd böra förjöfa 

här någorlunda utförligt re be bef afigsbetrn st oh 
smmingsfocm, iom jag anträffade oc) underjete a C t 

ren Bö slöa af bwilken jag bit medfört några I 

brämvin infaoda eremplat, dem jag här federmera närmare 

graf iqenfänni en fö teå mig mwara: 
tmärtonde igenfärmingsteden för racen fyntes mig mara: 

Fl cd mer än mwanligt breda gällod, tänderna fo R 

fen mer fynliga än & annan frrömming och de Ipjutlifa De en 

öfwer butffenorua owanligt fånga, mer än. hälften Ra ånga 

fom desja fenor.  Totallängden varrerade mellan Så cd 

6.2 decimaltum, båletå höjd b:0 mellan 1 och 1,05 b:o, bred en 

öfver ryggen & fpritlagda exemplar 0,4 d:03 bufwudlängbden "va 

af froppålängen till ftjertfenroten; ögats diameter "13 och, Aa 

af jamma längd; underfäfend fyets rädte ej till pannans linea; 

nedra flifen & dew mer än wanligt breda gällodeplåtens ord 

derbrädd ej eller fylleft jä lång och fyetfig fom manligt; mål 

lan noöjpetjen till ryggfenans början längre ån. derifrån Av 

itjertfenvoten oc) nära lifa längt, fom derifrän till Hälften aj 

ftjertfenan; buffenorna8 läge nära, Men dod något hramom 


94 


midten af ryggfenan, från nosfpetjen till bröftfenfäftet läng, 
än från butfenföltet till anus och derifrån till ftjectfenrote, 
nära flifa längt ungefår, fom från butfenfäftet till anus. Fil: 
Ien & lefwande evemplar ifjynnerbet wid vd) omfring ftjertfen 
fäftet prunkande med metallglänjande färgffiftningar; Wager 
blä; afwelsänmmena få utbildade ho3 en del att Iefjyntes föl 
ega runt i Augufti eller September; vudimenter fill ftörre be 
ten af evpipuder träfades i magjäden. Emedan Gifler R- 
mårft att den 1. E notftrömmingen bar rödaktiga fäkar or 
tädlod då den wärtiden uppfommer och enligt Widegrens upp. 
gift den j. f. gångftrömmingen ffall hafwa rödaktiga finder 
örtjenar måhända nämnad, ott ä de fpritlagda exemplaren jag 
bitfört är en del of gällodet och förlodet föttfärgad, Dwilfet id. 
fynteå & de Iefwande, och Mwilfet jag funnit härröra af blod 
famlingar under gållodsplåtarne. i 
Som ingendera of de andra ftrömnmingsformerna | 
mwatjeblefwoå, fan jag ide on on Na 0 NGN 
ffrifning, men måfte uttala den önffan, att jemwål om dem 
Rc SE än fom för näviwarande mig we 
erligen äro a i > inj öras tillaånali 
Rö eterfäginr. tilga, måtte infamlas och göras tillgängliga 


Gommarfiffet, fom wid lägena bedrifveå med ffötar, 


börjar i Suli och fortfättes i Ta 8 wedors tid till medtet af 


Sr 

Fat lär frrömmingen betalas högft med 1 
det; faltad gällde den för tillfället 1 ÅN Hin 
anfägo tunnan böra betalas Fra få fbr en 


Rdr lispun- 
Fiffrarne 


Itrömmingen, fom lär lefa 

gt fet, men mår 
fetare 
gjorde 


93 


rågningar i besja affeenden tyctes äfigterna, mara belade 


fort a om bwilfendera årstiden höjt eller mår den fetafte ftröm- 


i rag o 


mingen erhölls. | SS 

uf desja uppgifter torde funna flutas, att winften ar ys: 
jujättringen med Yrket i orten för nävwaraude ide fan anjes 
wara ferdeles betydlig, ijynnerhet ide mid tläga fiffprifer oc) 
följaktligen och att ett bland milkoren för att denna handtering 
fall funna blifwa mer winftgifmande för fina idfare är, att 
waran wnderfaftas jadan behandling att den fon betinga näs 
gorkunda bögt pris. Det af fiffrarne uppgifna förhållandet 
: bafwa fin mefta affättning af ftrömming tll finnar, 
jom önffa få mwaran beredd på jätt hittillé brufats, fynes mig 
seför möjlighvis i det fall funna tillffynda fiffaren någon 
werflig fördel, att finnarne ocfjå betala jemföreljewis högre pris 
ån iom fan erbålla8 & andra octer. IF annat fall bör itörfta 
fördel wÅL wäntas deraf, att waran behandlas jä att den fan 
betinga högt pris Mwar belft den utbjudeå. — | 

Enligt C. D. Bergftröm tillredes den jalta ftrömmingen 
aj fomliga på följande lätt: Den gälas oc) ftöljes lamt på 
nltas med 3 fappar falt, beräfnade för halftunnan, jamt oms 
röved och får fedan ffå i 3 dygn, hwarefter den inpadas i fär: 
tet der den ffall blifwa och påtalta8 då med högft en fappe 
jalt på balftunnan. Af andra fiffare Hörde jag att man äfz 
wen begagnade de gamla fätten med blodtafa och tapplafa, 
bwilfa åtgärder wanligen widtagas dels för att underlätta gäl 
ningen, del$ för faltbejparing, men hwaraf enligt erfarenbeten8 
witsord mwaran blir hwarfen jerdele3 god eller rätt pålitlig, ilyns 
bet ide om dermed behandlad ftrömming får wid lägena längre 
tider ftå utfatt för luften och folenå Amwerfan. 

Det är onefligen förenadt med ej ringa fwårigheter för de 
iilfande att mid jädana tilfällen, då fängften någon gång blir 
mer än manligt ymnig, få alltjamnans wil anjadt och fal 
tadt, enär man fwårhgen lärer funna fordra af en perjon att 
den ffall funna medbinna gåla mydet öfwer en tunna om das 
gen och ej en$ få mydet om ftrömmingen ide förut mwarit på: 
rimmad eler laflagd. Jag tilltror mig lifvål funna tillftyrka 
filtvarne att i få beffaffade fall heldre falta ftrömmingen ogås 
lad med 5 a 6 lispund falt på tunnan, än ott lägga den i 
blodlafe, Hwaraf få wäl fom af den på gälningen följande 
följningen i late eller watten mydet af ftrömmingens nmuft 
och fetma förfpilles. MJ man nödmwmändigt amvända blodlake 
och tapplate, få bör den åtminftone uppfofas, ffummad och fis 
lag jamt få att farna mellan Ywarje gång den begagnad. 
Gälning bör dot ide underlätas när den utan cligenhet fan 


26 


mwertftällag, emedan gålad ftrönming är begärligare i . bandet 
än den ogålade, ehurw fomliga milja påftå att ogälad fart 
ftrömming fan blifva lifa wäljmatande, fom den gälade under 
förutfättning att den blifmwit ändamålsenligt behandlad i öfrigt 
S allmänbet anfes af faffunnige följande wilkor Bwad be: 
bandlingen beträffar af erfarenheten bekräfta de fafom erfor 
derlige för erhållande af bäfta mara, nemligen: ffyndjam gäl: 
ning od) faltning med godt falt 4 a 5 Hhögft 6 lispund p 
tunna, qvantiteten lämpad efter mwarans ftörre eller mindre 
fetma eller faffhet; ordentlig inläggning, få härd padning fom 
fan åftadfonunas, påfyllning eller ompacdning fedan waran hun 
nit fätta fig, uteftängande af nften od) färlens tilltippning ge 
naft od) alltigenom ända från början efter förfta inpacdningen 
jamt Iafenå ofta omrinnande öfwer mwaran, aftadfommen ge: 
nom Ffärlens omftjelpning litet emellanåt oc) nyttjande of en 
daft för ojmat fria, rena och lufttäta färl. Det är nemfligen 
till en ftor del genom iakttagande af desfa mwilfor, fom den 
bolländfta och fMottffa filen erhåller fin utmärkta fmatklighet 
Håvwid målfte jag erfänna att det undgid min uppmärkjombhet 
buru beffaffade de wid ftrömmingstilwverfningen och faltningen 
mid lägena begagnade färlen i allmänbet mero. För mig upp 
gaf8 att de woro af gram, att heltunnan foftade 2 Rdr, Halj: 
tunnan I Rdr och fjerdingen 50 öre. Gigler anmärker att in 
padningstunnor och fjerdiugar på hans tid öfwerallt i Norr 


botten woro illa gjorda od) glefa, 1å att luften fit tillfälle in: 


tränga bland ftrömmingen. Om detta förhållande ännu fort: 
mwarar, ja mafte det i hög grad ofördelaktigt inmwerfa på 10: 
rernad godhet. I anledning häraf tilftyrfer jag Kongl. Hus: 
bållnings-fällffapet att uppmana fiffrarne, att noga tillje att de 
färl, fom ämnad till uppbewaring af falt ftrömming äro tåta, 
förjedda med fåfra band, tjoda ftåf och bottnar famt att de 
blifva folbrända imvändigt, helft innan ftäfmen om bottnane 
Mean KE tommer att tafttagad, otmifwel- 
altigt ocha lärer bidraga till marans ftörre I q ängre 
un dällarbe 3 ftörre fmattighet och längt 
Sör öfrigt Ivor jag för min del, att det wore fördelaktigt 
för de fiffande att till fägena medföra ett efter omftändi heterna 
fämpabdt antal mindre färl än fjerdingar, på det de med förre 
lätthet må funna urdwifa ott utjätta den faltade ftrömmingen 
för 'Slättoft bör fr m. m. 

Rättaft bör ftrömmingen allra fift få fort den kommit til 
land och blifwit tagen ur garnet, inf i ett ftörre tar, på 
falta$ med omfring 1 fappe per funna och omrörad, Mvarefter 
gålningen företages. CStöljningen i matten bör undwikag, och 


NH 


msminaen i jtället rengöra$ genom afitryfning med hand u 
fe än önat MäRG fnwarefter förfareå Ia, om hu 
oa n är nänmdt. 4 | | : f ; 
Medgifwver. tiden ftri mmingens tortering, ja att ftrömming 
> utbildad härd rom oc mjölte, ipådare ftri mming, lefftröm 
SN och utleft ftrömming fortera$ och inpadas vardera jla: 
Ng ferffilda färl, ja torde och framdeleå funna påräfnas att 
vär den bättre waran ffall fuma betingad högre pris. 
H Det är för mig angenämt att mn få medi la Stonal. 
gushällnings-jällffapet, att Nils Honrit Tiffe från Seftar od 
min följeflagare i ffärgården Carl Dlof Bergftröm, båda åtagit 
fig förjöfa att jalta ftrömming efter bär ofwan upp ine ått 
Gurwwvida egentlig wajzbuf mwerktigen förefommer + denna 
ffärgård efter ej, lamt huvmvida den juf, fom ar fiffrarne lår 
inläggas till Anjowis med jeder, landet, frita, tält och peppar 
ondajt utgöres af blott ung ännu ej Milbvert frrömming, fund 
jag ej utteda af de uppgifter, tom derom erhöllos, men får den 
äran nämna, att ser Elg” ton BN blir mydet imatklig om den 
handlag på följande Jätt: j öre I 
äg K ferbing offöljd ud vgälad förjt fet wafbut tages 
omfring ett halft ftok jönderftött grått falt, bwvarmed rintad; 
varefter den får få i ett dygn. Scdan fager nan [BN 
ftödt och fammanblandadt ! a MAlp. fryddpeppar a ffälp. ifar 3 
peppar, !/> ffålp. pubderiocter, 2 lod nejlikor, "a fFalp. jandel, 
2 ud lagerbärsblad, Dwilfa bwarnvis utftrös ) utlägges dj 
wer wafbufen under inpacuingen i färtet deri ber [fall föra 
vas, Wwarefter ungefär hälften af rimlaten. tilljättes. Ovan 
på lägges ew lös botten med lätt tyngd på. Efter 3 weder fan 
DN i - - 
7 Ör HIDE, beljt om höften, då mydet roggfet ftrömming 
erhålles, fan om utmärft jmatklig mwara deraf beredas, nemligen 
it lagd frrömming. Alldeles felrri och Förf täLNOErG fråm 
mingen offöljd oc ogålad i aed winättika, der den Jar ligga 
ia att ättifan får öfver denjamma i 24 timmar. Unmwändes 
cj fullt god winättika, ja blir waran Jänmre. Or 
den med fryddpevpar, lagerbärsblad, ipanit ösbuunla É er bad 
något litet fandel uti ett imvändiat folbrändt fårl. - den 
inart oc) mydet frymper böra tärlen efter. 14 [dagms el 
wedors tid påfyllas med wara af fanuma tillwerbning och läte. 
Ktärlen hällas RE Den bör ej ätas alltför färft eller förr 
än den legat i 3 wedor. An NR 
? RR förejfrifrwit amvändandet ar Lineburgertalt, Md 
nad, jmält jalveter och jpanff humta till omtoltning 2 Rn 
fill, för att bringa dew till jamma Imattigbet, fon Soon ft. 
15 


ofwa 


98 


Jay lemnar derhän burmvida fantna medel funna mwara an 
mwändbara för winnande af förbättrad jmaf på faltad ftröm. 
ming, men otwifwelaktigt imverfar faltet& mer eller mindy 
godbet oc renbet i högft mwärendtlig mån på mwaran. Det är 
derför och of myden wigt att rena och geda falter finnas i 
bandelun att tillgå för de fijfande. 

Affallet af frrömmingen eller det f. f frrömmingågålet 
ynteå fleveftädes mwid lägena utfaftadt i jön. DÅ tillgång lir 
finnas i fjelfwa färgården till fal, twefar jag ide tillftyrta 
Kongl. Oushållnings-fällffapet, att uppmuntra fiffrarne att of 
detta affall bereda gödningsmedel, MDmwitfet Ajtadfommes Derige- 
nom att ftrömmingsgälet 1 ftället att bortfaftas intages under 
taf i bus eller bodar och blandas med 27, of fin wigt oflidt 
falf, då deraf erhålles ett för jordbruket nyttiat fiffguano. 
Utom ftrömming fångades i ffärgården äfven far, börfting 
jif, fiflöjor, gedda, lafe och id. ; 

Paren fångas med ferffilda garn, 30 a 32 famnar länga 
6 till 14 alnar djupa, majforna a 6 och 6 hwarf på aln 
bwilla utftällas i linie från ftrand med f. f mod. Betydi- 
vajte larfiffet i ffårgården uppgafs mwara mid Hafta ffår. 

Börjting föugas, dot ej jerdeles Ymnigt, med flytvefwar 
f bampgarn.  Taffarne äro 3 a 6 mvarter långa, fäftade på 
omfring 3 fanmars afftänd från Dwaran. Kroken ftor fom en 
manlig geddftängkrof af mesjfing och förjedd tlifjont den må 


jerftild tafö af något gröfre mwirad mesfingsträd, hmwilfen lihväl 
är dragen genom tvenne ferffilda a frofbaljen anbragta hål 


ja att den tcfe Iedag utan fitter faft. Sedan betet 
; Ne RAN It. Scda , fom man: 
ligen utgöres af färff ffrönuming, är påträdt, böje edit 
tafjen Ja att fiffen fommer att ti mwatfuet tå upprätt och i jin 
nafurliga Itällning. Mellan Dwar tredje tro uppbäres refwen 
af Re Oc utlägges a 3 a 4 famnars mwatten. 
Stvrfifen lär lefa i början af Nowember och få 
fy fen I ; och fån D 
Halten utmed faftlandet i nät famt erhålles om ole 0 
an olen omförmålde ftora rybjor. I Salmis hamn upp: 
nmetades under min deviwaro en fforftE med manligt metjpö 
biwars trot war agnad med em Föttbit. ) 
FÅR fångas wid Midjeelt-tiden. 
SP filfas med not och) nåt, tand någorlunda ymniat til 
v nitas med Db nät, | 4 mnigt ful 
- med wid Malörn. MNäten lära läjgodöjtoer witar i Dwilla 
fil mn SN FaR med fjufter. 
Stf lär betalta förff med I Rdr 50 öre, i 
| e ) , jalt med 2 Nor 
RR och med 16 Rdr för balftunnan; filöjor med 8 Rdr 
alftunnan, fårjfa med 1 Rdr lispundet. NRommen fäljes jer 


99 
jridt till 12 a 20 ffilling ffålp. Gädda tär förff galla I Rdr 
a 1 Rdr 25 öre lispundet. : 9 

Den förödelje a ftrömming, om åftadfonumeå genom Stäl- 
wundar öfmertlagades redan af Gibler. Faq bhörbe redan un= 
der mitt förra Dejök i länet för nägra Ar fedan omtalad att 
man der begagnade ett flags gillenwerf för att fånga deja 
djur, men jag blef Dwarfen Då, ej eller denna gång i tillfälle 
att inhemta närmare detaillerad kfännedom om jätte. Sem 
jag emncdlertid tycfats få unffap om ett a Gottfta FSaron med 
myden fördel amvändt ganffa finurift och tillifa föga fojttamt 
jätt att fånga deta djur i. f. fut= eller flagnät, bar jag ans 
jett mig böra här bilägga beffrifning öfwer amvändandet och 
utftällningen ar detta redfjfap. 

Fängningöjättet är beväfnadt på ffälarnues plåaled att 
fägra fig på fora flada ftenar i hafébandet utmed ftränderna 
eller på grunden. Man mäljer derför till föngften beljt iädane 
ylatfer, der ffälar mwanligen bafiwa tillball. Af de der befint: 
liga ftenar begagnad hellt de at wilka ffälarne mwijat fia gi 
wa företräde ont de i öfrigt hafwa pasiande läge, eder ect ut: 
lägges Terffilda ftenar antingen ex oc en eller och 2 tilljam: 
man8 afpasfade för ffiljba mwattenftånd. De enar, jom anfed 
ide tämpa fig för fångften, men möjligen ända huma erbjuda 
ffälarne tillträde antingen bortrödjas eller beläggas med i. f. 
binderftenar, Bwarmed afled att förefomma  ffälarnes uppftea 
dera. Stenarne måte läggas omjorgsfullt på 1, a 2 alnars 
djup cd) med beräkning att wattuct i början od) under höjt: 
månaderna då det ännu är warmt fon få ftiga bögft 3 a 4 
tum öfver ftenens uppftegs Yta, men för mwintern, edan matte 
net blifwit fallt oc) då ftälarne gifwa företräde åt fadane fte 
nar Dwars öfre Yta ligger öfwer mwattuct, måfte ytans läge 
mwara ja afpastadt att den fommer att ligga antingen alldeles 
borigontelt med wattenytan eller något lutad utat jön od) ide 
lägre jäntt än att den blott i bräddarne fföljes af mwågimval 
pet. Om platjen år wäl mald oc ftenarne blifmit mål lagda, 
jå fon man och räkna på att ffälar ffola der föfa plats och 
nattqwarter. Det fommer då an på att hafwa ja tillftäldt 
wid ftenarne, att ffälarne, fedan de fommit upp på dem, fun 
na der inftängas och qwarbållas tills man binner bemäktiga 
jig dem. För det ändamälet begagnad det I. T fut- eller ilag: 
nätet, fom är rundbundet af 12 fammud omtretå och vomfring 
1 fann eller 13 maffor djupt. Mafforne halla 4 rm mellan 
nutarne oc) löpa öfwer båda telmarne.  Garnet är ar trella: 
gen bamp, groft ungefär fom en jwanpenna eller wanlig logs 
lina. På Fårön börjar denna fångft i Mutet af Auguiti och 


100 


jlutar om mwåren I Apvil. Nätet utlägges kring ftenen el 
ftenarue, om de Arv 2:ne, och undertelnen drages efter ffjuteg 
medelft ett enfont för ändamålet invättadt merktyg, falladt 
färet, intill dem utmed bottnen och hoptnytes få nära intill 
dem, fom möjligt medelft faft yggla Åt tandfidan. PÅ Mvar 
fin fida om ftenarne, nemligen ntat fjön och inåt land, ba 
derförinnan blifvit utlagd en 7 alnar lång fång of omfring 
3 a 3'/, tums diameter, i bwijten på 5 alnar afftånd från 
Mmwvaran blifmwit intoppade 2:ne fåkallade tjugor efter flykftänger 
a bwardera of bwitkfa ntaed fyfan åt landfidan är med jem 
Elov fåltad en ftor flat tung ften, bwars ändamal är att ftmor 
ned Eyfftängerua i mwattnet medan nätet är gillvadt. Öfwer: 
tel af nätet faftgöres genom 3:ne balfflag omkring Hyfftånga 
ja att garnet hänger innanför denjamna famt mellan den oc 
ftenarne omfring "+ am öfwer mwattenytan. Rär mu nätet 
blifvit jälunda uppbättadt vå alla 4 flyfftängerna, bör efterjo 
att det ftår jomnt jpändt och på tillvädligt afftånd från läger 
ftenavne åt Iandfidan, ja att det mid de på denna fida befint: 
liga Flyfftängernas nedfällning ej ma falla ofwanpd lfägerjte 
narne.  Stingerna och fyforna böra mwara vartbrända för 
att ide ffvllva oc) ffrämma ffälane. På 2 a 3 famnars oj: 
ftand utat jön från de ftora lägerftenarnue och nätet utlägg 
en ftadig ten af minft 3 a 4 punds wigt, från Mwilfen I:ne 
fäfter utligga, fom faftgöres vardera å endera of de yttre 
tlytftängernas öfea ända. Nätet gillvas derigenom att fedan 
ttytftängerna blifvit nedfällda, denna ften utdrages utåt fjön 
till det; bärtorne blifwit fträcdra, då äfven denfanma bidrager 
att hålla flyfftingerua och nätet tillväcdligt jänkte mot bottnen 
Wid de öfre ändarne of de båda inåt land marande tytftän- 
gerna faftbindes ex trof af Sa 9 alnars längd, wid wars 
midt angöres ou I. E dvaglina, fom fan wara af flera hundra 
fannars Iänad, lämpad efter de lokala förhållandena. Sedan 
tär utffaldt och nedlagt på fött här blifwit nämnt, ftråc 
St draglinan lindrigt fram till den plats der dragningen 
ffall göras. Der bör derför genom en nedflagen påle eller 
annan lämplig onftalt famt å linan genom en fnut eller na: 
get annat mårte wara utwvijadt, hur mycet af linan får inv 
FARSara nätet uppreje5, på det att detfamma då oj må flå 
roms a fall det blifver lätt för ffälon att från ftenen 
Fä de biftjs Ba utjtällag wanligen wid frånlands: 
Sn betas 5 a 4 ganger om natten då det är mörkt 
medan ffälarne anfes hafva mycet godt wäde ä e 
fom ffola förrätta dvaqninae intttarta Pr a är : 
(ill benpftelllet satt MR gen, iatttaga att mwälja fådan wig 
j den från dem ej fommer att blåja direkte 


101 


mot nätet, Ywarförutan de ftule löpa fara att jfälen begåfime 
ig till ÖB, innan de hunnit fram till dragningsjtället. Ser 
dan dragningen är gjord begiftver fig manffapet geuajt derefter 
ut för att bemältiga fig rofwet, om något är fångadt, oc för 
att anyo lägga ner nätet. i : hen 

På detta fått fångas ganffa mydet äl på Gottffa Fårön, 
ibland flera individer om natten mid ett od) jamma ftållv. & 

SON 4 

Artificiell fortplantning. 

i. daga a of Sik. 

Rommen befruftas genom tilljat8 af en droppe utaf hans 
filten mjölte i ett flatbottnadt, med frifft matten nära foldt 
ftenfat, a bwars botten blifwit utftrödt ett tunnt lager mål 
renjfföljd fand. Rommen bör näftan fjeljmant framrinna ur 
djuret när det hålles upprätt, innan den far anmwändas. Omes 
vilbart efter ffedd befruktning utbredeå rommen bland grus i 
jamma Vg flädningslådor, fom nyttjas för lar & bwilla wat 
tonbålen lifwäl funna mwara något mindre än i dem för lar 
rommen. 

GSifkommen utvetlag på mellan 4 a 7 månader. Lä 
sorne unna utftällag både i ftröm och ftillaftående matten och 
böra ombonag efter beläggas med ften få att de ej lätt rubbas 
genom Dlåft eo. 1. om. fran fina platier. 

Tilljynen och behandlingen är i öfrigt lifa med den af larrom. 

2:0 of Id. 

Sdrommen anfäftes mid de fafta Änmen, jom den berör 
omedelbart efter framfomften ur djuret TÅ framt den är fullt 
mogen. Befruktniugen måjte i följd deraf mwerkftällag öfmer 
de föremål man ämnar amvända fill rommen uppbårande 
under uhvedlingstiden.  Dertill äro tjenliga ftenbelagda eller 
med mosfa ellyr gråg bewärta bottnar under ftrömfåra; äfven 
ftänglar af fåls eller vörwaf, inbägnade inom bag; eller lena 
gvanrisqwiftar, jom jäfert faftgöraå beljt i ftrömfåra, allt detta 
lämpadt efter de fofala förhållandenas beftaffenbet. 

Slädningstiden för idrom är emellan 14 och 18 dygn. 
Emedan mört fom betant är företrädvåmis affätter jun rom 
å förftt granris när det finnes för honom att tillgå wid eller 
i närheten af tetplatfen, plågar man för att befrämja detta 
fiffflagå fortplantning i frållet att anftälla fonftbefruftning, 
anordna ändamälsenliga risutjtällningar & tetftällena, bwilfet 
fan göras på flerahanda fätt, bwarvid man likväl alltid bör 
tillje att rifet, (helft grumis) font bör Mara yfwigt och lent, 
ej bärdt fammanpadas, utan utbredes ja att det bildar bwalj och 
fppningar, mellarw fwilfa djuren buma med lätthet framfomma. 


102 

Blaud de flera fätt, fom fuma för ändamalet anwända 
är följande ett bland de lämpligare: 

vängs utmed ffranden wid lefplatien på 2 högft 3 alnms 
afftand från mwattenranden låter man nedflå fmå ftörar, bmilta 
med en eller ett par fomnars afftånd från bwaran få framit 
jä bögt öfwer wattenytan att de ide funna öfweripolas af mi 
gore. Rägra dagar innan leken mwäntas, nedffjutes öfver 
bwardera fören en rymlig bonf genom bwilfer ett par färja 
yfwiga granrisgrenar inftidas få att de af fidogrenarne rar 
bållag i banfen.  NRijet nedtrycdes få att det wäl omfföljes 
matten och toppåndarne mändas alltid inåt frronden. Något 
längee utåt ijön på lefplatjens djupare watten, men ej gerna 
på mer än en famnd djup, förlänfag eller fäftas på annat fått 
telningen af granris på något längre afftånd fran hwaran än 
[förarne. 

I ftrönumande matten amvänder man ftörre oc mind 
watar till mörtlefen, Dwarwvid man tilljer att rijet får ligga 
alejt och få ordnadt och uppburet medelft widjar att det bilda 
bwalflika affatjer. 

Mörtrommen Fflåcfes mwanligen mellan 10:50 och 14:e dyg: 
net efter befruftningen. 


Öfwerfigt öfwer trödgårdsodlingen i Pitcå 1864, 
Uj Herr Telegrajfommisfarion L ACA. Ningius.) 
Under året hafwa inga nyanläggningar blifwit gjorda, en- 


dajt förra Årets underbållne och dehvis fullbordade. De un- 
der föregående aren hitförffrifne träd od) buftar äro ännu få 
unga på platjen att om deras bärdigbet ännu ide något be 
främdt omdöme grundadt på här gjorda erfarengeter fan afgi- 
mas. Genom flerårig erfarenbet för orten fäjom fullt lämp- 
liga utrönte äro: Caragana arborescens (fullt härdig Atmin- 
ftone till Haparanda och troligen wida längre norr ut) Loni- 
cera tatarica (fullt bårdig,) Ribes aureum och Rubud odoratus 
(äfwen fullt bärdige — den feduare bör ej fjafnas i någon 
trädgard,) Sambufus racemola och Spirea lorbicolia (ifynner 
bet den tednare will ftundvm toppfryja, dvd utan att deraf 
egentligen ifadas,) Amelandyier Boteyapinm (en färdeles wader 
hög fwitblommande Duffe med vitt flor tidigt på wåren, vart 
bla mwäljnafande bär i FJut—Angufti. Ar fifjom  ofwan 
måmnda Caragana pasjande jamäl friftående, fom i grupp oc 
strosa hidar) planterad här fedan höften 1862, har uthär 
ot wintearne fulltomligt, ide all8 toppfrujet eller ennars lidit, 


103 


par i År MON fruft, torde äfven funna, om för octen fullt 
jamplig refommenderad faftan ej länge föriöft på platien. I 
öfrigt torde blutt böra nämnas att rejultaterna ar. be gjorda 
örjöfen, Jädana de hittills wmijat fia, hafwa marit mer än 
wäntadt gynjanma, 14 bafwa t. er. bäftfaftanien, foderlönnen, 
awenjom frukttråden och de öfrige bitförjtrifne och) utplante- 
rade träd och bulkfar alldeles utan betädning wäl uthärdatförra 
wintern. Gndaft almen od) några försbär (Ofthetmer IFeidjier) 
pafiwa alldeles gått förlorade. No | 

RBlomfterodlingen tog under förra jommaren raffare fart 
och man jåg här atftilliga praftblonumor, jom ej mwarit fynliga 
pår förr, äfwen fid man je på fall jord utplanterade frutmer- 
ter Jalom Törneojer, Berbenor od) Sudfier, ja till od med 
Ugapanthus unbellatus och tilium lancifolium. 

— Kökswertodlingen gaf t allmänhet god aftaftning, bönor 
jaflogo dock fulltomligt. Gurfor odlades endaft på bänt, går 
wo rit ftörd. Af fäljorterne odlades endaft grönkfäl, denna gaf 
god förd.  Kålrötter, rofivor, rhedifer oc rvåttifor gåfvo uts 
märkt god fförd; fälrötter på nyupptaget Land, faftån fädde di 
rett på blatjen (fåledes fent) gåfmo frukt af öfwer 8 ffälpunds 
mwigt. Morötter och rödbetor gafwo rik affaftning. Sallad och 
ivenat div dv. Ärter: foterårter gåfwe god förd; — med 
den i förra Arsberätteljen omnämnda orten fpritärter, jom går 
i handel under namn ”Daniet D'Rourte,” gjordes nya förjöf 
med änn fördelaktigare rejultat än förra årets. De fom were 
uppdragne of här mognade fröärter gåpvo mogna frö den S:de 
YAuguftt och de från Stocholm, på januna plats lagda, bitför: 
frifne mognade några dagar jeduare. . 

Den 12 och 13 Maj funde man på torrare platfer pö 
börja att arbeta i jorden, jag födde då blomfterfrön pa fall 
jord, den 14 Maj fådde jag på fall jord rhedifer, äfmeniom 
morötter, mangold. rödbetor od) lade ärter (ingen annan jädde 
jå tidigt.) Den 10 Juni började minbärsbuften och den 14:de 
frusbärsbuffen blomma, nu blommade äfven ätferbären, Pri: 
mula cortufoideg och do. veris elatior od Galmnthus nivalis. 
Den 16:e blommade häggen, Poter verna oc) auricder, den 
17:de fmulttonen, den 21:fte försbär, den 27 äpple (aftrafan) 
od) rönn, den 30:e fyren. Inga nattfrofter föadade wertlighe- 
fat på mwåren. Natten till den 2S Augufti inträffade förfta 
höftnattfroften (offadlig i ftadens tfrädgardar,) under De två 
påföljande nätterne inträffade äfmen nattfrofter, under desfa 
nätter ffadades gurforna t mina öppna drifbäntar. Oshlieene 
och allt ömtåligt bortfrös under natten til den 27 Stytomber. 
BWintren inträffade mydet tidigt od hindrade böftarbetena. 


104 
Den 18, 19 och 20 Oktober föll mydet frö, iom fedan blifvit 


liggande, marken mar redan förut bårdt fälad. Stvrclfen öfwer aAfiwa gandtbrufsffola. 


SS fö : Shöfdinge om &S. P. Bergman. 
ordförande: LandShöfdingen m eE, P I 


>otreterare och Stattmäftare: Tel.-Kommistarien A. Sajanus, 
2 


Utdrag ur berättelfen till Kongl. Landtbeufs-aFademien ycdamöter: Fönvaltnings-utffottet. 
om Afwa landtbruksffola för är 1864, af ffolans Bruköpatronen D Gute 
föreftåndare. Handlanden m. m. C. Njplund 
Cn of lärlingarne ofgid förra höften för att biträda wi Bice Koniuln I. Bodell. 
ae og men tvenne nya lärlingar anfommo wi) Handlanden B. Forfberg S:r 
a u . Fe v : - CS er 
Gburu de tre fifta fomrarne warit för Rorrbottens jord Handtanden D. D. Sundberg 
bruf genom timatilfa förbållanden ganffa nedjlående, få bu oo tners Förkte Landtmätaren I. E- Noftrön 
Lifwål bwad landtbruföffolan widfommer, de ipannemålöpro: njpeftörer: gare SaN9 - 
duftion ftigit från 210 till 438 fubiffot i affojtning, vattadt ; 
2/, af forufförden, på den mindre afditade iorden helt och hål: Handlanden I. M. Finell. 
let bortfrös under den för "Norrbotten wåra natten emellan RPS 2. Ruuth 
den 15 och 16 firtlidne Augquftis men på den jord, fom före zuppteanter: Sugenteren T- sp 
aående böft blef med omlurg tegplöjd oc) i öfrigt erböll behö Iugeniöoren P. A Brännitröm. 
ad eninaded c sacn Oc ie NE on ofwa FF Vv ot Fortesa 
Pga fojtraten nfälle n och jemn fförd innan den ofmwan Handlanden R. ES. Bergftröm 
Sommaren 1861 uppgjordes afdifningsplan af undercted 
nad för nyodtingarne, fwilfen plan blef under fifta jommaren 
ehuru då till ftörjta delen mwerfftälld: godfänd och gillad af Her 
Ingemör 5. Magnét. i p NV 2 
Under förra jommaren har nyodlats 21 qmvadratrefwar, >folang föreftändare: Her S- B- Sanudjtedt. 
9372 fträdfot, 3 fot djupa, 7 fot i dagen breda diken bafwa törn VN LRRRSS an: Pändgdjurläkfaren I. D.: Jatoböfon. 
blifvit gräfda famt 2000 tafs ften bortförda från udlingarne nrare t Ng - AS 5 i NS ot NM. Oqvilt 
Uf för orten mindre allmänna werter har linet lomnat i färare i ffogshusbållning: Extra Onveriagaren 26--- : 
affaftning 2 lisp. efter 2 fannors utjäde, bwaraf fynes jäledes 
att denna wert äfven under mindre gynjamma omftändigheter 
tydas mål. ig 
-Ladugdrdöftötjeln bar femnat bättre rejultater, än under 
de föregående Aren, till följd ar järftildt inftingda beteåbagar 
pch något fraftigare winterutfodring, men ännu återfår myc 
fet att åtgöra i desja båda fall, AfNvenfom för anffaffande af 
nyjölffor. De for, fom blifvit uppfödda wid ffolan äro ftöree 
od af fördelaktigare froppsformer än de manliga af allmvogens 
boffapårace. En fo af blandad Ayrjbire 0 Strömsholms 
vace är inföpt od) tjurar af både hel: oc) Hatfblod Ayrfhirerace 
äro att tillgå. För nänvarande winterfödas 1 ft. tjur, 18 ft- 
for, 7 ft. ungnöt och 5 ft. häftar. 


Saptenen m. m. NR. DB. Ström 


Sammandrag öfwer Hushällniugsfällfrapets rväfenffaper 
för år 1864, 


| mid 1864 års flut. 
Safomft: é 


— 


Stasja-behållring | Kasfa-behållning 

Sörfält en Tjur RF EN Diwverje inventarie- porjedlar 

Ute rbefommen prenumer vations safgift . 1 Fordran of Afwa Skola. 
sehållning, af Brämvinszafgiftem. . so so sc vv N 100 Aftier i Skolan . 

Säffle Ytsafa INC SO AR 


4 | 000 
| Sordran af Tillberg 


I ja 


———— 
Summa NRdr vmt | 3 


Summa Rdr Rmt 16,729. 61 
Utgift: 


Suld: 
Till premier wid NRåncå-mötet SUSSEN : Thuvdfjellffa fonden med 1 ntebehållninger —. so. I 2023) 99 
UAjwa Skola. . ö s 45 | — 
Inföpt 1 Fullblods stjur, jante omfoffnader > 1 a Summa tillgångar |14,705) 62 
wF Mulldarf, 1 Plog, jomte omkoftmader « . | 
Till Herr Tillberg a Storebro Slan "söjföpe 
Diwerje utgifter 
Stasja-behållning 


Sä 
Summa Rdr Rmt 
| 


Sammandrag af Afwa Lanudtbruksffolas räkenffaper för är 1864. 


Infomfter : 


Anflag af Staten (deruti ingår 1000 Rdr till under 


wisning i ffogsbusbållning) - 
Die af Ginets Hushållningsjällftap - 
Aktieegarne inbetalt s 
Dimwerje tnfomjter wid fFolan - 
Länets Husbållningöjällffap lemnat 


Swmma Mdr Rut 


Skolans tillgångar wid Årets början: 


- 30,966: 16. 


Saftiabeten 


Inventarier .  - 
ä 435 aftier lifa med 92 ROrTT a Öre 

- pe aktiv 40,357: 21. 

Ctulder wid årets början, afgår.. > 10547: 21. 
M - Aterftod 30,010: — 
famt uteftående akticfond soc + > 13,490: — 
för 435 aftior å 100 Mdr 43,500: — 


Utgifter; 
talt & uteftående ffulder 
Aflöningar LE 
fer Egendomen . 
nn OUShållet å 
Inventariesperjedkar 
« Materialier . - 
Streatur Lo. 
Ladugården . je 
SUIS SNS EE 
» Slöjd & Smide 
« Meparationer Sie 
Diwerje omfojtuader - 
Alerbruket > ooo 
Räntor 


Loma 
Summa Rdr Niwt | 6 


Stolan$ tillgångar wid frets flut: 
Bajtigbeter . 0 RE EE 
Inventarier . äs ANOR Va 

ä 431 altior lifa med 95 MNör 72 src 

pr aktie 41,254: 
par » 11.024: 7 
,' : ferjtod 30,23 
lamt uteftäcnde aktiefond 439 & 30 Kör TG 12/30: — 
för 431 aftier å 100 Rör 43,100: — 

Genom cgendomens förböjning med. - ve 
och inventarierne Tifaleded med —. 25 2 


Tilljanmang SIT: 506. 
bar ffolanå ffulder under året j i; a 


SNS med to. 6T7: H6. 
ud) genom inbetalning & aktie: 2 

fonden, bar denfamma mins 

ifats med från fogfan famt 


afräfning, mflutne fumuan - föl 


GStulder wid årets fut, afgår . 


I 
5399 


107 


Norrbottens Läns Kongl. Hushåll- 
ningssällskaps 
Natrikel i Februari 1865. 


ORDFÖRANDE 
5. P. Bergman, Landsbhöfding, Öfverste i armé n, K. N 
OMRESTOT KR. WO 
VICE ORDFÖRANDE 
M; Eurén, Landssckreterare, R. N. O. 
SEKRETERARE OCH SKATTMÄSTARE 
August Cajanus, Telegrafkommissaric. 


Förvaltnings-utskottet 
Ordföranden. 


ice Ordföranden. 
yström, J. E., Förste Landtwmätare, Afvitt ings-styresman 


Rutqvist, H. P., Handlande. 
r IN. B., Kapten, RB. S. O. 
) tröm, C. G. T., Kommissionslandtmätare 
SUPPLEANTER 
tröm, N. E., Handlande. 
J. M., Handlande. 


109 


Wealdenswöm, E. M., Doktor, RB. W. O. 
tUlni i Widpiaska ls Böjtangng 
Hushålningsgillen. era IRA 
ne Öqvist, N. U., Extwra Öfverjägare. 
PLTEASTAD. 
GULE. STAD. PITE STA 
7; Ordförande. 
N pr Eydstedt, G., Öfverjägare. 
Finell, J. Ms, Handlande. 
Ledamöter. 


Ledamöter. j - LÄG däre. 
Luleå. Amnéus, N. L., Postinspektor. Bergström, E., y SR 
Backman, C. J., Rektor. , off. ?. G., Kapten, RB. S. O. 
Bergman, $S. P., Landshöfding, Öfverste i fä kadren Rv O. 
arméen, K. N. O.,R. S. O., R. W. 0. D RS A: M., Sjökapten. 
Fas ae N. E., Handlande. ke SB Harrdt R 
enckert, H. A., v. Consul och Handlande tok tv e 
 Å., : Ekman, G., Apothekare. 
Bodell, J., Kousularagent och Handlande, z 4 Handlande. 
Brandt, J: Db. ÄLL rr Engman, A. F., v. Konsul och sn 
Bucht, F. G., Landskanslist. fald F., Landskamrerare, BR. N. O. 
fr a EA [SSR Tulluppsyningsman. 
ajanus, Å., elesralkommissarie. indfors pe mäst Oh 
Dickman, C., Urmakare. a. Et ÄN öre = 
Ekström, B. A., Landskamrerare. Lusdberg, ÅA. Hardlande. 
Elowson. G., Lektor. Ringius, bg Å., Telegrafkommissarie. 
US C. A., Jägmästare. Ulander, Å. P., Handlande. 
dr A. De gR AU ESAEKelerare, Ri NO. Wallmark, L., Byggmästare. 
'enius, P., Handlande, z 2 : EO 
Holm pe gär, Rådman och Handlande. NSRNRA  äUstaa WO 
olm, P., Sadelmakare. 3 CEN 
Holmgren, Postiljon. HAPARANDA STAD ocH NEDER-TORNE SOCKEN. 
nn J.A; RE Ordförande. 
ohannesén, Lotsålderman. V i ; 
Kidron, ( Djllföpvaltare Burman, G. Vä br 
ange, A., Rådman och Handlande. Ledamöter. 
Lihnd, J. F., Mäålaremästare. Haparanda. — Asplund, E., Handlande, R. W. Oo. 
Lundblad, A. R., Disponent. Bellman, G. W., Telegrafdirektör, Löjtnant. 
Lundström, N. P., Garfvare. Burman, F , Handlande. 
yström, J. E., Förste Landtmätare och Burman, G. E., Kyrkoherde. 
Afvittrings-styresman. Boström, J. O., Handlande. 
Rydberg, C. A., Kassör. Gellerstedt, G. W., Rektor. 
Sundstrom, N., Rådman. Grape, Z., v. Pastor. 
Sundberg, O. D., Handlande. Hackzell, I. W. Ingeniör. 
Söderholm, A. M., Bokhäållare. Hertzman, W., Handlande. 
Urysén. A.. Bergmästare. Holmström, Isr., Garfvare. 


J 


110 
Haparanda. 


Matuila 
Haparanda. 
Matula. 
Haparanda. 


Wojakala. 
Haparanda. 


— 


Rosforss. 


Blåsmark. 
Lillpite. 
Framnäs. 
Långnäs. 
Byn. 
Raknäs. 
Pitholm. 
Jefre. 
Blåsmark. 
Långnäs. 
ohle. 
Jefre. 
Elfsbyn. 
Oijebyn. 
Bergsviken. 
Längträsk. 
Pitholm. 
Bohle. 
Öijebyn. 
Böhle. 
Sjulnäs. 


Krook, A., Öfveruppsyningsman. 

Lindh, I. W., v. KonstillN 

Pipon, J.; Magister. 

Pipon, E., Ingeniör. 

Rutström, f. Riksdagsman. 

Stenberg, E., Handlande. 

Stenberg, C. E.,, Häradshöfding. 

Strömberg, J., Färgerifabrikör. 

Taube, O. R., Tullförvaltare. 

Wallin, AVE; Kronofogde och 
radshöfding. 

Wennerström, N., v. Konsul. och Hand. 
lande. | 

Westergren, C., Handlande. 

Wretholm, C. J., Doktor. 

Zachrisson, A., Handlande. 

Öhrling, E., Handlande. 


vice Hä. 


"PIFE SOCKEN- 
Ordförande. 
Ulthjelm, E., Disponent. 


Ledamöter. 
Andersson, J., Hemmansegare. 
Ba TER Ag Häradsdomare. 

erglund, J., Hemmansegare, 
Berg, J., Rättare. SL 
Bäckman, A., Kyrkovärd. 
Bäckman, Oj emmansegarc. 
Bäckström, A., f. Riksdagsman, 
Cederlund, 1 Hemmansegare. 
Dahlbäck, deg Hemmansegare. 
Danielsson, Ass Hemmansezgare. 
Danielsson, D. G., Nämndeman. 
Degerman, Brukspatron. 
Engelmark. B., Handlande. 
Eriksson, N. Arg Hemmansegare. 
Eriksson, E. Nämndeman. 
Ersson, J. Hemmansegare. 
Eriksson, Erik, Hemmansegare. 

riksson, J. G., Hemmansegare. 
Hd & Så Handlande. 

Vista Gi FE. 

Hellgrön L. Nelonen EE 


Böhle: 
Svensbyn- 
Borgforss- 
Hortlax.« 
pPitholm. 
Böhle, 
Pitholm. 
Sjulsnäs. 
Hortlax. 


Håkansön. 
Elfsbyn. 
Håkansön. 
Lillpite. 
Rosforss. 
Rosvik. 
Storforss. 
Nybyn. 
Sjulsmark. 


Öijebyn. 


111 


Holmgren, O. L:son, Hemmansegare. 
Holingren, J., Hemmansegare. 
Häggström, N. T., Inspektor. 
Höglund, O., Hemmansegare. 
Jonsson, Sam., Hemmansegare. 
Jonsson, Er., Hemmansegare. 
Johansson, J., Nämndeman. 
Larsson; GC. J., Hemmansegare 
Lindqvist, Mönsterskrifvare. 
Lindqvist, A., Hemmansegare. 
Lindqvist, J., Hemmansegare. 
Lindqvist, O., Nämndeman. 
Lundberg, L., Handlande. 
Lundberg, J. E.,. Hemmansegarc. 
Lundström, A., Hemmansegare, 
Lundberg, L. S., Inspektor. 
Lindqvist, Is., Hemmansegare. 
Markström, C. A. Handlande. 
Marklund, G., Hemmansegare. 
Marklund, O., Hemmansegare. 
Nilsson, O., Kyrkovärd. 


Himmingsmark. Nilsson, J., Hemmansegare. 


Svensbyn. 
Böhle. 
Lillpite. 
Pitholm. 
Sjulsmark. 
Sikforss. 
Öijebyn. 
Ofra byn. 
Lillpite. 
Frundafvan. 
Rosvik. 
Framnäs. 


Öijebyn. 


Hortlax. 
Raknäs. 


Sikforss. 
Böhle. 
Öijebyn k 


Nilsson, E., Hemmansegare. 
Nordgren, N. P., Hemmansegare. 
Olofsson, O. (unga), Hemmansegare. 
Olofsson, A., Hemmansegare. 
Olofsson, O., Hemmansegare. 
Oiofsson, L., Hemmansegare. 
Pehrsson, Å., Postförare. 
Pehrsson, A., Hemmansegare. 
Risberg, Is., Hemmansegare. 
Rönnqvist, J., Hemmansegare. 
Sandqvist, E., Gästgifvare. 
Sandman, J., Häradsskrifvare. 
Sandström, J. E., Ingeniör. 
Stjernberg, P. T.. Doktor. Prost och Kyr- 
koherde, L. W. O. 
Sundström, O., Hemmansegare. 
Sundström, A. Hemmansegare. 
Sjölund, J., Hemmansegare. 
Svensson, O., Hemmansegare. 
Svensson, S., Hemmansezgare. 
Törnsten, ÅA. Major, R. SFo. 
Walter von, C. L., Kronolänsman. 


(a 


Hortlax. 
Öijebyn. 
Jefre. 

E Ifsby n. 
Jefre. 
Svensbyn. 


Afva. 
Gäddvik. 
Sundom. 
Afva. 


Björsbyn. 
Sunderbyn. 
Rutvik. 


G:la Staden. 


Pehrsön. 


Sunderbyn. 


G:la Staden. 


Afva. 
Björsbyn. 
rsnäs. 


G:la Staden. 


Westmark. 
Afva. 
Björsbyn. 
Afva. 

G:la Staden. 
Pehrsön. 
Afva. 
Sunderbyn. 
Gustafsfrid. 
Sunderbyn. 


—ESHa Staden: — 5 


Wikström, C. O., 


Öhberg, J., Handlande. 
Öhman, J., Hemmansegare. 


Ohman, Is. Sv:son, Hemmansegare. 


NEDER-LULE SOCKEN. 
Ordförande. 


Stecksén, A. A., Komminister. 


Ledamöter. 
Almqvist, Hemmansegare. 


Wallmark, L. A., Regementsskrifvare, RP. W. 0 
Kronolänsman. 
Oberg, Ol A:son, Hemmansegare. 


Andersson, N. P., Hemmansegare. 


Andersson, J.. Nämndeman. 


Andersson, G. E., Hemmansegare. 


Andersson, A., Hemmansegar 


re. 


Andersson, A. P., Hemmansegare. 
Bergström, H. T., Hemmansegare. 
Bergström, H. T., Hemmansegare. 


Bergström, C. A:son, Hemmansegare. 
Boström, I. O., Häradshöfding RB. N. 0. 


Boström, W., Ingeniör 
Boman, N., Nämndeman. 
Brännström, P. A., Ingeniör. 
alvegen; P--DoktorE-N:- 
Curtelius, O., Kronolkösman. 
Ersson, J. E.. Hemmansegare 
Eriksson, E. F., Nämndeman 


Englund, L. P.. Hemmansegarc. 


<ngström, J., Brännmästare. 
Engström, J. E., Smed. 
Ersson, N., Hemmansegare. 
Enqvist, Hemmansegare. 


€. 


Enqvist, No PX flemmansegare. 


Fabricius, f. Nämndeman. 


Genberg, Y. A., v. Häradshöfdin 


> 


Hedström, P., Fabrikör. 
Holmgren, O., Rättare. 
Holm, Fahnjunkare. 


Hollström, C. G. T., Ingeniör. 


Hollström, L.. Ingeniör. 
lolmström, C. W., Löjtnant. 


+ FA 


5. 


Sunderbyn. 
Alva. 

shlvik. 

a fva. 
pörjelslandet. 
Sunderbyn. 
Gäddvik. 
Ahlvik. 
Börjelslandet. 
G:la Staden 
Sunderbyn. 


Ahlvik. 
Björsbyn. 
Ersnäs. 


G:la Staden. 


Selet. 
Börjelslandet. 
Pehrsön. 
huatvik. 

G:la Staden. 
Sunderbyn 
Rutvik. 


Sandön. 
sa. Adel 
G:la Staden. 
Eriksberg. 
Sandön. 

G:la Staden. 
Lulegård. 
Pehrsön. 
Ahlvik. 
Elfsberg. 
Sanderbyn. 
Gäddvik. 
Pehrsön. 
Okullen. 
Sunderbyn. 


Boden. 


Jakobsson, J. Oc Länsdjurläkare. 
Isaksson, Is., Hemmansegare. 
Jönsson, O.. » 

Larsson. L. P., Nämndeman 
Lindgren, Ol:son, I. F., Handlande 
Lindsiröm, A. J.,, f. Handlande. 
Lindswöm, N ff. Nämndeman 
Nilsson, OM, Hemmanecgart 
Nilsson. N., 

Nélsson, O., Handlande. 

Nilsson, L., Hemmansegarc 
Nordvall, J., » 

Nordström, N. P., » 

Nordberg, J., Ingeniör. 
Nordström. L.. Gästsilfvare, 
Nyström, Kyrkovärd. 

Nyström, Garfvare. 

Nyström, luspektor. 

Näsvall, Nämndeman. 

Olofsson, J., Hemmansegarc. 
Pettersson, L. P., » 

Rutqvist, J. P., Skollärare 
Rutqvist, H. P.. Havndlande. 
Ruuth, L., Ingeniör. 

Sandberg, I. 1... Hemmansegare. 
Sandstedt. J.: Fi. Divcktör. 
Segergren, AA. W., Hemmanscgare. 
Selling, Th.. Ingeniör. 
Sundström, Is., Hemmanscgare. 
Svenonius, O. W.. Ekonomi-Direkwör 
Swöm, N. B., & I, NS Os 
Sundqvist, H. P., Hemmansegare. 
Turdfjell; J. E.. » 
Walldenström, B-., Ingeniör. 
Wallmark, Z. Es, Löjtnant. 
Wikswöm. C. E., Gästgilvare. 
Öbom, H., Riksdagsman. 

Öqvist, C., Fabrikör. 

Öhlund, O., Ingeniör. 


ÖFVER-LULE SOCKEN. 
Ordförande. 
Lindgren, B.. Skollävare. 


114 
Ledamöter. 

Brobyn. Backman, O. J., Nämndeman. 
Bodträskforss. Bergman, C. O., Löjtnant. 
Säfvast. Bergdahl, N., Häradsdomare. 
Heden. Blomqvist, J. J., [lemmansegare. 
Svartlå. Eckhell; Fr., Inspektor. 

Boden. Ekman, J. J., Postförvaltare. 
Svartbyn. Ersson, OO: Tolfmans 

Buddbyn. Eriksson, E., Nämndeman. 
Svartbjörsbyn. Ersson, J., Hemmansegare. 
Boden. Forssberg B--j:r;-Handlande. 

Gellerstedt, C. P., Kyrkoherde. 

Heden. Acdström, N. P., Hemmansegare. 
Bredåker, Hansson, K. T., » 
Harads. Harlin, H. J.. » 

Heden. Holmström, H. BR: » 
Ljusån. Hjortsberg, Inspektor. 

Krokforss. Johansson, Ps Inspektor. 
Svartlå. Johansson, H. By Hemmansegare. 
Buddbyn. Johansson, N., Tolfman. 

Johansson, 1 unga, Hemmansegare. 
Boden. Johansson, O. BE. » 
Unbyn. Johansson, A., / » 
Heden. Jönsson, J., » 
Boden. Landelius, Doktor. 
indgren, G., HemmansegareÅ NN 

Holmforss, Lindgren, JK Inspektor. 
Buddbyn. Lindgren, J., Hemmansezare. 
Ahlträsk. indgren, ös » 
Wennträsk. Lzestadius, C. Te, Inspektor. 
Bredåker. Mattson;”N:>P., Hemmansegare. 
Boden. Meyer, ApPothekare. 

Heden, Nilsson, J., [Hemmansezgare. 
Wibbyn. Nilsson, N. P.. Ad 
Wittjerf. Nilsson, L., Nämndeman. 

nm Nordling, A., Tolfman. 

Kluså. Nordström, J., Hemmansegare. 
Harads. Nor qvist, 
Svartbjörsbyn. Nordlund, J. Jo 
Unbyn. Nordström, 1 


Heden. Nyberg, N. O. 
Buddbyn. Nyberg [Re 
Wittjerf. Nyberg, I 

Heden. Nyström, O. Lig 


Olsson, H. P., Hemmansegare. 
SÄ Olofsson, J., » 
le a Olofsson, N., » 
Un fibjörsbyn. Olofsson, NP; » 
OS Pettersson, J. E., D 
Eg ribyn. Pettersson, J. P., Kyrkovärd. 
Wikbg Pettersson, HH. P., Hemmansegare. 
Buddbyn. Rutqvist, Ja A., Å » 
Skogsån. Schlytern, C. O., Sågverksegare. 
Boden: Schönfeldt, Komminister. 
Svartbjörsbyn. Strandberg, N. P., Hemmansegare. 
Svartbyn. Sundström, eg » 
Skatamark. — Sundqvist, C. F., » 
Brobyn. Söderström, J., » 
Säfvast. Wallin, L., s oe 
Aminnet. Westberg, P. G., Direktör. 
Unbyn. Wikberg, P., Hemmansegare. 
Svartbyn. Zellberg, G., Snickare, fr 
Bodin. Öhrman, H. O., Kronolänsman. 
Svartbyn. Öhrling, H. P., Hemmansegare. 
Svartlå. Österberg, L., Inspektor. 
Bredåker. Öström, N. P., Hemmansegare 
Boden. Öqvist, G., Kronofogde. 

Öqvist, G., Ingeniör. 

Oqvist, Gästgifvare. 


RÅNE SOCKEN. 


Ordförande. 
Berghmark, C. O., Landsfiskal. 
Ledamöter. 
in. Berg, Rättare. 
Rånbynr nn Bero Rer IG. F., Andre Landtmätare. 
Dahlberg, J., Kyrkoherde. 
Edén; Noas v. Re 
. Ekstedt, Kronofogde. 
älg --Ferssbörg>J:, -Hemmansegare" — NR 
Grape, K. I., Kapten, R. S. O. 
Hvitån. Groth, L. H., Nämndeman. 
Niemisel. Grelsson, L., Hemmansegare. 
Rånbyn. Gyllengahm, F., Handlande. 
Holmgren, J. E., Inspektor. 
Hvitån. Holmqvist, A., Hemmansegare. 
Hvitström, J., Hemmansegare. 


Rånbyn. 


116 


Bånbyn. 
Böble. 
Jemtön. 
Desersel. 
Prestholm. 
Lassbyn. 
Mjöfjerden. 
Böohle. 
Orrbyn. 
Prestholm, 
Rånbyn. 
Orrbyn. 


Ränbyn. 
Orrbyn. 
Prestholm. 
Orrbyn. 
Hvitån. 
Strömsund, 
Rånbyn. 
Melderstein. 
Jemtön. 
Böble. 
Sundnäs. 
Prestholm. 
Räånbyn. 
Prestholm. 
Jemtön. 


Kyrkostaden. 


Kyrkostaden. 
Innanbäcken. 


Ytterbyn. ; 


Näsbyn. 
Kyrkostaden. 


Näsbyn. 
Pålänge, 


Häggström, A., Inspektor. 

Höglin, J., Hemmansegare. 
Jakobsson, E., » 

Johansson, A., » 

Johansson, J., » 

Lampa, P. G., Inspektor. 
Lindström. L. G., Hemmansegare. 
Lundberg, L. H., » 
Lötsren, J., » 
Löfgren, Äveg ” 
Löfgren, P.. Handlande. 
Moosberg, L. T., Hemmansegare. 
Moosberg, Em., » 
Moosberg, Fr., Handlande. 

Paulin, Ef, Hemmansegare. 
Panhinysls » 

Paulin, I: P., » 

Pålsson, Bör » 

Ränlund, C., Landtingsman. 
Salander, J., Handlande. 
Sjösvedt, A., Arrendator. 

Sundin, N. H. Hemmansegare. 
Strand, I., Nämndeman. 
Sundvall, J. Hemmansegare. 
Sundqvist, G., » 

Tengman, C. J. Handlande. 
Thomtén, I. P:son, Hemmansegare 
Öström, N. H., ER 


NEDER-KALIX SOCKEN. 
Ordförande. 
Hummel, D., Brukspatron. 
Ledamöter. 


Andersson, ÅA. G.. Arrendator. 
Bergman, L. G.z7 Löjtnant, Svärdsman. 


5 RA å 
Bergström, Qi Hemmanscgare. 
Bergström, C. O., » 
Bergmark, J., Handlande. 


Bäckman, W. O.A., Telcgrafkommissarie. 


pr A.. Handlande. 
Snglund, N. Oc 3 
Englund, N. T.. Hemmansegare. 


pjörknäs- 
JTöreforss. 
Kyrkostaden. 
polls. 

K -rkostaden. 
fönanbäcken 5 
Siknäs. 
Rolls- 
Björkforss. 


Grape, J., Kapten. 

Hamfeldt, H., Brukspatron. 
Holmgren, A., Handlande. 
Horucy, G., Postmästare. 
Häggström, C. R.. Skollärare. 
Jacobsson, Jac., Hemmanscegare. 
Lindgren, Joh., » 
Lindgren, E., » 
Lundström, A., Rättare. 


slgärden.. BRutbergs sl, Lojtnanl.sse se 
old. Ström, Ö. H., Apothekare. 


Yuerbyn- 
Rolfs. 
Kyrkostaden. 


Rolfs. 
Kyrkostaden. 


Bränna. 


Heden. 
Svedjan. 
Svartbyn. 


Rödupp. 
Bränna. 
Wiännäs. 
Bränna. 
EN. 
Nybyn. 
Huligt. 


Bränna. 


Sjöström, E., Hemmansegare 
Stenström, J., W.. Apothekare. 
Sallström, J., Haudlaude. 
Tysclius, Edy., Doktor. 
Ullberg, J., Tullinspektor. 
Wallgren, A., Repslagare. 
Wiklund, O., v. Kontraktsprost. 
Aberg, N. G., Fjerdingsman. 
Östman, A. F., Handlande. 


ÖFVER-KALIX SOCKEN. 
Ordförande. 
Rosenius, Kyrkoherde, Hofpredikant. 


Ledamöter. 
Björlingsson, G., Handlande. 
Brännvall, Hemmansegare. 
Brännvall, N. P., Hemmausegare. 
Engström, L., » 
Ersson, O., » 
Granström, L., Nämndeman. 
Grundén, C. E., Sågverksegare. 
Hansson, N. P., Hemmansegare. 
Hendriksson, Jacob, » 
Hendriksson, El. » 
Larsson, L., » 
Larsson, L:; j:r: » 
Nilsson, L. H., » 
Sondell, C. O., Komminister. 


CARL GUSTAFS SOCKEN. 
Ordförande. 
Grape, Is., Kyrkoherde. 


118 
Ledamöter. ARJEPLOUGS LAPPMARK. 


Kuckola. Anuundi, J., Hemmansegare. Ordförande. 4 
Lappträsk. Bergman, Risto J., Hemmansegare. 4 , Winubesrg, -Th.,. Kyrkoherde. 
Karunsi. Bucht, J. P., SER rr SR 
] Ledåmöter: 


Kuckola-. Franki, H., r FE Så 

Korhuvaara.  Hendriksson, E., Racksund- Fjellströnt; "A= Pr Händligde=====sems. 

Karungi. Kynylä, Holmström, F., Kronolänsman. 

Korpikylä. Strand, J. H., Koroqveik- Olofsson, O., Häradsdomare. 
Tuohea, J., Racksund. Sundström, Ja, Nämndeman. 


: » öm, €—P-- me: 
Karosjoki. Wälikoski, Pehr, Nilsson, Hemmansegare Wallström, J., Kronohemmansåbo. 
Korpikylä. — =Aijas"P;; Br ARVIDSJAURS LAPPMARK. 


ÖFVER-TORNE SOCKEN. Ordförande. 
Ordförande. Skarin, J., Kronolänsman. 


Bergdahl, E. M., Landsfiskal. Ledamöter. 
Ledamöter. Lappträsk. Arvius, L., Kronohemmansåbo. 


Matarengi. Asp, E., Handlande. Fjellström, C. N., v. Pastor. 
Wittsaniemi. Burman, E.. Kronofogde. 6; k) i; i" FR arbet 
olmlund, L., 


Matarengi. Bucht, I. W., Prost. 5 r a 
SA Hed H. Wo Brgälltögde. Bachtjaur, Lingström, C. E., Kronohemmansåbo. 


Lindroth, E., Handlande. Brännträsk. — Lundmark, P. E., » 
Nyman, P. M., ! 5 & äl 
| Särdqvist, N. P3 Kyrkovärd. Malå. Mörtzell, Jes Skollärare. 
Korpilombolo. Stenborg, E. A., Komminister. HE ström, Pp. A 
Matarengi. Torneus, J:, Häradsdomare, rn SEA EE eger 
ainejaur. rom, A. E., : 
dd: SOCKEN. ENONTEKIS LAPPMARK. 
- rdförande. Ordförande. 
engis. Sohlberg, C. I., Brukspatron. Curtelins, 27O Kyrkoherde 
Fedak SfE : ESS i 
Kiexisvaara. Alatalo, OSA AREAN ÖR ä 
Juhopieti. Aro, G. J:son, Gästgifvare. Karesuando. Förr ET re 


Kengis Bergström, J., H 
kg ING emmansegare. . - 
Muoniovaara. Forsström, Bb. Handlöndes Savisomutka. Raatamaa, J., Kateket. 


Hyr Lidotsösa, insson, Hemmansegare. JUCKASJÄRVI LAPPMARK. 
Lidström, J., Kronolänsman. , S Å 
Pajala, F. H:son, Hemmansegare. Sappero. Lzstadius, R., Kronolänsman. 


Pajala, El. b Å 
Pellika, 'H., Gästgifvare, ” JOCKMOCKS LAPPMARK. 
Stenberg, L., Pastor. Ordförande. 


Tornberg, Klockare, Ullenius, I. E., f. d. Kronolänsman. 


» 


Ledamöåöter. 
Berlin, M. T., Kateket. 


Pajerim. "Enrikssowy; Er. or, ”Nybyggare. 

h - - - AS » 

Qvickjock. Mannberg, I. D., Klockare. 
Tjomotis. Nordlund, N. J., Nybysgare. 
Vuollerim. Sandqvist, JEN » 
Westerlmrd,”G.; Kyrkoherde. 
Westerluod, E. A., Kronolänsman. 


Mattisudden. Westerlund, J. E., Nybyggare. 
GELLIVARA LAPPMARK. 
Ordförande. 
Silfverbrand, Th., Kronolänsman. 


Ledamöter. 


Appelqvist, Skollärare. 


”""Engehwark:"E3 PUstOr nn ss 


Landström, C., Nybyggare. 
Ullatis. Pehrsson. P., Nämndeman. 
Söderberg, Klockare. 
Hakkas. Aström, J. Fr;-Tingstolk..=- 


sw ts RA RR 
säs 


—OMBTo 


Jocchotlens Läns 


Kongl. Hushålnings-Sälljfaps 


Handlingar. 


: Luleå, 1866. 
Attie-Bolagqets Tryderi. 


Protokoll, hållet wid Norrbottens 
Läns Hushållnings-Sälftaps min: 
terfammanträde i Lule den 29 Ja: 
nuuneri 1866. 


Rärmwarande: Herr Ordföranden, Landshböfdimgen, 
Kommendören m. m. S. P. Bergman. 
rdamöter: Orr Kaptenen och MRidd. MN. BD. Ström, 
Förfte Landtmätaren I. EC. Nyftröm, Ingenid- 
rernue 6. 6, TT. Hollftröm, PM Brännitröm 
och IH. Selling, Brukspatronerne D. Hummel, 
SH. Hamfeldt och EM. UWfbjelm, Vöjtnanten 
Henr. Widmark, Direktören S. A. Foqgelmart, 
Dijponenten MA. MR. Lundblad, Handandena 0. 
P. Rutqwijt, I: M. Sinell och BV. Forjberg, Kas 
jören & AA. Rydberg, Fabrikfören P. Hedjtröm, 
f- NRikfsdagsfullmäftiqen MW Bäcftrom fr. Pit 
holm, Nänmndenmumen D. OG. Danielson fr. 
Böhle i Pite foten, HOemmanseqaren Crik Pet 
tevsjon fr. (GAdDWIE m. fl. famt undertetunad, 
jälljfapets fefreterare, fom förde protofollet. 
SJ 
6. D. Scdan Herr Ordföranden bheljat de när 
warande mwälfonma och förklarat detta fammantråde 
öppnadt, anmodades undertecnuad föredvaga berättelien 
till Sälljfapet, jå vdande: 


4 


Berattelje till Norrbottens Läns Hushållnings-Sällffap 
för är 1565, wid def allmänna fommenträde den 
29 Soamrori 1866. 
| Sör fandtmannen är oc) blir wäderlekfen ftädje ett tunn 
för bans farbågor eller förhoppningar. Hade nu derför 
fonunmit Ia längt, att misja lagar "wore of Defanta, eft. 
Invilfa wi på förband något få när funde Muta till de bi; 
wande werlingarne & temperaturen, få ffulle mwisjerligen cy 
mydet tung börda wara lyftad fran fndtmannens bröft vc 
manga ffördar redan bafwa blifmit inhöftade, bwilfa nu gått 
förlorade. Det är äv mydet owijt, om någonfin Någr: 


dana lagar funna uppftällas till tillförlitlig teduing, men 
I mydet ar dot jäkert, att man derom ide fon byja tin 
qafte förboppning mnder andra wilfer, än att på måna 
Hällen tafttageljer göras oc) famlas. Den fom will egna tid 
od) eftertanfe Därät, tjonar jäleded mwetenffapen i en länsat 
van omwistig riftning.  Sällffapets Herr Ordförande bu 
äfven under förflutna är gjort termometerobjervationer i 
Yule och rvefultatet af defjamnn, äfwenjom on öfwerjigt af 
arswerten, bwilten äfven detta är tvywärr mwarit alltför otil 
fredsjtällande, tnnebålles uti följande fromftållning: 


”IRedeltemperatur för år 1865. 
SR LING ge. Medeltemperatur för hela 
z NA a — E | aret + O,s1. 
MD oo — St I 
Myr ft 
Nu 0,03 Medeltemperatur för de > 
Moj - 457 mwertmaänadernua — Maj —Sep 
Juni. 10,s2 ” | tember + 10,67. i 
Ful 4 16,50 RE 
Augufti . 12,18 Stallaft den 5 och 6 Februari 
St — SLI 

tober . War 
sana | He po den 3 och 26 Suli 
December . . lör 


I++t+++++ 


SIN HEST änne en en fer dEkanie 

jr . reperateea för året är Jaledes O,745 gr. högre än 1864; 

Öltsbelkempara Oe lägre än medium af 27 föregående är. 

a eraturen af mwertmå y SE FN 
än 1864; ar wertmänaderna är — 0,65 gv. högre 


lamt = 1,15 lägre än medi TÅ 
- Jade to medium af de 27 äre 
a 115 lägre än medi I de27 åren. 
ä a TURN wåderlefen inftällde fig redan fifta dagen 
NE z ad a a 10 gr. och fortfor under NAyril, fom 
av 1,35 av blidare än medtum af föregående 27 år 


"D 


är fanta månad, bwaremer Maj mar Lö ge fallare och 
mun 277 9 fallare än medium för famma manader under 
57 föregaende År. : | . 

” Såden, fom i allmänhet” fade i jorden It manlig tid, 
unde i anjeende till den fyliga wädeclekon ej fomma i wert 
förr än T början ap Suli månad; famma förbållande inträf- 
fade äfven med gråswerten, bwitfen wid midjpmmartiden 
annu ite börjat grönfla. GSeban Juli månad ingått med 
am berrlig och gynjam mwäderlet af onuverlande regn ed) 
wärme, uveclades wertligheten med omanlig Hhaftigbet, ja 

att grödan wid manadend flut hade uppnått en för denna 

årstid under goda ar wanlig utwedling. Så inträffade den 

20 Fuli ett hvärt owäder med hagel af amwanlig ftorlet, då 

jäwäl fåd, fom rvotfrufter vd) grås totalt förftördes a det 

ftred, Dwarefter owådret framqid öpver bygarne CErSnås, Bä 

tinge, Untnäs, Mårttiund oc) Sunderbyn i NederLule famt 

Heortlar, Bergöwik, Dijebyn, Porsnäs, Hakansd och Koppar 
nad I Pite focfen; federmera jäntte temperaturen jig under 
Anguftt månad, få att wertligheten aftog och mid medlet ar 
månaden nträffade frarfa nattfrofter, bwarwid den då ide 
ffördade fäden ffadades. Under berquingstiden har måderle- 
fen i allmänhet mwarit gymmande, men detta vaftadt har det 
wid tröffningen wifat fin ott äfven den ofrusna fåden gifwit 
ganffa litet i fpann, och Årets förd, ehuru på manga ftällen 
bättre än förlidet är, är för fpammal längt under medelmat- 
fan oc) på många ftällen total mifnvert, men för höfförden 
förjwarlig.  Hagelffadan är wid bällen befigtning uppffattad 
till 59,949 Rdr 453 öre, och de häraf tidande hafiwa fatom 
underftöd erhållit ott räntefritt län a 20,000 Rdr att betala 
1866 vd) 1867.” 

Om någonting ffulle funna werkfjamt befordra nhvcd 
lingen af landets jordbruk och ffydda måra Akrar från den 
alltför ofta återfommande froften, Ia more det wisferligen 
en på ex allmän afdifningSplur grundad fortgående torr 
läggning of fanfa trakter, men för aftadfommande af eu fa 
dan plan erfordrvades ftatens werfjanuna mellantomjt genom 
anfläende af medel, och ritetå fränder ba för några Ar fedan 
ide anjett fig funna anflä några jadana för detta Ändamal. 
Det mäfte lihvål erkännas, att de på fednare åren på ett 
berönnvärdt jätt omhuldat landets modernäring och ide mintt 
geuom de anflag, fom blifvit bewiljade för utdifningar 1 de 
norra länen. De allmänna arbeten, fom med hjelp af desja 
medel, under åren 1564 vd) 1565 warit under utförande I 
Rorrbotten, ärv upptagna i följande öfwerfiat: 


IINTIT= 
TING 


UVA 


ANFLMT 


MNF=1200G 


vad 


JIgwuIjKtuvaywg 
Iv]ng) Jvg 


IUIIF=1IQ06 


4 


KJUJVla ST 
I LJUIAG | 


ING fp 


Ping 


SD 
<= 


GJ 


GC | 


1 


nagn 


NN S981 20vljang Gvjng 


> MIFUIutrag 


& 


Wvarddvg 


huuskunuung 


| 
I 


1 0LG'z 


FI | CIG 


LI 


"1 6SET | 


GOT'LE | 


SHANS 


Ia 


urg 


MH PIST 30vfjrarg Gvjug 


På Ey 
Hj UVUnNUN] "GT 


"guva 
Hega0 


"futal gavur 


| du vag 


OS0'g 


oc 
LL 
- 
Nn 
[SS 
- 
eh 
= 
S 
Se 
4 
S 


OCE'T 


€c8 


00C'&T 


000'TI | 0SL'€G 
000'9 | 0c9'er ol 006 


OFC'T 


"quurfag 
| Fega 
FUVJIST 


Evig 
013 


| 
I 
I 


nan 

gnu 0jvg 

a vy 
Ngn 

T qvgaag 


Sungan 
HALA JV] 


$ 


Biunu 
I ] 
NINJA 


JITFJul viva | 
I Qvgaagyn vav 


Ju 
dd fun 


va 
4 


Jv 


8 


gal 
i 


S 
I VQuglaa 
Quvjglan fv 


HF I qv 


uu 


"L98T "4 


vg fp 
HS I qv 


"LIST 
nu vi 


va 


| 
| 


"8981 '4 


(« 
avnu VÖTUNJTNI 


'99ST 


| 


0 pa 
Gumgnan 

103 "avall 

ugn 


HI 


vUVINUu 


"9981 


HA Ju 


nl v 
10] 
2 


Ö 
"mg 


MIur3 | 000'0F | €€ 


NN 


ggn 
UPVRPJY 


3 
= 


P4 osv 
Jv Bm 
spa 
hg v fu 


Javfvavar I 
Ivar 


kad dv 
Hon mwglvyung mv 6 


iv 
Sr 


gun 
(pa 


AA 
öH 


3 (pa 


IT 


t aquvJJHIU 
un 


2 IIUVINJ 
IST HOT 
"998T HN 
KART re 
v 
fuv 


"LIST 


mvh 
18 


aV1 


”2Quva20l;n a3Qun najagav VUUNVUNNIZ 


[0 


Desja ftatsbidrag utan återbetalningSsffyldighet äro be 
wiljade från De utaf Rikets Ständer för Mvardera af Aren 
1864, 1565 och 1866 afflagna 100,000 Rdr till underftöd= 
ande af fädana myrutditningar och wattenaftappningar non 
Jorcbottens, Welfterbottens, IWejternvrrlands, Jemtlands, 
öefleborgs oh Stora Kopparbergs län, jamt Cifdals, Fyf: 
vals och IöSfe härader i Wermland, jom företrädesmwis affe 
att förminffa froftländigbeten. 
Att lAnets jordbrukande befolkning injer och erfänner 
nyttan af afdibningar i fort, eburu den i allmänhet ide 
tillämpar den på fina equa tegar, finner man af de talrita 
anjöfningarne om kurtdtbrutsingeniörernas biträde. Sålunda 
pafwa ber Magnet och Cacrs under ommaren mwarit fullt 
upptagna med Iädana arbeten, fom dels afte torrläggning ar 
janfa trafter, dels beredande af Widgade vdlingslågenheter. 
Begge desja herrar hafwa infändt detaljerad beffrifning öf- 
wer fina förrättningar. Ör Magnet har bejöft 36 förrätt 
ningöftällen inom 7 fodnar, Pwartill ätgått 103 vejes och 
jörrattningsdagar. Arbetena hafwa hufmudjakligaft omfattat 
underjöfning of odlingslägenbeter jamt planer för fadane, 
jante afledning af matten från trafter, hwilfa fjåfom froft- 
nälten ffada omtringliggande redan odlade marker. Arealen 
af den fålunda undercjökta jorden har uppgått till 28,578 
aw. refwar. Från flera byalag hade defutom hr Magnets 
bitväde begärts, men har tiden ide medgifwit desja förvätt 
ningars utförande, jynnerligaft derför att fartor fafnaded öf: 
wer lägenheterna, bwarföre hr Magnet föfter requiventers 
uppmärtjambet på mwigten af att tilljandahalla agronomerna 
behöffiga fartor. Or Caörs har befött 46 förrättningsftäl- 
len, under tilljammans 52 förrvättningsdagar, hwarunder en 
jammanråfaad areal af omfring 2475 tuntand jord marit 
föremål för behandling, ware fig genom planers uppgörande 
eller föreffrifters famt rad och upplysningars meddelande för 
utdifning of mer och mindre fanta och wattendränkta Far 
oc) myrlägenheter, till beredande af delummad odling eller 
minffande af froftländigheten derå, jamt genom länipliga Hö 
jänfningar och ängswaftningar bereda tillfälle till en Öfad 
joderaffaftning m. m. 

MWid bdeöja förrvättningars utförande har hr Maquet 
baft biträde af D. I. Mannberg, fom under året antagits 
till en af de fyra difningsförmån, Mwilfa af landstingsfav- 
jan åtnjuta arvode, Wwarjemte Mannberg på egen hand 
mwertftällt följande arbeten: 1. Utftakfat en 540 fot läng fas 
nal för en fiöjänfning, hwarigenom winnes 30 tunland efter 


[Ad 


168 qw. refwar äng; 2. Utftafat a fyra olifa ftäller fona 
lev för ängswattning md em janmmanlagd fngd af 4093 
fot, bwariqenom 63 tunland (352,5 qw. refiwar) äng waltnas 
3. Utftafat vodlingsplaner A myrer på 4 vlifa frällen till en 
widd af Ib fund (61,6 mw. refwar). Till ditningsförnim 
bar äfven antagits I. M. IMöenunberg, om bifrädt bv 
(Cacrs och Magnet, famt derjemte bitvädt i Pajala wid so 
täcfdifning hos bemnuansegaren Job. Fjafsjon Lauri oc) wid 
utdifntngarne i Vappträft vd) Seräsjoki i Carl Guftafs jur 
Fen, bwarjemte Wennberg of telegraffommisfarien Ningius i 
Pite tagit wnderwisning I fännedomen om ätliga fwampa 
för att härom funna meddela underwisning. De 2 öfriga 
dikfningsförmansplatierna bafiwa mid flutet af Arvet blifmit 0, 
hätta genem antagande af f. rättaren Holmftröm DÖ: I 
Hälljtrön till difningåsförmån. - 
I fanumanbang härmed fan lämpligen evinras, att Säl 
ffapet för 2:ne är edan anflog 5 premior & 100 Rdr till dem, 
tom tom 2:anv år ffurft jig bafwa, enligt af landtbrutsin 
gemör godfänd method, fulljtändigt af od) avunddifat co 
JOrDIMtDDd af minft 2 tunland eller 11! s mv. refvar. Fuom 
den föreferifna tiden har br Ofwerjägaren GG. NRydjtedt i 
Pite ammält fig till erhållande af detta yvreminm, jom är 
wen till honom blifwit utbetaldt: men hade det mwartt önjt 
ligt, att den nppaamtran, jom Sällffapet genom desfja pre 
miers utfäjtande welat gifva åt jordens grunddibning, bwil: 


fet Dittills warit ott i detta län näftan aldeles obegagnadi 
medel för def förbättring, bifwit bättre ntotfwarad genvm 
flere premiejöfande. | 

Det är fynnerligen glädjande anmäla, att hågen fö 
a dh i; glädj ÅAgen för 
linodling börjar bli” allt [iffigare hos länets jordbrukare. 


Sat är wäl, att det i högita mått ftegrade prijet på 
bonullen är bärtill en bidragande orfaf, men Sällffapet 
ferde funna råfna lig till förtjenjt att bafwa fåft uppnprärt 
hmbeten på de fördelar jordbrufaren funde bereda jig ge 
nom att uppdraga lin od) widare förädta det, famt tillgodo 
göra jig bdetjamma wid flerfaldigt bruf, der under många år 
bonmnllen warit näftan uteflutande använd. Det är ingen 
Iunajat, fom bär är ifråga. Yinodlingen är tvärtom af den 
allva Iförtta wigt för länets innewånare. Man får förft och 
rämft antaga, att det nya fambällsftitet i Nordamerikas f 
d. flafftater fommer att erfordra flera års arbete för win: 
naude af orbning och fadga, under bvilfen tid bonmllscd- 
tingen naturligtvis ide for produceras i fana ffala, jom 
före friget. Men äfven med antagande af det otroliga, alt 


9 


woduttionen ftulle fomma att närma jig denna er i 
aan ide föreftälla fig, att prijet yi demma en RN öre 
äng tid. ont ens nagonjin, nedgår till det före er 
jiga. Ut linet härigenom måfte taga favör, är SR FN 
od) om Än peilet julle nedgå med en tredjedel af be / se 
med det mu blifvit betaldt, (15 Rdr pr 20 ftälpund), f MN 
det Tifväl gifva fina edarve mydet ged behållning. Hittills 
par wisjerligen dej odling warit inffräntt till wista byar i 
Mteder oc) OfwversLule fecnar, men de förjöt, fem bernted 
viifmit gjorda, hafea mwarit fullt tilljvedäftällande.  stlimatet 
fägger ingalunda naget binder i wågen för. def SOua vå) 
jordens beftaffenhet har I allmänhet befwnnits färdeles JYyns 
jam derför. Medan under förlidnue arv Mrgngo ganjfa manga 
vequifttioner 4 linfrö, och Herr Ordföranden ombejörjde inköp 
och Dbitfändning jöderifrån af methvarande qvantitet, jom 
med tillägg af tvansportfoftnaden öfverlemnades. till reqvi 
venterna efter inföpspris. Ajwen under denna winter bafiwa 
a mängd veqvijtttoner bipvit inlemnade fran flilda tratter 
af linet, för att på fanunma jätt genom Herr Ordförandens 
venägua förjorg blifwa erpedierade, men det är naturtigt, 
att deuua artikel ffall ingå uti föpmännens lager, då linods 
tingen winnit tillväclig fradga i länet. De anjlag, fom 
Gällffapet på hvänne föregående möten bemwiljat för linode 
lingen befrämjande, (på Jäncamötet 150 Rdr od) på mötet 
i Boden 300 Mdr) bafmwa fåledes burit aod fruft, och bafiwa 
användts till beftridande af erjättning at L. Bergqwitt för 
företagna rejor inom ftilda delar af linet, för att derunder 
lena upplysningar om linets odling och beredning. Bergs 
quwift har under aret bejöft alla Enftjodnarne, jaut alla bys 
arne efter Lule elf få lungt jom upp till Harads, och näftan 
öfwerallt har allmogen wijat fig tifligt benägen för Törler 
härmed. Det ligger en fådan framtid i deama ning, att 
af Ivad man härwid utfär, det nppftär man bundradefaldt. 
På fommarmötet i Boden kunde äfven ett pris tillde- 
las prof på uti octen uppdraget lin, Dwilfet pris tillföll rät: 
taren Holmftröm. je 

Till Förwaltnings-utffottet har under arvet blifvit in- 
ländt ett proferemplar af en uppfots om Landtbyuk utan bi 
näring af H. Spaaf — Fövwvaltningsutffottet Har  ontett 
denna afbarding ega ett ja tättfottligt framfrållningsfätt 
ed) få wäl belyfa ifragamvarande ämne, att detfanma genalt 
teflutit fig för inföp af 200 eremplar, Pwilfa enligt uns 
dervättelje från författaren dagligen funna wara att bitför: 
mwänta. 


10 


De fora uppoffringar, Sillftapet underfaftat fig för att 
genomr bibringande af wålbehböfliga föwäl tevretiffa, lom prof: 
tiffa infigter uti jurdbrufsffötjeln, befordra Llandtbruksffolans 
ändamål, bafwa hittills frönts med jemföreljewis ring 
framgång. Det war under intvyt af öfvertygeljen härom 
jom — tandtbörutföffolans aftiebolag, bwaruti Husballnings 
fällföapet ingatt fåjom ftörfte aftiesegaren, under Äret beflör 
att utarrendera ffolan. Som betant har arvendet Öfverta- 
atts af br S. A. Fogelmard, och det är all anledning för 
meda, att bolagets nämnda beflut ffott uti en mydet bydt; 
Itund. Om födan uppfättning af lärlingar, till antalet 10 aj 
jom ffolan mi företer, torde jafna fitt motftyce wid denna 
ffola. Det är wisferligen jaunt, att 5 af desja lärlingar 
genom Direftör Fogelmards förjorg erhållits från Semtland 
men man fan hoppas, att länets allmoge fänner fig mer 
willig att jända fina föner till ffolan, när det mwijat fig, att 
ffolan ide behöfwer rekrytera lärlingar från detta län, att 
ffolans föreftandare atnjuter det förtroendet, att hans under 
wisniug föfeg af perfoner från vrter på ftoct afftånd häri 
från, famt att ocdning och underwisming på ett lifa tillfreds 
Itällande jätt uppehälles wid ffolan. 

Det anflag af 150 Rdr, fom Sällffapet bewiljade att 
utgå under bwardera of året 1564 och 1865 för häftrajens 
förbättrande i de norra jodnarne, har äfwen för det fednare 
aret blifmit utbetaldt till Handkurden Utterftröm. 

At den wigtiga binäring, fom naturen anwijat ät detta 
läns innemwånare genom de falrifa wattendragen, eller fiffe 
vierna, wille Sillftapet för ott par år fedan fränka fin upp 
nuuntran genont hitreqvirerandet of fifferiasfiftenten, friherre 
Cederftröm, famt genom beredandet af platjer för tvänne perjo 
ner fran detta län att wid fiffodlingsanftalten wid Angermanelf- 
men inbemta underwisning i fiffodling. De åtgärder, jom med 
anledning häraf widtagits innehalles i följande meddelande: 

I och för befrämjande of larodling i Torneo elf hafwa 
delegarne i desja fiffen faväl & Swenféa, fom Sinffa fidan wid 
allmänna fommanträden i flutet af år 1864 öfmerensfommit: 

1: Att en för finffa oh fvenffa tutresjenterna ge- 
nenfan larodlingsinrättning, fall, uton affeende på Iwad 
derom i ämnet bärförinnan beflutats, fedan den perjon, fom 
för inbomtande af fännedom om anläggnings- och flädningå- 
methoden blifmit utfänd till Hernöjand, Aterkommit, äwäga 
bringas, antingen wid Waara hemmansftrand, Hmareft fämwäl 


CS — SR 


”) Ecdan detta förefs har ytterligare 1 lärling Dlifmwit antagen. 


ngr eu br baron Cederftröm, jom fifferizinjpettörs- 
oerjaaronvmen br baron Ce erftvöm, fom ferizinjpettörå- 
fa gwartersmannen Gtman funnit lämpligt tillfälle der- 
eler ä möjligen fig yppande lägligare ftälle. ” 
är 2:0. Att den i Swerige redan brukliga metoden fta 
alias till def erfarenheten lärer någen bättre. Ad 
följe SKtoftnaderua för anftaltens invättande od under 
[10 m. Mm. jamt för den till Hernöfand affände perjonens 
ffall utgå af delegarne i elffiffet efter lartaram och tion- 
ch af fäwål fiftedelegare, iom tiondetagare m. nt. 
uwväl fiftedelegare, om tin gar 1 
"= äte fe och 7:de punfterna afbandla föreffrifter 
om anjlagna medelå uttarering, wal af direftiou för 3 är 
3 aliggande m. mm. pA | - 
Kölen förening är af wederböraude godkänd på fätt ef: 
följande fungörelje mifar. 
rö Kungörelfe. Syn -å 
Att Kongl Maj:ts Befallningshafwande efter 
med Here Guwernören i UWeaberg med gillande Få rg 
mwerensFfommelfer angående larodling, fom den. EN - 
filtlidet är blifwit träffade emellan delegare i Tornea SR 
regala larfiffe, nu funnit ffäligt utfätta ett vite VN jr 
ömt, bwartill utom i lag ftadgadt anjwar den e er De en 
jig förfallne, fom efter den 15 September SR år om Sd 
ten fånga lar & jwenffa fidan uti Torneå och Muonio el 3 
war. Dvd undantages härifrån det för larodling erforders 
liga fiffe. — Lule Landskansli den 23 Maj 1865. 
; S. P. Berqwan. | 
z - A. M. Curen. 


ön ja jtftällelje ett lifar förbud är äfven 
En fädan fojtftällelje och ett litartadt förbu i 
jär för finffa fidan af Gwwernören i UWleaborg. ; 
"I år a Snar, att jedan filfedelegarne lön NN 
band vm larodlingen och på fätt nänmt är derom Sn SS ; 
denfamma må i denna elf blifwa wäl utförd och mn - 
Det är bäde of wetenffapen vd erfarenbeten ide ” i 
jremmande länder, utan äfven i Gwerige, till fully x He 
lagdt, att fiffodling med lätthet åftadfommes och att Ba 
flag, jom företaga fig länga mwandringar, t. er. ora FS 
ätermwända till fir tlädningsort. Under fadane för hål bitoer 
är det ftor anledning att med iver tillegna fig ett + wigs 
tigt medel för många menniffors utfomit, oc) man bör a 
ipara på ett bundradetal riksdaler, fy till mera uppgår ide 
toftnaden för en ee Rn då man dermed fan för 
ä ig flera tufen rdr i winft. CO 
jo Ne beeingeljend wåg motarbeta det för ST 
och efonomiftt oberoende lifta förderfliga begäret efter omått- 


2 


ligt förtärande af taffe, hafwa, t enlighet med Sällftape 
beflut, på mötet i Boden, 200 eremplar af M. Huf afbany 
ling om "Same, dek bruk och mifbruk,” blifvit intöpta, 3 
ie utdelas till ledamöter oc på lämpligt fått öebantn dns 
t länet. i 
Sudom ett jurvogat för bröd. om detta betlagliatwi 
julle någon gång faknas i de öfre delarne af länet, har v 
fonmmenderats de öfverallt i mwårt land i vnmigbet weran 
ätliga hvampar. Aven om bröd finnes, ffola jwampar, 
utgöra ett mwigtigt nåvingsånme jemte detta, od när förde 
nen mot detomma förfvunnit, famt follet lärt jig deras till 
mwaratagande oc beredande, ffall ide tängre någon ens Få 
aflågsnafte trafter fmuma förebära bungerånöd. Det är o 
märnirgsmwärdt, att den wertproduft, Dwilfenr af de rike 
terjtrapwas fofom en låderbet och betalas med många tu 
vitsdaler, ffall förlmås af den fattige, bwilfen eger rif til 
gang på den för intet. För att påffonda den tidpunkt, dy 
folfet Fonmut till infiat om den wåljiquelje, naturens herr 
fare bårigenom welat bereda afffilda bygders innewånar 
bar Sälljfapet, på förflag of teleqraffommisfarien Narrin 
bwilfen nitijet arbetat för jwamparnes ercfännande iMön tt 
godt NAYhIgsdneNe, FeNont def: fövrwvaltningsutftott inföpt 30 
eremplar af I. MW. Smits planjber öfver de allmänna 
bade ätliga ed) giftiga vampar jemte bejfrifning till dejam 
ma, och bafiwa de bifwit utdelade till länets follffolor, fö 


att redan hos barnet utrota mehviljan för deåja nyttin 


MS bwarjemte Iäjom  nämndt är  difningsförmaunnen 
SSennberg inbemtat. underwisning i änmet och antagliga 
fommer att befordra förnedomen om defanumna. ÄN 
rr Iatttagsliar ned afleende på möjligheten att i deda 
ae nu ter Fe fruktträd och i allmänhet åftad 
rang ve. ig frådgärdscdling, jon hr NRingius gjort 
Pr T 1 na är, bafma blifwit upptednade od) bitfände. 
ER ing hager dertbland, att "den förflutna jommaren 
a bet förta beftämda fwaret på frågan: är fruftod 
Ng t böga nervden möjlig eller ide? t det den ehuru vgvyn- 
bringat till jull mognad både försbär och äpple.” Ris 
Roe Pite eller Mydliga delen af länet, men bi 
Mr ul Ex bewis på att Uträdgardsodlingen i nor 
föreftäller ji NN Ye grad möjlig än mangen i mwärt land 
fabäjtyrelje ae RADAR Lo ordföranden i Haparanda 
änden Sr )e Ningins förlidne böft Dejöft nämnde ort 
eburu den förena Fock Plan till ftadsträdgard derftädes, 
; en föreflagna platiens bejfaffenbet för nävwarande 


Ne pinder i Wwågen härför. ÄAhven på andra frållen i länet 
pat pågen för Penna wadra od) förädtande fulturgren trådt 
i handling genom trädplanteringar, prydnadäbuffars uppdra 
gande och i allmänhet en widgad trädgärdsodling. Men för 
att JÖra deja ftråfvanden rigtigt fruftbärande, behöfdes lit: 
wål, att foltffelorna lemnade ett föredöme genom pvaftijt 
underwisning utt ännet, genen uppdragande af träd, bujfar 
od) frädgärdsmerter antingen wid Heta ffolan elter oc på 
ämpligt Hälle I närheten af denianuma. On fadanr plan 
wore bwarben fremmande för Sällffapets förelagda ändamål, 
der oförtjent af dej uppnumtran. 

Mid förra mwinteriammanträdet fattade Silljftapet det 
pejlut, att en månadsftrift jfulle utgifvas. Propojition bär: 
om gjordes af en enffilt motionår, mvarföre enligt Silljfa 
petå tadgar motionen ffulle ba vilat till näfta allmänna 
janunmantråde, för att under tiden af Förmwmaltningsuttfottet 
bereda. Att detta wäl kunnat behövas, mitade jig mart 
af de fwårigheter, jom yppades för tidffriftens utginvande. 
sFörft och fråmft uppfted mwillvådigbet om erbållande af en 
anjwarig utgifvare, jednare of en redaftör oh flutligen om 
medel till beftridande af de dermed förenade foftnader. Som 
anellertid numera desfa binder ärv bärda, och med omnämns 
nande blott att Fönvaltnings-utffottet onjett lämpligare ut 
gifva föriften mwartalSwis t frållet för manadtligen, jones 
mragan Ango funna upptagas. | 

För ott defto bättre huma befordra Sällffavets fyften 
ildadeå underafdelningar i Wwvarje joden. Man mwäntade, 
att gilletå fedamöter ffulle wara angelågna om att janman 
träda till ömfefidigt utbyte af åfigter och erfarenbetsrön, oc 
jalunda funna bemta mycken nyttig lärdom till iakttagande 
wid utöfningen af fitt maktpåliggande yrke. Men denna 
jörnväntan har blifvit gådad. Det är möjligt att något ia 
dant fammanträde på något enda ftälle egt rum, men inga 
lunda är det allmänt. Man ffulle funna draga hvänne Aut 
tatjer häraf; antingen att länets jordbrnfökflak onfer fig ide 
baftwa något att lära i fråga om landets modernåring, efter 
och, att jordbrufet ide mera uppfattas fålom modernåring 
och fåledes ite företrädeåmis intresferar def ffattförifne idfare. 

Det torde doc ligga någon wigt uppd, att mur ide alltför 
bjert lägger fådane afigter i dagen; ty är det nu få, att 
iordOvutet ide längre uppfattas fåtom modernåring, 1a funde 
det tyckas, fom om ett eller annat fwagt är ide frulle ba 
lynnerligen mydet att betyda. Medgifver man under goda 
är, att man bar fin egentliga fosjeljåttning med och fin rit: 


s 


14 


liga utfomft ar andra näringar än jordbruket, få måfte dett 
gålla äfwen under Pwaga- är, och em fådan näringsidkare fan 
då ide fomma 1 förlågenhet deraf, att jorden gifwit mind 
affolftning än wanligt. Alla vop om mifnvert och uöd är 
ocffå under denna förutiättning alldeles obefogade. Mill ma, 
deremot ide medgifpva detta, utan att mr bar fin hufvud 
näring af jorden, är berveude at def gifmildbet eller finn. 
bet, och på den grundar bevåkfningarne för fin utfomit, : 
ma man apven mwara angelägen om, aft dena jord ftötes 
od) ombuldas, och för att funna göra detta, Mmåjfte Nur wars 
angelägen om att förwärfwa fig de infigter, den erfarend . 
vd) de medel, genom bmilfa förboppningarne om winft b. 
tryggas.  Etulle vaktadt ejpard möda och nedlagda foftnad 
ajtojtningen blifwa tlen, jä more detta en alldeles oförwa 
lad elyda, fom med allt får funde påfalla bjelp vd) delta 
gande, men ovcia förjt då. Detta fan jynas mwara ett bärdt 
tal, men togifen är omutlig od) den leder ftundom till ffon 
Löja fonfluftoner. Men om än gillenas ledamöter i allmän 
bet wifat fig ide ega något wårmt intresje för jädane med 
delanden, jon äro affodda till gagn för dem fjelfwa, få är 
det dud en buqnad att finna gillenas berrar ordförande ön 
Nit bäfta för att lemna upplysningar om förbällandena 
länet. Det civfnlår, iom i fiftlidue Oktober månad Efänder 
till gillena$ jamtlige herrar ordförande upptog till benänet 


belwarande uti deras bevättelje för 1865 följande frågor: 1:0 
Wåderleken under olika tider af året, wärme, föld, torka Ile 


BEbörd od) desjas inverkan på jorden, jåningstiden och För 
den; 2:0. Arswerten till qvalitet od) qvantitet i förhållande 
till utjädet och till befollningens bebof, de olifa jädesjlagen 
rotfrukter, fodermwerter od) qvås; 3:00. Har fullitändig fit. 
FÖNg ap jorden på något ftälle egt rum od) hwiltet inflytande 
bem baft på uttäde och förd? 4:0. Odlas lin inom 
a HO AR ffala? Hurudan affaftningen od) burn 
joe NS allmogen fhunmig i mwåfning och jpinning? 6: 
falfet rg Bo Sutef TN ord jvåletjättes 
| IROeEd NE? Sn Snubyltngens frällning till jord: 
Fe 9: Hrjafer till inhbyjtngarnes ter Sf 
0. Ootemedel deremet? 11:0. Har jordtorpiyftemet i nå 
- anmärfningömärdare man börjat tillämpas? 12:0. Kan 
= i OR Pe utbreda jig inom lappmarferne utan förfång 
äm sole OM :0. Kinnas några anledningar till miBnöje med 
- Busgé en en länets finfta befolftring, och ibwad mån 
vag É ta8-1ållföapet bidraga till afbjelpande af delame 
af ln. Owilfa nya kdamöter i ESällftapet föreflås? 


15 


De twänne förfta frågorna äro till fina hufwudpuntktor 
dan behwarade i den öpverfigt, fom Sällftapets br Ordfö 
rande aftemnat, eller att det warit nära mifawert på pan 
mål och rotfrufter, men att böaffaftnurgen  öhverbufwud tr 
act warit medelmåttig. Sör öfrigt äro frågorna mer och 
mindre fullftändiat bejwarade i de berätteljer, jom Hittills 
intonmit.  Silunda meddelas, att ulftändig afditning a 
jorden nappt på något enda ftälle egt rum, att lin rom 
flertalet jodnar äm ide vdlas, men att mycen bag dertill 
funnes och att det wore önfeligt, att nagon devnuti humig 
perjon Pojatte fig i orterna; att allmegens qwinner, atnäin 
ftone de Äldre, Arv funiga i fpinning och wäåfnad; att hus 
jlöjd mwisferligen ide jaknas, men att på flera ftällen den är 
mvdet ringa oc) med undantag af någon appmarföbygd ins 
aenftädeå lenuar någet till aftalu; att inbyfingarne Tal 
mänbet ärv till en börda för jordbyufaren, och att bäfta bu 
temedlet mot deras mwerande antal wore jordtorp, Wwilfet 
dot mötte binder dels genom inhbyfingens motvilja för att 
blifwa torpare, delå genom jordegarens obenägenhet att låta 
afföndra jord från fitt henuman; att nybyggesmwåjendet tan 
utbreda fig non lappmarferna utan förfång för topparne, 
men att, till förefommande af nu tidto od) ofta rådande hvit 
jter, nybyggarnue uppförde lador a fina eger, Wwitet fuude 
jörfiagå få myctet lättare, jom på några fräflen lapparne ev 
bjudit fig att framforåka dertill erforderligt wicte, jomt Muut 
ligen aft några gumdade anledningar till mifnöje ide finnas 
bod eller ba föriports af den finfta befolkningen itlänet, utan 
att hwärton inflyttningar föe till denna fidan af gränjen 
jrån Finland, Hwareft bland andra olägenheter ffatterna äro 
tyngre. Lifväl framftälles en önffan, att Oushallningsfåll 
tapet wille dra förjorg om utdelande till denjamma af Imad 
lättfattliga ftröffrifter i landtoruf på finffa fprätet. 

Förtjent of färffilt ommänuande är defutom: att bruts- 
rafron DH. Hamfeldt a Töreford låtit uppodla ie mindre än 
15 geom. tunnland, tilljörene med fmåftog bowert tuhvig 
mark, och att af for af ortens ras, fom fiurneå wid Björkfors 
wacdra landtegendom, fyra gifwit 200—1000 faun mjölt, 
en 1106 fannor, flera 700—900 och) att Hela mjöltaftaftnin- 
gen för ett är uppgått till det betydliga beloppet 38150 
fanor famt ott fmörproduftionen utgjort 394 töpund. Wi 
dare Fräfmwer det ett högt och taciamt erfämmude, att ett 
barnhem i Bätsjaurs by i Arjeplougs focten på misfions- 
rällffapets och femöreföreningens befoftnad blifvit upprättadt, 
bwareft 10 barn af fattiga lappffa föräldrar fritt åtnjuta 


och und ning, och att i M ModersHalir io4 
nom fmimwilliga bidrag under året blifvit Lid 
tamdet ar em barnhem, bwareit 4 fidor bafiva I 
an medlet af Sertember, boilfet antal under inn 
nt r fommer att öfas till minift 3. SHemmetå n 
barin en diatonigta från Stofbolm, bar defutvm 
n medbelat unbermwiöming at fem mindre barn fomt 
rbnet en tönbagsltola, fom mwarit talrift beiöft. Den ft 
tropiffa ed) beréumvärda tone, tom foftrat denna wadr i 
råthung NN tilet8 nittjte orbjörande after att ie 
unttalten möjligen lydats tillminna fig befollninaend vm 
tier, det tilltörene brufliga, förhatliga bortauttionerandea 
ben minfttorbrande af de armodetå barn, fom fafna får 
och moderöward, frall förhvinna 
Sillffaveta räfenitaper för år 1865 anföreg i följon 
öhverflaa : 
Infomfter : 
Pebålluing från år 1864 466: 
Ardafgiften : 25R 
BrännanEmedet 2808: 
Afuld till ffattmåftaren ; 165: 
Summa 3,729 
Utgifter 
Väder och tidjörifter NN 
Trydningsloftnad 114 
AnNlag HU Hiva tlandibrutsföoka LÖDP: 
Premier é 300: 
Rör undenwiöning I linodling 24 
Rör bäftning m. m. 5; 5; 50 
Lönebidrag till fänsdjurlåfaren för "/, Br 
Arvode till felreterare oh Mattmäftare | j 300: 
Kör ffrifmateriet ech refer . br 
Arvode till waltmåftaren . a kyl 2: 
Diverie | : - Hj: 
vän till hva S a ER 3 
Summa 3,729: 


A - gå . ; 
Hetta är den iveciellare, om ån mera fanmanträngds 


berättelie Oiwer Cällaveté ov dek Rönvaltningsautifot: 
werfambet under fiftförflutna år, bwwilfen mid dnjerden 
mantrådet enligt fladgarne Mall argifvag. Den åda alägart 
att Sillffavet, i mån af fina infträntta tillgångar, fåft mera 


för wår modernårings iv ning. Den ådogalåager äfven 


17 


at oändligt mydet ännu återfår att uträtta. Om än en 
och benågenbet att milja ivfna till förettållningar och råd 
m ett och annat nalle börjat göra fa gällande beg allme 
som, fan man libhwål ide rörneta, att ufdwindiabeten ar ett 
indamälsentigare brufningsjätt och at or omfergefullate bes 
pandling ar ladugarden Ann ife bihvit en allmän och fot 
foertygelie, Der man åter fomurit till infiat om om bättre 
sidbehandling, der bör man eta den tuwändningen qårag, 
at fapitaler tatnad. Nälter man fia wid det ternåmfra 
yet I allmänbet vundgänaliga, men I detta län I fonnerbat 
otid mwilforet oc mediet för jordenå förbättring, 
scmligen difningen, 14 måtte nun medaifiva, att Äfven den 
minita jorbegare, om mwiljan år med, oqer I jun matt att 
stan fapitaler mwerfitålla ett fadant arbete. Tv bättre än att 
åra alla fina eger ligga vditade, derföre att eaaren ide bar 
fanifaler neg för arbetetå uttörande på en gång eller under 
dt år, wore ded att med den arbetäkraft bullet fon fknma, 
unptaga nagra fanmar århaen. OM ingen jerdegare t detta 
jån år få upptagen med andra fordarbeten, att ide någon 
"id finned öfrig äfven till detta arbete. Men äfven i andra 
hinfeenden bar den nerrbottniffa jordbrufaren att aftgihva 
så den erforenbet, iom man föderut wetat tillgodogöra fig, 
senligen att ide utvinna jorden genom enfädeabruf. I detta 
fall fan ban ätminftone ide undjrolla fia med briftande få 
sitaler.  Jorbend Andamalsenliga fönrel, 14 att den ma qi 
så ben bögita möjliga atfaftnina, utan att blifwa utarmad 
N nåringetraft, är den uppgift, fom hvarje jordbrufare må 
är förfölfa att på ett tillivedaftållande fått töfa. Men man 
ir långt ifrån möjligbeten båraf, få länge man faftbånger 
sid det gamla wanliqa, år efter år uppvepade formutiädet 
$hven med erfännande af att Ätikilliga bemödanden till det 
jhttre mom lånet på fednare tider blifvit adagalagda, malt: 
man Å andra fidan medgifma, att tnfigtenr  bårom Ännu 
faarpt undantagGwis trängt ned till den nuindre jordegaren 
Man bar fill och med bart tillfälle att böra förlöjligande 
stranden om det rationella fått, bwarpå jordbruket mid lår 
actö landtbrutfsffola blinvit utfördt, och detta af perjoner, 
om åtnjuta modet ftort förtroende bed allmegen vd fom 
tillböra def flaf. SÅ långe fädane åfigter äro rådande, d 
w. 1. få långe den ftora boppen at jordegare ide tommit till 
infiat om bet oviftiga uti det från förfådren ärfda brufs 
negifättet, iå länge Öfwertvgelfen om dilningens nvtta ide 
fådE i bandling, jä länge man gemenligen eufidigt faft- 
bånger mid forniädet, få länge ide ladugarden blifvit en 
? 


IS 


bupvudiaf oc) framför allt ja länge Huan av ENvertygad , 
att jordbrufaren I detta län — naturligtvis Jar man devy 
mindre affe lappmarferna Idfe tan bafiva fin berguin | ec 
utfonit utan binäringar, och lvnnerligaft utan fogåband; 
vingen, 2 huge bar detta Nätljtap ett mycet omfattand 

bete fia förelagdt, och få länge finnes ide beller fönnert 
bopp om att jordbrufaren i Norrbotten winner en befym 
merfriare fällning, än den ban för nårwarande Uthebar; | 


långe ffall äfwen tidt od ofta förfpörjas grundade flagomg 


öpver felflagen förd vd) deraf bärflytande efonomtijtt bet, 
Det är nu det tredje, på fina ftällen det fjorde äret, i 
fförden mwarit mydet vjemn, dehvis under nedelmattan, > 
mwis näftanr mifwert. Detta är beflagligt Wwisjerligg 
men om wi fill en ftor del tillffrifwva mwåderlefen ffulds, 
bärtill, wore wi vbilliga, om mi ide anven  tillväfade pj 
Helfwva någon del deraf. f 

Wi hour ide affluta dem öpverjigt utan att tatjam 
evinva ofs den ftora förändring, jem mwårt ftatsffid mot fu 
tet af förlidne ar undergått. Härigenom bar äfven de 
ntindre jordegaren inträdt fullmyndig, oc) utan inträn af 
Helfffrifna elementer, till bebandling af de ftora allmänn 
ITrager, tom röra hela wart födernesland. Hand röjt wågn 


nu lifa mydet jom den ftora posteöfionatens. Men i janmna 


nan, Jm ban bar antalet på fin jida, bliv bans inflytand 


N 


äfmen ftörre. Den gama adeln funnes, politiftt taget, id 


längre. Jurdegaren är nu jom fordomdags landets ade 
Men ma han befinna, att ban i fjelfwa wertet blir det förjt 
då, när hans bandtingar äro nttryc af upplysning, rätta 
dighet od) fojterlandötärlek. Gud hålle allt framgent fin 
ffyddande hand öfver Stonung och Fäöderneslond. 
$ 2 

Till Reviforer för 1865 års väfenffaper utjigos 
ber Pojtinipeftoren Amnéus, Handanden Pp. Gowenius 
och Hemunaunsegaren (Erik Pettersjun. 


05 

Till Ledamöter i Sälljfapet imvaldes följande: 

inom Lule ftads Gille: Stapten MN. Sdvus hi 
oo omen Haparanda: Telegrafasfiftenten Sv. Grape och 
Handlanden Abraham Jadyriszon; 

mom Pite: Rektor UA. Yunditröm, NRädman GC. 6. Ny 
man, Gollega L. Ulander, Conint C. Clfaren, Conjul €. C 
Winroth, Handlanden I, 6, Nordftröm; 


19 


inom Arwidsjaur: Handland n 5. rn Bran 
öuftat GaReRae Glommerträjf, Bonden Johan Aug 
: ora I Boffele; : N 
EN  Nplong: Kyrkowärden F. U. Garlberg; VY 
inom MNeder-Kalir: Häradshöfding CU. ($ Bergften, - 
for 6. C Bergbubm, br Auguft Holmgren, br Are 
Wrattberg, br P.A. Swanberg, br Anders Brattberg i Kvr 
BAT 


oftaden; - ör Pe 
(el Pajala: Handlanden LI. LCeftadius ; 

inom Öfwer-Kalir: Bouden Carl Fönsjon i Landsjeri 
4 Bonden MRil$ Petter Itilsjon i MWännäs; 
od) I 


Ay 


inom FJotmocdt: Dikfningsförmannen D. I: Mannberg 
mn 2. I. Forman; 
Landthandlanden LL. I. For å ag CSN 
- inom Öfwer-Lule: Vandtbandlanden &. KM. Biff ön 
anjpeftor A. Mäller i Hedensfurk och Infpektor A. Amneéeus 


ra Neder-Lule: Doktor D. Genberg, Magifter » 3 
Boftröm, Gäftgihvaren Hjeckitedt, br fenol Sal rfröne 2 
vftör &S. A. Sogelnward, Bonden Sobhan Sohansjon : ör 
wit, Edaw. NMiltopée i Antnäs, Ris Anton Andersjon 
Sundom, H. Iacoböjon t Bensbyn. 
$ 4. | 
Till ledamöter i dönvaltningsutjfottet invaldes 
rr förfte landtmätaren I. E. Ryjtröm (återmwal?) = 
löjtnanten Henrif Widmark, jant till brppisanter. je 
bandlanden B. Forsberg och Direktören CS. L. Sogel- 
marc, den fednare efter Iottning med handanden Olaus 
Relsjon, fom erhållit lifa många rofter. 
Sö | 
Bejlöts på Sörwaltningssutjfottets förjlag att fer 
marfammanträdet ffulle bällas i Dijebyn den 6 Juli. 
$ 6. (FT 
etulle Fövvaltningsutjfottet gå i inpyjattning OM 
öfwerjättning på finjfa af DN. Spanfsfolkffrift "Vandt- 
buk utan binäring.” 
3 7. s 
Beftämdes att anflaget till en mejerielev fortfas 
vande ffulle utgå med 100 Rdr. 


$ 8. 


Anflegvs 200 Mdr till inföp af mobelljordbrut. 


redjfap. 
$ 9. 
Heflarg att det wid förra winterfammanträdet be 
miljade anjlag ar 450 Rdr för utgivande af en Pvar 
talsjfrift jfulle qmwarjtå. 


$ 10. 


Yifoledes ffulle anjlaget af 300 Rdr til linodlin- 


genå befrämjande i länet under året fortfarande utgå 
bwarjemte beflöts, att en i linberedningswerfs by, 
gande fumnig perjon ffulle jöderifrån reqvireras +t 


[ll 


orten; emot IMwvilfet beflut förjte landtmätaren Nytri 
rejerverade fia. i ; iu frn 
NRunqörelje ffulle utgå om, att de jom önffad 
I l Ute De be 
Jagna hg ap byggmäjtarens biträde ffulle än fi 
hos Sönvaltnings-utffottet. : 
$ I. 


Upplaftes ett cirfulär från Konal. Landtbrufs-ota 


angående underjöfning af gödningsänmnen, bwil 
et cirfular ffulle fungöras i länet. j 


$ 12. 


Nöreteddes en jubffriptious är - | 
: köer sanmälan om ”ÅÄfädia 
sjord Ctatiftif” af v. Mentzer. . Ajfadlig 


j $ 13. 
 DArefter börjades diffusjionen ar d j Fövw 
jär framftällda RE Sö a d 
örfta frågan: Då landfbrufaren fyftemål ä 
r $ fyftemal är 
- - buk draga den ftörfta möjliga ra huri 
> a föftadt affecnde på lofala om Flimatifta 
förhallanden, landtbrufet ordung, för att gifiwa cn 
jemn, fäker och) uthällig affoftning? 


Ör Fogelmaretk: 9 SSE 
mål på den” fratnsll Mar borde mwara utförlig i fitt varv 


a förfta frågan; men, alldenffund jag 


2 


pejitter CM ringare fännedom om denna orts förballanden än 
flertalet af de bär nävwarande rep. jambällsmedlenunarn 
är det lika mydet min pligt att genom möjligafte fortbet i 
mitt andragande lemna ordet ät omed ortens förhållanden 
mera erfarne män, Jon det är min pligt att från den plats, 
at förtroendet nu fallat mig, uttala mina åfigter rörande 
andtbrutets ordnande i desja frafter, 14 att det må funna 
anna en jemn, jäter od) utbvällia artaftning. Min begäran, 
min önffan är, att allmänheten täcftes ej blott ör rje med 
 brifter, jom uti detta mitt andragande etwifelafttat I 
oefonuama, utan äpven möta den med imvändningar, bwilfa 
torde tända, om ej till ömjefidigt, Atnvinftoue till mitt en 
jfilda gagn; ty wi äro alla menniffor, utvuftade med vfju 
fomligheter och derföre pligtige att betrafta of inom bwar 
andras lärjungar. SÅ hahva wåra förfäder tänkt oc) band 
tat och berföre bar det ocffa lycfatå dem att bringa mår me 
dernäring jordbrutfet till den ftändpuntt, den fig nu befinner 
Denna fråudpunft är wisferligen ide hög, men de banva 
paft den jwårafte uppgiften att löfa, fåtramt man får annie 
förfta uppedlingen fåjom det mödofammalte jordbrufsarbetet 
utan andra rädgifware än hvarandra och fitt praftiffa för 
jtänd, bafiwa de tydligt cj Mott amvifat of den wåg ilandt 
brufet, på fwifen wi böra fortgå. utan även på denna 
janmnin wäåg trampat de förfta, de mödviammafte fregen, brus 
tit fegar åt fina efterfonumande oc genom omtäntjambet och 
flit förmandlat en förut måbända ofeuttjam torfwa till on 
bördig arfwejord. 

HÅ det måjte medgifwas, att allt frillaftäende i jord 
bufswäg är ett tilbdakagående, — tv folkftocfen ötas vuppbörti- 
gen, och bwad ffall detta tillffott af menniftor kefoa utaf, 
jäframt ej jordbrutsalftrens mängd bäller jemna fteg med 
denna folftilhvert, — är det bwarje jan foftorlandswans pligt 
att få förwalta fitt ärfda eller förwärfda grundfapttal, tor 
jin jordegendom, att den odiade delen Dderar, långtifrån att 
minffas, hvärtom öfas, oc) på ja jätt bliver delbar emellan 
ar måhända talrik affomma, od bwarje del tillväcftig att 
underhålla fin ivrebafware. Om allas tankar wore rvigtad 
emot detta mål och alla fåtunmda troget trampade i fina för 
fäders fotjpar, byjande fana omtanfa för efterfommandes 
vifliga utfomft, jå ffulle, enligt min uppfattning, ej blott 
wåra eftertommandes mwäljfianeljer följa of i arapven, utan 
äfven nöden och dennas följd de talvifa utvandringacne 
från en älffad fofterjord, bwilfen lita wall beböfver, fom den 
äfven fon imderbålla olla fina föner, utebtifwa. En fofter- 


Ländfet uunad regering bar tnjett detta od) derföre till be 
drande af lndtbrutets uhvetling, få att dena mår I sc 
wäriug ma foma hålla jomna fteg med de öfriga fela 
våttat färvanjtalter i bwarje prowins. Måtte wi dal un 
[Or ee tra Ott tillegua of det funffopsmitt, ibn nn 
förfäder ät cf Särna Moe fr a + SÖN 
att brvta nya fält åt dur AG ÖR re - Ran, 
IN Vana då fullgjort war pligt a re lande! 
RA mig T demna inledning, fom bar till ög 
ett Hossein analt Arn MO AUUNDAN rundad på 
foret för landtbrutets TT ; SENT RNE NOK rRaTtA wil 
fortbet afgifwva ett jnarvomål så MR nia Marknatt i 
é ginva ett I frågan, huru en jemn, fåt 
Hlimatita Soferarg med  räftadt  affeende Nl a oc 
RSS REL dep NN Rua befrämjas. Dey 
MS EK RIG til fen areal utwidgas genom att läg 
flere HA SPID SUSIE, Jont upphört att lemna äran 
Cälirnaförem vx ; frigt ae tjonlige till uppodling. Om ett 
af en fulljtänd: - frönag med framgång, 14 bör det föregå 
KÖRA Se id afbibning ej blott of fjelfwa åkferjorda 
ar Irojtbildande trafter t def närhet. Emedan det ät 


en på ercfarenbe ; fana 

ia eg samunönd läg att den fuktighet, jum 
TS en od) dertfrån nedregquat på jorden, wi 

Hä FOR i U| pa jorden, mid a 

omptlningen ar matjordlagret derjfädes nilginreg alla de 


nar Sd p STR E 
alt bälta wotlgg fiber beböft, få är det flart 
rr 4 an det bunnit alfwven, ej widare ; 
bt PR An ftadligt för werterna, MÅR muban det 
Det merkar fy Ra att nedfränga i alnven, od) dels emedan 
werternas LIRA pa matjorden od derigenom hindrar 
det förfta N lar mognad amt framkallar froft, ja bör 
fd framt man wil tgnajte arbete för jordbrufaren blifwa 
temnad. hajtigare NS erna en förmildring i tlimatet och Wers 
mwatten mebelft afdibring. och mognad, att aftigång detta 
jordmåner, fom wilat Doreen ffdibings torde, & fådane 
fund bör bra e 'enågenbet att under mwärflödet igen 
tar lr RAR till ditets fulla djup på en gång, 
nun jorden ära NG fa fmaningom fördjupas, I den 
jfola uerlåggas till db Hynnerhet om de framdeles 
lådane jordmäner ett. Bör mÄKENA bdifesgräfningen a 
maren 2) ej Tati Häften under maren. och fom 
SedA - SAG gr - 

oj för att feombetmaie ning. blifrit wertitälld, odlas fältet 

smbrrnga 1äd utan för att frambringa foder; 


23 


äfte under några är, tills den uppbrutna torl- 
wet bunnit vittra famt jorden blifvit tilldelad aninalift 

odla fåd fäwidt man federmera med framgung ifall 
unna odla fedevwerter. Hänvid bar mången anfett lämpligt 
att, lÄfOMm mwarande mindre foftbart oc) lenmande en Mangs 
irigare gqräswall, till deuna jadd amvända Pe qrasfröftag, 
jon fwma hopfamlag från mara foderffullar. Jag är i detta 
fall of motjatt åftat; fy har Höffättern blifvit mwertjtälld i 
rättan tid, ds: oaw. j. de bättre qväsflagen börjat blomma, a 
har detta grås ej hunnit fätta några frön, nvaraf följden 
torde blifma, att utfädet endajt beltår af egriströn, emedan 
on ftor del af ogräfen fätta frön och mogna tidigare än de 
pättre foderjlagen. Jag för nin enffilda del förordar odling 
af flöftver od) tbimetej äfven aj det ffäl, att qvdt foder d 
stt nödwändigt wilfor för freaturffötjelns förbättring. 

Af tladugärdöffötjelns låga frandpunft fon man lätt för 
flara orjaten till den ringa uppmärfjanibet, fom bittills ca 
nats åt odlingen af foderwerter t förballande till den af Jar 
Men då det år em allmänt erkänd fanning, att ndugardas 
frötjel är för Norrbotten den naturligafte och fätvalte qve- 
nen af modernäcingen, få fon det ej mara ur wägen attbår 
angifwa några regler för demna grens rittiga baudhafwande: 
Fill ofwelsdjur böra endaft goda och felfria djur amvän: 
dag: endaft den aftomma, fom wifar fig friff och ftart famt 
fallit efter goda föräldrar, bör påläggas; fromföd ej flere 
djur, än fodertillgängen medgifwer, och lät utfodringen 
aldrig blifwa napp; födvämnena böra wara närande och 

oda famt mwälbergade och gifvas i omwerling med bhwar- 
andra på beftämda utfodringstimmar, hwarjemte fådane 
ämnen, fom wifat fig befordra matluft, t. er. falt (ett par 
lod åt hwarje fullwert djur) då och då böra lemnas djuren ; 
drycfesmwattuet bör wara Fylfaget och godt, famt tillgangen 
derpå riklig; renhållning oc ryft böra ej förfummas, ty 
alla djur fordra för fitt wälbefinnande ej blott vent läger 
och ren luft, utan äfmwen att huden hälles få ren, att hud: 
utdunftningen utan hinder fan pågå, hwarigenom matluften 
och tillfölje deraf wälbefinnandet i hög grad befrämjas; 
ftallet bör åt alla husdjuren göras ljuft, luftigt men drag: 
fritt. Hwad wärmegraden beträffar, få bör den wara na 
ot olifa för hwarje ferffildt djurflag. Sa + 15 qv. för 
vinet, + 10 gr. a 12 gr. för häftar och hornboffap och 
+ 8 qr. för fåret. 
oo Lifa angeläget fom det är för en bandtwertare att, för 
fitt yrkes fullffändiga bedrifmande, förte fig med grdu mwert 


men MT 


qudjel, 


24 


tvg, lifa om ej mera wigttat då f 
FASEN a wigtigt är det oc för om jordbrut 
Jeelira jig de till äterjordens fullftändiga gr 
enlig redftaperna. Jag mill blott erinra derom Bira 
vedj ap Fan eitdalt aujes för gudt, när det, utan bör TS 
prat på dvagfraft, men ändect ftarkt gjordt, med fMtbet vr 
frållas kuwvål till qvundgående fom djupgående äran 
gafte aterbruföredffapet är plogen | . 
[V] MN " NE 
Mer Nutberg hade injändt ett ifviftligt anfö 
vInög ont nu af br Ordföranden uppläftes, warand 
det af följande Mvdelje: ; äl 
FELT Läns Kongl. Hushållrings-Sällftap! 
oo IR jag är förhindrad att bewifta Kongl. Husbållrin. 
FÖR JA | Stongl. HOusbål 15 
ÅG 0 unnanträde der 29 uti KIA a 
SS ap mg wördjamt, att ffriftligen få yttra mina ite 
slöa EE ES af de frågor, fom af Förwaltnings 
Kra rar allts till diftusjion, fädant med förhoppning 
SUN AR, na ajtgter ffulle anjes wittna vm briftande or 
FR NR ER 1 annet, framftällandet af min m 
ER nå be vaftas endatt jäjom bemwis på mitt intresje fö 
AR byfbaun ot bidraga till frågans utredning Sd 
- - ston KR och Elinatifta förhallanden an 
. IMG mt londtbryntet hittills i allmänbet haft en fallt yi 
DE y anbet baft en 
ad Sä fr Jpunmalöproduttion blifmwit rn 
NN | x Ardsjförtfe t tj ör! 
He NR Aled a ge dajtötfeln till bijak, då förhallandet 
se ÄN bör mwara onnvändt, om landtbrutet 
ur a att det ffall lemna den ftörfta möjliga nytta 


ar 


Det mint: 


bl pv FN På 
och de RE låfer och utballig aftaftning. 
företagits 2 FÖREN bafwir t allmänhet nyvdlingar 
brufningsmetf wediträdtare ffala än tilljörene, derwid 
pröftvade och OR dom t fvdligare delar af riket bitfvit 
Arfa ENE tige befmune, med ner eller mindre nog: 
MN ba bed bärftädes blifvit amvände; men erfaren- 
nom frojtffader tillt Fre eg voter oron, a 
ntanena gamla if intetgjorts i änn bögre grad än a hem 
tälbend. all EN Jamt aft utjädet wanligen warit förlo: 
jorden och vårt i miblycdade törjöf bidragit till att utju q 
aft ffarfare gödning, för att förjätta fådane a 


edlingar i det fe INNER 
ällas. ef [fi att foderjtörden af delamnra funnat er 


> Erfarenbet jäledes mi 
fattmälepsoba TR G Hof ggg oe 


f q fifta åren, att 
z de Nr nee ka Rn 
a fortuiter, lynnerligen mad beträffar : 
Men äfven är fändt, att de äldre åar, ön 


[edt till fännbar 
edlingarne. 


25 


under gvnjamma Ar, tlemnat goda födesffördar, i följd ar 
froftifader lemnat ffadad eller oduglig affaftning, bwaraf allt 
den fintjats fan dragad, att om och genom förbåttradt Dit 
ningSlätt, froftländigheten fan mäinifas, denjanuma dud ide 
fan tillintetgöras; under hwilta omfrändigheter jädesodlingen, 
i anjeende till froftffadvrne, bwilfa ofta inträffat Under flere 
ofter bwarandra följande mifwertär, är underfaftad en bes 
fråndig oiäterhet, om fynnerligen I länets nordligare del 
förorjatar jtor owifhet för kudtnanens uttomft.  Deremot 
bar fadugårdstfötteln, när denjamma omfattat med nit och 
intreste, wijat fig under alla förhållanden medföra trygghet 
för utfomft & det kurdtbrut, fom haft denfamma till hufwud- 
iyftemål, I Mvilfet affeende jag utber mig att få onminva 
de närgränfande benuman, jom utom Björtfork landtegqendom 
unna fjora fill föredöme i detta hänieende, jämt derad na- 
turliga bejtaffenbhet. 

Villa Lappträffs hemman i eder-Saliv jocten, med åker 
af froftländig beffaffenhet, jom ej fan antagas undgå froft- 
ftador, da dejamma för öfrigt inträffa i orten, har fedan 50 
år mwarit brufadt med hufmudjaklig beräkning på att Åftad- 
fomma fodertillgång och jmörtilbwertning, och fidant med 
den framgång, att egarne deraf ära de förmögqnafte bönder I 
Yteder-Stalir jofen: den ene af dem, I. I. Ekman är i den 
fördelattiga efonomifta belägenhet, att ban är tarevad för 
infomft af fapital. Deras fött att ordna fitt landtbrut, har 
för öfrigt medfört den fördelen att froftjfadorne genom till- 
intetgörandet af jpmmnusgröderne under åtffilliga mifnwertär, 
ej tillffyndat dem någon jemföreljewis Humbar olägenhet, 
anedan deras egentliga infomfetälla af landtbrufet warit oför: 
minffad, att deras betynmrerfria efonomifta frällning lomnat 
dem tillfälle, att ät hbandflöjder egna berönnvärd omforg och 
utwvecling, famt flutligen, att de för fin uttomft ej warit I 
behof af ffogarned anlitande i högre grad än aterwerten medz 
gifwit, i följd Dwaraf den bäft mårdade od) befparade ffogen 
i Neder-FKalir jocen finnes a Lappträfts henna. 

Uti Korpita by har äfven ladugardsffötjeln limit om 
fattad med utmärtt omfjorg och medfört framgang, 1Å att 
bönderne derftädes befinna fig i goda efonomiffa omftändig: 
beter och utan wårigbet funnit utfomft od) berquing under 
mifswertären, Mwilfa för andra än dem, jom idfat landtobrutet 
med tadugaärdsffötfel jäjom bufwudfyfte, i de flefta fall med 
fört ffuldjättning under mifvertaren. 

Den goda husbhällning i affeende ä ladugårdaprodukterne, 
jom råder i filtnämnde byar, bar mwertat till det fannolift 


26 


owanliga förbållandet, ott äfven åtffilliga bland fältjägar, 
od) inhvfingar busbhallat ja wäl med jmör, att de Aunt af 
vittra fädant. 

Det bör anmärkas, att hemmansegarne i Lilla Vappträft 

och Storpiki byar ej uppoffrat tid och möda på förjöf tig 
jranmälsvdling på froftländiga nyvdlingar, utan deremot jä 
fnart fom möjligt tgenfatt nyvdlingarne med gräsfrö, att 
fraftig utfodring fäledes fumat begaquas, men Mviltet & 

wen [edt derttll, att ladugårdens aftaftning warit förmånlig, 
enär till förjäljning uppfonumit ett öpverftott af Atnuinfton 
60 ffålp. mör af Mvarje fofreatur, bwitfet här i orten, i 
anjeende till jmörets goda beffaffenhet, funnat betalas i al- 
mänbet med 11 Mdr pr 20 ffölp och för flere hemmans 
egare medfört betydliga infomfter, deribland fiftlidne är fö 
Aredrit Aftröm oc Carl Petter Sandberg omfring 400 Hd 
för bwardera. 

Af ätftilliga bemmansegare torde, fäfom ffäl för nvaft 
lätenbeten att beflita fiy om en förbättrad ladugärdsffötfel an 
föras, att i många byar mulbetena äro vaga och att lady 
gardsffötfeln af tadan anledning, ej fan blifwa mwinftgifvande. 
En jadan wårigbet är doc öpverwinmnelig, emedan i all 
mänbet lägenbeter gifmwas till odling af äng. Om fådan 
odling ffötes på ändamälsenligt jätt, eller ialunda, att cj 
mera uppbactas eller upplöjes, än hwad jom fon gödas til 
tnfaning med gråsfrå, fa bör bötillgången inom fort tid uma 


ökas derbän, att några för, eller famma antal fom förut, 
funna födas mwål äfven om ett ben | 


1 ) i untans jämre ängar one 
mwändas till beteShägnader. 
oo Onftligt wore att tillbverfningen af oft Funde beferdras, 
a att ladugårdöffötjeln derigenom Funde blifwa än mera 
winftgifwande och af egenffap att wåda allnwvgens intresie, 
men ett binder för nävmwarande i jädant affeende är att det 
ej Maunes perioner, fom finna lena undeviwisntug i jadan 
tillverkning. 7 
Sör egen del tifligt öftwvertygad derom, att det More 
bottnifta landtbynfets framtid i måäjendtlig mån beror af on 
förbättrad Indugårdsffötjel, har jag efter förmaga jöft werka 
för fafen och anier i följd af egen erfarenhet att mjöltkärl 
af förtennt jernbloct, enligt Gustanderffa metboden, med fjelf- 
ffummande buntar, ega ett afgjordt företräde, ijynnerhet jom 
dylika fårl numera böra: funna anjfaffas för pris, jom ci 
onverltiger foftnaden för målade träfärl. Onligt upplysnin- 
36 lom Jag inbemtat, har Major Gusianders förjta patent 
förfallit oc) det feduare förfaller i näfta månad. Förtent 


2 


unplåt af 25 tums längd och 17 tums bredd foftar i Stod 
holm 113 Rdr 50 öre för fifta om 100 plåtar, warigenom 
mjötfbuntar om 3 fannors rymd böra TERS föllpragran. för 
aufring hälften ar deras bittills warande pris, jam söra 
derigenom tomma I allmännare begagnande äfmen hos ler 
qen, bwarigenom ftörre nyggbet, bättre behållning ar oc 
itadt intresje för kap a bör funna förmäntas. od 
Ett medel, fom jag hoppas ffulle merfa till en bättre 
pusbållning med mör more noggranna ontecningar öfmer 
jmörtjerningen mid hvarje hemman. Deraf ffulle wila fig, 
att det jmör, Jem tillwerfas är betydligt och af anjenligt pen 
ningwärde och) hus husbönder vd) Bgnerar Irerka injigt 
derom, att något, fanhända hälften af Imörprodufttonen bör 
unna bejparas och förfäljas, fanmt lemna en ärsinfomit, fom 
till hela beloppet är ven behållning och) ej underfajtar de 
ftora omfojtnader och afdrag, fom andra binärvingar. Eb 
Utfigterne för behållning af lndugårdsffötjeln ökas Hm 
närwarande genom den betydliga erport of flagtboffap til 
Guglkand, fom under fiflta Året blifvit em RNE för 
jädra Sweriges tandtbeukare och hwilten affättning fannoli 
äfven för framtiden blir ja förmånlig att jmörtillwerfning 
för vifets tydligare delar blifver mindre mwinitatpvande än 
freaturserport, Dwilfen omftändighet bör tillförjäfra det Na 
ländffa jmöret om en god oc) förmånlig fare. Men 
jomnerlig wigt fynes mig ligga devuppt att affeende rat 
ej allenaft a månaden utan Även 4 beffaffenbeten aj det 
jmör, fom tillverkas, emedan affättlighet vd) pris iu egt 
följande mwertlig behållning, beror ar mwarans gobdbet, he 
bwilfet ändamal önffligt were, att framdeles, osa RED jr 
tills, wid uppföp & tillverfningsorten, prifet lämpardes Nog 
grant efter warans beftaffenhet, bwilfet, enligt een, 
mart ffulle åftadfomma allmänt god tilhverfning, ew förde 
annelift både för tilwerfare od) föpmån. En. 
Min afigt är naturlighvis ide att jpanmälsproduttton 
i allmänhet bör öfwergifwas, ntan endaft att uttala min 
åfigt att jmörtilhveckutng är fäfrafte infomiten aj landtbru- 
fet i Norrbottens lån, Atminftone i de nordligare een: 
Båda jyftemålen ärv för öfrigt ej oförenliga, emedan en må 
fött Iadugård lemnar tillfälle att fraftigt aödala Den siten 
jom bålles öppen, och att winna goda fådesftördar, Sr ej 
förjtöras af froftffador, WNvaremot erfarenheten torde cc 
mwijat, att då myodlingar ffe i widfträctare ffala och Häl 5 
öppna i beräkning på fpanmälsaffaftning både de gamla od) 
de nya Akfrarne lemna flen fförd. Den omftändigbeten torde 


28 
äftven böra uppmärffanimas, att om wår ffött ladugård, fom 
lentitar god mjölktillgäng, t betydlig mån minffar behofwet 
och åtgången af anmäl; en färdeles ftor fördel, fonnerkt 
anft under mifavertar. 

Neder-Kalir den 26 Januari 1866. 

Joh. Rutberg.” 

Or Hummel war nävmaft i tillfälle att witsorda 
viftiabeten af det anförda och inftmmer till alla delar 
deruti; wille blott tillägga i affeende på den Aferjord 
jom hälles öppen, att den åtminftone Ywart G6:te år 
borde bejå8 med rotfrukter. 

Or Nyftröm åberopade fin erfarenhet fom land 
mätare; talaren bade till ledning för graderingar wan- 
ligen uppgjort falfyler, Dwarefter 10 är8 affaftning i 
medeltal beräfnades t. cc. för 1 tunl. åfer och 1 tunt. 
äng fwardera. Det hade då mwifat fia, att äferns be 
hållna affaftning ide fått i något jemförligt förhål- 
lande till affaftningen af äng. — Lofala förhållanden 


måjte lifwål affes. Silunda hade talaren ide funnat 
finna, att i Hortlar by äfern lonmnat den ringafte be- 
hållning, Dwaremot der funnes Hjeljwerande äng, jom 


gifwit god affaftning; i andra byar Hade åter linod- 
ling befunnits fördelaftig. I allmänhet funde med 
wifbet fägas, att få bvar funde ft högt Betaldt för 
Jur fpamnål.  Talaren inftämde derföre med ber Rut: 
berg och Hunmel, att man alltför mydet Iade jig på 
fädesproduktion; och när erfarenbeten hade wijat, att 
mifwert inträffade i medeltal nära nog Mwart tredje 
är, Wore det jä mycet angelägnare att underhålla åfern 
blott för husbehof, och odla till findor jå mydet mu 
le möjligt, ty derutaf Hade man dubbel behållning. 
HA man i medeltal ide kunde påräfna mer än 2 a 
3 funnor forn på tunlondet äfer, ffulle mean deremot 
käk rk areal af goda lindor hafwa hö för 3 
6 IR wore då i behåll, man finde ha mör 
till affalu frumt ett och annat lagt. — Derföre borde 
Ior uppmärtfambet cgnas åt boffapsffötjeln, och man 


29 


porde ide ifrågajätta att föpa några tunnor forn, då 
mun utaf ladugården hade jäfer affaftning od) god bes 
pållning; talaren föreflog derföre, att zälljfapet ffulle 
uttalw fitt bifall till hr MNutbergs ffrift, emedan det 
deruti framftällda landtbrufsjättet wore enda medlet för 
allmogens räddning. 

Or Hummel upplöjer till ytterligare ftöd för udd 
wänbdigheten att mera eana fig at I(adugardsjtötjeln ett 
utdrag uv den af honom fajom ordförande i IMeders 
Falix Hushållsaille afgifna Arsberättelje, och uttalade 
talmren fin öfwertygelje om att äfwen från dem oc 
godt fmör fan erporteras. 

Ör Nyftröm anför fafom ett bewis på den winjt 
och bjelp fadugårdsffotjeln bereder, att mängen arbe: 
tare I ftäderna dager fig godt fram genom bidrag 
från aftaftningen från den eller de for han har. 

Or Nelsfou inftänuner med de föregående talarne 
bärnti, men fror, i ftrid med Her Fogelmards och 
Hummels åfigt, att timotejfrö ide bör amvändas. Ta 
(aren hade äfven förjöft dermed, men hade fatt ringa 
affaftning; Owaremot han funnit ftor fördel wid ans 
wändande af ortens höfrö. — Man borde hafwa nagot 
af tillgängligt 05 för att få frö, 06 talaren anfäg, 
att det till och med ffulle Betala fig bra att jäanda ja 
dant föderut. 

Sr Humnurel wille mwisfjerligen medgifwa fördelarne 
af ortens gräsfrö, men wmwidhall tfval fin Åfigt om 
ändamälsenligheten af landning med timotej, emedan 
detta gåfwe full jförd redan förjta året, Mwilfet ide är 
fallet med ortens frö enbart, dot borde timotejen 
jag tunn. 

Hr Nelsfon brufade upptaga jorden förfta net, 
träda den under det andra och det tredje öjwergödska 
den med fwag öfwergödning wid igenjåning, då talas 
ven erhöll förft forn, fedan råg och tredje året full 


HO)» 


iinda Scdan rågen war furen, enveracbslades mer 
att eller fatrbvvilbung, blandad med affa. 


MY koaelm arcE medaat att det mwisferligen ANN 
finde wara nödmwandigt att ia orten3 mwanliqa gris 
Hag, emedan jorden I allmänbet ite är wäl afdifad, 
men att edan detta fett, det wore jfål att amvända 
bättre arasilag, bwilfas fraftigare foderämne urpmwmåäad 


deras fortare fortwaro.  Talaren bade wid UWtuna fett 
Ste Aretå wall lemna full förd af timotej. 


Or Holtröm bade ingen erfarenbet om de frem 
nande tröterterna, men anfåg det i Norrbotten blifva 
ejemtörligt jamre bebållning att oda timotej, tv tala 
ren bade fett 30 a 40 årg findor lemna god affatt 
nina art orteng qridflan 


AW. Bäckftröm wille att man föulle lampa Ha 
etter totala torbållanden. 3 PWite foden were jordmå- 
nen + allmanbet magrare än vå andra jtållen, derför 
ffulle man der få föga af ÄMare aräsflag; i de båttr 
vvaruae fnneg naturlig ang, i andra byar lämpad 


fia jorden bättre för 'ranmålsaffaftning; Wite oden 
babe lifvål ingen frammål till affalu åfwen under be 
bäfta år, derföre antåg talaren det wara bäft fom bär 
mar vttradt, att man få modet fom möjligt canuad 


fia åt ladugårbeffötfem. TJalaren bade deremet den 
fit, att man ej bör infå frå vå lindör, utan att då 
man acder för att lågaa igen, bör jorden are fia 
Hell. (En linda fom iaenfåddet, ftode fig aldrig 20, 
30 år, De iom ej iqeniätt, bade drifvit upp jur la 
dugård hböaft. En del jord arodde fjelf, annan ide, 
derföre wore bäft att öfverlemna detta till jorden 
Hafren were ide god, der man fulle få gräs. 


Ör Noitröm annmärfte att man bör noga färflilja 
Mite joden, der jordmånen är få cjemförligt moder 


magrare än öfriga delar af länet, att linderna ftorra 
fnappt S år. 


31 


Ar Hwmmet wille tilläaan, att det Ar daltat NN 
ägna faen efter bare; forn were Läft, men det borde 
jäs tunnt. 

D. (H. Danitelsjon erkände att allmvgen bar för 
wida åfrar, oc bade runnit fia ba vit atfajtning ar 
att låda PFA ladugarden; det were förre nutta ar att 
föra Ipammnal till föda at menniffor, an att föpa TOT 
en bojfavsbjord, tv detta wore bottenlolt. 

Hr Foaelmarck: Rörkta werten bör wara barre, 
jom bör tagas 2:ne är i radg tall torhwen ide bunnit 
réta fia; derefter våg, för Invilfen avdatas, Mwaretter 
ardéfrö i denfamma mjäs. 

Ör Hummel fårte uppmåärfjombeten på Daniels- 
ions Afiater, tv ofverginge allmogen till den, bebofdes 
imaentuna annat. a 

Erif Pettersjon tvedde ide fremmande frö wara 
rasfande, men om man jådde flera flags frö, finnar 
man fe nvad Mag lindan wille bära, tv det jom funde 
ad till, ajorde det, men ett annat forqwajdes. — Talqe 
ren initämde för öfriat med Damelston, nvilkens antar 
ter åhven andra af allmogen förflarade fig omfatta. 

Här Hamfeldt anförde att en ftinda mvid talarens 
gård, fom förut burit fnappt ett aråsftrå, efter öfwer 
adduing med abl fommit i ftarf wertliabet. 

Hr Schouab wore wisferligen ingen jordbyukare, 
delade ded de föregående talarnes Åfiat om Ängar 
tens företräde, men bade dod funnit bewis på mot. 
jatjen. I Hedens Iv bade åkern qihvit jä bön affalt 
ning, att förfte fandimåtaren Ryjtvöm wid uragaljatt 
eryropriation för fonalen bade uppffattat marken till 
1500 rdr pr tunland. 

Hr Nyjtröm förjwarade denna åtgärd genom att 

inva  affojftningen, fom utgjorde 10 tunnor på 
tunlandet, Dwarjemte borde tagas i betraktande, att 
frågawarande jord war näftan froftfri. 


32 

Hr Ordföranden bemftållde, burvwvida detta hörde 
till ämnet, och tom Ddiffusjionen öfwer denna fråga nu 
anjfågs lutad, yttrade br Ordföranden, att alla deruti 
wore af lifa åligter, att jordörufet borde ha en an 
nan riftning, fö att ladugården blefwe omfattad med 
ftörre omforg, att boffapen blefwe wäl född och fiör 
tillwerfades af wäl bebandlad mjölk, fomt att jorden 
borde ffötas i werelbruf, och ide mera hållas öppet 
till åfer än fom för året ffall gödstlas om dercftor 
igenläggas till lindor. 

Andra frågan: Hwilket inflytande har trämn- 
rvurörelfen, fåfom den hitintills bedrifwits, haft på 
jordbrukets fortfomft, oc) huru bör ffogshandterin- 
gen ordiuas för att fomma i riktigt förhållande til 
jordbrufsnäringen? 

Or Widmark: För att fätta Sällffapet i tillfälle 
att bedöma huru ffogarne Olifwit behandade, hade ta 
laren uppfatt ett ffriftligt anförande, Mwilfet mar a 
följande Ivdelje: 

För aft rätt funna befjwara denna fråga wore af nöden, 
att tillförlitligt fänna den ftåndpuntt, på bwilfen jordbruket 
inom länet ftod, när ffogsbandteringen, fajom en eqentlig 
näring, här wanu infteg; det more behböfligt att ha fig be 
tant förballandet emellan jordbrufarenas antal och) deras, 
iom ej more fäftade wid jorden, det wore i fin ordning att 
funna uppdraga en jeninförelie mellan jordbrutet wid den tiden 
och nu, emellan den arvbetstraft, iom da derpa amvändes od 
ben, iom mu deråt egnar fig. 3 

De enda fällor, fom i jadant hänjeende ftått mig till 
bubds, äro Stongl. Maj:ts Befallningshafwandes femårsberåt 
teljer ur bwilfa följande fakta erhållits: 

Uti berättelfen för åren 1827-31 yttras om jordbru- 
fet, att detta utgör fuftlandets buftvudnäring, oh att det 
famma är, ”faft Imåningom," i tilltagande, famt om ffogen, 
att den är wid hafskufter vdj de mera bebodda trafterna 
mydet medtagen, att Ifogstillgangen deremot inåt kmdet är 
ymnig, att denfamma, under den fid beråtteljen omfattar, 
ide blifmit mydet anlitad till ffeppåbyggerier, emedan ganffa 
få fartyg, i jennförelje med Invad tillförene mwarit mwanligt, 
blifwit bygde; att fogarne färdeleg är 1831 betydligt hems 


2 
222 


jöfts ar ffogseldar; att jägwerfsröreljen Mneå wara mer iaf 
ån tilltagande och att medeltilhverfningen af bräder uppffat 
tad till 26 a 27,000 tolfter i enfet, fju alnar beräkning. 

Af berättelfen för ären 1832-36 inhemtas: Att jords 
brutet med rätta utgör fuftlandets egentliga bufwudnäring, 
men att det dock lider betydligt genom den för bögt dvifna 
tjävnutilbverfningen, varåt många jordbrufare, fördeles nv- 
benunansimebafvare, egna alltför myden tid. bwarigenom 
den edan odlade jordens behöriga häfd förjummas od) ny- 
odlingar alltför lamt bedrifwas; att ffogen under mifswert- 
ären utgjort en af de bufwudjafligafte fallorne för allmogens 
uppehälle, bwadan den wid hafskuften oc) de mera bebodda 
trafterna blifmwit öfwerhöfman anlitad, att ctt fagmwert uti 
MReder-Kalir måft för Driftande ffogstillgång nedläggas, men 
att jä mycdet ftörre tiflighet eat rum wid de örfrige juut att 
affättningsorten för tewarutilbverfningarne uteflutande wa 
rit Stocholm. 

Berättelfen för ären 1837-41 gifwer mid handen: 
Att jordbruket i kujtlondet bedrifwes Tajom bufmudnäring, 
att det befinner fig uti ett jenut tilltagande, ebuvu detta 
ide warit ja märfbart, jom man baft föl att wänta, var 
till orjafen uppgifmeå mwara den, att de många mifwertären 
framfallat dels haglösbet vd vförmåga att underhålla till 
våclig arbetSperjonal, dels nödwändigbeten att, till fyllande 
af de förjta bebofwen, tillqripa binäringar, bland hwilfa tjä- 
vutillwerkningen är den egentligafte oc) den, fom mejt ffa 
dar jurdbrufet, derigenom att arbetstiden för den januuan- 
faller med tiden för jordarbeten; att omtanken att föröka 
böaffaftningen egentligen blott wiiat fia, der tillfälle til 
rödjning af naturlig äng förefinnes; att ifogen börjat mera 
anlitas, och till följd deraf träwaruröreljon vd) ffeppsbuygge- 
riet mycfet utwectlata, att tväwarnröreljen utgjort mångas 
utfomft under de jwaga ären, att, i lifbet med Mvad före 
gående berätteljer innehålla, ffogen uti de egentliga bygderna 
wore betydligt anlitad, men att deremot någen brift på tim 
merffog längre in i landet ej för närmwaramde wore att be 
fara, dereft denjamma för framtiden blefwe ändamålsenligt 
behandlad oc) wärdad, amt att bandiagning under qvingvens 
niet bland allmogen wunnit infteg. 

Af berättelfen för 1842—46 finner iman: Att ftatSbi- 
drag till wattenaftappningar erhållits, att jordbruket till jät- 

edvifwes lika jom tillförene, att det dod med märkbara 
iteg framffridet; att ffogarne bade qenom omåttligt anlitan- 
de, färdeles mid bafstufterne och wattendragen, blinvit iå 

3 


medtagque, aft man munera föga finde hoppas derifrån o 
bälla det underftöd to nvaga Ar, Dwartt(l de were den enda 
intomitfälla, orten cade att under jädana förbållanden pårät 
ua; ott de utgjorde det enda vräddningSmedlet från wnder 
gang, om många mijwertår åter ffulle mträffa oc att der 
före fadana mått och fteg måtte mwidtagas, bwartgenom cn 
aräns för Mverfutugar och utförjel af cf fullmogen ffog fun- 
de jattas. 
Berättelfen för ären 1847—50 fäöger: Att de mwålendt 
tigalte hindren för jordbrukets förbättring utgöras af ofull- 
ändad afwvittring oc) briftande undevwisning, ty få länge de 
på afwittringens fortgång beroende laga friftena ide fuma 
företagas, ter jordbrufaren fig ftängd tfrån fådana odlings 
företag, jon funna anjes tunefatta nagon förbättring ijond- 
brutet, Mwilket är få mydet mer att beklaga, jom bågen der 
för är från är tilltager, bwarjemte det wore för att inflå 
denna håg i rätt jpar, färdeles gagneligt, om ftatens agrv 
nomer lemnade underwisning at ortens tandtörufare, fynner 
tigaft I affeende på ängarnes ffötjel och förbättring; att jord 
brufet, vaftedt desja binder, gatt framåt, mitaå dels genom 
ifferuppgifter, dels deriqenom att odlingar bär och der inom 
länet företagits, eburu ingenftädes i någon ftörre ffata; att 
tom ffogarne, då a de fletta ftällen fronans ide äro friljda 
ifrån enffildes, da ingen jägeribetjening inom länet finnes, 
da jaledes utfyningen af de ffogsprodufter, fom genom Kung. 
breftvet ar den 11 April 1844 ffulle werkfrällas, målt öfwer 
lemnad at fronobetjeningen, bwilfen ice befttter nödig injigt 
i ftogsbusballningen, få har följden blifmwit, att Mvcrfan i 
ftor ffala bedrifiwits och att utjyning of ffogsalfter ie alltid 
blifwit mwertitäld med tillbörligt affeende &ftogstillgången och 
den fena aterwerten; att erporten, under de 4 är bevåtteljen 
omfattar, utgjort 270,598 jparrar och bjellar, 286,70 tolfter 
plant och bräder emot 189463 ftycden frarrar vd) bjelkar, 
130,574 toljter plant under de 5 föregående åren; famt att 
tilljölje deraf qvundade farbågor för en förr eller feduarc 
uppfommande ffogsbrift äro bevättigade, dereft ide fraftiga 
atgärder widtagas till ffogarnes ffydd och em ändamålsenlig 
ifogsbusbållning. j 
Af berättelfen för åren 1851—55 framgår: Att jätte 
för jordens behandling ide undergatt någon märkbar förän: 
bring, att dock begäret att öfa höfodret förmårktå, fvnnerlis 
galt genom den underwisning ftatens agronom lemuat, att 
en del fadana arbeten äro med underftöd ar allmänna medel 
bugnade, famt att bwad jom uti föregående berättelje utt: 


än 


vat$ om ffogarne Äfven på denna ÅrSjöljD hade fin till 
lämpning. 

Berättelfen för ären 1856-—60 innehåller flutligen: 
Att befolkningen under 40 år ötats från 31,857 till (1860) 
66,997 eller med 35140 perjoner, att orfaferna till denna 
jolföktning är i förjta rummet att iöfa uti hittils gällande 
ftadganden om rättighet till nybyagesanläggningar på frös 
mand marter, Mvilfen af befvlkfningen, den der Itfvas at ett 
itarft begår efter fjelfftändig jambhåällsttällning, flitigt begag: 
nas, jämt dernäft utt det underftöd, allmogen it allmänhet 
och nybyggare t iynnerhet egt från fronans ffogar bhemta, 
jamt flutligen till någon del utt henunanstlyfningar och jord: 
afföndringar; att inhyiesbefolkfningen redan utgör wid pj 
2. af hela folftmängden a landet; att brufningsjättet af jors 
den t allmänhet är bittills följdt, bwiltet docf bär och der 
börjat förändras till iafalladt toppelboruf; att allmogen blifwit 
uppmårtjanunad på möjligheten att förefonunma miwerter ge 
nom utdifningar af fanta och földhällande myrer; att frågan 
om ffogarne intager ett af de wigtigafte rummen i Nvrrbot- 
ten$ hushållning, ide blott uv den allmänna fönpuntten om 
fogSbushållning, utan förnämligaft, emedan de utgöra mil 
foret för det redan marande jordbrufets beftänd famt för 
möjligbeten af landets widare fultivation och deraf bervende 
befolfning; att jättet för frononmrtfernas amvändande fåledes 
utgör en lfsfråga för länet; att detta lätt, enligt Landsböf- 
dingezembetets Afigt, framgent, fåjom dittills, borde följas, 
neml.: "att fronan$ marfer ttfe finde tll ftörre nytta för 
det allmänna amvändad än fill nya henumansanläggningar;” 
att wisjerliaen fronans ffogåområde genom fådana förminffas, 
doc ice till ffada för ffogarne, ty den tatttagelien är allmän, 
att alleftides der ffogen år offiftad eller afröjad från fronan 
och enffilde, framträder den ftarfofte ffogstörbrutningen; att 
det ar allmogen, innan rväffilnader emellan fronans oc) bys 
arnes martfer jafnades, anjags fajom en häfdmwmnnen rättig: 
bet att från de förra hemta afytterliga produkter till falu, 
för att deriqenom afhjelpa den Ovift utt lefnadsförnödenbeter, 
iom jordbruket ej mäktade fylla; att det, i den mån odlin: 
gen fortginge famt alla byar erhölle beftämda områden, blef: 
we nödmwändigt närmare reglera denna fjelftagna förförj 
ningsratt; att till följd deraf, på Nikfen$ Ständers bemftäl- 
lan, Songl. brefwet den 11 April 1844 utfärdades, bwari- 
genonmt jordbrutaren bevättigades från frononybyggen vc) fros 
nans marker, emot ftubböresafatft bemta ftogsprodutter till 
affalu; att dem näringsöntwäg were under mikwertår al 


deleå nödwändig; ott fill följd deraf fogarneå ändamål för 
nämligaft were att fölla de bebof, iom genom jerdbrutet id, 
funde afbielpas och t öfriat tjena jäfom medel till landets 
uppodling; att lagftiftningen utgatt från födan grumdfats, då 
jordbrutfaren tillägges den omedelbara afmwerfningsrätten od 
fäbunda juon ffogsförjäljare fonmer i befittning ide blott aj 
arbetareus tillfälltga dagspenmng, utan oc af werflig und 
ättning, qenem den beballning utöfwer afgifter och arbets- 
foftnader, jom förjäljningen medför; att erempel ej Iakuas, 
det den erhållna hyggesrvätten af vr efter ammar ocfaf blifwit 
at annan eljeft dertill vbervättigad perjon öfwerlåten, men att 
om devutt ligger nagot ondt, drabbar det ingen annu än 
allmogen fjelf, och lärer twiftvelsutan regleras af det wärde, 
Hjelfwa rättigheten eger utt allmvgens bands att om man 
deremot wille gifva afhwverfningsrätten allmännare utfträd- 
ning, wore deraf en ofelbar följd, att den fattiqwarden re 
dan bardt trudande inhyjeskflasjen komme att taga em frut 
tonswård tilhvert oc) än mer afftägsnas från jordbruket; att, 
om åter ofmerfningsrätten gjordes till föremål för täflon 
emellan bögitbjudande, wore det gthvet, att den ide medel 
Itadde jordbrufaren derar ginge förluftig och från ffogarne ej 
finge amn undjättning, an den dagspenning, fon Eunde er 
bjudas, hwarförutom ffogarne fattes i det Itadium, der de 
blefwe jynnerligen blottitällda för de från aftwerfningen ute 
Hutnas af bebofwet framfallade begär; att rättigheten bar 
den olägenbet med fig. att färdeleå om måren dyrbara daqs- 
werfen för jordbruket Jå förlorade, men deremot medför den 
fördelen, att den nagorhunda jemnt öfver länet ipeider en aj 
werkning, jom bör wara tillväcdlig för att utöfva ftodfäng- 
ter frän egua hemman vc fogar, fylla jäqwerförgarens och 
träwaruröreljens billiga anipraf på ffogarnes afiwvertningsför- 
maga; att erporten af ffogsprodufter per medium utgjort 
233,502 tolfter bräder, reducerade till enila, 406,392 ft. bjel 
far, 114,646 it. iparrar och 950 ft. ipivor; att denfamma öf- 
werjtiger erpocten för arvsföljden 1851—55 med 284,S96 ft. 
bjelfar och iparrar jamt 193,831 tolfter plantor och bräder; 
att från fronans marfer blifwit på grund of 1844 årg bref 
och Nuwerfens privilegier afbemtade 1,167,961 tråd, motjwa- 
rande ngerar exporten of Dräder och utgörande omfring 1 
tråd på bwarje 14:de tunland af den areal, fonr fronan diss 
penerar. 
Af allt det un anförda torde den flutjats fira dragas, 
att jorbSvufet föga till jjeljwa brufningsjättet förbättvats 
man det för 40 är iedan begagnade, att mängden af odlad 


31 


iocd jmäningom öfats, men att denna tillökning ide frår i 
att till folföfningen fördelaktigt förbållande; att på fita ti 
den Wwisjerligen dfad håg för en bättre jordens ffötfel mwifat 
fis att dertill fymrertigaft bidragande mwarit den undermwidg- 
ning, Jom af landtbrutsingeniörerna meddelats, det genom 
afwittringenå fortgång möjliagjorda werkftällandet af laga 
ffiften uti länets gamla bytamhällen, jamt de bidrag ar all 
männa medel, jom erbällits för ftörre utdifnings och torr: 
äaguingsföretag; att deremot trämarnröreljen, bwilfen, fäåfom 
oqentlig näring, tcfe fan anjes bafwa ertfterat förr än mid 
medlet af 1530-talet, fedan den tiden warit i en frändig, 
man fon näftan jåga brädfrörtad, unvecling; att ffogarne 
från långliga tider fillbafa warit fring bygderna oc) hafsku- 
fterna alltför mycet tillitade, en följd egentligen deraf att 
dejamma warit oftiftade,; att äfven ffogstillgangen efter od) 
nära intill de flottbara mwattendragen på fednare tiden blif- 
wit härdt medtagua; att migmwertaren framfallat Dehofwet 
för jordbrufaren att begagna fig af vgShandteringen. Till 
desja allmänna futföljder will jag för egen del foga påfta 
endet, att ffogsbandteringen, it ftållet för att mara en nöd: 
wändig binäring, blifmit en bufwudnäring, på bwitfen lifa 
ftor arbetötfraft nedlägges, fom på jordbrufet, och att den 
inft derigenom hänunande mwerfat på jordbrutets framiteg od) 
förbindrat de förbättringar t brufningsjätten och den Så 
lingsbåg, fom är nödwändig, för att åferbrutet ma härda 
jitt vm föjom länets egentliga bufwudnäring, bmwarjemte 
jag icfe fan dela de i fednafte femårsberätteller uttalade äftgs 
ter om jättet för ffogsbushållningen och tillgodogörandet ar 
de tillgångar, ffogen erbjuder. De Afigter, hwarpa jag grun- 
dar desia pårtaenden, will jag föfa framftälla, pa famma 
gång, fom jag mill angifwa fättet, på bwilfet en vått ffngå- 
bandtering må bedrifwas, för att ej biinva till binder för 
uppudendet af det mål, font ötminitone utt fuftjocdnarne bör 
efterfträfmas: ett utvecladt jordbruf, förenadt med ftor bo 
ifapsftötfel. | LR. RA a 
Den binäring, fom före tråäwaruröreljens införande vå 
feljatte mängden af länets innebyggare, war tjärntilverfning. 
Redau denna, fom ide på längt när hunnit inkräfta ja tor 
del af befintliga arbetsfrafter, föranledde dock till päftsendet, 
att den drog alltför myden arbetstraft från jorden , Med 
buru mycet ftörre föl fan ej detta tillämpas på ffvgåband= 
teringen i wåra dagar? Huru ofontligt olifa war ej den are 
betstraft, iom amvändes till den förra, mot den, fom nu 
fageå i anfpråf af den fednare? Ite nog dot dermed att 


38 


jordbrufaren I allmänhet förjunmat jordens rätta Häfd, det 
arbete han nedtagt på ffogshandteringen har ej warit tilfyr 
left, utan dertill har Änven mwarit af nöden att anlita fädana 
jom ej äro fäftade mid jorden, Dwarigenent denna fednars 
Flaft på ett förwanande och bögft betänfligt jätt under jed- 
nare ären öfots, till ftor ffada och tunga för jordbruket 
bwilfet allt förmodligen fommer att närmare utmwedlas, öd 
Sälljtapet förider till diffusjion öfwer den af Förwaltningg 
utifottet framfjtällda 3:dje frågan. j 
Ingen torde beftrida, att det mid bafskuften liggande 
delen af länet lämpar jig till jordbruf i ftov ffala, att den 
marf, jom ligger omfring wåra elfwars och bädars nedre 
lopp, är I bög grad af naturen danad till jäd- oc) ijynner- 
bet foderprodutftion. Owilfen fan nefa dertill, att i dealra 
flejta af wåra ftora byfambälligbeter finnas itora tillgångar 
af odlingsbar mark, finnas widftvädta naturliga ängar, jom 
blott wänta på att blifva kultiverade, för att gifva föda at 
en flerdubbel befvtfning. — Ett jordbruf, vätt fött, fråfwer 
mycdet arbete bade winter och jommar, Iemnar ej läng. tid 
öfetg till amvändandet på biförtjenfter, jynnerltgaft. om desje 
arv Nada, att de mafte upplökas längt från hemmet, iäjom 
förballandet är med ffogsbandteringen. Det fimres mången 
löjd, månget arbete, jom på den tid, jordbrutet lenuras (edia 
fan företagas, od) Dwilfet, om det cj bringar ja mycet till 
Easjan, doc fan folla några af de behofwer, för Dwiltas till- 
tredsjtällande pengar erfordras. Det är jälede$ min åfigt 
att de närmajt fuften belägna delar af länet, d. aw. I. nedre 
delen af Pite jocten, NReder-Lule, nedre delen af OfwerLule 
vc) Rane ionar, Ieder-staliv, Neder-Torne oc) Carl Gujtafs 
jodnar ide böra befatta fig med någon ffogshandtering, att 
lordarbetet gifwer dem under tor del af äret fullt upp att 
tygla, för att blifwa infomftbringande od) föda dem, jom 
derpa vått arbeta. (Genom ett fädant arbete, bderigenom att 
boftapsffötfeln fommer till heder, derigenom att man ur jor: 
ben jöfer taga det mefta oc) det fätvafte, jom den fan frame 
bringa, Mulle desja jotuar äfven wid ott mifsawertår på pan 
mål, bafwa ladugården jalom en bjelp, Mwarjemte det dels 
ar att antaga, att jordens bättre häfdande od) afditning, 
unfa myrers forrlåggning ffulle aflågsna desja froftnätter, 
ARE ra allt uedlagdt arbete till intet, men af fwilka 
i R le ne Dygder bittills endajt partielt warit bem 
e Detta ftändiga jägtande efter ftogsförtjenfter borde 
mara bannlyft från desfa trakter, der tråget arbete på jorden 
i de flefta fall lemmar jäker berqning och tillifa är ett af de 


30 


werfjanumajte medel till befolfningens böjande i moraliftt och 
imtelleftuelt bänjeende. 0 i 
Ömwad nu deremot öfre delen af fuftlandet famt fapps 
marferne angår, är det, då föga fan antagas, att jordbruket 
derftädes, utan bjelp af ffogsbandtering, fan få någon frame 
tid, I fin ordutng, att denua handtering fåtomt Hittills, 
fommer att utgöra deras egentliga bmäring, men för att 
uppgifwa fättet, huru denna bör ordnas, för att blott fylla 
jitt ändamål fåfjom fådan och ide wera jordbruket eller eqent- 
ligen bojftapsffötjeln öfver hufmwudet, will jag rört franttågga 
ar tedning öfwer det jätt, hwarpå ffogsbandteringen Hittills 
bedrifvits inom länet, doc med uttryctigt uttalande deraf, 
att denna tecfning är grundad på förhallanden, fadana jag 
uppfattat dem, utan alla aniprat på denna min uppfrattnings 
abjoluta rigtighet; jag mill dejuton fena ex uppgirt om 
odlingars framfteg i ffogätrafterna, huru ffegarne t allmäns 
bet inom länet och jynnertigaft i desja tvafter äro beffaffade, 
jamt om den ftora mwigten af dera ändanalsenliga mwara, 
på det de må funna utgöra, bwad de måfte mwara, mvrda ec 
länet ffall gå under: ett nödwändigt ffydd för jordbrufaren, 
ett medel till jordens odling och ett oundgängligt wilkor för 
möjligheten af fafta boftäder. Det nedre landet bar länge 
wartit befolfadt, de innebyggare$ antal bar ttädje ökats. 
Rågon egentlig utflyttning till de ftora ffogstrakterna inom 
öfte delen af fufttandet, fan ej jagas bafwn förftagatt, förre 
än mid de jednare tiden började och mwertftällda anvittvin 
garne, famt genom den tilltagande fagmwerfsröveljen. Det Är 
wisjerligen fanut, att framlidne Baron Hermelin tu i flutet 
af förra och början af detta årtundrade iniyna och ät fig 
amvifa ftora ftråder maart till nybemmans anläggning, Al 
wenjom att en mängd andra följde hans: erempel, uten de 
jtora vlågenbeter, fom Dergöhandteringen bittills bart att bes 
fämpa, till följd af råämmets afläglenhet och briften på tjen- 
liga tvansporhwägar, har fommit dena näring att belt och 
bållet aftyna, och den mängd hemman, jom blifwit anlagda, 
att dels utgöra en tunga för det bolag, fem nu bejitter dem, 
dels förfalla, då Ändamålet med deras anläggande, bergös 
handteringens bedrifmande i ftor ffala, ide funat minnas. 
En ny tid är nu ott motje för alla desia efter Yule etfdal 
ud) inom Gelliware focen belägna hemman, i händelje den 
under arbete warande ftorartade fonwmumifationsteden foms 
mer till fullbordande. Det har egentligen mwarit träwarnies 
reljen förbehället att plantera ut nyhbemman inom alla delar 
af nedre landet, devigenom att den inkomft, fom med ffogs- 


40 


afnwverfningen mwarit förenad, odat till bufättningar på båd 
N uDe 


lämpliga och olämpliga ftällen, i den aft och mening att ac 
SR, erballande af ffogstörtjonfter möjliggöra uppehållet Ne 
der den tid Da nybygget lag t fin linda, jamt att Mat orm 
wid odlmgens tförre framarjfridande, bafiwa en tillfälli ond 
Fomit från Ifogen, då nmifwertär inträffa. UWtom desta ent, 
dr Antagåg ad arbetare, bar träwarurvöreljen framfallat 
ör [feg LA fagmwerkörgare, egentligen i afftat att wid 
a in ör 0 arg Ana Free tillflagna 
og, bm ond ide efter muvarande ftadganden | 
RN a bliv flöjt till Watte, amma än RR äjtämpling' 
har SR. FRA SAIT a Gran amvändas. Pa ofwanffrifne jätt 
RR SA blifvit qanjfa mycet befolfadt oc) de fro- 
bi 4 efter afmwittrorgen återta, ärv ej fora, utan i 
kr ONE us San man näftan bur påfta 
i ommom a betar lanet, om undantag göres för öfre 
fana Flens och Ofwer-Torne fun för Pajala 6 
dv rd Hill affaln ej finnes, bwartfen på enffildes 
altlat NN Sd -bereft De nemligen ffola ligga jå fördel 
re Harder Hu Ren att de med lättbet derifrån fumat 
ge - Ba då mur undantager wisja benuman til 
GR tä Så Jäger, a Mvilka ffogen blifmit parat och 
ke itor LJ Ifa byarue, lynneritgaft wid tufterna räder 
benuas från kr rd gr Deng Sn 
detta beflagliga förhållande efter Torne fuodal. der bitit I 
SA An fl ev Torne floddal, der brift på 
rå RS EN nära nog fan fågas eriftera. Enligt hag 
fa Nn PES än fr bar förhållandet inom 
och är oms Hå länge warit jädant, fom ofvan anförts, 
Gel de bod, ol bg RAA At ffogen warit ffiftad” 
Så Dit Pas, det de pa fednare tiden werfftälda 
få bällning. få ören laga ffiftena ffola werka bättre 
Sr Koga a ffog till busbehof åtminftone” alloftädes 
fött ADR Ra vad jag ofwanför yttrat om 
NOR rg SLolD will jag draga den jlutjats, att 
i 2 Er otydligt medtagen och näftan fulljtän- 
ER S Re MR Fujten, att fronomarferna äro fträngt 
a a 4 anm eg ej tala jä ftor afwerkuing, 
der böra widtagas Cd kår bälta  busbällnn ör 
på bs fogar fan RÅN PA a fe 
t Vappmarke i i ERE 
flög, hola bwilfa till "/3 a 24 of fin areal båra 
Fr aika rg aren en mängd mybemman uppfom- 
+ erjafer, jom för det öfriga länet uppgifwits 


+ 


och ffogsafwerkningen har trängt fig ganffa längt upp efter 
de flottbara Wwattendragen, få att den till och med på några 
tallen natt den gräns, utöpver bwilten inga afwerkningar 
una och böra ega rum; jamt att defutom ftogarne näcnvaft 
wattendragen ofta nog äro mydet uthuggne. Bland bdesja 
jeduare wattendrag må här anföras Råne elf jamt nedre top: 
pet af fare Wargis, Pittil, Telle, Arbats och Anrats, bwilka 
jednare ligga jä nåra till bwarandra, ott intet ftälle är 
längre än att den mwåglängd wirkfet bör transporteras för att 
nå mwattnet, ej någonftädes uppgår till mer än !v,; mil 
Stogsafwerkningen bar ded ej uti larpmarferna, oc) detta 
gäller äfven till någon del för nedre landet, wmwerkat, att 
ffogacne äro medtagne, utan är det ffogseldarne, i hwilka 
förjt orjafen bör fökas dertill, att få många trafter, fom wa 
vit tjenliga till ffogåmwert, nu förete ett Dduftect utteende. 
Innan ffogen hade något mårde, mar det för tnuebyggarne 
a fördel att bränna ffogen till Aäftadkfonumande ar bete åt 
freaturen. hwartill uti Cappmarferna fommer det ffäret, att 
petet för rvenarne blir förftördt, Mvarigenem nybyggaren blir 
befriad från Lappens närhet. Då nybyggarens bötilgang 
egentligen beftår af på milslånga afftand Fring boftaden 
jpridda myrer oc) bädängar, bar det warit med mer arbete 
förenadt, än han derpå mwelat nedlägga, att medelft häaqnader 
bewara desja från tramp och genom lador eller ftängfel Tfydda 
fodret innan det om wintern behöfwer afhbemtad. Desfa 
begge bewefeljegrunder bafwa ödelagt rfantliga fträder af 
ffog, ty elden en gång utfläppt, har blott förjft hämmats af 
tilljfötande wattendrag eller ftörtregn.  Sajom erempel pa 
bwilfa widder deraf blifvit hbemfötta, will jag anföra, att 
jag en gång utt nederfta delen af Yule lappmarf genomitröf= 
wat ffog på en firåda af omfring 5 mil, utan att genomga 
anat än of ffogseldar mer efter mindre bemjöfta trafter. 
Inom de trafter åter, der nybyggen på fifta tiden an 
lagts oc) dit ännu ej dana funnits, a de ftora fträder, der 
udgon möjlighet till nyhemmansanläggningar ej förefommit, 
jamt flutligen äfven på de ftällen, der nybyggaren tillita är 
renegare, företer landet em helt annan anblid. IMWadra och 
ftätliga ffogar finnas der ännu, jöwida ej ffogsafmerfningen 
dit hunnit tränga, och det är eget att anmärka, burna på De 
marter, der ffogstappar wiftas, intet enda ftälle är bemjöft 
af desta ohyggliga ödeläggeljer: ffogseldarne. Af bwad fom 
mt anfört, tror jag mig bafwa fagt, att ffogsafwerknin- 
gen redan trängt längt in i Lule och Pite lappmark efter de 
Hottbara wattendragen, att ffogåcldar uti desfa trafter för: 


42 


ftört ofantliga ftrådor fog, men att det dvd änn förnes 
ftora fölt, jom frannvija en ffogs vifedom, dejto mera mård 
att mardas od rätt bandbafiwas, fom den utgör ett wilfor 
för öfre fujftlondets och lappnuarfernas framftea i odling od) 
veboelighet. 

Det torde mwara öfwerflödigt för bushållningsjällftapet 

framjtälla det ffoasbusbållningsfätt, iom bittills följts inom 
länet, emedan det är att antaga, att flera af fälljfapets 
medlemmar derom banva fullftandig fännedom. Jag in 
Ifränfer mig faledes att anföra, att den metbod, jom amvän 
des, är qallving; att all utfoming af ffogsprodufter från fro- 
nans marter uteflutande är till följd af Stongl. brefiwvet den 
11 April 1544 förbehållen ortens jordbrukande befolkning; 
att Eronobetjeningen bade desja utfyningar fig uUppdragne 
innan jägeribetjening nom länet anftälde$; att denna jo- 
nare derefter dermed Haft befattning; att till följd af den 
mängd utfyningSföfande och de widt ipeidda ftällen, på bwilfa 
utjoningarne fökts, det marit omöjligt för jyuneförrättarne 
mertftälla utfyningarne med den noggrannbet, fom warit 
nödmwändig, för att åt dem tillerfänna nanm af rätt ffogs 
mard; att det älven till följd deraf warit Pvart att på wå 
rarne fontrollera att meddelte byggesrättigheter ide blifvit 
öftwerffridua, att, ehuru jordbrutaren fått jäjom fökande til 
bygget, det i allmänbet warit jägwerförgaren eller den, fom 
ifulle förädla timret, bwilfen mwarit den för bwilfen räkning 
bygget fötts, ehuru bans namn ej Aterfunnits på annat än 
borgensförbindeljen för ftubbörenag erläggande; att det jä 
[edeg, fa att fåga, i allmänhet blott mwarit en onvwäåg att 
jordbrufaren warit föfande, då han till och med ftundom 
blott lånat fitt nanm till fägwerföegarens begagnande, utan 
att det ringafte med fjelfmwa afwerkningen fedan befatta fia; 
utan bar fagmwerföcgaren uppdragit af anna perfon mert 
ftälla bewiljade bygget. 


Jag medgiftwer willigt, att undantag bärifran gifwas 
och att en del jordbrukare, fynnerligaft efter Kalir elfdal, 
Hjelfwa förädla jin tillverkning genom bandjägning, men att 
rörbällandet i allmänhet är det ofwanjagda, torde föga på 
allvar funna beftridas. En wälbetäntt atgärd bar mid för: 
lidet är utfyningar af Kongl. Maj:ts Befallningshafwande 
blifwit anbefalld: den om utftämpling. Till följd deraf torde 
redan hafwa framgått, att a många ttällen, der ffog bittils 
aftverfate, denna afverfning marit för for och derföre för 
framtiden måft minffas. 


43 


En ftatsefonomiff rätt ffogshusbållning bör wara jÅ 
 vättad, att det allmännas wäl i förfta vunmet aftes, ffo- 
När mwärdas | om alltid är lifta gud om den ia 
a bör wårdas ja, att den a ic Sa 
så yr warit, att den förbättras, der den genom en oe SE . 
än urjaf warit af fämre beffaffenbet; jag menar eng É 
pr me jädan mark, jom fortfarande ej fan framalftra bättre 
Nobufter än ffogs; och Itera fträctor tyinertigalt of Br 
; iydliga (c refer äre få beffaffade.  Desfa marke 

sute jydliqa lappmarfer äre 1a belfaft c i 
Re ören förr dejto bellre tagas under behörig mwärd, 
I affättas till fromoparker, ty derigenom jer a Sn be 

rät. noggra erjöfas a n för landets rätta ut: 

ornt neqgranut underjöfas, någet men fö ta ut 
[rn ER de få odlingstillfällen, jom inom dem STR 
åre beböflige för den betjening, iom ffogens råtta mård Fa 
fallar, och då inom traften möjligen redan-liggande bebyggde 
itallen funna derifran afltiljas. 

om furina dertfrån anfilj ARE: or a 
itileg de trafter äter der hemman redan finnas och a 

; I B ö (y 
fälle till ytterligare henmansantäggningar ej jaknas, öva 
framgent dertill amvändas. Detta gäller (Rare 2 
tor del af Gelliwara jocfen, der t en framtid man fan mt 
Re AA ce bofatt fig, om förnämligaft på 
jig en mängd tnnebyg: are bofa jig, | förnämligalt på 
önhärden bör finna fin utfomft, tv En Ve: be len 
fn 5 je Fö a tillfällen till utvidgan 
j nagon tratt, fom har jadan fjällen 4 id 
ä föutafning genom utdikning af mwertliga myrer, fom 

omm TOCten. Å | . 
jod att möjliggöra en ordnad ffogshbusballning Å ib 
fronoparfer och frouans sbjmnennl gene a Före 

i Ö ena ej utfträdas på en bit obi 
wilforet, att ffogåhyggena ej u Ar 00 

i jpri iNngs endragen, ty det förhvarar od 
bit der fpridd längs mwattendragen, n t för är od 
oinöjliggar fontrollen, utan, da Bä ch och 
| t i pffatta alla froneffogar: 
ligt att på en gang noga unppltatta om öh fållen 

warje är afwertni ör denna inffränfas till misfa fälls 
warje år afwerkning, bör demna inffräntas t ME aren 

t ij : nde vilka trafter med linie 
efter Dwarje flottbart wattendrag, Op 5 in 
SR är noggrannt ÅSE ble et per 

in i era fwerfas, blifwer beftämdt, « 

timmer, tom dera fan afwerkfas, bl JIE a TA 
öferlemna denna afwverkning antingen till RN för 
fägwerfåegare mot fubbören, och att efter a orge NR 
desjas betalande blifwit ftäld, ot eg En lg + 

jer i Jan e fättet. Jag erfänner, o 0 
let, anfer jag mwara det vättafte jättet. Jag inner; att jag 
ej fan a beh fördel, fom jordbrufaren ffall SUR Rage 
nom att uteflutande ega rått till utjyningar af FÖ 
ter. Owarföre ffall han enfam dertill ega oo rer 
fen fördel har honom tillffyndats af denna vättigbe : binta 
bar han att frufta för en fäflan med eran äta 
ft f Mal je t Nn 

delje de äfmen ffulle hafva omedelbar vättighe 


44 


bygge? Ide betalar jågwertsegaren mer för timret, em På 
eller Per bar buggit det, om jerdbrutaren eller tirbyjingen 
lefwererar det till bonom. Enligt min afigt Mulle Ddertgenom 
att, fäfomr jag efwanföre föreflagit, om anmverfningen för 
bwarje är inffränftes till wisja noggrannt uppffattade itällen 
det blifwa fördelar för det allmänua, för tinunerföparen od 
för arbetaren, tv buggningen funde riktigt fontrolleras, mir 
fesemottagaren bade fitt tunmer på ftällen, bwarigenom ftor 
lättnad i flottning, t uppräkning m. m. för hbunvm bereddes 
arbetarne bade lättnad dertgenom att förmågarne blefive 
bättre; ban funde fill följd beraf betala mer för timret, jyn- 
nerligaft jom fjelfwa foftnaderna, fom atföljer byggesrätts- 
bewiljandet, blefwe billigare.  Omwilfen blefive da arbetaren? 
Manne ej Jurdbrutaren lifa wäl då, fom förr till denna af 
wertning förnämligaft föulle anwändas? Manne ej de Ering 
traften boende i förfta hand more de, fom dertill erbjöde jig. 
Ide fan derutaf följa, att inhyjesbefolfningen ffulle ökas, ty 
ide funna de lemna arbete för bättve pris än jordbrutaren, 
inarare tmärtom. Se bar den Löja befolkningen öfats till 
följd af omnat ffål än det, att jordbrufaven warit etillvädlig 
för Jägwerföröreljen, warit wisja tider af året hindrad att 
tjena träwarubandteringen. Jag anfer fåledes att 4 Frouv- 
parferne inom ffogålandet noga må beftämmas den mängd 
träd, fom med ffugens beftånd derå fan årligen aftvertas; 


att inom Lappmarterna jådana trakter, fom äro otjenliga till 


odling, böra till fronoparfer anfläs, bwilfa äfven på jama 
jätt uppffattas. att befutom årligen wisja t. er. 3 a 4 efter 
bwarje flottbart mwattendrag noga underjöfes, afwverkningö- 
mängd bejtämmes och att jedan Helfwa rätten fill afiverfiin- 
gen upplåtes antingen till fomnunen, jordbrufaren eller fåg- 
werfsegaren, mot ftubböresafgifts erläggande efter martegång, 
eller & auktion till den böaftbjudande, bwarefter det för 
bmwarje part, för bwarje ffifte beftämda timmerbelopp ut: 
ftämplag af jägeribetjeningen. Im dejutom wid mifswertär 
öfverlemnades till fonummnerna rättighet att utan ffubbören, 
utan ferftilda afgifter & wisja trakter afwerka utjtänvlad 
ftog, bwilfen rättighet federmera af fomnunnalftyreljerna för- 
delades på dem, fom meft lidit at mifwerten, wore detta on 
bjelp, jom fullt ut funde mäta fig med de penningeunder-= 
iföd, jom ftaten för jådana bändeller bewiljar. Det är att 
antaga, det genom denna anordning mindre antal timmer, 
än bittills, fomme att buggas från fronans marfer, men det 
är dod troligt, det detta gmwantum blifwer tillvädligt ftort 
för att gifma jordbruforne i desia trakter arbetsförtjenft och 


45 


= Re 
rumedeljt bereda dem EN KS FK 
ifa fina odlingar et är fagwertser tråen 
jöröka en ne. - NE Dag tiden legat till fund 
EG anlag od) detta behof har i mån ar SK SR 
a baltika uhvecling är från År öfats. Under Ne I 
SR Sa följande mifwertår på 1850-talet war detta är 
Fe Rh funde fägas mwara jordbrufarens, "ve Ao muvas 
KR Sifre om och foltmängden under tiden fördubblats, 
vd ag jtöd för ofwananförda päftaenbet. äss 
dv Till jilt några ocd om ffogens nödwändigt et af u SR 
vå id, för att den må uppfylla fitt fora indamal i se 
hällt dy i efonomien. Man fan anföra manga ewis sd 
re inverka på ett lands temperatur ös SSR 6 
Sängen ytterligheterna af betta sö rg edt, oe 
äta rejervoiverua för ett lands TES gerne Så ke 
bördigbet att de motverka fällors Då = ro Nhe 
jamt wattendragens haltiga upphvållande ENArdLAR 
del lande; att de werka ffyddande emot men Hd Ne 
de jajem öfwerjwännnuingar, flygfand Förgrne Nn 
uj formar oc) vgymnanma bara än 5 fär br 40 
alla desja eqenffaper, är det ej nog, aft e ci 'n fa täthet 
tt der. Det måfte mwara rittig fog, iom (et Mr 
i; bbdererar jolftrålarnes fraft, ia att de blott Inran en HR 
fana och torfa jorden, och äfven till följd af jnmn bv 
oj lätt genomfläpper mwindar. | FR 
I En oförfigtig och bejdlis [RS anda a 
der ftraffas jäfert och bardt. Sstand lemmar De Se Seen 
od lärorikt erempel. Denna dö, Jon ligger ST 5: öd 
66 grader nordlig Dredd, har nu SE EN Nr 0& 
alldele$ utan ffog, bar förut baft, jfog RS 
100,000 menniffor, bar förut VAS Kikade vän 
; är medeltemperaturen om Arvet utt Let +, 
” or 2 RN MNeder=SKalir + 0,52. Rn 
S än. våta et land om biwad ffada ffogarnes jön 
be björn. "Swältornma, trafter TE AN oc) MWejtra 
; är, orgli ittueSbörd. - 
rn o är bu KR au jag ÖR pt att 
ar d id RA ; ; 
SE [RN TR ga rd ln er 
ne, jynnerligalt de 10 AJ fil wge 
SL matad od eb ba handteras, ty på detta beror 


Norrbottens framtid. 


Fe . | ". mm 
+) Desja uppgifter äro beintade ur det myligen utfonuta arbetet "DO 
; : Mm I 
Stegarne oc) Stog$wäiendet” af BW, M. Thelau$s. 


46 


Or Moftröm junne i detta anförande mydet att 

gilla, mydet att ogilla. Den fromftällda frågan jön 
derfölle i 2:ne afdelningar.  Mwad den föregående ta 
laven vttrat om den förra afdelningen funde talaren 
ie gilla, tv ffogsbandteringen hade aldrig warit nä 
gun bufwudnäring i länet. Blott i de öfte delarnc 
af landet funde den till någon del fägas bafiva warit 
det, men i nedre landet endaft undantagswis. Sår 
des wore jordbrufet ofverbufwud taget länets hufwud- 
näring. I det nedre landet hade befolkningen wisjer 
ligen equat fig deråt, men endaft under em för jorden 
obeböflig tid. I ofre landet hade mål mijbrut eat 
rum, tf. er. i Rane, der man alltför mycet ivsjeljatt 
jig med ffogsbandteringen, jå att man förft fram på 
jommaren baft tid att tänfa på jordbrufet. I all 
miänhet funde man dvd jäga, att ifogsbandteringen 
gjort mydet qudt, tv huru ffulle landet i amat fall 
jett ut. Skogshandteringen Hade beredt befolfningen 
medel att odla, ehuru det äfven funde fågas, att den 
na binäring tagit bort mvden arbetskraft från jorden. 
Den andra afdelningen af frågan torde nu ide behöj- 
wa behandlas, jedan ny lagftiftning fommer att ordna 
förhållandet. Talaren wille blott nämna, att ftubbo- 
öresmedlen och ftämplingsfoftnaden warit jä tunga, 
att det warit förluft att egna jig åt ffogshbandtering; 
derföre måjte jordbrufaren eller nybyggaren fitta emel- 
lan derpå.  Talaren onjäg att ahwerfningsrvätten borde 
ftällas på auktion i mindre partier och för flere år, 
bwarigenom tfoftnaden fomme att minjfas. 


Or Hummel hade befiterat att vittra fig, emedan 
ban funde anjes jäfwig I frågan; funne Tifwäl br 
Ididmarksé anförande intresjant, och lemnade fitt bifall 
till mydet deruti, men funde ej godfänna åtffilliat, 
och den föregående talaren hade redan frambållit detta. 
Talarens egen erfarenhet i Neder-KFalix wore den, att 
bandjägningen dragit ftora trafter från jorden, att 


471 


qottningen upptoge mycen tid, bwarigenon faner 
dit; men & andra fidan funde arbetet rr ÅR 6 
så ide lände till förtäng Tor jordbrufet. Ta are er 
Gö de ett berwis derpå från Pajala, brwarejt talacens 
fv äfwen bedrefwe ffogsafwerfning. Ott am 
Ses nemligen tinmmertumuare ja tidigt, ut 6 yn 
nadstiden penningar funnat erhållas. Denusg "Ber 
oåjh wore wisjerligen under wmwintern upptagen mer 
ftogsbandtering, nen ide jä Bege SO ig — 
wore öfrige till läggande ar göbjel sg sd 
flottningen werkftälldes på ungefar 5 ag er 
jädden och derefter more folfet ide bindrabd ll i ye 
arbete förrän följande böjt. Solf funnes 03, ve 
att ta bort frafter från jordbruket, men Iparrbygae e 
Hötfögring bade mwarit de eqentliga orjaferna till jord- 
frufets förjummande. | | 
Hr Widmark wille fäjta br Fra Tre 
jambet på att begge mwarit ar lif ANDE Ae 
ifogsröreljen more hufwudnärina P De ns : pd 
men ide i de uedre, Mvilfet talaren a / a 
Vvitaledes hade talaren welat frambilla nn R if 
Mvem fom beljt borde fa fond, jä att äNve 
junneg ingen ffiljaftigbet i äjigter. - 
Sr Hamfeldt anjåg att frågan PY - Re 
movalijt jumnuntt, och att 2 Föplbt giltig. MR 
länge eqanderätt i fraga om ]roqvo Pål 
vd för allmogen, funnes intet bopp om Te bättring 
Md hel i wår fagftiftnina borde dod gr äte 
ligen att ffogsärerfan ide anfes. för jtö a SA 
är det doc i fjelfwn werfet, ty Da omen Re 2 
dom med eu uppgifven areal ifoa, Je Ses - 
naturlighvis SR TNE 0 ed aj sed Ez 
efter, och prifet bliv i förbållande dertill. Mex 2 
rn fföflas at re SM ga sne 
ättfå egendom och den beräfnade «a 0 
Kf londeatte förlufter uppfomma derigenom, att 


48 


egaren finge ffatta för allt, äfwen för det jom bortjtu- 
les, Talaren bade derjemte funnit ett fel i uppfoftran 
devuti, att intet barn fit lära fig att lyda jina för- 
åldrar. Gvunden till detta fel jöfte talaren i ofun- 
niqbeten, uti briften på folfffolor. Talaren hade jielf 
förjoft afbjelpa detjamma genom inrättandet af en 
jfola, men Hade rönt föga uppmuntran, då han Wwarit 
föranlåten att näftan hvinga förälddrarne till att jända 
barnen fill denfamma. — Derföre wore talaren af den 
Aftat, att methoden för ffogsafwerfningen wore likail- 
tig, Jå länge moral fafuades bog bofolfningen. 
dr Lundblad funde äfven, i likhet med on före 

gående talare, anfeå partiff, men wille fifväl uttala 
fin öfwertygelje. — Talaren trodde att om endaft jåg- 
timmer eller bjelfhvage begagnas, och  mirfet endajt 
levereras mid flottlederna i god tid, jä borde ingen 
tid borttagas för jordbrufsarbeten.  Deremot borttogc 
handjägning och tjärnbränning myden dyrbar tid, eme- 
dan de fom dermed befattade lig fällan more nere med 
mwaran wid flottertiden.  Talaren öftwergid derefter till 
nägra reffeftioner om ftämplingen och förhållanden i 
fanumanbang dermed, jamt inffränfningar i afwerk 
ningsrätten, fom talaren anfåg innebära jtora briftfäl- 
ligheter. 

Or Ordföranden förklarade detta mwara en af 
wifning från ämnet, hwaremot ; 

Or SHJunuel inftämde med hr Vaundblad, och 
trodde ftämplingsfoftuaden wara omöjlig att bära, men 
anjäge äfwen auttion olämplig. 

ÅA Bäckftröm anfåg ffoashandteringen oumbär- 
lig för jordbrufet, ty genom demna biförtjenft funde 
utffylder Betala8 och många bebofwer fyllas; men en 
Annan fraga wore, om den gått öfver fina ffrantor, 
ty det wore alldeles tlart, att ffogarne ide funna räda 
till i längden med nmumwarande afwerfning. Derigenom 
att den bedrefs i för ftor ffala, uppftod Drift vå ar 


49 


petsfolf och dagspenningen blef alltför bög, för att 
jordbrufaren funde ftå ut me att betala få mycet. 
Derföre borde jfogsbandteringen wisferligen inffränfas, 
men ej för baftigt, tv äfven i det nedre landet wore 
den en nödwmandig binäring. 

dr Hummel framhöll olifheten i frällning mellan 
dem jom fysjelfatte fia med Hhandjäqning och dem, fom 
afwerfade ffog till affalu ät fågwerfen.  Stulderne 
were ringa för de jednuare, Mvilfet ide wore fallet med 
de förre. 

Danielson wille fäfta det Degrepp mid ffogs 
handteringen jäjom binfiring, att den borde wara blott 
för de behöjwande, då den mu i fjeljwa werfet läge i 
andra händer. 

Hr Cajaunus hade derefter följande anförande: 

Det finnes i Norrbotten, jäwäl iom i det öfriga Norr 
land, hvänne intresjen, bwilfa Hittills ingalunda underftödt 
Imwarandra, eburu detta mwarit Ingftiftningens affigt.  Desja 
intresjen äro  ffogsafwerfningens och -jordbrufets.  Begge 
bafiwa eller föregipwa fig bafiwa till mål: innebyggarnes ut- 
tomft.  MRepvejentanterna för det förra intresfet förmena, att 
länets bejolfning ffulle nedfjunta till det ftörfta elände, Mm 
ide ffogsbandteringen funnes: repvefentanterna för det jed 
nare intresjet äro ja langt ifrån att dela denua dfigt, att de 
twärtom uti fjelfva deuna binäring welat töfa roten till det 
aftagande wälftändet. Så wijt jom detta fillffap bar Kongl. 
Maj:ts janftion för att I förfta rummet befordra mår mo 
dernärings lyftning, få wit är det oc, att wi på detta rum, 
ide utan att adraga of; beftyllning för egennytta och inffräntt 
uppfattning af förhållandena, funna bebandia denna allmän 
na fråga från annan fynpuntt, än det rem jordbrutsintres 
tetö. Ii bafiwa em fårffilt anledning att göra detta juit nu, 
fedan antydda lagftiftning blifwit helt och bället förändrad, 
och länets etonomiffa geftalt fonmer att utbildas under belt 
andra vyer, än bittills. ; 

För att befordra detta läns utwecdling till befoltande 
od) odling, jamt för att betrygga den jordbrukande tlasten 
mot förfujter på eller otillvädlig affaftning afjordbrufet, bar 
den lagftiftande makten i märt land bygt desja mwadra äns 
damål på desja tvänne principer, 1:0 att upplåta mat å 
fronans område bwarfombeljt oc burudan fom. belft till den 

4 


an 


jom till uppodling fådan mark begärde, od) 2:0 att medgifva 
buggesrvätt a fronans ffegar till bemmansegare och nybyggare. 
Rör begge desfa princtper bahva funnits oc) finnas an 
i dog ifriga förfäftare. Man bar påftätt, att ingenting be 
fordrat Morrbotteus fultivering jå myudet jem den förft- 
nämnda at desja principer. Om man föulle fördrifta fig att 
påjftå motfatien, eller att ingenting förbindrat Norrbottens 
mna ntwecdling ja mycet jom jurt denna, ja ffulle ett dy 
lift påjftående naturlighvis jynas alltför abjurdt, om det ide 
atföljdes af nägra ål Latom of då ftillje — allt i jord: 
brufsintresfetS ljus — fwilfa desta ffål månde mwara. 

MW una föreftålla of, att det weed i hjertat, DÅ man 
wid en blid på fartan fåg 14 ofantliga frrädor, Dwaraf detta 
län upptages, ligga nåftan helt od ballet för fåfot. Detta 
land möåjte befolkas — det war en fofterländfe tanke. Men 
mera fofterländfft bade doc mwarit att förft underjöfa huru: 
dant det land war beffaffadt, iom ffulle folomtjeras, och fe 
dan detta blifwit gjordt, att derefter Deftämma jättet för 
denna folontjatton. Emellertid blef det ide ja. Det är allt: 
för wäl betant. Men bwad bar följden blifwit af detta 
ftora miftag? Jo den, att marken fjöktes ide för jordens 
full, utan för ffogens, att många nybyggen äro alldeles 
otjenliga för jordbruf, att många nybyggare fefwa ett ufelt 
lif, derföre att jorden är otacdfam,. Under är jom äro ogyn: 
janma för jordbrufet — Dwarifrån utgå de gällafte ropen 
om mifiwert od) nöd? Je är det fran fuftlandet, om oc 
befymren der äro ftura, utan juft från de tvafter, jom dels 
äro alldeles olämpliga för jordbruk, dels hafwa, äfven un- 
der goda ar, mycfet ringa paumälsproduftion, dels förete ctt 
ufelt Lif näfton under bwilfa förhållanden fom hetft, dels 
äro få aflägsna, ott äfven de gröffta humbuger fwårligen 
unna beviftigas. Derföre blifwa uppgifter om menniftor, 
jom ej Imafat en bit Oröd på hela Äret eller jom till od) 
med wultit ihjäl, omwederlagda.  Defs wärre vom de äro jan 
ual Ty då måjte bwar och en, jon medwerkat till bojätt 
ningar i fjädane tratter, bafwa dylika betlagliga offer på fitt 
lanvwete,  Lagftiftningens mening war mwål ide att foloni- 
fera Norrbotten med ex hop peeletårer, men derhäån fynes 
wi lifhväl wara på god wäg att fomma.  Derföre war det 
hög tid. att em gränd fattes för demna olydiga folunije- 
ringsplan. OM tlihväl är ide detta den enda bedröfliga 
följben.  Derigenom att utfigt öppnades och möjligbet be 
vedbes för Mwem jom heljt att winna marf i det öfre lane 
det, Sjwerlemnades jordbryukaren i det nedre ät fig jjelf och 


51 


fina egna armar. — Arbetstagarnes fordringar blefwo öfwer: 
drifwet ffora, arbetsgifmaren funde ide gå ut med att upp: 
jvlla dem. Han föredrog att i all maklighet fföta om den 
jord, lom urjprungligen war upptagen, eller ätminftone att 
i ringa man mwidga fina odlingar. — Det nedre landet, fom 
innehåller — redan det widfträdta vodlingsmarfer, har 
jemföreljawis ftått i fnut, under det man äflats att befolfa 
oländiga och otillgängliga ffogsmarker. Man behöfwer ide 
fårdad manga nil för att finna det. Omwilkfa ftora mwiddert. 
er. inom Sunderbyng, Afwans oc) Unbyns områden med 
förträfflig jordman mwänta ite ännu på odlarens Hill, under 
det man to lappmarferna förjöft tämja en ofuflig natur! 
Slydan är jäledes, att man fträfvat att utbreda fig öfwer 
en ftor yta, i ftället för att göra det bäfta, man funnat och 
bordt, af en mindre Men det fom widgar jig på ytan, det 
förlorar i intenfitet, i inre ftyrfa, och Nartkotten är derpå 
ett Ytterligare bewis. 

Allt detta fynes mwara ffäl nog för det påftåendet, att 
nybyggeSwäjendet, jadant det hittilla fortgått, ide befordrat, 
utan bämmat Norrbottens naturenliga odling. 

En lifortad påföljd fynes den allmogen medgifna hyg- 
gesrätt hafwa haft. DÅ man för 20 ar fjedan företog Ng 
att väca en förment Dbifpringande hand åt jordbrutaren ges 
nom att utverfa åt honom hyggesrätt & fronans fogar, 
ffulle man möjligen bafwva gjort bonom någon tjenft, om 
man funnat öpvertala honom till bildande af asjociationer 
eller föreningar för fullt tillgodogörande af ffogåprodutkterna. 
Det finnes atminftone en by inom detta län, jom förftått 
detta. Det är WBittjerfs i Ofwer-Lule foten.  Asfoctationsd- 
andan, eller en förening af lifartade frafter, jom föter för 
wertliga ocdjprätet ”enighet ger ftyrka” bar bär gjort fig 
gällande.  MWittjerfs byamän ba gemenfamt bygt fin jag, 
lawverera till den, under en tid da mtet trängande arbete a 
jorden tager devad frafter i anfyråf, en wif gvantitet tim 
mer, och låter jägen för öfrigt fföta$ af en bolrgöman, famt 
ba derom ide mwidare befymumer, än att uppbära bebaällnin 
gen för året. Härunder ba de ingalunda förfjummat fitt 
jordbruf, fom fall ffå i fråmfta rummet inom Ofwer-Lule 
oden. På jamma gång man bäruti har en wägledning för 
ordnandet och förlifandet af de annars få ffilda intresiena: 
fogshandtering och jordbeut, måfte man fomärr anmärka, 
att detta är ett enftafa fall, fom föter fitt motftyde i länet. 
De fom voja ffogåhandteringen oc) deruti wilja je allmogens 
räddning, ffola fjäferligen äfven fomma i förlägenbet för 


52 

fwaret, om de tillfrågas, Owar bebällningen på dena för 
mån finnes. Då friheten att bemta trämwaror ur tronans 
ffogar warit nära nog vbegräniad, och da mer än em bonde 
på demna binäring funnat göra fig en artig infomfjt af ända 
till 1000 rdr och deröfwer, — bwarföre befinna fig då ide 
jädane bönder i mydet goda omftändigbeter? DÅ hundratu- 
tenials rifsdaler inftrömmat till länet af denna induftri — 
bwarföre är ide wälmågan allmän? Owarföre är flagan dj 
mer pemingbrift unarare bögre än lägre juft i de tratter der 
ftogsahwerkning 1 ftörfta ftala fortgått? Oc detta är ide en 
tillfällighet, utan ja bar det nu warit i flera År. HMad den 
ena banden infamlade, förffingrade den andra, oc tngenting 
lemnadeå$ qwar för munnen och magen. Det är den ffilna- 
den mellan arbetena i ffogen och på jorden, att då de förra 
wnder wisja förutfättningar omedelbart inbringa penningar, 
men lemna t öfrigt ingen fruft, äro de fednare deremot mwar- 
aftiga, om och i förfta hand mwinften i penningar är ringa. 
Då fäledes jordbyufaren med förkärlek equat fig at de förra 
bar ban jagat efter en qud för att omfamna molnet. I hög 
arad betänkligt war det t alla händeljer att wända jordbru: 
faren$ uppmärkfjambet från jorden genom att förejpegla bo 
nom gagnlösbeten eller atnunftone otacfambheten ar att ncd- 
lägga fina möder på ett jordbruk, jom i alla fall ide frnd 
bereda bonam tillväcfligt uppebälle. I den författning, jom 


inrymmer allmogen rätt att afmverfa & fronanå ffogar, utta 
las en jå falff oc) olydsbringande åfigt. Owilten hjelp all: 
mogen än må hafva haft genom detta medgifwvande, torde 
det få antagas, att ingenting warit mera equadt att gipva 
jordbrutarens fträfmanden em fidoriftuing och att för alltför 
läng tid göra honom Itfnöjd för alla förjöf att förbättra 
fitt jordbruf.  Dertill fommer då, att han bHeredt ön Hjelt 
tf 


for ffada genom jwarigheten att få arbetsbiträde till ffäliat 
pris, Dmwarjemte han fått underkofta fig mydet obehag och 
dryga afbränningar för den ftora mängd of löfå perjoner, 
bila en af de herrar ocdförande, fom afgifwit gillesberät- 
telje, benämner parafitwerter till bonden. Det finnes i detta 
lån ingen fraga af mera wigt att allwarligt behandla, ån 
den om förhållandet mellan ffogsbandteringen och jordbruket, 
och ehuru de nya författningarne till ordnande af detta för: 
ballande blifvit betanta förft efter det att Förwaltnings 
utffottet till dagens jammanträde bland andra diffus 
fionsämnen framlagt äfven denna fråga, få har det wis 
align ide funnat ffada att ännu en gång utbyta äfigter 
Aarom. 


Jå 


Or Nyftröm anjäg detta anförande alltför jfarpt 
och afwifande från den åfiat, fom wore allmän i lä 
net, Owilfen ingalunda utginge på attjordbrufet ffulle 
gifva rum åt ffogshushållning, ty bvad ffulle landet 
hafwa mwarit och huru ffulle det jett ut, om ide od 
lingen fått obehindradt fortgå.  Talaren funde ide 
foma bebofwet af få radifala åfiater, att någotdera 
intresfet borde wifa för det andra, utan funde begge 
mycdet wäl förenas; Norrbottens läns unvedling hade 
befordrats genom nybyggesanläggningarne; äfven nedre 
landets  oMting och befolfande hade tillfommit på 
detta fatt. 

Or Hummel faun br Gajanusd uppfattning af 
förhållandet alldeles afvita och inftämde med Hr Ny: 
jtröm. — Talaren wille oc, fwad det på Pajala anfpe- 
(ande uttrydet om perjoner, fom ide jmafat en bit 
bröd på hela året beträffade, upplyfa att desja rop 
om hungersnöd derftädes ide funde wara med famnins 
gen öfmwerensftänunande. 

Hr Cajanus anfåg Her Nyftröm och Hunmel 
hafwa mipgförjtått hans anförande. Det wore ide ta- 
(arens mening, att odlingarnes fortgång borde hämmas, 
utan blott att den mar, fom anföftes till nybygge, 
hade bordt noga underjöfas, om den till odling wore 
lämplig och funde föda fina äbyggare. Genom uvakt- 
(åtenhet Harutinnan funde man föfa ocjafen till mvc 
fet elände, fom nu eger rum i de aflägsna trafterna. 

Hr Nyjtröm mille ide medgifva, att nybygges- 
urläggningarne warit utan fontroll, utan åberopade 
jöreffrifterna derom, hwilfet lifväl blifvit följda på 
det jätt, att 

Ör Hummel ide funde förneka, att mifbruf der- 
uti ffett. 

Som diffusfionen nu anjfågs flutad, Hemftällde hr 
Drdföranden, urwwida ide, med anledning af de olifa 
åfigter, fom öfwer frågan blifvit uttalade, defanuna 


54 


borde inflyta i protokollet fådane de blifvit framftä 
en ul jtällda 
och utan att Sälljfapet uttalade fia för någondera fid 
bwilfet blef Sällffapets beflute 6 en, 
$ 14. 
Då flodan nu redan war half 5, anjå C 
) 5 / d 7 qo08 
bandlingarne för dagen böra afbrytas, för alt nt 
ta8 följande dag El. 10 f. m. 
Ar och dag fom ofman 
In fidem 
Auguft Cajannus. 


Protokoll, hället wid Norrbottens 
Läns Hushalnings-Sälffaps win: 
terfammanträde i Lule den 30 Jaz 
nunari 1866. 


Raärwarande: Or Ordföranden, Vandsböfdingen, Kom 
mendören m. m. S. P. Bergman och br vice 
Drdföranden, Landsjekreteraren och Riddaren A. 
M. Curen. 

Yedamöter: Utom flere af de wid gårdagens fam 
manträde antednade jajom närmwarande Apven 
hir Lektor GÖ. Elowfon och Conful I: Bodel 


famt undertednad, fom förde protofollet. 


$ 1 

S. D. Fortfattes diffusfionen af de fedan före 
gående dag lenuade frågovna, nemfligen: 

Tredje frågan: Cnär det i de flefta Fonmmuner 
wvifat fig, att Ffoftnaderna för Fattigwarden ärligen 
ökats, hurn bör, med tillämpning af Kongl. förord: 
ningen den 13 Juli 1853, Fattigwarden ordnas, få 
ott ide blott nödtorftigt underhåll, utan äfmwen fed- 
lig förbättring bercdes de hjelpbehöfivande med min: 
ffade foftnader för fommunens betalande medlemmar? 

Hr Ordföranden förklarade frågan närmare ges 
nom att uppfäfa åtffilliga utdrag ur fattipwardsftad 
gm och uppmanade de nävwarande att yttra fig. 

Ör Rutqwijt hade wäntat att någon man Mer 
ftörre förmåga och erfarenhet ffulle ta till ordet, men 
då ingen fynteg dertill willig, anjäg fig talaren böra 
meddela fin egen erfarenhet om förhållandet i Neder- 
Yule focten, hwars fattigwårdsftyretje talaren i många 
år tillhört. För 14 år fedan bade ffatten utgjort 6 


30 


fappar forn på vs mantal, men nu uppginge den till 
- RARE och i mifwertar utgjorde flat. 
ända ti rdr, Dwilfet wore en orimlighet 
DET TOre hade talaren framftällt det förflag, för SnG 
borde delas i flere rotar, få att varje bv utgjorde 
lögjen rote, fom bejtyrde med fina fattiges fbärd- 
rd Af mwisja byar antogs förflaget, af andra ide: 
Rd ASA att fattigjfatten ide blef högre, då 
: NN 1 «Tör fig ombejörjde fattiqwården, Bwaremot 
ontry len fäferligen blefwe ftörre och jäfrare. = Tala- 
ven förordade derföre indelningen i rotar och att Hime 
Itemännens bidrag fördelades på det hela. - 
dr Hummel hade under de 3 år, talare et 
Må RAG NR en be 3 är, talaren warit 
od 5 NPR rs fönm till fauma erfarenhet 
> Aska Sr kan att ju fförre 
err "I vrare blef underhållet. Fö 
Mt att fattigwärden i de järffilta rotarne el. till 
ed MR bandbades, wore en fontrollevande [tv 
rs re on tillhörde detta fommunalnännden, 
oe 4 er Fipven jak, att dej ledamöster ide 
Mu de a eller att det ens wore möjligt, att i en 
ln t öfivermata ordningen dermed. — MWore det 
Fr de re Kg? fer åk lättare att tillje, att 
: te obeböfliat utdelades, Mwvilfet nu här 
NR jom uppbar medlen hade färffit > AA 
[ Å mydet jom möjligt för fitt diftrikt: 
Or Bod » hört af 
fäferföa bg Jr hört af en fom granffat ftadens 
PARA för 30 ar jedan  fattigffatten utgjort 
bölt NÄE fo bwaraf lifväl ite mer än 28 rdr be 
SR Fra Nn uppginge den till öfwer 3000 
bok så utginge genom den enffilta måälgöd- 
; äng - : wore betänfligt; det måjte finnas fel 
fjuta Fia a: je jambällsbygnaden, bwilfa börjat 
olen de ' aAllet för den frijtliga barmbertighe- 
RR EN et lagliga vänget. — Fattighjelpen 
mwara friwillig, ide jäjom nu en pålagd ffatt. 


Dt 


Öm wore nu I ena fidan en tunga, och Å den andra 
prefwe tadjamheten mindre. Emellertid måfte man ha 
det fom det nu är, och frågan wore blott att på bäjta 
jätt tillämpa den. Den bäfta fattigbjelpen wore att 
genont beredande af arbete förefomma fattigdom. Lik 
wäl funde ide de ojemna förtjenfterna räca till; man 
måjte wara betänft på mera waraftiga. De föregå 
ende frågorna ftå jä till mwida i fammanhang med 
denna, fom det wore af migt för folkets bergning och 
uttomft, att odlingarne finge fortgå. I städerna der 
emot funde man ide motfe någon förändring. In 
ftämde med föregående talare i fraga om fördelning 
eller reglering bymvis, Mwilfet wore frågans praftiffa 
[(Hsning. 

Or Ordföranden erincade, att författningen ide 
fade hinder i wägen för en faådan anordning. Det 
wore wisferligen fannt, att fattigwården öfats, men 
det funde ifragafättas, om man tagit de fattiges fraf- 
ter oc) arbete i anfpråf. DÅ det här more yttradt, 
att fwårigheter mötte för foutroll både af de werfligt 
behöfmande och af Tfattighjelpens viftiga fördelning, 
ifulle detta bäft afhjelvas genom att aflöna en perjon, 
jom orduade arbetena och öfverwafade deras utförande 
junt ffilde mellan det föregifna och werfliga armodet. 
Utgiften för en fådan anordning ffulle jäferligen er 
jättas både derigenom, att antalet af dem, fom gjorde 
anipråf på fattigbjelp minffades och att de werfftällda 
arbetena till någon del godtgjorde foftnaden för uns 
derhållet. 

Or Hummel wille göra det tillägget till fitt ytt- 
rande, att der ett brut eller fägwerf junneå, ffulle 
detta anfes i fanmea ftällning fom ex by, ty derige- 
nom droge ide egaren till jig mera folt än han wille 
och funde bereda utfomft för. Det borde, i affeende 
på möjligheten att få fommurerna att gå in på en 
fördelning  bymvis, ide mwara få fwärt at iftad- 


08 


fomma, när handlande och tjenjtemän betalade ”adelar 
af ffatten. 

AA. Båckjtröm: Frågan wore fwärlöft. För 
1840 bade fatttywården marit ringa, men den bade 
warit ordnad få, att alla ocfeslöfa gingo på tocdfentur, 
doc wore defutom ett verhördt tiggeri. DÅ on del 
ingenting wille ge, blefwo andra, fom mor Avdbjer- 
fade, ofwerlupna af tiggare, 3 a 4 bwarje dag. Detta 
måjte uppböra. Underhållet af de fattige majte för 
delas jemnare, få att de jom ide wille ge något blefvo 
lagda dertill. Nu är på detta jätt tungan ide ftörre 
för dem, jom woro hjelpjanma, än den war förut. 
Cfter 1853 indelades Pite joden i Ddiftritter, Dwilta 
inom fig utjågo orteslöfa. Desja och mwärnlöfa barn 
gingo till den minftbjudande. För inhyfingen drogs 
förjora genom |. £. jemfuingsmedel, jom debiterades 
på hela fodnen, men detta fedde till mijzsbruf, få att 
jemfningsmedlen på ctt öfwerdrifivet jätt öfades, Då 
borttogos desfa. — Mjwen nu qwarjftår indelningen i 
bijtrifter, men fattigmedlen ingå gemenjamt och wijst 
belopp utdelas till Hwarje diftvikt, fom eger att hwart 
för fig underhålla de fattige. Fattiqwården more wis- 
ferligen dyraft i Pite focen, men man ifluppe åtmin- 
ftone allt tiageri. Bäft wore doc om de fattige funde 

fäfta8 wid jorden, ty tillfälliga förtjenfter duga ej oc 
då jådane wore goda öfades utgifterna, jå att när are 
betstillfällena upphörde, woro de flika fattiga, emedan 
intet blifwit öfwer, och om då fjutdomar tilljtötte, må 
ite ftrart fattigwården anlitas. — Att deremot binda 
dem wid jorden bade talaren funnit af egen erfaren- 
het wara det jäfrafte. — Talaren hade gifmwit dem en 
jordbit emot att de förbunds fig att odla ett mwijt om- 
råde årligen, och efter 10 år bar en jädan humat 
utfå ända till 12, uma jamt bergat fig qodt. Si 
dane blefmwo ej fattige. Talaren bade nyligen hört, 
att i MNRcder-Lule bwarje bonde erlade 2 rdr för Mwarje 


39 


inhyjing, fom wiftades på hans egor, Mwilfet talaren 
Rae and Co eu beftänd utgift af- 
ffrädte från att ta emot flera, men någonftades ffulle 
inhyfingarne doc ta wigen.  Säledes funnes Cage 
annan eller bättre utväg än att femma dem jord. 
Hr Rutqwift förklarade den af ran. a 
än gjorda öfverenstommeljen om erläggandet 
barn af Bädftröm orittigt uppfattad. Menins 
gen wore juft att med denna utgift tvinga bonden 
att lemma en jordbit till inhofingen, och den fom ide 
wille det, han funde gerna betala, emedan det ide Nr 
neg något ffäl att befordra föröfningen af den ffa 
pefolfningen. 2 
-. Bäctftröm widhäller fin åfigt om olämpligheten 
af den i INeder-Lule pålagda afgiften, NEN EA 
ffall bli ännu mera obenägen att lemna jord, da Jan 
derjemte får betala.  NRätta fättet more att RN 
hyfingarne att fomma fig för wid det man uppla 
jord at dem. sh N 
Or Nyftröm: detta wore en blan? Nr 
gafte frågor, ty den affäge en betydlig del sä a 
newånares både moraliffa och efonomiffa förba ÄR 
Denna befordrades bäft genom att allmogen HR ät 
jord till inhyfingarne. — Talaren more före Nr »d| 
famma åfigt fom Bädftröm. Det wore bod en A 
genomdrifiva, emedan allmogen fjelf wore sd ig - 
till, och fåledeå fjelf em ocfat till att Fe ke ES 
fommit i gång. Till och med de inflyteljeri afte fa A 
fig deremot. Men då ingen funde tvingas, ag 
man arbeta derför genom uppnaningar 0) sjö 
ningar.  Hjelvte ide Heller desja, få Horde ng 
betäntt på andra medel. Det hade här mari a 
act, att foduarne delades i rotar, och detta jer - 
men wore ide lätt att få genomdrifwet. 6 dn I 
fordrades defutom frräng fontroll af Ond a. fr 
den, men det funde ide begäras, att def tedam 


60 
jfulle offra få moden tid deråt, fom wor öfli 
le off om vore bet 
Derföre funnes ingen annan sng än att hf 
uitäljfainde perjon, jom aflönades eller finge gkfättrina 
för rejur, od) jom funde mera uteflutande egna fi är 
öfwerwafandet af det wertliga bebofwet, läljernbet k 
at ide muninonirge af fattigunderftödet inledde 
och ät ordnandet af arbete för dem, fom fomma Od 
SR af fattighjelp. Detta wore jå mydet behöj- 
Br jon det wore alltför wanligt, att en ftor del 
| den Jequnat, jom fattige tilldelades, bortbyttes mot 
Sp Defutom wore utdelningen af franmäl förenad 
med olägenheter genom det Hefwär och den foftnad 
RN FER SG JE y få fpanmålen malen. 
Wida I re Det då att utdela mjöl. I fäderna 
ag St ftörre wärigheter att få ES dKERe bb 
RR a ÅN ER på fattighus, men ingen 
fu ge att de arbetade.  Derföre bord 
N je att a de 
titafod- på 3 Se antagas så betalas, 
i ; andet, emedan iften derför på flerfaldigt 
Kp ber an utgiften derför på flerfaldigt 
dr Hummel wille gi itt rTifli 
Or £ gifwa fitt Tifligafte bifall & 
TN Mm e tfall åt 
ER Aa 4 att en färffilt ERAN 
å, gnade fig ät fontrollerande ar fatti 
och deras förförjning; inftä ör Möt deg BET 
h 1; inftämde för ofrigt med Både 
Orförjning tämd gt med Båd- 
SR on böra fäftas KA jorden =S 
z sit prattiferadt i Mieder-FKalir ; i 
RAS pratttjeradt i MNeder-Kalix och wunnit 
5) t a 
ng al anjäg det böra ftadgas, att ingen 
hed intaga nägon inhyfing utan att lemna ho- 
äng nörd med Nyjtröm, men wille ide 
ped - ftörfta orjafen  låge ho8 jordegaren 
inåt - Mngen unde byja motwilja mot 
maa edan hos inbyfingen, fom ej wille taga 
a mäjte i början tvång amvändas, 
rs - a ginge för långfamt, och wi behöfde 
ngas till det bättre; öfwertygeljen fomme 


61 


nog fedan aj fig fjelj. En förordning härom more 
jäledes ar nöden. En födan ffulle werfa godt, tv det 
funnes exempel nog på fådane jom tagit fig fram ges 
um jorden, blott jparjambhet tatttoges, men detta wore 
dot en hufvudjaf.  Talaren (fade ilutligen myden 
wigt på, att förr än den önwertygeljen blefroe rådande, 
att jorden är wår modernäring, funnes intet Hopp om 
någon fättnad i fattigwården. 

Hr Bodell anfåg att Husjlöjden borde uma Oi 
en mwäfendtlig del af fattigbjelpen, ty både qwinmner 
od) barn funde deltaga i mänga arbeten inom hus, 
oc) derigenom bidraga till familjens uppehälle, få att 
ide hela bördan (lades på husbonden. Ett migtiat 
medel för winnandet af detta mål more finodlingen, 
jom mu börjat fonuma i gång. Fårjfötfeln borde äf- 
wen uppmuntras och blifwa en bindring. Lin och ull 
borde af fommunalftureljen utdelas till beredning. 

Ör Hamfeldt förmenade, att mydet ftörre pros 
portion af fattigbjelp utginge i NReder-Kalir, än bes 
böfligt wore. Talaren hade jjeff mwarit in i frugorna 
och funnit på något enda ftälle perjoner, iom ide more 
arbetsföra, men att de flefta hade mindre behof ätmin 
ftone af brödföda. Kafe eller annat onyttigt Ämne 
wore Seremot deras högfta bebof och det fom meft ut: 
jugde folfet och afwände det från att jpara. Hela 
eländet härledde fig från briften på moral hos folfet. 
Grunden till inbvyfingarnes werande antal och fattig 
wårdens till följd deraf öfade fraf wore att jöfa der 
uti, att bonden får ta in jä många inhbyjingar jom 
helft, och talaren bade Hört uppgifvad, att bonden får 
en liten gåfiva af inbyjingen, di deremot Hela fotnen 
finge deltaga i fattigbjelpen. Derföre borde bönderna 
åläggas att fjeljwa underhålla fina inhbofingar. Tas 
laren anfåg för öfrigt fattighus mwara båfta ordnandet 
af fattigwården, men detta bedömdeå af folfet fålom 
barbarifft. 


62 


Or Hummel todte detta mwara för mydet färg- 
fagdt.  Talaren wille göra det tillägget till ett före- 
gående anförande, att de jom gåfwe underftöd ät in 
byfingarne, äfwen borde få påräfna deras arbetsbiträde 
wid förefallande behof. Lade defsutom mycen wigt på 
barnens uppfoftran, bwilfen nun wisferligen förfunma- 
des. De wärnlöfa barn, fom blefwo bortauftionerade, 
woro mwanligen inböljda i tvafor och fingo ide lära jig 
att läja. SÅ war ide fallet med de barn, jom mot 
tagitå i barnhemmet, Pwareft de Ätnjötv wård både 
till fjäl och fropp, och lemnade hopp att dlifma dug- 
liga och fedliga menniffor. Derföre förordade talaren 
den ftörjta nppmärkffambet åt uppfoftran. 

dr Nyftröm erkände, att i Pite allmogen wore 
benägen att upplåta jord, men att i allmänhet ide jä 
wore fallet. — Nepliterade hr Hamfeldt, jom talaren 
fann hafwa alltför hårdt bedömt folket, då ban yttrat, 
att det ide hade någon moral. Tal. trodde tvärtom, 
att det wore det bäfta i riket. Owad fjeljwa frågan 


anginge, bemftällde tal. till Saälljfapet att uttala den 


tanfen, att genom Ffomnunmalrämnden fonmmiwnen borde 
höras, om den wille erbjuda fig att upplåta jord till 
inhyfingarne, famt att, ifall några anmälde jig dertill 
willige, detta ffulle fungsras. 

Bäckftröm kunde ide fe någon möjlighet för, att 
bonden blefmwe willig att lenura jord, om DHhan more 
tvungen anfwara för de inhyfingar, foni mottagit 
jorden. 

Ör Hamfeldt widhöl viftigbeten af fitt yttrande 
om folfet3 moral, ty fwar och en måfte medge, att 
eganderätten wore föga refpekterad: alt jom funnes 
utom (ås och bom hade intet feydd, och fåledes funnes 
ide moral i detta fall. Talaren anförde äfwen andra 
Häl, bwarmed han förfötte ftyrfa fitt paftående. Mille 
äfwen, i ftrid med BVädftröm, förfäfta den åfigten, att 
allmogen med få mydet förre foa borde funna anfwara 


03 


för inbyfingen, jom denne utan wijwel ffulle fuma 


carjörja fig fjelf, om han finge jord. yr 
'- sätet anjåg att Bäcftröm miftagit ig 
widden af det anjwar, jom jordegaren Nä säg pm 
jig för inhofingen, fwiltet enligt talarens a ve 
igen ffulle beftå deruti, att inbyjingen rå gå or a 
jua förwärfsmedel. Sediabeten fjunfer genom cs 3 
jveftelfer, men detta anpvärjdes genon gg kläder 
t. er. den DHjelptagande ice INT a RT 
mot faffe, Mwilfet wore mwanliat. Mu ERE ARR 
qen ide tiondedelen af fajfe ER taduet 
hvang dem till måttlighet, men I är Se Ge 5 
wija fig, att ffulderna fommit från faffe, ha ja 
(edeå wore den mett frätande Tösse riga je , Så 
nvilfet mycket härledde fig deraf, att oPwinnorn 
barnen äro utan Husjlöjd. 
Bäckftröm funde ide medgipva, att re rö 
git fig, tv det uttrydtes, att Mwar och - So pa 
anjwara för den, till nvilfen han scar 4 2 Nå 
fet är em olyda, medgal talaren, nen Sc a seg 
tova förbrufning läge ide hos bonden eler 3 
utan bos den ffora vg AL VAR Song vå 
i folfet fött fmaf derpa 0 Å OR 
ia ätt att nu hålla RET HG 
Det wore äfven SE SÅ a Ae TER 5 
byte mot faffe. I Pite fjoden, 10 e del 
Hittar, ke det ändå ide ga att vr 
mifsbruf. — Talaren framböll Rya nödwaändia 
att fäfta inbyfingarne wid jorden == SDN 
Or Hamfeldt anjåg att. irttipRbdt v oi je 
fule minffas genom 06 REA : - cd 
och fattighus. HOwad faffe betraffade, RR EL 
brufning funna minffas genom att ble SR |; 
hälften ärter eller räg, bwiffet a dk 
rens hus begagnades, men apven häremot by 
ftor motvilja. 


64 


Danielsjon bemftällde, huvmvida det ide wore 
lämpligt, att Ousbållningsfälljfapet genom premier 
uppmuntrade de inbvyfingar, fom fajtade fig wid jorden. 

Bäckftröm inftämde med den föregående talaren 
uti. lämpligheten af en uppmuntran för inbyfingarne 
att blifva jordbrufare. 

Or Widmark uppläfte derefter en uti on tidning 
införd injänd artikel, Mwilfen talaren wille anföra få- 
jom uttalande eqna åfigter i änmet; warande denfam- 
ma af följande vdelje: 

"Att wäljtändet bland allmogen är i ett ftarkt aftagan 
de, är en fanning, jom föga tarfvar bemwis. Lagföfningar 
ned öfade antal bär derom ojäfaktigt mwittue, på fana gån 
de wija, att frediten blifvit alltför mydet antitad oc) att 
förtroendet man oc man emellan är helt och hället fördt. 

Under de fednare decennierna har inom länet uppwert 
en binäring, fom dragit många armar från jordbrutet och 
ffapat en arbetstlaf, jom ide på något fjätt är fäftad wid 


jorden, utan uteflutande från denna binäring hemtar fitt 
bröd. Denna fätallade löfa befoltning har på de fednare 
aren ja tilltagit, att det un finnes fonmuner inom länet, 
der denfanuna är näftan lita ftor, jom den befolfning, hwil 


ten är fäftad mid jorden. Denna binäring är träwaruband- 


teringen. Då inom en folffattig oct er my näringsgren 


uppfommer od) inom fort tid mwerer till ftora dimenfioner, 
är tydligt att den hämmande oc) menligt ffall mwerka på 
förut mwarande förwärfsfällor i jamma mån fom den wifar 
en baftigare mint och en lättare atfomlig penning.  MWilliat 
ertännande, att tvämarubandteringen dragit betydliga fapt- 
taler till landet oc) att den på jednare ären utgjort fällan, 
från bwilfen en ftor del af befolkningen hemtat fitt uppe 
bälle, will jag doc jöfa wija på hwad fjätt den framfallat 
minffad mwälmäga bland jordbrufarne och öfad fattigward för 
alla länets fonmumer. 

Aterbrufet har förut mwarit Norrbottens hufwudnäring 
oc) tjärutilbverfningen defs egentliga binäring. — Al arbets: 
fraft bar dertill blifvit anmänd, och follmångden bar ide 
mwarit förre, än att den wäl behöfts till jordens ffötande 
och odling. När tväwarubandteringen började taga fart, för 
pwann en del arbetskraft från jordbrutet.  Fordbrufaren, 
tom ide funde täfla med fågwerföegaren uti aflöningar, bar 
antingen nödgats minffa antalet af tjenare, eller, för att 


62 


funna utgqifwa de werande fordringarne a lön, anjfaffa den 
genom att använda fitt folk oc) fina dragare i den nya nå 
vingens tjenft.  Swårare oc) jwarare blef det debutom ar 
från är att erhålla tjenare, ty flertalet lämplige Jadane funno 
med fin fördel mer epverensjtämmande att mara fete för att 
funma lena jitt arbete åt den meft betalande. Hmwilfen olå- 
qenbet detta förbållande full mwara för jordbrufaren, om 
han uteflutande equade jig at jordens ffötiel, är Fart. Slet 
talet jordbrufare gjorde derföre träwarubandteringen till fin 
ufwudnäring och ifötte blott bjelpliagt fina hemman. g 
Tillgången a riklig arbetSförtjenit är 1 och för jig fjelf 
en fördel och det fan derföre tte mwara vått att flandra eller 
fördöma träwarubandteringen jatom binäring, utan det är 
befolkningen ijelf, iom ide mwändt fig till qodv d ade I 
fomfterna. Pennurgetillqången har alftrat förr ofända bez 
hofmwer, bar framkallat ett Oöfwverflöd och en lyr, fom ide fan 
wara förenlig med ett follå mwanor, det der bar att frida 
med en hard natur. Infomften har gått lifa fort, jom den 
fonumit.  Jordbrufaren, t frälet för att nedlägga den Ad för: 
vättring af fin jordeqendom, bar föpt jig tillfälligt öfwer 
löd, hmwarjemte han på fira eger nedlagt mindre arbete Än 
förr. Den löje mannen, bwilfen, fnappt myndiga, ifafrat jig 
familj, bar tehvat upp för dagen dagens förtjentt. När för: 
tjenfterna börjat fina och fogstillgångarne minffatés, bafwa 
de under de goda dagarne tnjupne eftuadswanorna ide af 
lagts. För att fylla bebopnwven har frediten anlitats, förjtetter 
tagits och till en början med lättbet af arbetsgivare erbål- 
litö, på det desja måtte hanwa folket t. fin hand. Deriqenom 
bar på fednare aren ett ffuldiättningsjvjtem bland befolfnin 
gen fatt infteg, iom wert dem öfver bufwudet, ett yjtem, 
um botar att göra od) redan gjort tiggare af en del bland 
bofolfningen.  Wälftandet bar förhvunnit vd) fattigdomen 
intvädt inom dörren till mången boning. Den töla befolt 
ningen, jom intet famlat för de dagar, då förtjenfterna luta, 
arbetåfrafterna minjfas, fjufdom eller älderdom fonumer på 
faller oftaft fattigwården till taft, Pwarigenom utgifterna fö 
denjammnia arligen tilltaga od) juga från jordbrufaren den 
nappa infomft, han från fitt benman fan draga. Detta är 
äjwen en ide ringa oriaf till det minffade waljtaändet bus 
länets jordbrutande befolkning. Det förefaller betraktaren 
eget, att en befolkning, fom 1 allmänbet blott fan ar 3ine 
ar räkna 2, fom gifva god aröwert, ide lärt fig iparjanbes 
tens dygd, utan fanklöjft låter det goda arets infomiter ftryfa 
oc) ftår med tomma bänder, då det härda aret påfommer. 
2 


ö6 
Det är tid för Ivar od) om i fir ftad att börja betänka fin, 
börja rätta mun efter mattädenr, ty den bland jordbrufarne 
förda wälmägan och fattigdomen bland den töfa befolbnin 
gen ffola etjelt förmwandia mwart län med alla deb vifa til 
gungar till ett enda fort fattighus. Att uppgifva några 
medel, bwariqenron en ändring till eft bättre förbållande fan 
blifva möjlig, will infändaren nu förjöta. 

Det är tee blott under den tid marken är bar, en jord 
brufare bör wara fystelfatt med fin jord, utan äfven en be 
tydlig del af wintern är derför behöflig för beredande af 
gödfel och ordnande af arbetena för fonmaren. Den tid, 
jorden lemmar honom öfrig, bör vd) fan han umvända til 
binärtngar, men ide låta desta taga bort nagon del af den 
för jordbrutet behöfliga, fåfom mu näftan öfverallt är för 
bållandet.  Biförtjenfter oc) binäringar bliva på detta lätt 
nyttiga, oc) äro äfven nödmwändiga för nävmwarande pa den 
ftåndpunkt jordbrufet ftår. Den ökade folkmängden fordra 
öfade fält att bejå. Tillfällon till uhvidgning af invöSnings 
jordar finnas för de flefta bennuman inom länet, och förbätt 
ring af de redan odlade fälten är öpverallt nödwändig. Att 
genom fullftändiga afdifningar minffa möjligheten till froft; 
att qenonr införandet af ett orduadt cirfulatitonsbruf taga ur 
jorden biwad den fan gifva; att genom foderodling och d 
ftora, naturliga, t allmänhet titet gihvande Angarned uppod 
ling och betaeude med höfrö öka böaftaftningen och T följd 
deraf ladugården, fe der målet, Mvartill fwarje jordbrufare 
bör fträfrvn, och det förtta mwilforet för ernåendet af mil 
ftänd! Förenas träget arbete på jorden med jparjambhet och 
entla lefuadsmwanor, få föder den fin man det gvda året och 
lemmar äfven öfmerffott oc) hjelp till de är, da äringen blir 
mindre god. 

Det är allvm befant, att den, fom har eu torhva att 
odla, den må mi mwara förre eller nindre, alltid uv denjame 
wa fan draga något till bemmet, till föda ät de fina. Till 
gang på odlingsbar jord och på fadan, fom nu blott gifwer 
ringa affaftning, är ftor t wår oct.  Afföndring från bene 
man af imårre egowalden fan mid fadant förbällande ide 
mara nägen olågenbet för deras innehafware, utan bör 
fvärtom blifwa för dem en intomft oc) en fördel. Att på 
detta lätt fäfta den töja Defollningen mid jorden, gifiver jord: 
brufaren te allenaft en direkt fördel, utan mwerfar äfmwen, 
od) detta är det bufwudjaktligafte, indirekt genom den mir 
fade fattisward, fon deraf onekligen bliv en följd; ty tif 
jom den indelte foldaten från fitt lilla torp dager en ide 


67 


ovetydlig del af fitt oc) de finnas uppehälle, få ffulle äfven 
viva förhallandet med den töfa befolkningen, "tan att den 
derför behöfde uppgifva fina egentliga arbetsförtjenfter. Den 
finge hem od) härd mera fär od) bade äfven måget, då för 
tjenfterna minftas vd då frafterna aftaga, att ftödja fig wid. 

Arbetsförtjenft är ide jemn, utan bervende dels af fon- 
junFturer, dels a Arstiden. Dette är lag vd fålom jädan 
äfven tillämplig på war wigtigafte binärmg, trämaruhands 
teringen.  Förtjenfterna äro tidtals ftora, iynnertigaft joms 
martiden. Huru lätt fulle ide en arbetare fw utaf jin 
aflöning under jommaren aftägga för Wwarje weda 2 a 3 
rdr. Deja, tnjatte uti en parbantk, wera art till tapital. 
Det burde ligga hwarje arbetsgifware om bjertat, att ordna 
jä för fina arbetare, i ftället för att, jälom un ofta är för 
hällandet, Atertaga den gifna aflöningen genom föryttrandet 
af öhverflödswarer till honom. — HOmwilken tillgång ffulle ar- 
betaren ej härigenom bafwa mid minftad arbetsförtjenft, wid 
frnffriden ålder, wid fjukdom eller annan patommen chyda 
utan att han derigenom, wid tillfället da pengarne injattes, 
underfaftat fig någon fännbar uppoffring? — Fyra frarbanu 
fer finnas nu inom länet. För att desja rätt ffota fölla 
fitt ändamäl, bör uti bwarje landtfommun, ja inom hwarje 
ftor by, finnas perjoner, fom för baufernas vätning emottaga 
och) infjända pengar; ty om ej tillfället är nära, när pennins 
gen utbetalas till arbetaren, går den jnart fin wäg to ond 
diqa utgifter, oc) defutomr fan ej fparbankernas mwadra äns 
damal på annat fött intränga i follmedwetandet, winna det 
förtroende vd) ffapa den bergning, fom med deras inrättande 
är affedd. 

En af de jwarafte och tillifa otadfammafte befattningar 
är beftyret med fattigwården, jymnerligaft på frällen, der det 
är jä många, font af den föfa underftöd, fom förhållandet 
är I NRorrbotten. Emedlertid torde ide funna frångås, att 
det jatt, på bwilfet fattiqwärdsbidrag I allmänhet bittills 
bod ofs utdelats, ffapat fattiga. Det burde ligga i fakens 
natur, att, der arbetSförhet funnes, der behöfwes ej hjelp pa 
annat jätt än genom beredandet af arbetsförtjenft od) att 
endaft fädana erhålla direkt underftöd, fem äre minderariga 
od) jatua föräldrar, Wwilta funna dem lifnära, eller fjutv, 
orfestöje och Aldrige. Gjorde jäledes mwarje fattigwardsjty- 
velje fig till princip att te åt andra, än werkligt till arbete 
oförmögne lenma underftöd i Häder oc) mat, tamt i öfrigt 
at arbetsföre vd) Eraftfulle fattige beredde arbetsjörtjentt, 
utan att på annat fött än genom nagorlunda motjwarande 


ÖN 


arbete åt dem uttemna underftöd, ja frulle fattiswården bu 
wa modet mindre betungande. Detta fordrar dot mycen 
omtanfe, myden uppoffring ar tid och mycden god wilja hos 
fattiqwärdsftyrellens medenunar; men det är nödwändigt att 
en gang bryta med det ganua fjättet och beträda den mja 
wägen. Länge fommer det oj att dröja, tinnar goda mwert 
ningar fomara att följa, och fattigmärdsttyreljerna, jom förut 
näftan, få att jäga, lagt byendet under flöbeten och lättjan, 
ffulle devemot njuta den tilljredsftälleljon, att, på jamma 
gång fommunernas bidrag till fattige aftaga, de mwarit med- 
fet, warigqenom arbetiambet befordrats ja imon: fom ntom 
bemmet vd) trefnad beredtö, der eländet bott. 

Till fit får infändaren påpeka ett förballande, jom fan- 
jfe ar många ide tages i beräkning wid redogöreljen för ett 
lands efonomi, men fwitet är för migtigt att funna här 
förbigås. Jag menar den ”hemmens frilla flit,” jom dager 
frå till föda at bujet, jag menar bemflöjden. PÅ en ort, 
der balfwa tiden af aret är fa mörk, att den blott en del 
af dagen medgifwer arbete utom hus, bör bemflöjden frå 
bögt, och bör funna mycet bidraga till wäljftändet hos bela 
befolkningen, ijynnerbet hos dem, jom ej befitta någon jord, 
den bör utgöra ett werfjamt medel till befrämjande ar m 
betarens Ivftning och fedligbet. Ehuru man mafte meTgifwa, 
att hemflöjden i allmänhet uti Sweriqv oj är ftor, finnes 
det dock en del prowinjer, der dew ftar ganffa bögt och der 
den utgör en god bjelp till beredande af berquing. ESÅåi 
en del af Weftergötland, jå i Halland, ja i Helfingland, ja 
äfven I Dalarne och Angermantand. — Ingenftådes inom 
Swea landamären får den på 14 låg ftändpuntt, fom nom 
Iorebotten, der den dot enligt naturens anordning borde 
tå högt, tv utan fara för att begå miftag, fan man med 
fullt ffål pårtå att bär ej uägon bemflöjd fajom binäring 
finnes. Huru fällan jer man bär t. er. wid tnträdet utt ett 
hem något arbete utvättas, fedan mörfret Wbiutit? Hun 
olifa är ej detta mot på andra frällen i Swerige, der far: 
farne de kura mwinteraftnarne jysfeljätta fig med fmwarje 
handa arbeten, med förfärdigandet of äfer: och förredffar, 
med lagning af föndrade busgerad och förfärdigandet af nya, 
med tiubvertande ar fafer till affalu, famt der qwinnuorna 
var och en i fin mwra finna, fy, wäfwa eller hafwa hus: 
ballsbeftyr? Hmilket intryd af trefuad oc) hustigbet gifiwer 
ej ett fädant hem! Här deremot far dagen, den ljuja delen 
af den nemligen, anfla tid Hl fjadanga arbeten, fom den ringa 
flöjdhunnigbeten fan fomma ut med; fläder föpas, husgerad 


690 


äfwenja. Huru ofantligt myden arbetstid går ej på detta 
jätt förlorad och huru är det möjligt att någon bergning 
fan finnad här, om man fillifa tager i betrvaftande de öfver 
all måtta uppdrifna lönerna för tjenftfolfet! Atgärder måfte 
widtagas för införaudet af hemflöjd. Hmwarje husbonde bör 
föregå fina tjenare i arbetjambhet, betäntfande, att, om den 
förtlendt, arbetet under morgnar oc) aftnar inbringar, ej AN 
ja ffor, ja är den doc bättre än mgen.  Linodlurgen, fill 
nwilfen IMorrbottens jord lämpar fig, bör införas och be 
främjas, fumt linets beredande och förädlande inläras, hwariz 
genom ett ftort fält för busfliten öppnas; fattiqwårdsjtyrel- 
jerna böra genom inföp af Nöjdalfter från fattiga föfa få 
liten hennvand i Bwarje fattiqmans foja. Genom fådana 
od) andra medel fan, fom infändaren hoppas, få imäningom 
bemflöjd uppblomftra oc) wälmågan följa i dep fotfpar. 

Sufändaren tror fig låäbunda bafwva mifat, att walnägan 
bus länets jordbrnfare ide t allmänhet mera funnes fill, att 
ocjaterna dertill äro, att den infomft, fom träwarubandterins 
gen lemnat, ide fomunit jorden till gode, utan framfallat ett 
öfmwerflöd, tem fluttigen fedt till ffuldjättning i ftort, att 
den alltför mycfet Höjt arbetSlönerna, att den framfallat ge: 
nom den löja befolfnina, fom uppwert, en för jordbrufet bes 
tungande fattiqwvärd; att medten till aterftällande af jemn- 
wigten äro: träget arbete på jorden, fom gifwer den fåkrafte, 
om ej ftörjta intomften; affördring af mindre jordlotter till 
den löfa befolkningen; bemödanden att äftadfomma fparjane 
bet, genom beredande af tillfällen att på många ftållen af: 
lemna penningar till infättande i frarbanterna; ett helt och 
hållet förändradt fyftem för utdelandet af bidrag fran fat 
tiqwården; uppmuntrandet och införandet af bemflöjd och 
busflit.” 

Till desfa anförda medel för Morrbottens upphbjelbande 
od) framttda beftänd mille talaren foga: folfffolnväjendets 
bättre ordnande, fåfom utgörande ett af de wåjendtligalte 
medlen för ett folks intelleftuella och i följd deraf äfven ma 
teriella framatjeridande. 

Härefter uppftod en fliflig diffusion om artikelns 
innehåll, i det & ena fida (br HOwmmel) artikeln ans 
jåg8 mwara af få behjertanswärdt inneball, att den 
borde trycas färffilt och fåfom brojdjyr utdelas, och 
den andra (Bäcftröm, Nvftröm), denfamma anfågs 
afwifa från wmwerfliga förbällandet uti åtffilliga delar, 


0 


ijynnerbet i fråga om busflöjden, Mvarefter br Elvw- 
fon, fom ide beller delade den Afigten, att artikeln 
borde trydas och utdelas fåfom brofcdhyr, emedan man 
borde affe det ändamål, hvarför brofdyren gifves, och 
talaren ide funde i artifelr finna några råd och upp 
(vsningar till allmogen att orcdua fin hHusjlöjd, fitt fat 
tiqwärds= och folfffolemwåfende, fåjom man hade att 
wånta af en brofcbyr, — att Hushållnings-fällffapet 
läter utarbeta en brofcbyr, fom utredde desfa Annen. 

Or Ordföranden fraomftällde derefter till Säljfa- 
pet, hurwwida det ide funde anfes tillväcligt, att ar 
tifeln intoges i Sälffapets Handlingar, och Mwvilket 
bifölls. 

dr vice Ordföranden anförde ungefär följande: 
Som bekant wore, fönderfallev fattiqwarden i hväne 
delar: den preventiva, eller förefonunande, och aktiva, 
eller utgående. HOwad Norrbotten Hetväffade, wore 'an- 
aeläget, att den preventiva delen egqnas all omtanke. 
I frömfta vummet wore devwid att tilfe, att foltffo 
lewafendet ordnades på ett tillfvedsftällande fött. Nu 
uppfyllde folfffolorna ide det ändamål de affäge, lifajå 
litet fom de woro i ofwverensftämmelje med författnin- 
garne. Manga orfafer funnos härtill, fårffilt att 
nänmna: fandets utfträdning och den rådande fattigdo- 
men, mey med god wilja funde dec något göras. IMWWid 
bwarje ffola borde ett litet land finnas, der- barnen 
funde få undevwisning om jordens beftändsdelar m. 
m. och Hushållnings-fällffapet borde deråt ge en fraf- 
tig impuls. Till den preventiva fattigwården hörer 
äfven, att inhyfingarne föftas mid jorden. Genom 
förbudet för nya hemmansanläggningar måfte fattig: 
tungan få ytterligare utfträdning, men dema boja, 
förmenade talaren, måfte brifta, om ej förr, när offret 
är utblottadt. Den aftiva fattigqwärden wore ett änmne, 
fom bär ide blifwit uttömdt, och fom ide funde uttöm- 
mas.  Föreflår att Onushällnings-fallffapet utfäfter ett 


71 


wemium för en ffrift, jom utgånwes med fyftning, att 
derefter funna ordna fjöwal den preventwa fom aktiva 
fattimvården.  Sällffapeti tillgångar more wisferligen 
jun, men detta ämne är ett bland de allva migtigalte, 
och inga uppoffringar funde för frågans lvtliqa I105- 
ning blifwa för ftora. 

Hr Elomwjon mjtämde med br v. Ordjöranden, 
att ett premium utfäftades för en afbandling, fom 
flart ådagalade fammanhanget mellan fattiaddom och 
folfbildning, Mwilfet wore få mycet angelägnare, fom 
det är oftridiat, att der folkbildning finnes, der är fat 
tigdomen mindre. 

Härefter Hiföll$ ett premium af 200 rdr för den 
täflingsjfrift, fom på bäfta jätt Iojte denna fråga, och 
öfwerlemnades till Fönvaltningsutffottet att närmare 
formulera täffingsänvnet, famt beftänma tiden för ifrifz 
ters inlemnande till Säållffapet. 

Hr NRyfjtröm afftod från fitt förlag om fonmus 
nernas hörande i fråga om upplåtande af jord. 

Som diffusfionen mu anfågs lutad, Hemftällde br 
Ordföranden, burmvida Sillffapet fom fin ajigt upp 
tog, att fommunerna för fattigwardens ordnande böra 
indelas i diftvitter, famt att den töja befotfringen bör 
fäftas wid jorden, Mwilfet af Suljffapet antogs. 

Fierde frågan: Sedan det mumera Aligger 
Hushållnings-fällffapen att, hwar för fitt område, 
ombeförja infamlandet of primära uppgifterna till 
ftatiftifen öfwer Smweriges jordbruk od) desfa upp: 
gifter hädanefter ffola Arligen meddelas: Huru bör 
uppgifternas infamlande lämpligaft anorduas för 
winnande of tillförlitlighet oc) fullftändighet? 

Efter det br Ordföranden närmare redogjort for 
hithörande frågor, uttalade 

Hr Fogelmarck beböfligbeten ar att allmaunhe 
ten blefwe upplyft om att meningen ide wore att höja 
ffatterna. 


RÖN 


ny FE TA SR 


TRA 

dr Mvjtrom befarade att uppgifterna fomme att 
blifwa otillförlitliga, äfven dem från lkundtmäterifon- 
toret majte bli bogjt felaftiqa, emedan öfwer en del 
jodnar fartorne wore ganmin, och jorden jedan dej un- 
dergått ftora förändringar. — Talaren hade om detta 
ämne baft äran meddela fiq med ftatsrådet och derwid 
framjftällt den Åfigten, att länet borde indelas i diftrit- 
ter, och att en landtmätare åtoge fig att inom Mvar- 
dera ffaffa de erforderliga uppfvsningarne. Lifwäl be- 
höfdes härtill färffilt anlag af ftaten, bushällnings 
älljfapet och landstinget. 

Bäckjtröm war ar famma åfiat, emedan allmo 
gen dervuti mijtäntte beffattningens Höjande. — Detta 
wore ide utan ffäl, tv för några år fedan, då dylika 
uppgifter infamlata för en då uedfatt j. £ finansto- 
mité, förjäfrades afwen att uppgifterna ide affäge nä 
gon förhöjning i beffattuingen, men fifwäl bade de- 
jamma federmera åberopatå wid beffattningar. Dej 
utom wisjte talaren ej, Mvartill de ffulle tjena, och 
betwiflade att de funde fås tillförlitliga. Mid infam- 
landet af uppgifter för finanstomitén hade fotnen ut 
ett en perjon för Mwarje bv, jom åtog fig detta upp 
drag, men detta foftade fotnen ide få litet. 


Or FogelmarcE föreflog att, då desfa uppgifter 
äro föreffrina och fåledes måjte infamlas, delta lämp- 
ligaft funde ffe genom utjeende af en perjon i Ywarje by. 

Or Clowfon: det wore en forglig erfarenhet fom 
bär gjordes, att hos allmogen funnes fördom mot en 
ja nyttig jaf. Det förhölle fig nemligen med detta, 
jom med en fäfare och en fjuf. Utan att underjöfa 
färjfilta delar af froppen hos den fjuke, funde ide lä 
faren fommea till någon wifbet om fjufdomens beffaf- 
fenbet eller botemedlet derför. På famma jatt funde 
ide regering och lagftiftande matten fomma till erfa 
venbet af landets behof utan att förma def tillftånd, 
och fännedomen om landets och folfets tillftånd wunnes 


73 


aenont att få upplysning om war och en enffilts 
jtällning. Pen från bedömandet ar befolkningens till- 
tand funde man luta till ftatens och landets. Då t. 
er. dödligheten mwarit ftor på ctt eller annat ftälle, 
bade man gjort fig reda för ocfafen dertill och funnit 
att den war ojundbet. Genom att undanrödja orfa- 
ferna till ojundbeten hade befolfningens belja förbätt- 
rats. Men om un ide Haft uppgifter på dödligbe- 
ten inom olifa delar af landet, hade man ide fommit 
att tänfa på behöfligheten att införa förbättringar för 
det ondas afbjelpande.  Silunda förbölle det fig äl 
wen med jordbrutsftatiftifen. Genom uppgifter om 
jordens tilljtånd och jordbrufarens frällning, få ftats 
matterna reda på deras behof och funna widtaga åt 
gärder till afbjelpande af brifter, och bevilja anflag 
till wår modernärings lyftning. Här är jåledes jord- 
brufarens eget bäfta affedt, och någon tarering fan 
derpå ide mwara beroende. Härom borde allmogen upp- 
(yjas. Talaren funde ide erkänna riktigheten af br 
Nyftröms förjlag, ty här more ide fråga om ftaten 
direkte och des adminiftrerande, få att nya tjenfter er 
fordrades, utan det wore öwerlenumdt til Hushåll 
nings-fålljfapet, och derföre borde vperjoner, fom för 
jafen intresferade fig, amvändas för uppgifternas in- 
jamlande. 

Hr Ryftröm medgåfwe wisjerligen, att nyttan af 
en jordbruksftatiftif mar tydlig, men wore övertygad 
om att den ffulle ftranda mot allmogens fördom. Som 
det nu emedlertid wore föreffriftoet, wore mupligajt 
att uppgifternas infamlande öfmerlemnades till Gille 
nas ordförande, bwilta funde på fana fatt, fom 
jfett mid infamlande af uppgifter till fiunansfomiten, 
tillvägagå, och wille talaren ingalunda förorda nagra 
nya tjenfter. 

Bäckftröm wore ännu ej öjwertygad om nyttan 
af en jordbruföftatiftit. Owad fättet för uppgifternas 


74 


infjamlande angqit, wore talaren äfven mydet mwillra 
dig. Stonumunalnännden hade nog att göra dem för 
utan, och erjättning för detta behwvår ffulle wara be 
böfliat. Möjligen ffulle det FÅ genom fonmunmal 
främman. —Hushallsgillena ffulle wäl mwara de lämp 
tigafte härtill, men, med den erfarenhet man hade 
wore det ide fagdt, att några infunne fig wid ett jam 
umanträde. 
år Hummel förklarade fia ite muren en fådan 
uppgift, och framböll det hos allmogen rådande mifj 
troende, Mvilfet hade blifvit ftyrkft genom förefpealin- 
gar att föfa lån i Hypotbetsbanken, men Mwilfa Olif- 
wit gädade. Trodde det wara Häft, att ordföranden i 
fonnumalftämaan utlyfte ett funmanträde, der on fo 
mité finde utjes för detta arbete. 
dr Ordföranden föjte uppmärkffambeten på att 
Hushällnings-fällffapet blifvit uppdraget ocdnandet af 
denna angelägenbet, och fom Sälfffapet ide hade andra 
frafter att disponera öfver än fina eqna, fontes enda 
utwägen mwara att Fövwaltningsutffottet öfwerfände 
formulären till ordförandena i gillena, fom med fig 
finge förena de frafter, hwilfa för ändamålet finnes 
behöfliga. j 

Baåcfkftröm befarade att hela Husbållnings-fälffa- 
pet derigenom ffulle tomma i mijsfredit, och funnes 
enligt talarens förmenande, ingen mman utväg än 
mwända fig till fomnumalftämiar. 

Ör Ordföranden föreflog, att från Förwaltnings- 
utffottet utginge till gillesordforandena ett cirkulär, med 
anmodan att på fött dem lämpligaft fontes förftaffa 
de uppgifter fom funde erhållas, och blef detta Säll 
ffapets beflut. 

$ 2 


(& h a ; 

På bemftållan af Hr Ordföranden, om någon 
så de nävwarande bade nägot widare ärende att före 
draga, uppfteg 


75 


Hr vice Ordföranden och föreflog, att, iom Säll- 
fapet disponerade 400 rdr af Thurdfjeldffa ronden, 
mwvilfa enligt teftatorå8 föreffrift ffulle amvändas till 
premier, funde det wara ffäl deraf wunderftödja utflyt: 
tare, fom wore i bebof och gjort fig förtjent af jä 
dant underftöd.  Talaren Hade fig betant att i Pite 
joden furmes för nävwarande en jadan och wände jia 
till närvarande fodnemän från Pite, fom möjligen 
funde lemna närmare upplysningar härom. 

Hr Ordföranden anfåg detta böra remitteras till 
Gillet, fom hade att infomma med utlåtande deröfwer. 

Danielsjon wille ife betwifta, att ifrågavarande 
utflyttare funde wara förtjent af underftöd, men många 
fådane funnog, och talaren wore rädd för att uppmun: 
tvingar härutinnan funde feda till fycföferier. 

Or Nyjtröm trodde ide omnämnda fond mwarg 
disponibel för detta ändamäl, oh 1 Mmvilfen händelje 
jom helft borde en fåran underftödsjötande mända fig 
till gillet8 ordförande och gillet afgihva yttrande öfwer 
anföfan. 

Båckfjtröm hade äfven fig bekant, att många be 
böfwande utfluttare funnos. 

Hr vice Ordföranden yrfade, efter de upplys- 
ningar, fom wwnnits, att ifrågavarande utflyttare fjell 
anmälde fig Hos gillet, om han anfag fig funna ifras 
aafätta något underftöd. 

Hr Ordföranden framftällde derefter den frågan, 
om Sällffapet biföll, att utflyttaren fjelff funde anmäla 
jig hos gillet, Mvilfen fråga bejwarades med ja. 

$ 3. 

Hr vice Ordföranden anmälde att länsdjurläfaren 
Jacobfon gjort en bemfrällan, om Sällffapet wille med 
något förhöjdt arvode underftodja hans vaga infom- 
fter, och Mwilfen bemftällan af hr vice Ordföranden 
underftöddes. 


70 


Med anledning bäraf uppftod någon diffusfion om 
tydningen af I 11 i Sällffapets ftadgar, fom föreffrif- 
wer att frågor af wigt, fom af enffilt motionär wäc- 
fas, ffola af Förwaltningsutffottet beredas, för att wid 
näfta allmänna fommanträde till afgqorande företagas 
i det en del (edamöter anfåg fawtlige anflagsfrågor 
wara af denna beffaffenhet, men br vice Ordföranden 
war af annan mening; och blef Sällffapets beflut, att 
frågan ffulle till jonunarfanunanträdet Mwila, för att 
FSövwaltnings-utffottet ffulle funna till detfamma afgif- 
wa fitt utlåtande. Å 

$ 4. 


dr Ordföranden hembar Sälljfapets tadfamhet till 
br Handanden 53. P. Rutqvift, bwifken nu afginge 
från fin plats i Sövwaltnings-utffottet, i Phwilfen egen 
ffap br Nutqwift under flere är ådagalagt ett mwarmt 
tutresje för Sälljfapets werfjambet. 


$ 5. 


Som intet widare till Sällffaperts behandling före 


fom, blef fammanträdet af hr Ordföranden upplöft. 
Ar och dag fom ofwan 


In fidem 


Auguft Cajanus. 


Arsberättelfer. 


Berättelfe öfver werfftällda agronomiffa underfökningar 
inom Norrbottens län är 1865. 


Under loppet of förflutna jommar bar jag beföft 36 
förvättningsftållen inom 7 jodnar, hwartill åtgatt 105 rele 
oc) förvättningsbagar. Arbetena Hhafwa buhvudfakligaft om 
fattat underfölning af odlingslågenheter famt planer för 1ä 
dana, jemte afledning af watten från trafter, Mwilfa fåjom 
froftnåften ffada omfringliggande redan odlade marker. Area- 
fen af den fålunda förbättrade jorden har uppgått till 23,57 
qv. vef. och utgöres af följande mera betydande arbeten. 

Inom MNeder-Lule foten: 

Bensby by. De fiftl. är påbörjade underjöfningarne 
för afdibring af froftländiga marfer inom denna by affluta- 
deg och upprättades nu farta och förflager öfwer 563 qv. ref. 
odlingsbara föremarker, bwilfa mot en foftnadsjumma af 
3,255 vdr fomma att winnas för odlingen. - 

Smedsby by. Här utftafades afdifningsplan a en fförre 
myrländig förrtraft med god jerdmon, men bwilfen nu, fil 
följd af fött mwattenjjuka tillftånd famt läge på norra fidan 
om byns åferfält, anjes i hög grad bidraga till de froftffa- 
dor, jom tid efter annan förftöra ffördarne.  Stojtnaden för 
detta företag, Mvarigenom en areal af 1938 qv. ref. näftan 
edugliga marker fommer att tillgodogöras för odlingen, upp: 
går till 5,785 rdr vmt. b 

Sundoms by. Plan och förMager upprättades öfwer 
afdifningen af en fjant froftländig myrtvakt, belägen inom 
byng uppodlade marker och fommer genom detta gräfningös 
arbete en areal af 354 qv. ref. god vdlingsmart att winnas 
met en foftnad af 1,130 rdr rmt. 

Suom Råne foten: 

Hwitå by.  Ajdikningöplan utftakades öfver 583 qv. 
ref. wattendräntta odlingSmarker, fom nu til följd ar hitt 
nära läge intill åferfälten i wåjendtlig man bidrager till 
byné froftländigbet. Gräfningstoftnaden för detta arbete år 
beräknad till 2,910 rdr vmt. 


dö 


Degerfel by. Hår nlynades flera wattendränfta my 
tvafter, Dwika till följe ar fitt läge amläges bidraga till byns 
froftländigbet och utftakfades afditningsplun derå, men fund 
maa förflager nu upprättas i brift pa beböfliga fartor, utan 
fonmer arbetet att fortjättas till näftfonmande år. 

Stronohemmanet Strandforsfel. För att dels winna en 
mål beböflig odlingsmark vd) dels blifwa belriad från Den 
fyla en i närbeten ar gården belägen myra förorfafar, utfta 
Fades ofdiningsplan dera och fommer förta och förflager der 
öfver att uppvättas. 

Inom Ofiwer-Lulé foten: 

Sefwaft by. Flera myrfträdor, jom gränja intill byns 
aferfält, och till följe deraf Didraga till def froftländigbet, 
underjökttes för afdifning od) upprättades erforderliga fartor 
och förflager deröfwer t ändamal att jöfa anflag af allmänna 
medel för gräfningarnas utförande. Genom detta företag 
fommer en areal af 327 qv. ref. odlingsbara marter att win 
nas mot en beräknad foftnad af 2.520 rdr rmt. 

Inom denna focfen bejöktes defutonr Stogså, Skata 
mark, MNottråft m. fl byar, men funde nägra fullftändiga af 
dilningsförflager ej upprättas i brift på nödiga fartor öfoc 
de mwattendränkta lägenheterna. 


Snom Ofiver-Kalir focken: 

Smwartby by. Plan och förflager uppvättades öfwer af 
difningen af 1031 qv. ref. mattendrvänfkta marfer, font uu 
genom fitt läge anfes bidraga till nattfrofternas uppfomft 
Störfta deken af desja marker äro af gud beftaffenhet vd 
fan med fördel avwändas till odling af fämwål fåd jom fo 
derwerter. — Stoftnaden för  afdifmingsarbetet uppgår till 
3,500 ror. 

Nyby by. Imwenne mattendränkta oc) froftländiga mys 
rer, belägna på den I. ft. Storholmen i Kalir elf, tnjynades 
till odling oc) uppvättades afditningsplan derd. Softnaden 
för denna jordförbättring, omfattande 245 qv. vef., är berät: 
nad till 1,180 rdr rmt. 

Hedens by. Här underföktes åtffilliga myrtrafter, men 
anfags cj Mil wara att nedlägga alltför fora toftnader, eme- 
dan jordman i allmänhet war of fandig och mager beftaffenz 
bet och föga lämplig för odling. ' 

Sronohemmanen Långforsfel, Alså, Alsåhult, Nord: 
hammar, Lomträff m. fl. bejöftes jamt infynades od) uppe 
måttes flera ftörre odlingslägenbeter oc) upprättades afdit- 


nigöplaner dera. Kartor och förflager öfver desja underiöt 
ningar tonnna att under winterns (opp uppvättas. 


Snom Carl Guftafs focen: 

SKorpifylä by. Bland arets underfökningar intager 
penna by förfta rummet od) förtjenar utan hvifvel frörfta 
uppmårfjambet genom den mängd wattendrvänfta marfer, 
vn bär förefomma och till följe bwaraf den ofta bemjöfes 
at mattfrofterv. För att förebygga deja, upprättades afdik- 
ningSplan öfwer de nåvnvajt byn belägna fårrmarterna, oms 
fattande en areal af 3030 qv. ref.  GStörfta delen ar desja 
färrmarfer utgöres af god jordmån och fan med fördel ans 
mwändas till vdting.  Gråfningskfoftuaden är bevåtnad fill 
13,010 rdr rmt. 

Inom Ofwer:Zorne foten: 

Stoiwofylå by. Plan od förflager upprättades över 
afdifningen af hvemne fanta oc) frojtländiga myrdrag om 
796 qv. ref:s mwidd, belägna inom byns inegor. — Stoftnaden 
för denna jordförbättring är beräfnad fill 4,S00 rdr rmt 

Inom Pite focken: 

GElfsby by. Flera förre odlingsbara men froftländiga 
myrtratter injynades vd) utttafades ardiumasplaner dera, 
nen funde några ullftändiga förflager ej upprättas 1 brijt 
på nödiga fartor.  Derjemte utftatfades pan för en over 
ningSanläggning om cirfa 30 tids migtoo q 

Arnemarks by.  Afdifningsplan utftakades öfwer en 
ftörre fidländ odlingsmark, men fom byamännen anfago fia 
jelfiwa funna rn gräfningsarbetet, ia upprättades ej 

ara förflager häröfwer. — . Å 

| RR é Goäct Hr Ofwerjägaren GÖ. Nydftedt Sull 
ftändig plan utftafades för grunddikning af ett aferrält om 
5 flda mwidd, med en jordman af 1. 4 2 fot jand på ler 
botten.  Afftandet mellan täcditena bilifiwer 40 a 60 fot och 
fommer enris att användas falom fyllnadsmaterial. 


Från flera byalag bade defutom anfötan nap 
gått, att få afdiningsförflager upprättade öpver ftörre Ng 
tendräntta trakter, för att tomma I åtnjutande af pe. uttbera 
ftöd af allmänna medel, fom för fädant ändamal ra 
wiljade, men bar ej tiden medgivit deb utförande, per 
iaftigaft derför att fartor faknades öpver de mattendräntkt 


NO 


lågenbeterna. — Peed anledning bäraf får jag fåfta reqviren 
fernas uppmärfjambet på mwigten af, att tillbandabälla Ujtv= 
nemevmna beböfliga fartor, emedan deras tid mwanlighvis 
ja upptagen, att den ide medginver att, — ifvnnerbet der 
odlings= od) afditningStigendeterna äro af itörre utfträdning 
— upprätta fartor öpver dejanuna, emedan följden I amnat 
fall blir den, att förrättningen måjfte uppifjutas till nödiga 
fartor bmut anffaffas oc) en dyrbar tid att då förlorad, 
Salmar den 30 December 1865. 


Henr. Magnet. 


Beffrifning öfwer de of undertecknad inom Norrbottens 

län werfftällda agronomiffa förrättningar är 1865. 

Wid de af mig fiftlidue fonumar företagna förråttningan 
nom länet, beröktes 46 förvättningsftällen under tilljammans 
52 förvättningsdagar, bwarwnder en jamnuunrifnad areal af 
omfring 2475 tunnland jord war föremål för behandling, 
ware fig genom planers uppgörande eller föreffrifters famt 
rad och upplysningars meddelande för utdifning af mer vd) 
mindre fanfa oc) wattendräntta förr och myrlägenbeter, till 
beredande af defjanumas odling eder minffande af froftländt 
beten dera, famt genom lämpliga fjöfänfningar och ängSmwatt 
ningar bereda tillfälle till en öfad foderaffaltning m. m. 

Under cirfa 6 mwedors tid war jag atföljd af den utaf 
länets Stongl. Husbållningsfällffap nvantagne difningsjör- 
mannen I. M. Wennberg, jom derunder, när jä lämpade 
jig, blef undevwifjad uti bwarjehanda göromål tillhörande 
hans befattning. 

För att mera detaljeradt wija förvättningarnes föremal, 
lemnas här en förftildt fortare beffrifning öfwer göromalen 
på bwarje förrättningsftälle, desje fednare upptagne i den 
ordning de af mig blifwit beföfte, neml.: 

Uti Neder-Lule focken: 

VWallens by. A diverje myrer oc) mader, om tilljams 
mans 200 td, wertftälldeå här underjöfning för utrönande 
af bejammas lämplighet för odling eller utdifning, till min 
ffande af froftländtheten i traften, enär byamännen ernade 
begära ftatslån för arbetets utförande; och gaf underjöfnins 
gen mid handen, att en jadan förbättring af marfen ffulle 
funna utföras, om neml. ett par gvundare tifar, af Mwilfa 


Si 


utdifningen mar bervende, fänttes, warigenom dejutom vt 
texligare mark war att paräfim. Som den anjlagna förrätt 
ningstiden emellertid mar för fort, för mertftällande ar få 
omfattande underjötningar, jom för ändamålet war nödwån- 
diga, ja hämvijades bvamännen att i behörig orduing och 
ya tillväclig tid göra ny reqvifition till ett annat är. Iya 

Hotfjerdens by. Här underjöftes omtriug 50 tunt. freft- 
tändta myrer od) förr, för att genen anlag af allmänna 
medel funna utdifa dejamma, jafom belågna fring byn och 
utgörande froftnäften för def afrar. Som emedlertid erfor 
derlig farta jafnades, måfte widare underjötningsarbeten upp 
ffjutas, till jadan hunnit anffaffas. ö 

Ahlhawn. Iweune myrer, om tilfjammans cirta 50 
tunl., wnderfökte$ bär, i oc för utvönande af lämpligheten 
of en tilltäntt utditning och odling af dejamma, med bidrag 
ar allmänna medel, men enär de bwarfen wore tjenliga till 
odling eller ja belågua, att de funde anjed utgöra foftnäften 
för den fringliggande trakten, inftälldes widare underjökbninga- 
arbeten; oc) reqvirenten tillvaddes, att afftå från jin afftat 
att för arbetet föta ftatsbidrag. Deremot meddelades atjfil- 
liga föreftrifter oc) råd i affeende på brufning od) ffötjel af 
nagra redan uppvdlade lägenheter, jamt den till ftållet bö- 
vande Aferjorden. 


Uti Pite focen: 


Sefre. Från on i närheten af ftället belägen froftländt 
myr, om civfa 3 tunt, utftafades vd aftvägdes ott 1740 fot 
långt afloppsdite, öfver bwilfet jennwål gqvåfuingstifta upp 
jattes, hwarjemte föreffrifter angaende öpetga på fältet beböj 
liga difens anläggning och dimenfioner m. nm. meddelas. Det 
utftafade afloppsdifet blef äfven hufwudaflopp för en del aj 
den till ftället hörande öppna åkern. i i 

Högsböle by. Atffilliga mer oc mindre fid= och frojt 
ländta famt odlingsbara myrs och tfärrlägenbeter I NEN treg 
bär, till utvönande af deras lämpligbet för odling eller utdit- 
ning för froft, och & en ftrart intill byn belägen, vtterft jant 
och froftländt trakt, om wid paf 10 tunt. widd, jonr dod 
bade ganjfa högt märde fälom vdelbar jord, företogs utffat- 
ning och afimägning of ett bufwudaflopp med 2750 fets 
längd, bwarigenom, utom den fördel fon möjligheten att 
torelägga fältet och aflägsna froftländtbeten beredde, fun 
wore den, att en del af byns aferjord, jom förut, i (ÄCEnE 
af erforderligt aflopp, ide funnat ordeutligt afditas, mu funde 
torrläggas, till erforderligt djup. Gnär affigten mar att ut: 

6 


S2 


föra arbetet med ftatsbidrag, werfjtälldes nu endaft deböfliga 
wnderjökfningsarbeten, bwarefter erforderliga ritningar od) för 
jlager nm. m. frambdeles ifulle utarbetas. 

Hortlar by. Diverje mer oc mindre vdelbara myrer 
och mader, ont filljanmnmans civfa 50 tunt. underjöttes, för att 
funna begära bidrag af allmäna medel till detammas utdit 
ning, men da byamännen ej wore eutga hårutuuran, injtäll 
des de påbörjade underjökningsarbetena. Diverje råd od) upp- 
lvsninrgar to aqvonomtfet hänteende meddelades doc. 

Bergöwifens by. Andamalet med förrättningen bärftå 
des mar detfamma, fom d förra förvättnirgsftället, och civta 
130 tunl. mer och mindre odlingsbara myrlägenbeter under- 
jöfte$ äpwen pa lifa jätt, jom der, men af enahanda orjat, 
målte de påbörjade wnderföfningsarbetena tnftällas. Emed 
tertid afgafs atffilliga rad och upplysningar T agronomiftt 
bänteende. | 

Bläåsmark;  Beföket här gällde detfamma, jom på de 
2:ne fiftnämnde förvättningsttällena, och Åtffilliga bättre och 
jämre myclägenheter underjöftes Afwen, men På enahanda 
grunder, fom den, blef förrättningen utan midare refultat, 
an att nägra rad och upplysningar i agronomifft hänfeende 
meddelades. Arealen af den mark, jom underjöftes, uppgid 
till omfring 30 tunl 

Hemmingsmark. Meningen med förvättningen härftå 
des hade mwartt: underjöfningsarbetenas wmwerkftällande a en I 
närheten af byn belägen myr, för att tunna begåra bidrag 
af allmänna medel till denjannnas utdifning, men enär bva- 
männen nu frangatt för afftat häruttnnan, 6lef förvättnin- 
anrue på begäran tnbiberad. ; 

Swensbyn. Efter att förft bärftådes hafiwa underiökt 
en nagot från byn belägen myrlägenhet, om civfa 100 tun- 
land, och devwid funnit denfaomma tjenlig till utdining och 
odling, företvgå utftafning och afvägning af 2:20 aflepp från 
denfamma, om tilljlanumans 4308 fots längd, Mwarjemte öf 
viga underjöfningsarbeten, för begärande af ftatsanflag till 
arbetets utförande, werkrtälldes, od) ffulle ritningar och fot: 
nadstförflag m. m. deröfiver framdele$ upprättas. 

Böbhle by. Enligt byamännens uttago, ffulle härftådes 
blifvit underrättadt om Landtbrufö-Ingeniören Maqnéts an: 
fomft längre fram på fonnuaren, wadan och ingenting al 
mig uträttades på detta ftälle. 

Dijebyn. Hår befiatigades en något från byn belägen 
odlingslägenhet, om civfa 25 tunt, Mwarjemte åtffilliga rad 
och upplysningar lemmades för denfammas ffötfel m. m. 


sö 


Atväft. Som de flefta delegarne i företaget ej wore 

penuma, inffränttes förrättningen bärftådes, jom annars bade 
affedt underjökning ar diverie fidländta odlingslågenheter, I 
och för Itatsbidrags erhållande till utvifning oc) vdling aj 
dejamma, till meddelande af råd och upplysningar i agreno= 
miltt bänjecnde. vå 
. Steupa.  Underjökning werkftälldes här & om i uärbeten 
af byn liggande myr, om cirtfa 25 tunul., för att, om ia 
jfulle annes lämpligt, föfa bidrag ar allmänna medel till benz 
jammas odling eller utdifning met froftftader. Då myren 
emedlertid ej dugde till vdling vd ej heller jult mar jä be 
lägen, att denfamma funde I mwajendtlig man bidraga till 
frojtländtbeten fring byn, ja aftåddes bvamännen att dera 
nedlägga andra arbeten, än möjligen upptagande af nägra 
mindre difen närmaft byn, för att derigenom göra den (mvy- 
ren) mera faft oc) minfta den froft, jom möjligen WD Man 
liga fall derifrån funde mwara att befara. ; 

Sandliden. Scdan det genom underfökning blifvit ut 
vönt, ott en i närbeten af ftållet belägen, froftländt mor, 
om civfa 25 tunl., jennvål war af den beffaffenbet, att den 
wore tfjenlig till odling, utfrafades och anvägdes 22 aflopp 
bdertfrän, om tilljammans 5172 fots längd, Mwarjemte öfriga 
underjöfningsarbeten, fom erfordrades, för att till arbetets 
utförande begära bidrag af allmänna medel, wertftälldes, och 
jfulle ritningar famt foftnadsjörjlag etc. derefter framdeles 
uppgöras. 

Fagerheden. Hår underföktes i närbeten af nybugget 
en myr, om cirfa 50 tunt, i och för utvönande ar dez lämp- 
ligbet till odling eller önverfilning, till öfande af ftällets bö 
bol, men jom den war för dalig till odling, och tillgång på 
watten ej fanus t närbeten, ia funde ej naget färdeles der 
wid göras.  Atffilliga råd vd) upplysningar med affeende pa 
den odlade jordens brut och ffötjel, meddelades derjemte. 

Pfyffe.  Underiökning anftälldes bär af ätftilliga myr 
lågenbeter, om tilljanunans 115 tunl. areal, till utrönande 
af dejammas lämpligbet för vdling eller öfwerfilming, till bi 
boblets förötande, Pwarjemte föreffrifter meddelades för deras 
ändamalsenliga odling och ffötfel.  MAnven lemmades under 
vätteljer om en del redan upptague myredlingars lämpligafte 
brutande, för att deva äfven i framtiden erbala nöjattig af: 
faftning. 

— Björkliden.  Iweune myrlägenbeter, om tilljommans 
civfa 73 tunl., underjöftes bär, för utvönande af deras lämp- 
ligbet till odling eller öfwerfilring, och meddelades på qvund 


st 


häraf lämpliga föreffrifter för fältens bebandling, Dwarjemt; 
diverie andra råd och uppfväningar i agronomiftt bänjeend; 
lenmades. 

Långträff. Pa wanligt jätt merkftälldes här underjör 
ning af en myr, om cirfa 20 tunt, warjemte föreftrifta 
angaende em ängswattningsanlåggning 4 denfonma lenna- 
des, fwarförutan äfven diverfe andra räd och upplysninga 
i aqronomiftét bänteende meddelades. MAjwen mwerkftälldes aj 
wägning utefter afloppet från 2:ne fjöar, för ntvönande aj 
den längd och djup, tom måjfte uppvenjas, för att funna fänta 
tjönine till ett wijft djup; och genom bwifen atgärd ganfta 
mycdet böbobl a ftränderna funde winnas. 

Bredträff. Det i närheten af ftället belägna f. £. Bred 
träftet, om cirfa 150 tunt, underföttes här, fill utvönande 
af de lämpligbet för jänfning eller tappning, och då bott 
nen omwar af den beffaffeubet, att tappning wisferligen funde 
ffe, men froftländtbeten i trakten anfägs tilltaga om träftet 
belt och ballet: tappades, få tillväddes 1 frället dej fänkning 
till ett wit djup, och afmägning werkftälldes utefter aflop 
pet, bwarigenom inbemtades bwarelft gråfningsarbetet borde 
börjas, för träftets fänfning till det föreflagna djupet. Ör 
nom demua fönfrog wanns omfring 50 tunt ftranud till bö 
bobl. En myrftråda, om cirfa 80 tunt, underjöftes äfven, 
t och för utrönande af def lämpligbet till odling eller öfwer 
filmning, och föreffrifter meddelades för en mindre myrmwatt- 
ningsanlåäganing, om civfa 10 tunl dera. 

Bengårdsheden. — Ett ftract intill nybygget liggande 
träff, NRengårdsträftet Falladt, om vicka 75 tunl., underjöftes, 
för utvönandet af dettanumas lämplighet för tappning eller 
ränkning. I anieende till tväffets ringa djup oc bottnens 
bejffaffenbet, funde bwilket fom belit häraf utförts. men enär 
ttället år i fig jjelf froftländt, vd) detta onda möjligen funde 
rörmwårras, om träffet helt och hållet tappades, få tillväddes 
endaft jänfning deraf till lämpligt djup, och afwägning wert 
ftälldes utefter afloppet, få langt bebof gjordes för den före 
ilagna fäntningen, eller till 5200 fots längd. Genont denna 
fäntring ffulle omfring 30 tunt. ftränder winnad till höbobl. 

Hogbacfen. Här underjöktes den kring ftället belägna 
myrlågenbeten, om tilljammans 30 tunt, för utvönaude ar 
deras lämpligbet till odling eller öfmwerfilning, för höboblets 
öfande, och meddelades undervåtteljer för utförande af deäla 
förbättringar derd. Anven afgafs diverje andra råd och upp: 
ysningar I agrenomifft hänfjeende. 


85 

Riffnabben.  Twenne intill nybygget belägna myrer, 
om filljammans civfa 75 tunt., underjöftes här, för att ut 
röna i bwad mån de hmde förbåttras till fin foderaffaftning. 
A den eua utftakades od) afwägdes ett 1656 fots längt ar 
[oppSdite, öfver bwilfet gräfningslifta m. m. jemmäl uppfats 
te, od) & den andre föreffrefs anläggning of nägra jnutere 
diken, allt bufmwudtakligen för ott minfta Troftländtbeten mid 
ftället, enär de bada wore tjenliga till odling oc) någon an- 
nun flags förbättring ide lämpade fig att derå amvända. 


Uti Armwidsjaurs focten: 


Siffjön. Underfökning wertftälldes bär af 2:00 myr 
om tilljunmans 10 tunt., för utvönaude af fättet för deras 
förbättring. A den ene afwägdes ett aflopp, om 1176 fots 
längd, Bwarjemte gräfningstlifta uppfattes deröfwer. För ut 
difning aj den andre lemnades erforderliga föreffrifter. Der 
jemte meddelades dem råd oc) upplysningar, rörande de un 
derjökte myrernas mwidare behandling och ffötjel. Genom of 
mwannämbda affopp, jänttes derigenom ett mellan båda myr 
lägenbeterna liggande träff (NRetjwträffet) 3:ne fot under une 
gefärliga medehwattenftåndet, fwarigenom ide obetydligt bö 
boble winnes a ftränderne. 

Fjellbonäs. Undervätteljer inbemtades om förrättnin 
garne tem Aowidsjaurs fjodeu, bwarjemte diverte råd och 
upplysningar i agronomiftt hänieende meddelades. 

Timmerheden. Cu frrart imvid frället belägen myr, om 
cirfa 115 tunt, underjöftes, od undervätteljer om denfam 
mes ändamälsenligafte utdining, odling famt framtida brut- 
ning och behandling meddelades. 

Nyborg. Iwenne mvrlägenbeter underjöftes här. A 
den ene, jom mar odelbar och tneböll omfring 15 tunt widd, 
meddelades lämpliga föreffrifter för denfammas utdibning 
odling och framtida bebandting, och a den andra, fom tnue 
böll omfring 100 tuntl., och ej war till vdlmg tjorig, men 
iom, i anjeende till def nära låge till tyrfebyn, war mycet 
froftländt, utftafades och anvägdes SOG4 fot afloppsdifen och 
utfördes öfriga underjöfningSarbeten för att funna föta ut 
difningsbidrag, och att falmda, genom torrläggning af dens 
jamma, minffa def froftländtbet.  Nitningar och foftnadsför- 

ag om. m. ffulle frumdeles utarbetas. p r 

Friftad.. Diverje myrlägenbeter underiöktes bär, och a 
2:ne intill frället belägna oc) färdeles froftluudta, men odel- 
bara fådana, om tilljammaos civfa 15 tunt, utftafades jamt 
afwägdes 2445 fot aftoppsdifen, WMvarjemte öfriga erforder 


Sö 

tiga underjökningar för ftatsbidrags föfande till dejamma: 
utdikning werkftälldes: och ffulle frumdeles ritningar och för 
flager m. m, utarbetas. A 

Remvallen (Ofre Swärdet). — Atffilliga myrlägenheter 
underiöktes, oc a en fädan, om cirfa 8 tunt, fom på det 
hefa taget war oduglig till odling, men fördeles wmåt oc 
nmpig, jämt låg ftrart wid oc omtring ftållet, jom ett froft 
näfte af prima fort, utftafades oc ahvägdes ett hufwudaflopp 
af 2664 fots längd, bwarjemte öfrige 1 och för fötande af 
utdifningsbidrag nödiga underföfningsarbeten utfördes, od 
ffulle ritningar och förflager mm. m. federmera upprättas. 

Bergsmwiken. Här underföktes em myr, om civfa I tunt. 
och ett afloppsdife dertfran, om 1258 fots längd, utftafades 
och aftvägdes, bwarjemte öfriga wnderjöktntvgåarbeten, jom er 
forbrades, för att till arbetets utförande brgåra anflag af 
allmänna medel, wertftälldes, och ffulle ritningar Mm. Mm. der 
öfwer frambeles uppgöras. 

Reuwallen (Nedre Smwärdet). En ftrart wid frället be- 
lägen, froftländt myr, om crfa 60 tunl underciöktes, I och 
för em tifllernad utdifning deraf; med bidrag af allmän 
medel, men då det hävmid mijade fig, att den låg IA litet 
öftver en tillftötande jjö, att den ej funde fullftändigt utdi 
fas, måfte widare underjöfningsarbeten derå infrällas. YWisja 
förjigtighetemått, för att i någon man minffa den decifran 
fommande froftens ffadliga mwerfningar på de tillftötande 
återtanden, meddelades doc. 

> Skaraborg.  Atjfilliga ftörre myrlägenbeter befigtigade 
bär, och undervättelier meddelades för delamnmas ändamäls- 
enliga bebandling. Aven afgats Diverje räd och uppfysnin 
gar om lämpligafte fättet för den till ftället börande åker 
tordeng bruf och ffötjel. 

Badtsjanr. Hår underföftes 2:ne myrer, om tiljam 
mans cirfa 50 tunt, af Invilfa den ene mar vdelbar, den 
andre ide, men deremot mudet ant och, till följe af fitt 
nära läge intill byns åter, fynnerligen froftländt. På grund 
bärat meddelades föreffrifter, rörande lämpligafte fjättet fö 
delanumas fföttel och behandling. ä 

Hellberget. En myr om 5—600 tunt. aveat, underjöt 
tes här, och för att öfa den muvarande ringa höaftaftningen, 
utitafades och afmägdes ett tilloppsdike, om cirka 9000 fots 
längd, för att från en & ditleda tillväctligt watten för my: 
rens önverfilning, Owarjemte ätffilliga underrvättetier om di 
fets upptagning mn. m. meddelades. 


Uti Mala fapelförfamling: 

Mörttjern. Twenne intill byn belägna myrtägenbeter 
unbderjöftes, Mvaraf den ena lämpade fig till odling och mar 
omfring 30 tunul. ftor, den andre, iom endaft mar 3 tunt, 
dexemot ide, men mar deftv mera fjant och froftländt, och 
medbeladeå underrvätteljer om lämpligafte fättet för dejammas 
pebandling. TIwenne fjöar, med deras genmenjanuma aflopp, 
underjöftes äfven, od) föreffrifter rörande bdetiammas före 
djupning, i och för fjörenes jänfuing, meddelades. Genom 
en DYlit fäntning winnes ide obetydligt höbeble från fträn- 
derna. 

Oftra Lainejaur. Ajwiqning företogs här utefter al 
(oppet från en redan fäntt jjö, för att ytterligare Jänta dens 
jamma någet, jamt dertgenom öfa deg på jednare tiden af 
tagande bördighet, oc) undervätteljer meddelades hmwar gråt: 
ningen ffulle taga fin början för den tillämnade fänfningen 
hwarjemte råd och upplysningar lenmades ianväl för fjelhva 
gräfningsarbetet, fom för jjöns framtida behandling och fföt- 
jel. Eu myrlägenbet, om civEa 10 tunt, underjökte$ äpven 
od) undervätteljer meddelades för deniammes lämpligalfte od: 
ling och brufning. Dejutom afgafwes atftilliga rad och upp: 
lysningar rörande den öppna aferns ändamalsenligafte afdif- 
ning och brufning m. Mm. 

IVeftra Lainejaur. Här underföktes bdiverie froftländta 
myrlägenbeter, om tilljunmans civfa 30 tunt, och muderrat 
teljer meddeladeå om bäfta jättet för dejammas utdifning od 
bebandling, till minffande af deras froftländthet. Atffilliga 
råd od) upplysningar med afieende på den öppna aferns lämps 
ligafte afdifning och brvufning m. m. medbetades äfven. 

Skäppträft. En odelbar och om ide till odling tjenlig, 
men dejto mer froffländt myrlägenbet, underföktes bär, od 
föreffref$ nödiga förhbållningsorder för delanumas ändanmls- 
enligafte utdifning och byufning i öfrigt. Arealen af bada be 


underjökta myrerna tilljamnantagne war omtring 6 tunl. 


Malå. Atffilliga mer och mindre odlingsbara myrta 
genbeter underjöftes här, od) I oro desja, om civEa 25 
funl., oc) belägen 1& godt jom midt t byn, och derföre utgö 
rande ett froftnäjfte för deb nfrar, utftafades od) afmvägdes 
4436 fot afleppsdiken, Wwarjemte öfriga i oc) för föfande at 
utdilningsanflag af allmänna medel nödiga underjötningsars 
beten merkftälldes, och ffulle ritningar och förllager etc. der 
öfver fromdeles upprättas.  Diverje rad och upplysningar 


Så 


rörande den öppna åferns ändamälsenligafte afdifning od 
byufning, meddelades äfven Mm. nm. f 

Förträfö.  Underlökning mwerkftälldeå bär af Atftilliag 
nufa mvyrer och andra i byns närbet belägna frojtländta 
ftällen, om tilljanmans cirfa 60 tunl., bwarjemte upplysnin 
gar medbelades om lämpligafte fättet för deras bebandling, 
till minffande af defammas frofttändtbet. Äfven meddelades 
atffilliga rad oc) upplysningar rörande den öppna aferns än- 
damalsenligafte afdifning och brufning m. m. 

Släppträff. Arbetena på detta Hälle mworo fulltomligt 
enabanda med de på föregående ftälle beffrifna, och uppgid 
arealen af de underiöfta moyrlågenbeterna  tilljammans till 
omfring 40 tunt. 

- Långudden. Här underiöktes 2:ne fring ftället belägna 
frojtländta myrlågenbeter, af bwilfa den ene, jom inneböll 
omfring 20 tunt, war ganffa tjenlig till odling, men den 
andra deremot endaft cirfa 10 tunt) ide; och meddelades fö 
veffrifter för bådas ändamälsentigafte utdifningsbehandling 
t öfrigt. MNRörande den öppna äferns ändamälsenligalte af- 
difning och brufande, lenmades äfven diverje råd oc) uppe 
Iysningar. 

Soppfele. Wid detta nybygge afgafs diverje råd oc 
upplysningar, rörande den öppna Aferns åndamalsenligafte 
afdifning och ffötjel, bwarjemte undervätteljer meddelades 
om gödjelns viktiga tillmaratagande, behandling oc) amvän- 
dande m. m. 

Tjernberget.  Underjökning werkftälldes här af en kring 
byn 4 ar frojtländt myr, om cirfa 45 tunt, Dwaraf dod 
öfmer hälften war vdelbar, och underrvättelier meddelades för 
benfammas lämpligafte utditning oc) bebandling it öfrigt. 
Diverje vad oc upplysningar angående den öppna aferns 
ändamälsenligafte afdifning och ffötjel m. m. afgåfvos der 
äfven. É 

Malånäs. — Atffilliga myrlägenheter och andra froft- 
ländta ftällen, till ex fammanräfnad widd af omkring 15 
tunt., underföftes här, och underrätteljer meddelades om lämp- 
ligafte fättet för deras utdifning och behandling m. m. För 
öfrigt afgafé, iajom på förrättningsftället, diverje råd oc 
upplysningar angående den öppna äferns ändamäalsentigafte 
afdifning och ffötjel i öfrigt. 

Preftjern. Cnahanda arbeten, jom på filtföregående 
ftälle, merkjtälldes äfven mid detta. De underföfta myrlas 
genbeterna, bwilfa dod här till ftörfta delen mworv odelbara, 
uppginge till omfring 60 tunl. 


XY 


Af nu medbelade detaljbeffrifningar öfwer förvättningar 
neg föremal på de vlifa förvättningsftällena, framgar, att av 
petena & de flefta Hällena bafwa arjett underjöfningars En 
tällande för att funna begåra bidrag ar allmänna needel ti 
utdikning och vdling ar de tfring näftar bwarje itälle lig: 
gande wattendräntta myrer oc) andra frojttändta trakter, )om 
i fitt muvarande fit utgöra tlifjom priviligierade frojtnäften, 
de der emdafjt ärv ftändiga fällor till betymmer, lamt OKT 
den i derad närhet liggande åkterjordens egare vd) brukare, 
jom aldrig äro fätra för grodorna borttrysning, förr än de- 
jamma äro till bålften inbergade, men jom, it ren indas 
målsenlig utdifning, fäfert härutinnan ffulle ändra enig 
och i ftället ge deg brufare tillfälle till ett ötabt bö ebl. 
Detta mwilar, att hagen od förtroendet Tör Sykuspagbeten 
tifligt rådande bland allmogen, inom desta P lar so Sån ; 
och) onetligen funna de penningar, tom till bdesja företag ans 
äg, — förutfatt att de begaguas riktigt anfe$ fjåjom i 


allo wäl amvända.. På flera ftällen hafwa äfven: Vuabaript 
ningsarbeten m. nm. för fjöjänfningar eller iabtene nos nin 
gar blifwit werkftällda, bwiltet adagalågger, att a Sogn 
med berönnvärdt nit ftråfwar att äNven på detta att ln 
föröfa de nu ofta rappa fodertillgängarne; od) att AL et 
wunnit förtroende tamt lönar fa, derom wittna rg 
nechet uppåt lappmarterna, 1 ftöree och mindre ffala, ofta 


förefommande ängswattens-anläggningar oc) den FEET 
räswert, jom man der far je. Slutligen ARN 
ftvifter jamt råd oc upplysningar, ont ar jskerehan a 
blifwit meddelade, med affeende på den öppna Sfesgl a 
målsenliga afditning oc brutning, kunt SOnjans ) gå pe 
ämnenas viftiga od) pasjande ERA färmart 0 
amvändande, på ett fördelaktigt att om a NOGA i 
tänet allt mer oc) mer ftegrade bag och ort Cr ER 
mera rationelt oc) tidsenligt landtbruf; och a RR 
inje, att åfwen jorden fordrar fin tribut a a AN för 
täntjambet, om denfaume (allmogen) gt 5 dE 

eviftera. — Stocholm den 31 sen SG 


&E. oc. Paudtbyuts-Ingemör 


90 ' 
En blif på trädgårdsodlingen i Pite 1566. 


Oj hr Telegraftonumisfarien L. MA. Ningius.) 

CSiftförflutna för trädgärdsodlingen bhögft ogynfamma 
år bar ide funnat bringa de retultater af gjorda förlöt, iom 
man önfrat eller under gynfannmare förhållanden funnat för 
wänta. Sedan månaden April, färdeles blid och mwader, ge 
nom en femperatur, font wid middagstiden näftan bela må 
naden igenom uppgid till + 4, ämnu oftare till + 6 och + je 
lamt den 20:02 vd) 21:fte böjde fia ända till + 112 > och 
+ 10770 grader C. låtit wertwerlden fänna en förjmat af 
wåren, wädte Maj med ännu blidare mwåderlet od) en tem 
peratur, iom ofta wid middagstiden böjde TN Ta 15 
grader, wertligheten till full [iföwerfjambet. Cmedtertid fom 
mo den 12 oc) 13 Maj med ffarpa nattfrofter, jom på NäNga 
af wåra inflyttade tvåd ffadade de redan af Hf vållande 
Fnopparne och de frådare qwiftarne. Den 19:de blomniade 
åtffilliga pilarter, den 20:5e Caltha paluftris, den 21:e My 

riea Bale, den 26:te björE och minbär, och rönnen började 

Ma ut; men me fom den 26:te och följande famt den 30:50 

med nattfroft od) derefter följde flera falla nätter och föga 

blida dagar med juö oc) hagel, bwarigenom äm mera ffa 

dades, och det började mwertlipvet näftan tvärt afftannade och 

för nagon tid blott belt fatta fortftref. Hela Juni war för- 

hållandewis fall och föga blidare än Maj. Den 6:te blom 

made försbär, den 9:de akerbär, den 10:50 hägg, björken war 
nu fullt löfmad, den 25:te Mommade äppletrådet. Mu fom 

Jult ned full fonmavwärme, thermometern höjde fig betvd 

ligt, ftod wid middagstiden oftalt omfring eller öfwer 20") 
grader, ofta omfring 24 och 25 od höjde fig den 24:de ända 
till 272/; grader, fom få den 29:de med åffwäder och en un- 
der wejtlig form nedftörtande bagelmasja, fom, med bagel 
ftörre än basfelnötter, på all wertligbet anftällde om förför 
lig förödelje, blommorna nedflogos, fäd och fultwerter nedjo- 
pades, bladwerterne genomflagne fom föll wijade en ömtlig 
yn, föld fom derefter oc hagten läge på jomtliga ftällon 
qwar flera dagar. Mu mar det lut med fomnmarnvårmen 
od) den ätertom aldrig fedan, blott några få gånger under 
Augujti uppgid wårmen till 15, 17 oc) 19 grader vc) nägra 
tiondedelar devöfmer wid middagstiden. Den 1 Juli blom 
made jmultron, rönn och Diclytra Spectabilis, den 2:dre 
blommade Syrén.  MNätterna till den 15:de, 20:de od) 23:e 


7) Ala temperaturobjervationer äro gjorda i ffuagan och återgifva 
fåledes luftens werkliga temperatur. 


oll 


Augufti fadades genom nattfrofter alla ömtåligare och på 
fra de förfta dagarne af September bade äm Har 
vare froftnätter, fom fullbordade Mbwad de föregående ide 
edbunnit; nu bortfeöje fulltomligt alla ömtåliga Wwerter Jå= 
iom dablier, gurfor, böner mm. Mm. Nwilfa alla dd redan 
förut more betydligt ffadare. Att en för SL 
ina ogynfant jomnuar ide unde bringa uppfultelje: ät Se 
förhoppningar en janguinift förfötare gjort fia är gifmwet, I 3 
defto mindre bar den för of ramlagt rejultater, Tse ut 
qenom jommarens ogyntambet blifva ar Pdejto itörre 
delle, ty flart är att hwad fom under 1å sgynjanma 
landen fan lydas, bör och mafte under bättre förha an SS 
tydas bättre. Den förflutna jommaren bar gifwit of bet 
förfta bejftämda fwaret på frågen: "år fruftodling ER 
norden möjlig eller tfe?" i det den, eburn ogyujam, NT 
till full moquad bade försbär och äpple 1 BR 
fall jord od) aldrig under wintrarne betädta elter | kbba t). 
Körsbärstrvädet, fom gaf mogen frukt år a arten emd 
Gerains, bär planteradt, (eder, jag bar ffål förmeda be ta, 
genom tärna uppdraget) af mi aflidux nvundell u. Dub, ia 
iter till rectorn mid bärmwarande ffola: äppletvådet AS SH 
paradisäppleträd, erhållet från Skara och här Mafa j 
mwåren 1863. Förflutua ret har fullt befräftat OR 
ter, jom t öfverjigten för aret 1564-anföras FRE Pe 
och bujtarters bärdighet. Deremot mijade fig A RR | 
för of alldeles olämpligt tråd. hvilket alldeles ide San - 
bör här uppe planteras, ty om det och flera är ä eb hm - 
trifmas wäl, ja fommer en ogynjent war Van ban fö ER 
förftör det. Iwå eremplar ar mar manliga är Er kr 
ligen ofta toppfrujit, men dot nu uppmert till en pä SN 
öfwer 14 fot, nedfröjo under måren till 7 fot, da a - 
allenaft det föregående Arets ffott, utan Äfven flera ar ge 
ed burtfrös. pe Nn ARN 

aa öoltet an wijat fig allt mera lifwabt för LE 
ting och naturförfföntug 26 NG prydnadsbulftar och tvi 

wa blifvit till orten införffrifna. AN K 
Mt oetoblingen bar i allmänhet gifvit CA 
ärter och allebanda rotfrukter AE oc) böno 

0 od) blumtfaln gar föga artelning. gr 
Ruda botftomegtis hafva RR jom 2 Re 

lat fia fördraga mintren mil Cttartga blomfterwerter 
ra 1 Måne NN den ogynjauuma jormaren RA 
blomning om de mwarit af dJednare orter Er jädba 
Nwaremot ätffiliga tidigare forter blommat vikt; a 


92 


bå fall jord direkie.  Yeveojerne bhaf ri i i 
er e än SE evecjerne  bafiwa mwarit mydet bejwi 
— Slutligen torde ej maa olämpli är anför 
hajtiga takttageljer angående frser ms ROR ra en 
wisferligen ej bör till wårt land, men jom dvd ligger En 
mer än ett affeende nära, oc) jom dertill torde mwara a : 
Curopa — fanffe i mwerlden — nordligaft belägna kt Få 
nagon trådgardsvdling eger rum. Jag menar Törnea, a 
jag under De förfta (September-dagarne, iom bhaftigaft bejötte 
under en fort witelje i Haparanda. Jag jåg der t en tåp 3 
tillhörig garfwaren $. Henriciou färdeles wader tobat bön 
utt ffördades; egaren uppgaf att fröet mder uu är 
funde bringas fill mognad der och att denna fförden IUer i 
ter af honom elf i Torneå uppdraget frö, uvjprungli : 
bade ban tagit fröet från Facoböftad. Fru Gowenius EN 
tu trådgard: Primula cortufotdes od) auricla Dablic 
bandgrås, Mimulus, Campumnier, Cupiner, Delphirer, Uco- 
NR CEparvris (odlad endaft till prydnad, amvändes ide för 
bordet), ett litet plommontråd, em jerton fot hög lind, ce 
mångd lifa höga Caraganer, betydligt gamla och) höga ons 
cera tatarica, fläder, Roja vimpinellifolia m. m : ört. 
ENG NG SSU frådgård bredmwid Stojadernas Öre 
fasa ra lags: water bumta, fläder, fålvabbi, gröntfäl, jmulkc 
fron, Terra arter Spirea, fyren, Iris och indiff frasja m. m 
Su Gomenius berättade mig att under gynfamma är cd) i 
allmänhet Iwitfalen fnyter Dufwud, fom blifwa af utmärtt 
beftaffenbet faftän må, och med fördel fan odlas i Fornea 
n är bade demna odling ide welat lycdas.) Jag bar we 
galge detta lom ett ytterligare bemwis på att trädgards- 
; ON i Norden är t betydtigare grad möjlig än mången 
mwart land föreftäller fig; emedlertid ffår bäruttmman wart 
Ke rä längt före of och i jynnerbet har Ule 
org bumnt to oanteende till jitt nordiffa läge förmånande 
Far rp ns och naturförfföning, ”bwiltet borde 
DEN AR A Uuppra fanma mål, fom mårt granne 


Hushålsgidenas Arsberättelser. 


Från Lule Stads Gille. 
(Ai hr Handtanden I: M. Fuel. 

Fordbrufet inom ftadens område bar under detta täjonr 
näftföregående år med märkbart intreste gått framåt, dvd 
par ej några ftörre nyvdlingar egt rum, men ffötteln ar de 
redatt odlade fälten bar jynts omrattas med junnerlig omivrg. 

Spanmälsodlingen utgöres ej af förre utfrrådning An 
jom erfordras för erhållande af goda tindor, ty foderodlingar 
anjes bär fäjom förmåntigalt. 

Stornfförden för året bar genom froftffada utfallit bögjt 
vqynjamt och anjes öfwerbupvud ja Elen, att många erbållit 
föga mera än utjädet; doc hafva de Ta jordegare, fom fatt 
tidigt på högländt och wäl begödstad jord erhållit någorlunda 
god aftvmft. | 

Råg odlas fäfonr wanligt obetydligt, bar gifwit 12:te 
till 15:de fornet. 

otatefen ffadades af froften jå att man i allmänhet 
deraf fatt total mifmwert. . [ 

Foderaftaftningen bar utfallit mycet mee än förra 
året, följd af den på förjommaren inträffade våra torkan. 

HOwad jorbbrutet inom ftadens område it öfrigt angar, 
jynes intvesjet derför mer och mer tilltaga, Mwilfet ijynner- 
bet fan flutas deraf, att flera afdifningar An mwanligt blif: 
wit mwertftällde under Årets lopp. 


Från Pite Stads Gille. 
(CIA Ojwerjägaren GS. Nydfredt.) 

Fäderleken bar under hela fommaren wmwarit i bögfta 
vad menlig för vegetationen.  Chuvmvål mön redan I börs 
jan på Maj war berttinad, fördröjdes dod mwärjadden Jami 
genom den i allmänhet låga temperaturen, Jem apven genen 


ME 


dgr FÖR den 12:te, 13:de od) 30:de Maj. D 
27 vd 29 Maj lamt” I och 2 Juni föll onuveriosss se 
; ; d 2 Sun föll onuver ST 
fn och regn, bwarefter wärmen höll jig De Lön gr - 
tele) > cn Sä pr genvurträngande  mwmindar ätit 
diemnarafton. Under Juli månads fört SNR 
henna Sult S förjta weda bade 
NAgra rt : AG t t 
PR to RK dagar, efter. bwilfa temperaturen öm z 
ke ARE Sul inträffade ett åffregn, förenadt NN 
fred & fe mate ingen fan påminna fig bafwa fått 
bwarten bar eller mmnorftådes. Hagen I nå ftör 
Här cf 8. HA t allmänhet ftörr 
UR am Noge ut bundradetals fönftervutor AR 
Ve br bwareft det fom få totalt att man petig 
nr e a bwareft werternua tagit wågen. Stora Hirlat 
Ras Tåg qwar ännu dagen derpå. Detta gRäar 
be E ade — yenilig Ior förluft för härmwarande diltritt få 
ER jom jäd. Wnder Augulti manad föreföll ateri ; 
för SR SM aldrig öpver 16 grader, jamt fo: 
AR 2) 20:de od 23:dje, jemte vwanligt ffarpa dylika 
äl / Ke od) 2 September, hwarefter fom dagligen re i 
ediv af fiftnämnda manad; derpå ftarktorka åfer 
delen af höften. ; Rn 
DJ ET . ytae 
jer Vad in bar derigenom ganffa naturligt warit mydet 
EN wad baglet kenmade qwar förftörde Troften, ja 
kal rs er nagon enda jordegare erballit 3:dje a dä for 
et, har doc ftörre delen Enappt fått iaen utiädet Så 
ec ii oe , . nt ä : 
äterftaende tngenting alls. en 66 d 
? =. lm rg det foraliga faktum, att jä 
, Jon är bufwudjädet, fom äfven Yr od 
SENT, en vNDJAd ven rag, bafre ov 
Ra givit fullfomlig mifgwert. Gnajfärden bat doc = 
vi Elg narnmajte medelmåttig. SE 
— skördar oa Kinna der diltrift, od) förmodar jag or 
a é öka uti ofummigbete cf dling 
Var föfa uti ofunnigbeten om def behandling 


Från Haparanda ftads och Neder-Torne fotens Gille 

Oe Oj fr Telegrajasfinenten 6, OD. Burman.) i 
RE fann någonftädes fett uppgifwas, att en utländjé 
a . Liten ..Jörfunnat norra (Europas innebyggare en 
Rad Her Denna lydfliga förändring I kHlimatet 
gelfftrönumen lb ve ft wå N ra - 
ge nen, a ra direft wåg till deras fufter, dit 
den medförer fitt warma matten, jär a detta t i 


JD 


wbigare män blifvit aftyldt af polarbafmetö ifar. Att hu 
tens wärme på ett färdeles under wintern mårbart fått öfa 
ed, wore båraf en naturlig följd. Rädtigaft torde dock mara 
att ide bygga för mydet pa denna föruträgelje, beljt berörde 
wetenitapsman alltid torde blifwa fryldig en nöjaftig förklas 
ring öfver ocjafen till denna rubbuing I naturens ordning. 
Eomedlertid hafwa mwintrarne under en följd af år jafnat 
myctet af deras fordna fträngbet. Härifrån giorde doc den 
jutförflutna undantag. Under denfanuma rädde nemligen en 
jenut, tidtals ffarp Fföld. jom rädte ända ini Maj. Snö 
föll i ymmighet. Sednare bälften af Maj, äfhvenfom förra 
bälften af Juni medförde ingen fomnerlig mwårme. Det war 
jörft wid medlet of fiftnämnde månad, jom den eaentliga 
jommaren teg fin början, utmärfande fig under den focta 
tid den mwarade genom en för vegetationen färdeleå gyntam 
wäderlet. Men redan tidigt i Auqufti inftällde fig nattivo- 
fter oc) ödelade afrarne med jälljpord ffoningålöshet. Mig 
weterligen undgid ingen inom detta gille det gisfel, eburus 
wäl en och annan undan detjanma hann rädda en del af 
jin gröda. September war vwanligt torr, ja att wid flutet 
af denna månad wågarne danmade tifjom midt t höglome 
maren en bärftådes owanlig företeclje. I medlet af Of: 
tober iöbeladeg Tone elf wid ytterft lågt mwattenftänd, och 
dermed war wintern äter tune. Med undantag af eft par 
dagar, då thermonmetern föll till 23 grader, bafmwa No 
wember oc December månader wmwarit mycket blida, dalom 
eremvel fwara far anföras, aft här Juldagen war 5 grader 
warmt, od) att marten ämm då detta nedffrihveå, den 29 
December 1865, är näftan alldeleå bar, fedan jnön för dte 
eller O:te gängen wnder höften bortjmält. I fall någon ante 
toritet får tilläggas BWBondespraktikan, Aa are utfigterna för 
fommande års fförd i fanning vitt dyitra! ” 
Sifom förut nämndes bar fförden återigen miglycfats. 
Drjaten härtill målte naturligtvis i framjta rummet tillftrif 
was vgynfanma wäderlefsförbållanden, men den fan der 
jemte i ide ia ringa grad härledas ur jorbegarned egen Iif 
nöjdbet. Få torde wäl finnas, jom ide af erfarenhet ega Ia 
ftor infigt i jordbyntet, att de erfånna nyttan af äfrarnes 
behöriga afditning, Detta vattadt förjummas oftaft denna 
wigtiga åtgärd. Afrarne are derföre under en alltför lang 
tid, efter det jnön lemnat marten, wattenjjuka och complett 
otjenliga att belas. Sfulle deremot fantugen nn ca 
mum i behörig tid och tefe fördröja af denna omftändigbet, 
finge man och taga i bop med fförden relatift tidigare. 


20 


Nelultatet unde då utfalla belt annerlunda, och bade, Dwad 
färffildt denna fonmar beträffar, wijat en gröda, jom blinyit 
inbergad, omen nattfrofterua inträffade. 

Hcaffoftningen för året är jnarare öfver än UNDer me 
delmattan. Bergquingen gvymnades af mwadert wäder, bwadan 
qmwaliteen är god. 

Rotfrukterna lemna tt allmänhet medelmattig åring. 
Yin odlas tfe på demna oct.  Jordmänen, jom i alluränbet 
är Vpperlig, tyces doc böra uppmuntra till erperimenter bär- 
ned. On annan fråga blir det, hun linploutan ffall reda 
fig mot földen. Den bar doc bänvidlag alldeles jamma ut- 
figter, fom fädesatrarne, hwilfas mognad tydes berv mer än 
önftligt more utaf flmpen. Skulle linvdlingen lydas oc 
mwinna anhängare bärftädes, wore i och med detjanuma fys 
fellättning funnen för de många händer, bwitfa nu, färdels 
under mintren, omwerkfjamma bwila i fira rejp. egares fföte, 
Sättet för linets beredning torde nog nart inbemtas. Hwad 
Närffildt jpinningen och wåfningen beträffar, få frulle defame 

ma ice mwara alldeles frånumunde för qwinliga delen af be 
folfningen, Iwaraf flertalet wet låta ullen undergå demna 
förädling. 
Uti de byar, der laga ffifte egt rum, har mwanligen en 
gemenjan jordrymd blifwit mnvifad åt inbyfingarne.. Der 
lefwa desja, utan några förbindeljer till jerdegarne, utt ett 
jambälle för fig, om Dwarå tillvaro ben öfriga byn fifhväl 
tidt od) ofta paminnes genom de djupa talanger af tiggare, 
iom bdevifrån uttäga. Arkaftningen ar den akerlapp, jon egcs 
af bwarje hushåll, räder på längt när ide till att måtta fas 
miljens många mumar, oc) då bejparingarue af jonumarens 
förtjenjter, der fadana undantagswis erifterat, blifwit med- 
tagna, aterftår ej annat wal, än att aripa till tiggarpålen, 
hy på arbetsförtjenft mwintertiden är fällan tillgång. Owilfen 
demoraliferande tnmwerkanr ett fädant fefuadsjätt utöfwar på 
desja menniffor är lätt aft fatta. Arbetstuften förhvinner, 
edan de fonumit under fund med, att det fan gå för fig att 
lefva, utan att behöfva arbeta, och af detta Myblolöja fring 
ftryfande aflad brottet. — Att uppgifiwa ett fuveränt boteme- 
del mot detta onda, bar fig ej Ia lätt. Jag upprepar, lhwad 
mången fannolitt förut payrkat: lenma iuhyjingen få mydet 
jord, att han af def affaftning eger hopp att funna lifnåra 
lig och fin familj, eller med andra ord, gör honom till tor: 
pare, och ett bättre tilljftånd frall möjligen blifwa frukten ar 
en fådan åtgärd. 


ST 
ör befolfningen mid Torne-eljwens ftrånder bar larfi 
jfet £ alla tider utgjort en bögft wiatig infomjttfälla. Ehuru 
nan wisjerligen ännn ej fur fäga, att denna båller på att 
utfina, majte man dod medgifma, att den märkbart aftager 
i umnigbet, och med en jenur ärlig minffning fan förrådet 
inart nog mwara nttömdt. För att förebygga denna olyda, 
par man martt betäntkt på att anlägga en larodlingsanftalt. 
vänets höfding, jon [edt befollningens uppmärtjanbet på 
denna angelägenhet, iom beredt finnarue tillfälle att tnbemta 
metbhoden för larodlingend bedrifwande, öfwerleomnade jafens 
flutliga  werfftällande ät larfiffesintreSfenterna jieljwa, hos 
bwilfa han med ål anfåg fig funna påräfna den fraftigafte 
medwerfan. -Desfa tydted octfa i början omfatta bdenjamma 
med jonnerlig wärma, men vaktadt 2:ne år nu tilländaluvit. 
jedan frågan förft Bragteå & bune, har man ej hunnit fom 
ma tfrän prat fill handling.  "IMWintren bar desja begge är 
öfwervaffat of innan ännu något hunnit åtgöras,” få lyder 
den fras, jom ffall förklara föreftändarnes för arbetet gåtlifa 
owerfjambhet. Men vad bewifar detta I Helfwa mwerfet an= 
nat, än att de för länge uppffjutit mwidtaga nödiga natt od 
jteg för laredlingsanftaltens torduingftällande. OM få fan 
det tomma att gå är efter är. Frågan är emedlertid af den 
wigt, att den förtjenar ett bättre öde, Än man bär tydeå 
ämna denfamma. Till Husbållnings-fälftapets bebjertande 
ware detta anfördt! 1 
Att fwenff-finfta befolkningen på något fött vitrat mij 
nöje med jin politiffa frållning, har här aldrig förjports. 
Sör bewarande af deras nationalitet gör ftaten ocffå alt, 
hwad man rimligtvis fan begära. Domftolsförbandlingarne 
förad wisferligen ännu ide på finffa, faäfom önfEligt more, 
utan begagnas devwid tolk; men prefferua predika bwarje 
löndag på detta fyråk, öfriga embetsmån meddela fig med 
allmogen ocffa på finjfa, och på böder funnes ingen brift. 
On desja böder äro öfwverfatta och trydta i Stocholm eller 
Heljingfors, är ex omftändigbet, iom ide det minfta förrin- 
gar eller förhöjer Bofens wmårde i den fäjandes ögon. Från 
förra ftället förjfrifwer fig em ftor del, lärdeles de  veligtöfa. 
Skulle war oc) en förje fig med ett bibliothef, jädant det 
bår funde betommas, då funnes jannerligen fjälajpid i of 
merflöd, men helt wift defto mindre (ckamlig föda. 


Från Pite Socfens Gille. 
(Uj br Patron Edw. UWfhjelm.) 

Det jilt rörflutna aret bar för jordbrufarne inom Pit 
jocfen 1 alla affeenden mwarit ett bardt är, tv genom den ihal- 
tande falla och wata mwaren oc) förfonumaren hänmades mer 
fen fill den grad, att man redan i början af Juli emotjar 
en dålig fförd; ducd bade mifnvert ej inträffat om ej dels 
bagel nedflagtt jäden och dels tidig froft inträffat, fom i det 
närmafte förftörde allt det werande fornet. 

Affaftningen ar de olifa fädesflagen, foderwerter od) rot 
frufter är, font följer: 

Sorn, ytterft dålig. 

Rag, medelmåttig. 

Hafre och Blandad, odlas ytterft jparfamt, oc ban oj 
till mognad. 

Fodevwerter, Hå, wnder medelmåttan; Halm, medel 
måttia. 

Rotfrukter, af Mwvilfa Potates näftan enfamt oda, 
bafwa fenmat en ytterft dalig fförd. mången har ej ens ec 
hållit utjädet äter. 

EStörfta orfaten till att fädesjfördarne jå ofta felflå är 
ofwifwelaftigt dels att jorden alltför frarjamt afditas, od 
dels det gängte brutet att oupphörligt under flere Är oda 
januma fåde. Nödmwändigbeten af förändring härutinnan bör 
jar jå Imåningom infes af en och mman, men flertalet equar 
nänmde förhållande liten eller ingen uppmärffambet. 

Afwen t är bar mijat fig att råg i ftället för forn bör 
wara Norrbottens bufwudjäde, tv alla jordbrufare inom Pite, 
tom jätt fin rag i medlet af Suli, bafwa erhållit en ut 
märkt rägfförd, då deremot fornet till ftörfta delen bortfrufit. 

Ortafen till de jä ofta fellläende räågffördarne måte 
ofwifvelaktigt föfas deri, att fåden utfås alltför fent för att 
binna fullfomfligt rota jig innan froft inträffar. 

YVadugårdöjfötieln ftår fortfarande på en låg ftändpunkt. 
Hr C.A Hedqwift m. fl. gifva mwisjerligen goda och efter 
följanawärda erempel till nagot bättre, dot utan någon 
märfbar påföljd. Från många byar fäljad årligen flera hun 
bdrade ffrindor godt bö, under det freaturen mangen gång 
utfordras med dåligt och otillvädligt myr vd) ängeshö. 

Fattigwarden mom Pite focen är i högfta grad betun- 
gande, uppgående årligen till 14 a 15,000 rdr vmt. Sod 
nen är indelad i fattigwärdsdiftrikter, mid regleringen upp 
gifwer bwarje diftriftföreftåndare fina fattiga och deras be 


99 


bof, ywaretter för bwarje diftrift anjläå misia tunnor pan 
mål, lem ap föreltandaren under året utdelas till de fattige 


efter bwvar och ens ffäliga bebof. 


Fran Neder-Lule Soctens Gille. 
(Lf hr Komminifter A. AV. Stedieéen. 

DÅ uu Neder-Lule landthushållsgille går att göra redo 
för den ftändpuntt jordbruket med def binärtngar inom denna 
joden innebar, jyned det wara på fitt ftälle, att deronr göra 
nägea allmänna reflerioner, ät bwilfa må lenmas det mwärde 
de anjes förtjena. Jorden denna allas wår moder 
från fwilfen wi, från lifvets förfta ögonblidg, hemta mår 
näring och tfillhvert, bör ju bearbetas, forädlas oc) fruktbar 
göras för att at nävwarande och fommande flägten afbjelpa 
[fwvets nödmwmändigafte bebofiwer och bereda en ubervende ffåll- 
ning I lifwet. Denna moder är ide heller ja vtadfam, att 
den ide mer eller mindre, efter lvfala förballanden, ätergäl- 
dar hwad hon emottagtit, om oc denna erfättning åratal 
läter wänta på jig. Det bör mål mwara ett ariom, att: od 
lag jorden, bär den någon frutft; odlas den ide, bär den in: 
gen, utom bwad naturen fjelfmant alftrar. Nu, i flere mans 
aldrar har tefe jordbrutfet i någon mårflig mån utom 
Invad nödwändigbeten fräft gatt framåt, utar man bar 
tillfölje af folfmängdens tilltagande och benmanens Hyfning, 
ämöjts med att jpada eller låta fpada upp ett eller annat 
geometrifft tunlaud, för att fälunda föfa fig en eriättning 
för den öppna jord, man genom beumwmstlyfningen eller laga 
föiftet gått mifte om, och rödja bort imåjffogen, att den ide 
alltför emvift ffulle mera en på nåtan. 

Nu förjt för ungefär 10 år jedan började bågen oc ni 
tet, dels tillfölje af en och annans föredöme, dels genom bus- 
hålls-fällffapets åtgörande medeljt förifters tringipeidande och 
agronoms anffaffande, allt mer od) mer wafna för jordbn 
fet, få att man — utan att träda fanningen för nära — 
fan jäga, att, under desja fenajte 10 aren, lifa mycden mat 
blifwit uppbruten, jom under 50, ja 100 år förut. Iu ffulle 
wäl tydas deraf böra följa, att jordbrufet wore på en tem 
melig god frandpuntt bärftädes; men da man betänker, att 
jorden, i anieende till ringa eller felaftig dikning, ide bun 
nit ernå den faftbet och beqwimlighet, fom för gödrelns 
emottagande är nödig, och ide eller tillvädtig acdtel ar den 


100 


inffräntfta fadugården dbwnnit anffaffas, och få få, om annars 
någon af allmogen är t den lyctiga omfrändigheten att för 
fontanter foma fraffa fig artifietella gödningsämnen, jå jy- 
nes ämnar en lång tid äterffå innan denna foden, med jitt 
fördelafttan låge och widjträdta edlingsmarter, fon bli hvad 
den I agrifulturifft bänfeeude borde mwara.  Lifhväl bör man 
hålla den idege landtnunnen räkning derföre, att han ide 
tappar modet odh ger allt på baten, ehuru han, det ena året 
efter det andra, får fe fina Äfrar bwitna till förd. ide på 
naturens manliga måg, utan medeljt froftffader, fom på en 
enda natt funna omintetgöra de meft (opvande förboppnin- 
gar om en vit fförd. 

Nu, då man öfwergår till ett fpecieMare befjwarande af 
de frågor, fom utgöra bufwudföremålet för denna redvgd 
rele, ja möter of: förft: måderlefen under de olifa Arstider 
na. Som fändt är, mar fiftlidue winter ihällande ffarpt 
fall, bwilfen föld wäl jmäningom måfte gifva wifa för den 
annalfande mwaren, men femnade (fhvål ej vm för någon 
egentlig jonmarmwårme förr. än de fifta dagarne af Juni 
Detta bade till följd att wårarbetet i anfeende till briftande 
regn och den ftarfa Ffälen måjte i det längfta uppffjutas, 
jädden fent företagas och dertill ändå it fur och vbeqwim 
jerd, bwarföre vgräfet, redan wid fadesbroddens uppfpirvande, 
började taga öhverband oc) förgqwäfva den genom fanhända 
hvag jadd maga bradden. Der ide detta mar fallet, vann 
wäl afern (jom man fåger) wadert, men git ända fatta i 
anfeende till den laga temperaturen, fom under jommaren 
ide war öfwer + 19 gr.  Sifta dagen i Juni widtog den 
eqentliga fommarwårmen od) vädte hela följande månaden 
till den 29 Juli med bhögft + 27 gr, men Lördagen den 
29 fjönk tbermometern till + 135 ar. med jwärt omåder, be 
ftående i aäffa, bagel och ftörtregn, fom förorjafade fror 
ifada på äfrar oc) träden. Temperaturen war federmera 
fiftande — bögft + 24 gr. — till natten mot den 23 och 
24 Augufti, da froften förfta gången ffadade grödan, hwar- 
efter följde några dagars wadert mwäder tillå froften, under 
nätterna af den 1, 2 vh 3 September, förftörde hwad jom 
ännu mar öfrigt att förftöras. Iärmaft före de förfta froft 
nätterna vd) mellan dem och de fenare Hade wäl nägot af 
fäden i mwisja byar blifvit upphemtadt, bwarföre denua del 
fan anjeå, och troligen är fröbar; men ftörfta delen ftod 
ännu effuren och blef fåledes ett vof för dem bärjande fro- 
ften. Ajfaftningen, ebuvu mer och mindre fofwande, Olef Ja: 
leteå ringa (motfwarande 3:dje delen af wanliga års förd) 


10] 


och af fämre beftaffeuhet, men ffulle bafiwa blifmit ämnu 
fämre, om ide en ihällande torfa med nordlig wind hade 
pålfyndat dep terfring och gifvit den ett någorlunda wadert 
utjeende. Meier än Yadel af bönderna anis tfe hafwa fatt 
jäd oc) föda för året, bwarföre man bar att motie vu 
ide Drift på matforn, t onjeende till den ymniga införieln 
under böften Atminftone på jädesfocn. Rågen, fom i 
jemförelje med fornet, ringa odlas ehuru den, tillifa med 
bafra, torde böra mara ortens bufmwmudjid tog hafva 
tidit af hommgåsdaggen, bwarföre den blef wagmatad, frös 
och gaf ringa aftaftning.  Potates, iom ej få ringa odlas 
gaf Flen fförd. emedan blaften få tidigt burtfrös. 

Någon fullftändig difning har bär ännu ej weterligen 
förfiggatt, ehuru en förre lådan, med ftatens bidrag, är un- 
der bandläggning i NRuhvikf, oc med berönnvärd nit oc drift 
fortgått denna höft, jom för dylika företag wmwarit utmärkt 
gunjam. Allmogen börjar uu och mer od) mer infe nyttan 
och nödwändigheten af att aftavpa jorden def jura vc) ofun- 
da wätftor, för att dermedelft I någon mån förefomma froft 
ländigheten; men, tbymåäre! om oc wiljan fömes, få jafnas 
förmågan.  Briftande förlagsfapitaler jemte ringa arbetåkraf- 
ter gör det till en nödwändigbet för bonden (berres och af 
färsmannen med jina fråeude löner och onffilta fapitaler mwilja 
wi ej omnämna) att inffränta fig till det allva nödwändiga 
ite wid jordens dikning och bearbetning, jäwida bans tid 
måfte upptagas af biförtjenfter der jädana finnas att tillga. 

Lin odlas, t förbållande till fordna tider, betydligt mera, 
ehuru affaftningen deraf detta är blifvit betydligt mindre 
än fwad den funnat bli; ocfafen dertill torde mwara: bri 
ftande omdöme att dertill mwålja pasiande jord, fömre dit 
ning och den låga temperaturen under jonmaren, bilen 
(temperatur) mwallat, att det, genom mattnets tyla, tarhvade 
en längre rötning ån jom blef altadtfommen oc) bwarvon man 
blifwit undevwift, hwarföre det torde blifwa fwärt och fon 
jamt att bereda detjamma. On längre praris torde bär, iom 
öfver allt, blifva den bäfta läromåltaren. | 

Skidligheten i att jpinna ull hwarten fan eller bör fat 
tad i bwifwel, då deremot den att föradtia linet ide pa lungt 
när torde humna jomföraå med de jödra lånen. I föbyarne, 
der goda och fina fiffredffaper erfordras, är dod färdigbeten 
att iptnua godt mätgarn bögt dvyifmwen. AR 

Husflöjd (nära of Mvad beffaffenbet, vm belft) das i 
allmänhet till busbebof, och af ganffa manga till anal ifall 


några föpare anmäla fig. I nävwaraude tid: da it ogedt 


1öR 


jomt under wintern inga biförtjenfter finnas och, om de 
än ffulle finnas, ja ringa mwinftgifvande, att det är "ja öht 
Jon uppäten nat” (jon man fäger) att dermed jvsjeljätt 
jig mafte bonden egentligen ysfeljätta fig med egna börd: 
lor, busflöjd och något litet qödjelberedning. j j 
oo JSnbyfingens ftållning till jordbrufaren är för den fena 
ja wida menlig, att inbyjingarne I allmänbet under jonma: 
ren are fill ringa eller tngen nytta för jordbrutet, emedan 
de Da, 14 Mart jnön tinar bort och det är ut med att 
plundra ffogarne, begifwa fig till atffilliya biförtjenfter utom 
byarne, och ialedes undandraga fa att med jordarbete aj 
börda den ffuld t Mwilten de fatt fig bud bonden för fitt 
minteruppebille, od) för inhbyftngen fjelf (menlig), jauvidi 
ban t denna ftållning aldrig fan fonuma fig för, utan lefiwer 
ett ephemeriftt Lif, jom, da de paräknade Oiförtjenfterna ute 
blifwa, hemljöfes af nöd och elände, och faller fattigmärden 
till lat. Och då förhållandet är dant — atminftone till 
itor del — tydes det ej mara underligt att inhyfingarne 
Litt Pharaos gräshoppor, öfmerhväånuma landet. De jpeciel- 
lare erjaferna till denna företeelje torde mwara: 1:0. Ett nära 
till fjelfswald öfweerbaudtagande fribetsbegår, tillfölje hwaraj 
unbofingen t intet fall will ita i bervende af någon — allra 
minit ar bonden, bwars jord han doc bejitter; 2:0. De — 
ätminftone bittillå — ftora biförtjenfterna; 3:0. Bojättning 
ad byamännens nvarf, än med, än utan tillftänd od) utan 
ffuldigbet till odling & deniamma: jamt 4:0. De pågående 
maga aren och den trydande penningeftällningen, bwarige 
nom mangen ffuldjatt bonde måfte gå från hus och hem od) 
blifva inhyjing. Att bota denna kräfta — detta öfwerband- 
tagande inbyjingjfap, tyces ide mwara jå lätt, allra heljt då 
ha få med wertligt nit och alwar wilja angripa denna fak; 
bod föreflår gillet färom det enda mwerffanmma medel dertill, 
att genom upprättande af torparesfontrakter, fäfta inhyfingen 
mid den jord han bejitter, och fjäledes twinga honom att 
blifva, i fråmfta vunnet fig Helj och jedermera bonden, till 
någon framtida nytta. Förlöt härtill hafwa och blifvit gjor: 
da å Anwa bv ar Vare Petter Sundftröm m. fl., oc hanva 
merfningarne deraf gifwit ett förhoppningsfullt refultat, ehuru 
desja förlöf Ännu äro i fin linda. FVäl wore om flere, 
jom bafwa jord att upplata, toge deras erenpel till efterföljd. 
Skolornas antal är här 13, 1 faft (bejökt fiftlidne ter 
- af 27 barn), 3 oambulatoriffa och 9 jmaäbarns. Antalet 
a eå wäl böra mwara tillväcligt i förhallande till folfrmång: 
en; men då man betraftar byarneå midjträcdtbet, fwarige- 


103 


nom barnen ofta nog bafva att wandra under ben falla års 
tiden !/, mil och derutöfwer till ffolan, wanligen litet flår: 
da, od) man dertill lägger föräldrarnes mer och mindre för 
troende för desja ffolor, jamt on del lärares mindre duglig: 
pet för detta fitt anjwarsfulla fall, 1å jynes det ide under: 
(igt om ännu mydet är öfrigt att önfra i den taken. 


Från Ofwer-Lule Sodfens Gille. 
Uf br Stolläraren NR. Lundgren 

1:o. WWäderlefen under olifa tider af aret, wårme, Föld 
torfa, nederbörd och destad inmwerban på jorden, fåningstiden 
oc) fförden? 

Mäåren fall, ijvmnerhet fring den rätta Ianingetiden, 
nemligen i flutet af Maj månad, da äpven ett jwärt yrmå 
der inträffade, iom förhindrade fådden till frampa Juni må 
nad, bwilten äfwen fortfor att mara fall. Juli manad dere 
mot war mydet warm; men Augufti regnig och fall med 
jwara froftnätter, fäfjom emet den 14, 15 och 18, 19 famt 
den 22 od) 23, då total froft inträffade. Häftmanaderna 
September och Dttober med en ftändigmwarande torka, fom 
underlättade jordbrutarens befymmer att få grodan mal ue 
bergad.  Devefter, under NRowember och December manader 
har mwåderlefen fortgått under Onvom föld och t5, lamt neder 
börd af Mö eller regn. q 

90. Mrdwerten till qvalitet od) qvantitet i förballande 
till utjädet och till befolfningens bebof ar de olifa jädesila: 
gen rotfrutter, foderwerter od grås? | 

Rågfförden har på be flefta ftållen miglydats, da dere 
met en oc) annu fått ganfta mwader artutning. -Stornjför 
den till 3:dje och 4:de fornet efter utjädet, oc, till följe ar 
en gynnande inberguingstid, ar bättre bejtaffenbet, an förex 
året. Men nämnde aftaltningar metiwvara Hbwal 2 betolf 
ningens behof. NRotfrukterna, jälom potates, bafwa blipetnt 
under medelmåttan. Höaffaftningen nagerlunda. 

30. Har fullftåndig ardifning ar jorden på mnåget 
jtälle egt rum och Dwiltet inflytande bar denna baft va ut 
Jjäde och förd? 
Början me 
jom i Boden, 


d afditning är i åtffilliga byar mwidtagen, fa 
Swartbyn, Buddbyn oc Brobyn jämt Skegat; 
men nagon fullftändia afdifniug finneå ej mom teden, om 


ej möjligen & mönfterfarmen HAminuc; men, Mwilfen intlv- 


104 


telfe denna afdifning må baft på utjäde od) fförd, är ånny 
bekant. 

4:0. OMS lin tnom gillet och i bwitfen ffala? Hurn- 
dan arffaltning och buru jtor? 

Sfrågamwarande odling bar med detta är betydligt till 
tagit. Mangen bar fått ända till 10 a 12 fannor linfrö 
och bar aftomften ydats någondera till 24 ffälp. lin pr 
fanna, men i medeltal till 13 ffålp. Den moetfwarar och 
mydet fäfert urtens bebof. 

SI förbigående må härvid nänuas: 

a) Att de, jom fått bäfta affaftningen, bafwa fått på 
någorlunda bördig jord, eller oda beqödslat den, endera 
med abl eller oc med latrinfpillning, wäl utblandad med 
matten. 

b) Bäfta fänkningen wifat fig tarfwa fyra wecvrs tid. 

c) För jhektning & maftin bör linet wädertorfas od) id: 
torfad 1 badftugor. 

50. Ar allmogen funnig i wåfning och jpinning? 
I begge Pdelarne funnig, doc mindre man med lin 
Ipanad. 

6:e. Huru med husflöjden ti allmänhet? 

Det mejta, jäjom för och åferredffap, laggfärl och hand- 
fofter af bwarjebanda Mag, förrärdigas merendels af bwar 
oc) en arbetsför man. 

T:0. Owarmed fosjeljätteå folket wnder wintern? 

Sordbrufaren är hufwudfatligen fysfetjatt med gödjel- 
tillwerfning, def utforsling, bemförning af med och Hö, få 
dens tröffande; oc) hwad tid deröfmer må blifwa, amvändes 
till hwarjebanda fMöjd, fäjom reparering eller förfärdigande af 
äfer= och förredffap, laggfärl m. m.; få och till timmerför 
ning eller någon annan ertra förtjenft. - Owinnornas arbete 

upptages meft med matlagning, tröftning, bafning, ffurning, 
ladugårdsffötfel, ipinna, måfwa, ju och — faffe. ISnbyfingen 
uppbugger i all matligbet ett od) annat lafs med, fom ban 
för fitt bem anffaffar, fystelfätter jig i öfrigt med förfärdi- 
gande af laggfärt, ffäflor, flefwar, ffedar, ftöljor ete., jamt 
möjligen gör at jordbrufaren ett och annat dagSmwerte. 

80.  Inbyfingens fällning till jordbrufaren? 

Inbyfingen undwifer få mydet möjligt är bitväda jord: 
brufaren med arbete, medan andra arbetsförtjenfter gifwvas; 
fy för det förfta är dagspenningen aldrig neg, för det andra 
arbetet måhända mera anffrängande, och för det tredje ett 
och) annat förffott, erhållet under den härda oc) trycande tis 
ben, trögt att afbörda. 


103 


9:0. Orfafen till inbyjingarnes mwerande antal? 

Den ringa aftaftning jordbruket gifmit, hmarat intet 
förtroende till denna näringsgren tunnat uppftå, utan betdre 
till den lättare oc närnafte utfomtt, arbete mot dagpenning. 

10:0. Botemedel deremot? 

Goda är och ewerldeliga jordtorpSafiöndringar. 

11:o. Har jorbtorpsivftemet 1 någon anmärfningsmår- 
rare man börjat tillämpas? 


San nybyggesmwäleudet utbreda fiy inom lapp: 
utan förfång för lapparne? | 
fe förfång åå öme jidur borde bhävwidlag ej ger 
cga rum, enar renarne för det mycdna atet på felen Eyed 
drifmas till fjellen oc mot den norffa bafstujten, jymt ukor 
å nybyggena uppföras, på det lapparne må mintertiden i 
bindradt beganna traften till renbete 


Från Råne Sotens Gille. 
(Aj Hr Landtorufaren ÅA. Sjöftedt. SÅ 
FVäderlefen under innewarande är war i Maj och Ke 

månader mydet fall och torr, ia att fadden blef kent far d 
jtäld och, efter dennas fullbordan, fortfor torka SEN a 
att det dröjde länge, innan fädesbrudden font upp. SIT je 
häraf blefwo åfrarne fulla ar vgras, Jå att på sikte äte 
jädesbrodden blef alldeles förgmwård. Pa mänga tå e gä 
jäningen förnyas till följe af odugligt uttäde. SR boeiun 
af Juni inträffade mera gynnande mäderlet, Jå a a oe 1 
torra oc) höglända Afrarne blefvo ganffa Teodiga v od - 
FI medio af Augufti månad mwitade fig seb HÖR fägo Ianelt 
och innan jäden bunnit till mognad måjte en betydlig 
RER rö. 
RA fon föga odlas. led mydet af den 1 a ann 
mwårkfylan, och LR följe deraf leomnat liten affaltning 

f mindee god beffaffenbet. = [ DE i. 
NN örteftänigen py olika fädesflagen fan NE et 10 
2, högft 3 tunnor, forn 3 a 4 tunnor pr ng - 
Potates har deremot gifwit gud rer DS D 
rr sa FAR AE gb vif frörd, 

Hö D or od) DOG a ANG ä 

men Rå rat TTR äng bar det deremor lenmat Iiten 
affaftning. 


106 


SEN bar lemmat tull fförd. 

MRågra odlingar af betydenbe va i är inom ai 
ide biifwit wertftällda.. EA eRG a6E nen et 
. Lin odlas i ringa mån inom gillet, do eb det, i 
finodlingen ffulle gå framåt inom dikt nt a lm 
bolmen och Orrbyn, der man i är ffördat omfring 8 a MM 
ffalp. lin, Dwilfet jynes gqunjfa qvdt och mwadert. Då aln 3 
- far nera mana med linbandteringen, är det mydet RE 
jer Rd gör fommer att bedrifivad I temmeligen 

SI mäfning oc) fpinning är allmogen bra noc i 
ty Väne den manliga jom den gunga peljolddag na 

Fn gDmat. uteflutande af i hemmet förfärdigadt ty: 

De förnämfta orfakerna till inhyfingars merande a 
antes wara de jtörre ffogöförtjenfter. ad locat ie til 
alltför tidiga vh obetänfranuma äftenffap och fom framkallat 
obenågenbet att fraffa fig torp eller andra jordlägenbeter 
bmwarjemte mänga bönders ogenhet och motwilja för jordaj- 
jöndvingar och jordtorp, bwilfa fule funna befrämja tnhy 
jiurgarnes mera jäfra bergning. Enda botemedlet mot detta 
öfverbandtagande onda jynes wara, att de, jom inga äften- 
ffap böra hafwa någon gård oc nagot jordbruk eller handt- 
werk, Dwaraf de funna med någon fjonnolifhet Hafiwa fitt 
nödtorftiga uppehälle, äfmwenjom att bönderna blifva öfver: 
tygade om, att det ligger i deras eget intresje, att at inhy 
ningarne upplåta nagra torp eller odlingslägenbeter, hwari 
genom bemmanen blifwa bättre odlade, på jamma Jäng fom 
tiggeriet och den tilltagande fattigdomen hämmas. Af wigt 
är tifoledes, att inbyfingarne fjelfwe fomma till infigt om 
fälliga 5 - - mera lönande fysfeljättning än till 

gå förtjenfter bos bönder i foge id flottni 
a n se i derna, to ffogen, mid flottnin 

Sordtorparejyftemet har  mwisjerligen börjat tillämpas 
eburu det ännu fatt föga fart. Det Lävbe doc ölnå, Då - 
pagaende ftorjfiftena fonumit närmare fin fullbordan. 

— Snbhyfingens ftållning till jocdbrukaren företer en blaud 
ning af ondt och) godt. Inhyfingen mill på bondens mare 
utan att lemna nagon erfättning och utan tillftånd hafwa 
bete för fin to (om han har någon) och hemta med till 
brånste, ja oc till affalu. År ban drvintare öfar han bör 
dan - bonden genom att ffida ut fina barn att tigga 
a land det goda, fom inhyfingens fällning till bonden 
unde medföra, wore att den förre med familj bjelpte ben 


107 


jeduare wid tilljällen, då jordbrufet fräfver flera armar 
RWanligen är doc inhyfingen då obillig i fina pretentioner, 
vilka den af ffatter alltför trydta bonden ide anfer fig 
tunna tillfredsjtälla. 


Från Neder-KFalir Sodtens Gille. 
Aj hr Brutspatron D. Hummel 

I likhet med förra året utgör uppfäittandet at härmwas 
rande gilleg årsberättelje tfe nagon angenäm jysjeliättnina, 
når de iorgliga förhållanden, iom då omnämndes I aneende 
3 1864 års fförd under mu förflutna är gettaltat fig unge 
färligen på enabanda tätt. 

Den i förra berättelien omnäånuda torra fylan på war 
ren och deraf förorjatad jen jädd, medförde detta ar ända 
ftörre olägenhet, enär deniamma fortfor jedan utfädet bragtå 
i jorden ända till jifta dagarne af Juni, Hwarigenom vgrå 
jet & äfwen de bäft ffötta och begödstade Afrar tog fadan 
öfwerband, att den jednare uppffjutande fädesbrodden deraf 
förqwåäfdes. 

Från och med Juli månads början inträdde en marm 
och tjenlig wäderlef, men tywåre af alltför tort warattighet 
för att funna bringa fådesaren till mognad; redan den 11 
Auqufti började mwärnegraden minffas till 4 18 ge. mid 
middagstiden, bwilkten minffning uccefift fortfor till den 22 
Angqufti, då tbermometeru ES på aftonen war + Sntjt., 
men under natten ytterligare tönt Ia att potateskfälen ar 
iwedded; följande afton wid fanuma tid wifade tbermometern 
+ 2 gr.; under natten intväffade Itarfare fula, bwaraf pos 
tateåtälen blef fwart, och fornet & alla fagt belägna och 
mindre wäl afdifade åkrar bortfrös, dod bibehölls tornet a 
högländta åkrar ofvutet till natten mot den 1 September 
Owad jom då ide mar afbergadt, git totalt förloradt, eme 
dan thermometern redan förutnänuide tid pa aftonen mijade 
en qrads fyla, med lugnt och Fart mwäbder, jammaledes föl 
jande natten. | 

Någ, fäjom tidigare ffuren, I allmänbet 
men fornen jua och förumpna. < , 

Hwad jom ar bafren, bwilten ffördas medan den annu 
år grön, qwarjftod offuret den 23 Rugufti, fed mydet 
af den ftarfa froften, fom till dor 
friffa fatt. 


mera ofruten, 


del burtteg  fracts 


108 


Potates kunde af onuingvde ffäl i 
| cd äl ide heller wi 
nad, bwadan aftaftningen blef bögft Ag fr 
3 Sj u[folgr af det bela är, att befolfningen ånyo 
häl GÅ så - ar pannål och rotfrufter mn 
al v N etraftas äja jemförli i l 
SR efrattas Jajom jemförlig med lindrigan 
Till utjäde fröbart forn tros fi 
se INA art | 05 finnas för iodnens beho; 
AN högeligen att befara att det fröbara na iår 
ä OR SN mognad, är för vagt att ären, : 
ed HKörd, fom ett fullfomli et för j ag 
PRE , lm ett fullfomligt moget forn mättat åftad- 
Daftadt det frusna for i i f 
p >D | net amvändes till brödföd 
Peneön og ra a raamjöl, erfordras en betydlig lillötnin, 
Amnande fpaonnål för f efulkni 5 ae 
NÅR d Ipanmal för att fylla befolkningens belof un: 
M Höfängften, Jamwäl, Å bättre jom fTämre ängar, jynnerli 
ÄRR REN fn under medelmåttig, härledanude jig 
noen deraf, att för nycden nederbörd wnder jeonare hälfto, 
ar Sult manad minffade det förft i Rn 
af Jul injfc rörjt tinbergade hörts mårde 
anvenjont att de lindor, fom mor fbe Sp SR 
Teo MAG SERRON ro vafbergade den 23 ÄAu- 
gufti, tillfölje ar froftifada, lemnade wida NR fos AN 
RR SSE ar Auguftt fortfor en vafbruten 
fade cb formal Oktober, då ftark kyla isbelade fåmäl 
e tom ftörre mwattendrag oc) wid fa lågt wattenftånd 


att def life ide bar mwarit jedt fedan är 1831 
Co NY Vr in Mp a Y 
CSmörprodufttonen under året bar lenmat ide obetydtigt 


öfwerftott till erport. Särffildt torde bi ift å 
i I export. Sår ocde bilagde uppa I 
NÄR mjölk, Jom af fwarje fö HERRARNA sög föb 3 
Ar Björkfors egendom, ähvenjom & fmörproduttionen 
Faa z > VOnebprr att uppmårfjanmmas, enär refultatet utwi 
ed rd ere Fader funna wid god utfodring lenma 
föder. anntal mjölk, jom de bättre inhemffa racerna 

Afwen om de un för åfkerk i f 
4 å 1 1 för aferbrufet ogynjamma naturför 
Fr jom en följd af ar warit EE Gm - 
er RN fossan är det it gillets tankar ob: 
wänbdiat för befolkningen t demra ort att egna mera 
er 6 bittills at ladugardsffötjeln, och jajem dad 
medellt pa öre gi öfmvergipva den gamla brufningömetboden 
FAR g g a äl jamma afertegar för endaft fädespro- 
Len Del deraf, iom utgöres af lägländt, för froft 
RR ON jord, bör till lindor igenlåggas, 5 AI 
gar alig.o og bwarje är upptagas ja mydet, fom cga- 
Jligen fan aftadfonuma, bwilfen jord wäl afdifag, fö 


109 


ande Ar Wål trådes (wäl jöndermyllas), tredje året bör den 
om möjligt något begödstas famt bejäs med bhafra, hwaraj 
plifver ett förträffligt och ymnigt foder, funt fjerde året 
ftarft begödslas oc) bejäs med forn, bwiltet utjas muydet 
wnnt, på det att octens höfrö blandadt med thimotej, jom 
jamtidigt utjäs, ite må wid uppffjutandet förgwätmwas. ST 
jnart de fört tgenlagda linderua börja aftaga i mertlighet, 
måjte deja ånyo upptagas; trädning” är da överflödig, 
emedan en jadan uppriftad linda förfta aret utan begödsling, 
jenna em god lins eller bhafrefförd. bwarefter förtares pa 
enabanda jaätt, jom ofvan nämndt. 

- Dereft ide allmogen öhvergår fran det gamla till ett 
jädant nytt brufningsjätt, fynes ingen förhoppning mata för 
banden om denfammas etonomiffa beftånd för framtiden. 

Det jmör, jom i detta diltrikt produceras, är mål ans 
ffrifroet föderut, och betingar i jemföretje med fädant fran 
norrom belägna focdnar, högt pris, återftår fjaledes att öfa 
qvantiteten 1a mycdet fom möjligt. Man bör och wäl ihåg 
tomma att ju mindre avädda fom anmwändes till faffe, och iu 
mindre mjölt jom förtåres offunmad, defto mera öfas jmör 
produfttionen. 

ECnär, enligt mwedertaget bruf, famtliga ärsberåtteljer 
blifva I tryd tillgängliga för allmogen, od un gjorda erin= 
ringar möjligen funna werfa någet godt, bar gillet tillatit 
jig denna tilla utflogt jrän det egentliga ämnet. 

S affeende & öfriga i Förwaltningsutffottets cirkulir 
framftällda frågor, får t fortbet nwänmas: 

NRågou orditning I förre fala bar ej blifmit utförd a 
annat ftälle än Björkfors. bwareft i likhet med bwad tillfö- 
rene blifwit omnånindt, froftländighbeten härigenom blifvit 
mårfbart minftad. N 

Ghuru ide tillhörande detta diftrikt torde ifommanbang 
härmed böra nämnas, att jamma erfarenbet wunnits a Gyl: 
jenS egendom inom Ofwer-Ralir, bwareft afdifning medellt 
ämwäl öppna, fom tädta diken i förre ifala utförts. 

Gaaren ar Törefors bruk Buutspatron Huanfeldt bar vr 
der året lätit nppodla ide mindre än femton geometriffa 
tunnland, tillförene med jmäfog bemwert tung mark, men 
fullftändig ofditning fan förft under nåäfta är Mmedbinnas. 

För froftländigbetens minffande fordras tillifa, att mga 
jumpiga, med tätare imaffog bewnrna trafter få på fortare 
afftand från den utdifade jorden förefinnad, ci heller bör 

örre ffog finnad ja nära att ffnggan deraf hindrar folftrå 
larne att uppmårma den till odling affedda iorduytan. 


0 


Vinodling bar Än ide wwmnit infteg bär, me an 
ledning är förbanden att jådan med älla - ST Tr 
företagas. 5 3 

I pinming och wåfning of allt bwad fom til all 
gens beftådnad egentligen hörer, är den qwinliaa befolty; 
öser ar gen bh är den mvinliga befolfnin- 

Sör Nöjd, jvunerligaft ott bandtera vran, bar folket i 
allmänbet myden fallenbet, men någon busflöjd, bwaraj 
uppfonumer alfter till affalu, förefommer eqentiqen ide. | 

.. Systeljättningen under den mörka arötiden utgöres i 
läfallade fjöbvarne, äfven delvis i elfbyarne morgon od a 
ton ar tillverkning af fiffredftap, defutom i föjd af biwad 
för eget bebof af afer= od) förredffaper erfordras; under den 
torta dagen hemförffaffad bö och wed; bönderna i de när 
mare förtoftaden beligna byarne mwerkjtälla forslingen af 
anmäl och faltwaror till de uppåt clfwen belägna merfen 
i fogåbuygden tillvedes de produkter, font ffogen fan lenura 
anven nebföres derifrån taffpån till falu. 

De under JMS, 9 och 10 -framftällda frågorna fordra 
en mwidlyftigare utredning än bwad gillet nu är i Hillfälk 
lenma; t allmänbet torde dot uma fägag, att inbyfingens 
Itällning till jordbrufaren är för den fiftnämnde högft ogyn 
ham, enär många olågenbeter men högft få fördelar af den 
förre bonom tillffyndas.  Orjaferna till det årligen ökade 
antalet af inhyjingar böra tilffrifwas: inhyfingens motvilja 
för att blifwa torpare, jordegarens obenägenbet att låta af 
jöndra jord från Jitt hemman, och det tängfamnma framftri 
bandet af laga fliftens afflutande, enär inbyjingen, tom äm 
nar bolatta fig i en offiftad bv, anjer fig berättigad till flere 

ags förmaner, fom han ide ens magar omnämna för den 
bonde, ont emtant rader öfwer fitt område i fog och mart. 
Den ide bofafta befolfningens tilltagande fattigdom bör 
tillffrifwas deras tanflösbet, att ide i yngre åren, under des 
rad tjenitetid, e(ler före giftermåls ingaende, genom arbete 
och Iparlambet jöfa tamla fig ett fapital för inföpande af 
bus och jord, bwartill de under den blidare årstiden till 
gängliga arbetsförtjenfterna gifva godt tillfälle; den allt mer 
tilltagande lyren, (begagnandet af ut- och inländfet fram) 
den ofwerhandtagande faffesdridningen och mwärft af allt ju 
periet. Botemedlen ffulle jäledes Deftå utt total förändring 
af nu anförda förhållanden, bwarjemte en ytterligare ffärpt 
lagftiftning i affeende å utminutering af ftarvfa dryder och 
fontroflen derå, är af bebofwet högt påkallad, ty jä länge 
lönfrögeriet fan fortgå på landet på jätt iom nu fler, 


111 


blifva alla upptänkliga medel mot fattigdomen endaft vals 
tiativer. sh 

FJordtorplyftemet bar ide ännu funnat fomma till ftånd. 

Beträffande nuybyggesmäjendet i lappmarken få, ecburu 
gillet idfe i allmänhet bar fig något härom befant, torde de 
upplysningar, fom underteduad ar en faffunnig perion er 
pållit, förtjena att omnäånmas; hans refonnemanag war unge 
färligen fälunda: 

Ett praftiftt fätt, på viltet de ftridigheter, jon alltför 
ofta uppitå emellan lappar och nybyggare funde biläggas, 
är af ftor betydelje för lappmarken. ESädant har doc alltid 
mött iwårighbeter deritädes, omedan åfigterna derutinnan bog 
de olifa nattonaliteterna hufwudjafligen rätta fig efter deras 
olifa tntresjen.  Lapparne ffulle blifma förtjufta, om de fingo 
höra att alla nybyggare ffulle förmifas, ätminftone från den 
del af lappmarfen, Jom räknas till fjelltraften. En jådan 
lapparnes önftan har ofta föriports mid uppfommande tvi 
ftigbeter mellan dem och nybyggarne öfver af renarne ned 
trampadt och uppätet hö. Deremot är det nybyggarnes 
bögfta önffan, att en författning måtte funna åftadfommas, 
iom ålade lapparne att hafiwa en fjådan mård om fina renar, 
ilynnerbet under Iomwember, December oc Januari månas 
der, att desja ej fomma utt filfälle att tillintetgöra nybvygs 
garned böförrad. Detta fan lappen under manliga år göra 
endaft ide då jen-jonumaren warit vik på mampar och för 
mwintern blir jnölös. Men ehuru flera öfverenskommelier 
bärutiuman tid efter mmman blifvit ingängna emellan lappar 
och nybyggare, få har man dot ej funnat fomma til det 
äyftade målet: endrägt och fömja mellan tundets nomader 
oc) jordbrufande befolfning. | 

I följe häraf tyocdeå landet hafwa hopfrumpit ia, att ej 
en gång den ringa befolbningen, jom för nåvwarande bebor 
desja mwidftrådta fjell och fogstrafter, der fan rynumas. 
Skulle man efter lapparnes tlagorop efwer itnträng af ny 
byggare rätta fitt bedömande, hurvida nybyggeszanlagg 
ningar till widare utftrådning än bwad jom fett utan laps 

arnes förfäng, funna tillåtas, få ffulle waret utan vifvel 
blifwa: att nybyggen äro redan anlagda till alltför ftor ut: 


fträdning. Men opartiftt bedömdt, få bafwa lapparne ingen 
annan olägenhet af nvbyggarne, än den, att de förre bliva, 
när de mwårdslöjat renarnes efterjyn, af de jeduare fordrade 
erjättning för uppbetadt bö. OM i janning äro do nybyg: 
garne de, fom lida meft, tv det inträffar ej fällan, att en och 
annan mybyggare, för fawida ban ej fan få fina freatur till 


112 


utfodring bvs andra, etter em fådan olyda blir nödfafad att 
nedflagta det melta af fin boftap. Id jädane förhållande, 
år tillftandet bögit betänfligt mellan begge partierna, oc tar 
ej derigenom förbättras, att midare nybyggessanläggninga 
ffulle inom lappmarfernas områden inftällas, utan borde ot 
medel upptänfas, hwarigenom lapparue blefwv befriade från 
obehaget, att deras renar ffulle förftöra nybyggarnes foder 
äfwvenjom nybyggarne från förluften af både bö och bojtap. 
Att helt och Hallet öfwerlåta lapparne den jtora landwidd 
om fallas lappmart od) bwareft doc finnes lämpliga till 
od) med goda lägenheter för eu bofaft befolfnings fortfomjt 
wore att förwandla hela landet till om mild ödentark, od 
jfulle fjelfwa lappen fnart nedjjunfa uti den räafte mildhet. 
Hmwad jom egentligen locdat den jordbrukande befolkningen 
att bojätta fig langt upp under fjellen bar warit den der 
på flera trakter befintliga rifa tillgängen på naturliga Ängar 
och ftora fiffrifa fjöar. ”Desfa förmåner kunna ide tillgodo 
göras af den lappffa ftammen, utan torde nybyggen få allt 
framgent anläggas, dock endaft på fådane itällen der någor 
lunda godt fifte jemte Doffapsftötjel fan idfas. 

Det antydda trätvoämnet emellan lappen oc) nybyggaren 
bör lätt funna afbjelpas derigenom, att nybyggaren uppförde 
lador å fina ängar, och detta funde af nybyggaren werkftäl- 
lag med en ganffa mattlig foftnad, enär det är befant, att 
lapparne erbjudit fig att jeljmwa foftnadöfritt framforåta alt 
till jädane lador erforderligt mwirfe. Emot detta förlag 
hafva nybyggarne äter anfört det vaga motffäl, att höberg 
ningen derigenom ffulle fordra längre tid, än då böet upp 
jätteå uti häfja. Fördelen af lador på ängarne more ftor 
för nybyggarne fjelfwa äfven derföre, att böftftormarne nu 
bortföra mydet hö fran de må häfjvrna, Nwillet i fadant 
fall ej ffulle ega rum. Men desja mwilja ogerna ändra en 
böbergningsmetbhod, bwaraf de Hjelfwa Hida, oc Mvilfen är 
enda orjafen till bat od) otrefnad för befolkningen i lapp: 
marten. Att opvanftaende förflag tåter fig göra, bewiiag 
bäft deraf, att Paftor Curtelius, bvende uti den novdligafte 
oc) ftoglöjafte af alla lappmarfer, uppfatt lador på de flofta 
af fina ängar och bar han baft titt hö i behåll, då renarne 
uppätit det för andra. Den minfta fördelen är mål oc ej 
den att flippa ligga i delo med lapparne. 

En jadan anordning wore tillvädlig att för alltid bort 
taga trätofröet od) bereda tillvädligt utrymme i lappmar: 
fen jawäl för renbjordarnes fortfarande beftånd, fom för bu- 
ffapsffötjeln. 


Sem inom denna fommun ide finnes någon finjf bes 
folfning, tillbör bejwarandet af 13:de frågan egentligen ide 
petta gille. men enär den finffa befolkningen mwidtager ftrart 
wid norra gränjfen, egeå dod någon fännedom om def förs 
pållanden, och finnes i gillet tantar ide den allra ringafte 
jfillnad mellan de förmåner och Ifyldigbeter, jom tilldelas och 
affordras den wenffa och den finffa ipråtket taland allmogen, 
wvadan nägra befogade anledningar till nubbelåtenbet hos 
den jednare ide bör förefinnas, ej beller bar fjådan afhörtg. 

Till betädande af foftnaderua för fattiqwården är för 
fommande är uttareradt: 

HA mantalsftrifne perjoner - . a a 1,015: 75. 
A allt fyrftal — 1680,7 fub.-fot forn . = 30: 50. 

ROr Rmt 4377: 31, 
pwilfet belopp dvd fom manligt troligen under året må 
fte öfad. | 

Diftrittsmagafinet har för närwarande en bebållning af 
2,130 fub.-fot eller 249 fub.-fot mera än wid 18564 års lut. 

Folfffolewåjendet har warit ocdnadt på enabanda fätt, 
fom under förra aret, nemligen fafta ffolan, hvenne ambulas 
toriffa, tvenne jmäbarns vd) tvenne privata ffolor. i 

Injättningarue I fodnens fparbant Hhafwa uppgått till 
2,080 rör 40 öre vd) uttagningarne till 124 rdr 75 öre. 
GSparbanfens muwarande fond cirka 6,000 rdr vmt. | 

Under året har genonr frivilliga bidrag en fond blinwit 
bildad för inrättandet af ett ”barnbem”, bwarejt fyra flidor 

afwa haft mård jedan mediv af September och med nåfta 
arg början fommer antalet att öfas till minft åtta. 

Hemmets mwårdarinna, en diafonisja från Stvotholm, har 
debutom dagligen meddelat underwisning ät fem mindre 
barn fomt anordnat en föndagsffola, jom warit talribt bejöft. 
Meningen är, att jedan anftalten möjligen ydats tillwvinna 
fig befolfningens fympatier, det tillförene Druttiga bortauks 
tionerandet at den minjtfordrande ar de armodets barn, fom 
fafna faders: och moderswård, ffall förjvinna. 


114 115 


Björkfors ladugård den 31 Oktober 1865. Mjölkaffaftning 
54 ft. mjölfande for. från den 31 Ottober 1864 till den 1 Nomwember 1865. 


Affaftning. lUftaftning. 


Matlus . 
Marfti . 
Starjawalto 
Sara . 
Guld . 
Punafkorwo . 
Lebtifilmå 
NRusfin 
Rödlan . 
Tauberti . 
Pomerance . 
Rido . 
Guldring 
Nikfas 
Lindrod . 
Lyda till 
Flädu 
Hanbin . 
Gjögudinnan 
Kultaroia 
Tauko 
Koreopåd 
SFvoulinti . 
Tamminfki 
Hubtinfki. 


Onnemofa 


SYfo Manfikfa — | 


Kaunistkokfa . 
ARA ou 
Mubliffa 
Omnrena 
Soukfoimen 


3! Palmofuffa . 
Oftenki 
Moifto 
Svcdan . 
Pinapåd . 
Lommintki 
Kirjo . 
Perjos 

I Malenti . 
Rofjendoda . 


Pittu Manfitka 


GStjerna . 
Stirko . 
Kajono 
Pic . 
IMangaja 
ESatalti 3 
Stapoli . . 
Pikfu Rödlam . 
TIuominti 
Krona 
| Hertha 
» Cumo a 
Påaffunen . 
Polmo 
Tuorinki . 
Roja . 
ft. mjölfande gwigor. 
325 Apuli. 
392 Sftvjonas 
I 3321 | Blomma. 
:| 505 Spansdoda 
: 126051 


ft. Tjurar. 


Dwigor, fom Ffalfmwa på mwåren. 
Omwigfalfwar. 


753 
154 
104 
9I04 
134 
731 
134 
750 
837 
732 
166 
969 
669 
8317 
413 


HD hö 1 I 
SRS a 


Er. tam. 1864 Nomwember . 


"oo December 

1865 Sanuari . 
Februari. 
Mars . 
April . 
Maj - 
Suni . 
Ssuli . . 
Augufti . 


September . 


Oktober . 


Smörproduktion 


2,5 30 
4,694 
4,390 
4,856 
3,631 
2,135 | — 
2,&22 16 


38,150 | — 


från den 31 Oktober 1864 till den 1 Nomwember 1865. 


1864 Nomwember . 


Lé December 

1865 Sanuart . 
Februari. 
Mars . 
Ayril . 
Maj - 
Sunt . 
SSäU - sc 
Auqufti . 


September p 


Otktvber . 


Neder-Stalir och Björkfors den 31 Oktober 1865. 


GE. VW. Bergman. 


116 
Från Öftver-Kalir Soctens Gille. 


Aj br Hofpreditanten CE. Rofeniug.) 

Under beta tiden, fedan förtroendet aft mwara Öhver- 
Kalir Husbålls-gilles ordförande mig tilldelades, jägtad aj 
mangfaldiga tidsödande aligganden och uppdrag, bar jag 
oaftadt bälta wilja, ide genom någon färffild åtgärd. inom 
förjantlingen funnat fråmja de förbättringar, fom med bo 
rörde gilles tillwaro affes; men, jå fannt jag begaquat alla 
tillfällen, då jag mwarit i närmare beröring med allmogen, 
att uppnuntra dentamma att widtaga nödiga förbättringar, 
fynnerligaft bwad jordbinfet beträffar, få jannt har jag oc 
mid innewarande Rikédag föft och will ytterligare, efter bå 
Ita förjtånd, föka främja Norrbottens bäfta. Genom hår 
framlagda och till fitt jyfte redan allmänt fäånda motion 
bar jag och uttalat min oförgripliga öfmwertygelje om de ver 
tergifliga mwilforen för Norrlands blomftring. Står fig id: 
MRorcländningen fnart med allwar vå jordens odling, på be 
fapsffötfelns omlorgsfulla och äindamaldenliga idfande jamt 
vå en fförve fparjambet, iynnerligaft bwad I. £ öfverflöds 
artiklar angar, — ja tar hon jnart på branten af fin un 
dergang. Medan ban tanklöft och vandalifft förödt fina fo 
gar, bapva hans åtrar och ängar allt mer råfat i förfall; 
od) den helt naturliga följben är, att hon un ftår mera fat 
tig od) arm, än på den tid. — då de bonom dårande "ffogö- 
förtjenfterna” fört började lyfa i hans ögon. DM desja 
mera allmänna drag gålla ide minft om förhållandet tom 
ben förfamling, O'wars Hushålls-gilles ordförande jag nu bar 
aran mara. 

Jag gar mn att i forthet bejwara de af Förwaltnings 
utffottet framftällda frågorna: 

1:0. mad wåäderlefen under året beträffar, 1å met man 
att på en ganffa ffarp winter följde en jen wår, bwadan 
fädden betydligt fördröjdes. Sommaren war ide jynnerligt 
warm, men vit på flara och molnfria dagar, hwilka gynnade 
böbergningen och öfver förmäntan påffyndade Atkrarnes til- 
wert; men redan innan de alla fommit till moanad inträdde 
dem endels ffadande och endels förödande froftnätter. 

2:0. I följ af det uu anförda blef forn och rågab 
faftning både till yvalitet oc) qvantitet unbderbaltiq; men 
rotfrutter od) gräs deremot nära tillrädliga och till beftaffen- 
beten goda. 

20. Endaft wid Gyljens brut, på nagra ftällen i Stur: 
fobyn och Swartbyn, fomt wid Rödupps fåg har ordet 


Vie 


iig afbifning af jurden egt rum och ftädie mitt fig ut 
ofwma det melt fördelaktiga inflytande på utiäde och förd. 

4:0.  Nagon egentlig linodling bar ide här ännu foms 
mit i gäng; men gjorda förtöf bafva milat, att denna od 
jing, ätminftone på wista frällen, anven här ffulle med fram 
gäng funna idbas. | | j 
2 0. Mid jamma tid. dä den viftande och lydliggörande 
bandjagningen bär tor fin början oc) bomulls: od) andra 
tyger till "goda prifer” uppdufadeå för allmogens döttrar 
började och Hendan och wärfftolen att allt mer fonmva till cv 
och biwila; men några, fynnevligaft äldre qwinn iv död 
ännu temligen funniga i jpinnimng och entlare wäfning 

6:0 On till busflöjden får räfnas handfägning ar plans 
för, — Då finnes här en i bandflöjd färdeles nitift fid 
lig allmoge. Till annat flöjdande, utom vad behofwet vi 
terjt och enuffildt påtallar, gifwver den fig fällan tid 

Tw. Den manliga delen af folfet jysteljättev fig und 
mwintern meft, att ide fäga uteflutande, med ffogsbygg 
ffogskörstor och plantjägning. Hmad de bhbemmavartade 
qwinnorna Ater nmycdet, om ide meft, Mölellätta fig med, 
wågar jag ide nämna. Alltnog: De imåra fig. = g 

8:00 Här förekommer äter en mydet fintig fråga. In 
byfingen bar fällan någon jord att vdla och fällan tjenar 
ban bonden; men ban är ända en flags parafibvert til 
denue. Han går med henom, mwanligen förjedd med naget 
när eller fjerran förmärfwadt 1 of ”jfogSbygges-uttlan 
varje böft till fövgarne och hugger och jagar tifa fäctt, tom 
ban . .. På fonmmaren åter fer man mbyfingen näftan 
ftändigt ftadd på ftröftåg. An flottar han tammer, än plus 
for, än tryper ban bär och der t ffogsbrynet, ynnertigatt 
wit ftörre och mindre ffarpt begvänfade ängestrafter, för att 
jamla aräå och på fannna gång ginva ängarne en mera jon= 
bar afflutning, faomt tillie att de jedan betande bjordarne ide 

måtte få för mydet to mumen. = Färg oc 
9:0. Förnämfta ocfafen till inbvyjingarnes weraude an- 
tal är att finna i nyfnämnde vifa förtjenfter oc hardtnär 
vänjade fribet. | 
OCK Cikalte butemedlet år, att våttigheten til KE 
jägning i möjligafte matto inffräntes och att fträng SR 
deröfwer hålles, att ingen bärtill berättigad -— Sr 
nan öfwerlåta fin rättighet. DÅ ffe inga nya fn pttni gar 
och då twingag de redan närmwarande Uyiageme 5 
till egen och andras fromma biträda landtnunnen mg 101 


brutet. 


118 


11:o.  Svedtorpsjyftemet har ide hår ännu fonimit til 
någon anmärfningsmård tillämpning. 

12:0. Att lapparne i någon mäjendtlig mån ffulle fom; 
ma att lida genom nybyggesanläggningar är jwärt att je. 
Och ffulle de än i någon man blifwa f(idande, få är mål 
mwigten af landets uppobling öfverwägande. 

13:o. Det enda wåra finnar med ffäl torde bafiwa att 
laga öfver är, att deras litteratur är mera torftig. Men 
fråga är wådt om afhjelpandet af denna brift åtminftone i 
bet mwåjendtliga. 


Från Carl Guftafs Socteus Gille. 
(Af br Kyrkoherden I. Grape.) 

Under detta är har mwåderlefen warit ffiftande, mintern 
inärif, mera blid än fall, wåren torr och fylig ända till mot 
flutet af Juni, Dwarefter god wärme med onumwerfande rean 
fortfor under Juli oc) början af Augufti månader, höften 
torr och fall, iföljd Dwaraf wattenftändet i Torne elf mwarit 
lägre än fonffe i mannaminne, och bäcfar och dar uttorkfat, 
förorjatande falunda en ganffa fännbar brift på awarmvatten, 
| att handqwarnar allmänt påftas bafiwa blifmit anlitade. 

illfölje af den langwartga fylan på måren funde fadden 
jent företagas och åferbrodden war nära att aftyna, då fent 
omfider den efterlängtade förändringen i mäderlefon inträf- 
fade. Emedlertid lemnade fylan efter fig för landtmannen 
mindre angenäma minnesmärken i det tiftel och Ogräs, bwaraf 
åkern i är mer än wanligt mwarit uppfylld. Arswerten blef 
fåledes äfmwen af denna oriat mindre gifhvande.  Ofwverbuj: 
mwud anjes foruet bafiwa gifvit 3 a 4 gånger utfädet, men 
är för det mejta ffadadt af froft, ifynnerbet i de lägländare 
byarne; doc äfwen öfwer allt der det ftått under de fwära 
froftnätterna i flutet af Augufti och början af September, 
då tbermometern underfftundom mid jolen8 uppgång wijade 
ända till 4 ar. Celj. under fryspunkten. Fullt pålitligt ut- 
fädeskorn finnes ej på andra ftällen än der det ffurits före 
froften, bwilfet, i mån af utjädesbehofwet, till all lyda bar 
ffedt i ffogsbyarne, och äfwen till en hufwudjaflig del i de 
wid elfiwen belägna, med unbantag lifwift af Kudola by, 
utfädesbrift torde uppfta. Råg odlad föga eller intet. Pota 
te&affaftningen bar warit af god beffaffenbet, men mindre 
ån under de näftföregående åren. I allmänhet anfe3 ärtn 


110 


f de olifa fädesflagen ej motfwara befolkningens behot. 
fört torde iöderkilldangen mwara fullt tillvädtig och af god 
renhet. teg ; 

LÄ PE ej inom gillet, men många af de Jedamöter 
tydas mwara huaade för förjöf dermed nu fedan undermwilaren 
i linodling betött dem. Till befrämjande af denna näringds 
gren ffulle, enligt gillets tanfe, ingenting ERNER ARE Re: 
än att någon jordbrufare från förra eder mtellerjea MRvrrlan 
nedfatte fig här på fullt allwar, mwijade met egna händer 
wåra trögförda föuar odlingsfättet jamt nyttan och pin 
af affaftningen nm. Mm.  Deputom ffulle iNven jordbrufe : 
öfrigt, fom onekligen här ftar på en wmwida lägr RN 
än it de hvenffa fodnarne, winna mydet på en fadan i Be 
ning, tjonnerbet med afteende & merelbrutets tnförande, en 
hos vf; belt och hållet ofänd method. 

Undertednad begagnar fig af detta tillfälle, att genom 
Husbällnings-fällffapets förlora mid frörjta Hj iq nbet få ji 
jändt 63 famnor linfrö, att tillhandahallas Fem, jem - Y 
gade att göra förföf med linodling under näta oc or 
manga, fanjfe de Belt bland allmogen af awinnwfönet, äro 
funniga to wäfning och fpinning. å. 
ge! finfta  efolfningen eger t allmänbet FUN Taro 
bet i Nöjdarbete; dock finnas MAnga mwacdra SAR Sh 
byfingarne fysfelfätta fig mintertiden bu RS RR 
wedhuggning, någon handjfägning ar bräder RE - 
busbebof, förfärdigande af laggfärl, bulniug af SS sg 
m. De af dem, om ega dragare, plåga genom a Ja 
foror förtjena en bufwudfaflig del af fitt lifsuppebil 6 ät 

De i norra Sweriae bujatta finnane äro på inte pärt 
mifbnöjda med fin Galt FO ag. RESA lse TI 
alla affeenden hafwma det bättre än ftamfönvandkferne på I 
a födan rifögränfen; Dwilket förballande NAGU NOG, 
att inflyttningar till Swerige Tran fönfta Ren jz 
wida oftare inträffa än hvärtom, Den härti - gera 
 itonet i 1 Es lere dr Anktligen i 

tare af efononuiff natur. — Skattebordorne 1 gen 
ON ijynnerbet numera jedan uppfäftring af SA 
vum, mera tfrydande än här; och att Jur ER db I 
fom igen AG ESINE  f RR fördelar äro 
gaft, är ej att undra pa, allra GA eler af mole 
dermed förenade.  Brift på finfta bödfer, ifum; [ ÅA 
glöft tnnebåll. förefinnes alls ie; men äfven rd 
nar ar menftligt wetande funna mara NE ; flectaldiga 
fjelfwa wilja, erhålla uppfyäning, edan böder Å 


120 


brander numera i Sinland börjat från trodet 
) ) 


Nuttigt wore ded, om jnärre lättfattliga ftröffrifter tlandt. 
bruf genom Husbållnings-fällffapets förjor f 


; 1 | I bleftve öftwerjatt; 
på finffa fpråtet och bland härmarande befolkning utdelad; 


utgifmag. 


Från Pajala Sotens Gille. 

Af hr Brukspatron TE. I. Sohlberg.) 

Det fjerde mifwertäret har bemjö 

ter en längwarig oc) fall winter iutvädde Maj månad ganfta 
marnt, ommwerlande med regin, få att fjällbädarne Hödade oc 
iten fföt derftädes owanligt tidigt. Denna wäderlek, i före 
Nong med de i afieende på ärstiden owanligt blida nätterna 
åftadfom en tidig war, bwilfet hade den paföljb att änn 
gen började den 18 Maj, och war utan undantag mwerkftäld 
till den 28 tfamma RUUD, bwaremot detta arbete är 1864 
i följd af thallande falla nordoftliga mindar började förfta 
dagen af Funt manad; eburu fadden mwerfftälldes detta är 
ganffa tidigt, blef wertligheten bämnad af fällbläft och torr 
mwåderlet, jom fortgid till den 8 Juli; Hwarunder i följd af 


ft denna fonmum; ef: 


vagt jäde, den glejt uppfomna fådesbrädden börjat bletua. 
Wärnme och regn följde wäl härpå, men vegetationen hade cj 
Tramffridit i jamma nån jom årstiden, och landtnrannen 
mafte med befymmer od) fruttan metje froftnätternas annal- 


fande, jom wanligen i dem focen inträffa mellan den 10 


och 24 Auqufti utom a högländta ftällen, der den, ehurn 
hvag redan war afmejad til utjäde för eft fommande ue; I 
allmänbet får man antaga att det jordbrukande folket jälun 
da erballit utjäde, men fara är för banden att detta ntafte 
tillgripas till brödföda iman jäningstiden inträffar. Den 
antgten bar i allmänhet gjort fig gällande att med affeende 
& den tidiga faningen alla fädesflag hunnit fullkomligt mog- 
na detta år, om Juni månad warit warm med vequig wi 
belek. Den fpanmäl, fon erballes i goda är varierar mel 
lan 6:te och S:de fornet, men numera är alltid otilräklig för 
folfet, om vdfa goda är inträffa, bwaraf man torde fuma 
luta, att odlingen ej gör jenuma fteg med befolkningens 
tillwert. 

Fodevwerter och rotfrukter odlas ide, undantagande po: 
tates, hwiltet Jednare mål odlas, men affaftningen bliv mindre, 
i brift på ffötjel från mårens början, derigenom att ogråjet 
ej afrenfag. 


121 


Odlingsföretag af förre omfång bhafiwa ide under året 
plifvit påbörjade, då jag undautager de uta må 
rer 1 Närheten af Kengis och Antis by, iom RU NR 
Agronomen Magnet är 1864 REA NN 
afdifning, a Hwita fednare arbetet bedrifmits, 00) GA u 
redan obferwmerat, att det mildrat frejtländigheten a Re 
liggande traft. Dylifa företag i Htörre utitväduug ESR 
tjente af den ftörita uppmärtjambet, od) will man hoppa 4 
att allmogen ffall mera tiflidt omfatta iden i TATA REaR 
nyttan derar ar vd) erfänd, beljt fraten lemnar decti 
ide obetydligt bidrag. | på 
- stl eburu mindre än föregående år, anjes 

otjwara ortens bebof. 
Gin eblad ej TR gillet, men önfövärdt more NR SN 
odling blefive införd da bomullsgarn jom SÖ | db 
nämfta beflädnad ftigit till enorma prijer, oc alm å 

iq I mwäfning oc) jpinning. re ÄR | . 
de jocdend afditning bar wisterligen Korn [Od 
ett od) annat frälle, men Unan allnog: n blir In SG É 
mwerfliga nvttan deraf och Na imverfan det fan hafva 
i , förblifiver detta en bijat. 

BR analdt af Möbegen i Lappmarken måtte alltid Blip 
wa till förfang för Gapparne, få ENE bean fe 
förpligtas uppföra hölader a fina itogsångar po sa 
wara det afbergade fodret. DÅ Lapparue ned 2 Häfbaa 
fina renbjordar ftröfva desja fednare SA + ec 4 
nybyggarnes Hd tärde rd en BR emellan. Men 
den pagaende fvijten lappe Lee RE la ftorsd) huva 
besja fjällen innewånare beböfmer bwars sar Bg 
i följd deraf ftändiga marnombyten med bwarandra, jalui 
en R trött es i utbyte mot nybyggarens mjöl jamt 
CEC. c - Me na a a 
ig Må åferbrufémetoden och 4 bipe app od mole 
inga fynnerliga ändringar egt rum, b0 pad ON 
vädt fig rulbarf och annan rvedffap, fon fö bätjat, eken de 
lig; att träda jorden hafva en och RER SR  urfbarvätrs 
infett nyttan deraf, och hvifwelsntan bar Mee SR Se 
jorden, jom i flera ROR och ännu är vÖ 9 
it än jordens manfföttel. EA RE Sultigs 
13 Stolätillgången är 1 öfra delen al Ra SN 8 
järvi ganffa god, eburu Mera aflägten - öhete Fed 
fring 20 uta. Nää aga mer ä Mvilfa traf: 
a ortring fär förbjuden, fifalom bemmans anläggan- 
sl kö 


122 


be och all odling it öfrigt. Denna fraftåtgärd rörande å 
bud af all odling & föreflagna on BG ftår or 
Itrid med NRifets Ständers bejlut, deruti befolkningen Np 
manas att i fonnerbet utfträda odlingar till janfa förr 23 
er berleeliar härjar våraft, för att dymedelft erna ett 
: imat, och bar för detta ändamäl itatömedel blifmit 
Binäringen. Det bufwudjafligafte är feoasförtienft. 

lefwererande af jägtimmer till gender: fjörubedtatna ten 
Jägning af plan! til nagon del jamt pataffebränning; i äl: 
feende till nedtrycte prifer & desia produtkter, och då en på 
råfnad landsmwängs anläggande från Styrqis bet genom än 
tätalt befolkade delen af fjocnen till Svwando by, 6 mil 
läng, blifwit af ftyreljen för wåg= och wattenbyggnader till 
framtiden hånffjuten, lider befolfningen brift på arbetsför 
tjenft, bwiltet bör afbjelpaå om den under året tilltagna 
emtarationen till Norge oc Amerika fall funna uppböra 
Detta förbällande är beflagligt, oc öfar ännu mera briften 
på arbetöfolt till jommaren, då alla frafter tage$ I anfpråt 
till jordbrufets, induftriens och afwittvingena fortgående. 1 
fördagswerte betalad från 2 Hill 3 rdr och 1 mansdagsmwerte 
från 1 rdr till 1 rdr 75 öre vmt, allt per 12 timmars or 
betstid. 

Ladugårdsffötjeln mwårdas med få undantag ganffa bra 
men bör uppbringas, och faffeförbrufningen inffränfas. Gmed- 
lertid uppftår ända någon behållning & denna induftri, jom 
wid utftyldernas erläggande är af ftort märde. För jmör 
erhålles under årets lopp från 8 till 10 rdr rmt pr ffålp., i 
anjeende till den förmanliga affättningsorten Norge, dit det 
bufudfafligafte af denna mwara transporteras. 

- Sjenitfolfet. Deras löner äro nu lägre än förut warit 
fallet, fälunda, att en piga Atnöjes med 40 a GO rdr od) en 
bräng med 100 a 120 rdr, allt rmt. 

Inbhyfes och fattighjon jynes mara i tilltagande vaktadt 
utflyttningen till andra orter. 

2 en rena förening med Läfareboftad 
cum fortgår och anfes blifma i behöri id färdi 
Mö böjen ae 3 i froa i behörigt ffid färdigt 
Sodenmagafiner finnas inga. 


Från Gellimwara Sotens Gille. 
(Uf hr Kronolänsmannen TH. Silfwerdrand.) 


3 anfeende till de på bwarandra följande trenne mig 
wertären har hos den betrydta allmogen tywärr håg för ode 
ting affwalnat; dud måte man antaga, att den tid jom är 
öfrig, Iedan bergningen m. m. blifvit undangjord, malte an= 
wändas till bifortjenfter, för att nödtorftrig utfomft må funna 
peredad, oc) hufmudnäringen bliv på detta fött förjununad. 

Om ej Gyljens bolag hade detta år lemuat förtjenfter 
åt allmogen, få hade fäferligen taflan härftädes blifmit mört 
och tillftändet mera än beflaganswärdt. I deu delen af jod 
nen, fom gränfar till Ofmer-Kalir, hahva innebyggarne mid: 
ferligen haft någorlunda jenna förtjenft, men befolfningen i 
norra delen af jodnen är att beflaga, hy den jafnar alla bi> 
förtjenfter och är fåledeå tvungen att lifnära fig endaft med 
den mjölk, jom erhålles från ladugården. NR 

Hmwad wäderlefen beträffar, jynteå maren mwilja tidigt inz 
finna fig, i det att marken blef brädare än manligt bar, Iå 
att ftörfta delen äf nön mar borttinad i flutet af April, 
men Maj war deremot fylig med uthällande fall bläft och 
ftundom ind och hagelffurar.  Siningen kunde häraf ej mwert> 
ftällag förr än ti flutet af Paj vc början ar [Sunt Ven 
fyliga mäderlefen war rådande till midjommarstiden da mår 
me inföll, fom fortfor till flutet af Juli, nvarefter fylig wå> 
derlef åter blef rådande med ffarpa frojter och fnöfall oms 
fring den 24 Augufti, hwilket fortfor till början af Septem> 
ber. Det war ej nog med att föden ffadades af Föld. men 
det owanliga inträffade äfven, att en ttor del af petatejen 
frö8 i jorden, Wwilfet ej förr inträffat. Sör öfrigt har böjten 
warit omwanligt torr od) ud fom förft omfring den 20 Dftober. 

GÖråswerten har warit medelmåttig, och torde ingen for 
derbrift uppta. I anfeende till den radande torra måderler 
fen under kg NA & = foder godt cd) mälbergadt, 

mwiltfet bidrager till def drygdet. öv 
i Snom gillet odlas bwarken lin eler hampa. FR 
och fpinning är allmogen mål Gefant uti, Ja att den NerpuD 
fafliga betladnaden bejtär af egen fabrifation; ANvVen SRA 
härftädes en forts Halfylletäcten, Ywilfa till en del afyttra 
utom foctuen. | d Ma 

A husflöjd är allmogen för öfrigt mindre ene 
doc finnes det en och annan, Jem fan flöjda det nöd SE i 

afte inom hus. För öfrigt instetfätter fig allmogen med Iog 
förtfenfter och ffjutfande. 


124 
S allmänhet taqet är ej inbvyiesperionalen 13 fn. 
mwanligthvis är förbällandet NER önane kor Sr Hd 
dräng ingar äktenffap, få tnfynar ban jig ett mybyage 5 = 
od) em mill wara fjelfftändig. Den imbyjeBperjonar få fr 
nes, är emellertid en tvydande börda inom ag, kv 
fonnerligaft da mifwert inträffar, tv nybyggaren Jä far 
eller intet arbete att gifma, da han elf är i bebof ar 
betöförtjenft för fin egen utfomit. rn 
Dm nylygges-utbredningen inom lappmarken mid 
fommer, Jå gör dentanuma ej det vingafte men eller fört MH 
för lapparne, åtminftone inom Gelliware, ty nybyggarne - 
lapparne härftådes ftå I ett godt förballande till hvarandra 
od) detta inbemtas äfwen deraf, att fällan eler SR re 
ceöjer dem emellan uppftå. Om lavpmarfens Hänat an 
mildras, ja måjte detta ffe genom nybyggens uppfagand 
Mycet finnes att odla ar, eburu det går jakta i ett lapp 
mark, och endaft I den mån fom betfolfningen föröfas a 
pen fommer aldrig att genom nybyggens upptagande än. 
ga$, fy der ban ftörre delen af aret mwijftas, önffar gen hö 
lätta fig, och ftora fträcer inom ffogåregionen finnas, bwareft 
aldrig nybuggesanläggning fan fomma i fråga hwadan 1 ; 
pen alltid fommer att bafva godt utrymme. [ 
0 H06 den finffa befollningen t fodnen förjpörjeå ej den 
vingafte anledning till mifnöje med def politiffa ftällnin 
od) ej heller ärv de i jafnad af finffa böder, d. m i fijlen 
domöböder, tv fådane finnes det till jalu inom fofnen. 


Från Judosjerwi Soctens Gille. 
(Uf hr Kronofänsmanuen NR. Lefadins.) 

Från början of Maj månad mar mäderteken bli 
wader; följden deraf blef att redan den 18 i nn sg 
fd lädden påbörjad, Snart derpå onuverlade doc wåder 
efen till omwanligt tall nordwejtlig ftorm och möyra och fort: 
for oafbeutet näftan bela Juni månad.  Förft t Juli om 
byttes wäbderlefen till wårme od) med lagom requ fortfor 
Suns till Jacobs-mesjotiden, då luften började affylnd 
- - Eg .froftnätterna af mera lindrig beftaffenbet in- 
hä . MBWid Larsmesjostiden milade fig afven froft, men 
j mdrig, att alvarne ännu moro offadade. I mediv ar 
uguttt inträffade lifhväl fart froft flere nätter & rad, bwarar 


125 


årets röda blef få förftörd, att den både til gvantiteten och 
avaliteten ide är bättve än fittlidue årets. 

— Potates, lom redan i jorden till ftörre delen blef bort 
frujen, torde fnappt kenma utjädet. 

Hsfanrgften har marit under medelmättan. 

Xinedlöng bar bärftädes ännu ide marit förfökt. Jag 
piffar ide att denna wert äfwen ftulle trifvas bär, men 
jolfet är Amnn ofunnigt om odlingen deraf, och önffligt wore 
att någon blefiwe bitfänd, fom bärom funde tillt andagå med 
råd och upplysningar. - 

Med mwåfning och funming jan andra bandflöjder jysfel- 
fätter fig allmogen blott för eget bebof. 

Under wintern är folfet upptaget med förstor, fom för 
bujet erfordras, taatinunerbyggen ar dem, fom bafwa utfys 
ningar, och med refor till marfnaderna i Norge, Pajala och 
Ohver=Torne, lamt med renbandel. 

IQnvarande preftebordsiunebafwvaren, br Kyrkoherden &C 
V. Stenborg, år den ende, om fullftändigt påbörjat utdik- 
ning af jord, förjedd med djupa aflvoppådifen. Detta bar 
eedan haft dem paföljd, att under de jenare frojtnätterna ns 
gen frojt der mijat fra, ehuru det ffälle der nya preftgården 
år Belägen, förut martt mera froftöm än bynå öfriga eqor. 
Detta bar wädt allmogen$ uppmärkjämbet, oc) torde med 
tiden många följa hans erempel. 

MFIid Soppero by har ett ftoct träff, Riemijerfiwi falladt, 
blifvit under fiftt. fommar af fyra deleqare, hwaribland uns 
dertedtnad är en, helt och hället utdifad; man har förhopps 
ning om att ett höbord af minft 30 fofoders affaftning med 
tiden fan deraf erballas. 

Inhyjingarne äro lyceligtwis här på orten få och desje 
äro I mer oc) mindre män fattuywardsftyreljen och den jord 
bWnfande allmogen till laft. 

Vordterpsjyftemet har här ännn ide intvädt, oh fan 
troligen aldrig härjtädeå tilläntpad. 

Den frågan, om nybyggarewåjendet t Gappmarken unde 
utbreda fig utan förfång för apparne, är mwerkligen af ftor 
mwigt att tulförlitligt funna belwara, för att, om möjligt 
wore funna motwerfa denna folfftams undergang, hvars hela 
tillwaro allenaft beror på deraå renbjordars trefnad vc) forts 
plantning. SÅ länge jom nybyggesanläggningar fortgå mid 
ffränderna of de ftörre wattendragen eller daljträdningarne 
nedanom fjälltrakterna, d. ww. j. ofwmanom barrffogens region, 
jå funna de för Lappen ide mara till något fynnerligt men; 
men ffulle mellan dalfträdningarne & de högländta ftällena 


126 


och bergåfarne, der lapparne wintertiden förnåmli 

hälla jig, oh å fjälltratterne ofmanom Me oe rr 
böft od) wår mwijtas, om nybyggen anläggas till ftörre om. 
fång, få är det påtagligt, det uomadlifwet måfte äöböra oc 
denna folfftam blifwa bragt till tisgarftafwen. I fame? 
bang härmed får jag åran upplyfja, det lappallmogen Kor, 
inom norffa området, der de jommartiden äro tvungna ET 
uppehålla fig, bliva af dermwarande inbyggare mer och be 
utträngda.  Iy efterhand, jom de inhägnader, inom Dwilta 
Lapparne hafma fina renar under mjölfningen inftänada, 
blifwa, medelft den af renarne fålda fpillningen, grågbemerta 
iniynar och bofätter fig norffa befolfningen längsefter dal. 
ftrådningarne på många ftällen juft wid Shwerfta ffogsbrynet 
under fala fjällen. Följden häraf blir, da under jommaren 
tall måderlet och növra inträffar, att renhjordarne hindras 
från att föta ffydd i ftogarne, bwarföre det ofta händer att 
de jpåda renfalfwarne fryja ihjäl. Således är den lappfta 
ftammen redan förföljd af den norffa befolfningen, vd) troli- 
gen blir den det äfmen med tiden af nybyggarne inom fivcns 
ffa området, dereft erforderliga mått oc fteg till def häm- 
mande i tid ide mwarda midtagne. Klaga fan jag juft ide 
aft något omänffapligt förhållande mellan lapparne och bår 
warande nybyggare hittills egt rum. Iwärtom har jag fun 
nit att de t nöden8 ftund räda bwarandra en bjelpjam hand, 


men mellan lapparne och den norffa befolknin i : 
bom uppträden af mera betänflig beffaffönbete = RE en 


Från Cnontekis Sotens Gille. 
(Af Hr Kyrkoherden I. DO. Curteliug.) 


Iocdbrufeta tillftånd inom fodnen är ungefär detj 
fom unde näftföregende åren. iftiling. akut träft eller 
rs inijö har uti en by af Jfodnen under året blifwit 
4 ftäld, och man bar förboppning om att, fedan denna ut 
min SUNE 2 rn deraf erhålla en ftörre böaftaft- 
; ara an ingsfö f i 
bitit utförde ra odlingsföretag hafmwa under året ide 
Båderlefen i början på året mar mera fall med ftun- 
Me inträffande ffarp föld; i April månad inträdde en än 
he 4 måderlet. VBären och förfommaren war fylig med rö 
- e fall blåft; i Juli od under några dagar i Augqufti 
fid man fågna fig åt en, ehuru fort tids aDnobö ene, 


127 


marefter åter den Fyliga måderleten blef rådande: under 
fifttidne jommar har fåledes i allmänhet en mera fylig må 
derlef marit rådande. På höften, i flutet of September od) 
början af Dktoder inträffade ftarfa ftormar, fwilfa tilita 
gjorde ffada & det i ftadar uppfatta höet, jom af bläften blef 
upprifwet od) bertfördt. 

Cnär jommaren tnträdde tidigare än manligt, få funde 
och fåningen förftaga något tidigare än de förflutna Åren 
men den fyliga waåderlefen i början på fommaren jemte den 
falla bläften håmmade mwertligbeten jämwål ä åfer fom äng; 
den i Juli månad inträdande fohvärmen mwertade dod upps 
fifwande på vegetationen, ja att fornafrarne erbhöllv ett lof: 
mwande utjeende. Men de i Augqufti och i början af Sep 
tember inträffade twå froftnätter ffadade och förftörde den 
till ftörre delen omogna fjäden, jå att en del af fförden en- 
daft funde amvändas åt freaturen, det öfriga tll brödföda, 
och en obetydlig del paras till utjäde; endaft några få hems 
mansegare för Wnwvilfa jäden a en del äfrar uppnatt niognad 
och hunnit ffördas förvän froften inträffade, bafiwa fått en 
ringa qvantitet dugligt utiädesforn. AÄrswerten har fåledes 
i allmänbet blifvit flen, t några bvar nåra mifgvert. Kor 
nets affaftning, der det ide blef alldeles bortfrufet, fan be: 
råfnas till 3:dje fornet. Till qvaliteten är fornaffaftningen 
oc jämre. Att aferns affaftning fåledes ide funnat wara 
betydlig i förhållande till befolfningens behof, fan lätteligen 
infed, i jynnerbet fom flera ide batt någon betydlig fadd, 
(mängden af utjäde är ej heller annars, äfven om jordbru 
brufarue finge alla fina åkertegar Dbefädda, ftor på denna 
ort). Dertill bafmwa några baft det mifödet att, mid uppe 
föp af jåd fiftlidae mår, echalla odugligt utfäde, få att de 
fingo nåftan intet utaf det utfädda fornet. Utaf rotfrukterna 
bar petateå gifwit i affaftning 3:Dje a 4:de, högft äte fors 
net, och rofhvorna en affaftning nagot under medelmaättan: 
båda rotfrukterna till beffaffenbeten goda; affaftningen af 
rotfrufterna motjwarar ide heller inbyggarenas bHebof: Hö 
affaftningen har och blifvit betydligt under medelmattan, ide 
motiwarande bebofwet, hwarföre nagra jordbrufare nödgate 
minffa det ide beller förut ftora antalet af freatur. 

Någon fullftändig eller riktig afdifning of jorden har här 
ide egt rum, ehuru wisterligen afdifningar ffulle på några 
ftällen erfordras eller wara beböfliga. w 

Beträffande allmogens funnigbet i wäfning och pins 
ning fan omnånmas, att qvinnorna bland nybyggaresallmos 
gen i allmänhet ärv någorlunda funniga deri, eller få mydet 


128 


atminffone, att de föma tillfredöftälla fina mera inffränkta 
bebof och anfpråf HÖwad busflöjden beträffar, äro flera 
bland allmogen funniga deri för 14 midt det rörer tillwerfan. 
Det af de flöjdalfter, jom på denna ort jörnämdligaft före 
fomnia, och desja äro i allmänhet mera frupta. Folkets jys- 
feljättning under mwintern, nemligen den jordbrufande befolt- 
ningens, beftär för det mefta utt förslor till gårdens nytta 
eller för eget bebof, utom de fwardaaliga qöromålen mid ett 
gärdebruf. Af inhyjingar eler badftugufittare finnas id: 
mänga bär i jodnen, ej beller tillverer deras antal. Jord 
torpöiyftemet bar ide börjat amvändag bhärftädes. Srågan 
burwwida nybyggeswåjendet fan utbreda fig inom lappaiar 
Ferna utan förfang för lapparne, mafte bmad denna lapp 
marf beträffar, behvaras nefande.  Utt öfra eller den när 
mare fjällen belägna delen ar lappmarfen blifver mybygges- 
wäfendet till förfang för lapparne. DÅ flapparnes renhjor- 
dar i denna lappmarf äro i tilbverande, få erfordra de oc 
ett ftörre oncade, der de utan binder från nybvyggarnes fida 
ma wiftas oc) göra fina årliga flyttningar. Äfven om ren- 
sn ide ffulle föröfa fig, mafte nybyggeswåfendets ut 
redande wara till förfäng för lapparne, itynnerbet om ny 
byggesanläggningen ffulle gå högre upp emot fjällen. Ny 
byggare finnas 1 Torne lappmark, jom, jemte det de äro til 
förtang för lapparne, ide Heller Hafiwa någon revenu eller 
nytta af fina nybyggen, eller åtminftone ganffa ringa, utan 
funna be till ftörre delen ega fitt uppehälle endaft medelft 
lapparnes bjelp. Hov den finffa befolkningen inom denna 
focfen förjpörjes ingen anledning till mifnöje med fin politi 
ffa ftällning, tvärtom anfer den finffa allmogen fig i mer 
än ett affeende hafwa det bättre än ftamförwandterna på 
finffa fidan, Mwilfa  dertill äfmen inom lappmarkåområ 
det hafwa drygare ffattebördor än finnarne inom fwenffa 
området. 


Från Jodmots Soctens Gille. 


(Af Hr Kronolängmannen I. E. Ullenius.) 


Under Åberopande af härmarande Hushålls-gilles jednaft 
afgifna årsberättelje, hwilfen i mwäfendtliga delar är tillämp 
lig på förhållandena härftådes, äfmen för detta år, får Hus: 
en äran bärmed, få tillförlitligt, fom ffe fan, till be 
marande upptaga de frågor, fom innefatta8 uti Kongl 


Husbålls jällffapetå Sövwaltniugsutffotts cirfulå 
jutlidne Oftober, i den ordning d förefomma 
1:o. Förhållandet med wåderleken under olika tider 
året etc. och deniammas influtand på jorden, läningstiden 
och fförden? jä 
Sörliden winter företedde jiy intet järdeleg anmärt 
ningswärdt i affeende på mwäderletsförhållandena, om Nu 
undantager att det töade mydet under jultiden, bmilfet hår 
anies jälum ett förebud till intväffande froft under böjtjom 
maren; ty vder det gamla ordipråfet: ”Julctö oc råffeino 
gör frujet foru oc) ruttet Bö." Snö intr iffade och bärftädes 
på Njelfwa Påffdagen, och jpådomen bt jannades i affeende på 
fornet, iom ffadades af froften, men biträffande högrödar 
jä tnbergades den grön och i fullfomliat ffadadt ftid 
MWåren, tom inföll varken tidiat eller font, mijade fig 
under fifta ftadiet eller jädesanden, Pwilfen bärftades allmänt 
inträffade fitta dagarne af Maj och förfta dagarne ar Juni 
fylig, ivunerligaft om nätterna, men antog icdermera en bli 
dare farafter, 14 att jädeäbrodden, bwars fördröjda uppivi 
vande egentligen får tillffrifmas det från nedre landet in 
föpta utiädeskornets fwaga Beffaffenbet, undmwet all froftffada 
ed) — federmera gynnad af den ftarfa. med cegnffurar un 
derftödda mårme, jJom inträffade under fednare hälften af 
Juni od) förlta dagarnue af Juli månader, bant ffjuta ar 
inom förr manlig tid: förfta dagarne af fiftnänmde månads 
jednare hälft. Waäderlefen, fom till def ommerlat nd rean 
och) flar luft, fortfor under hela flotter: och ffördanden att 
mara torr, med marma dagar, men något foltga nätter, öf 
wergid plötsligt till fulltomlig winterfyla, då, mid folupps 
gången natten efter den 16 Auquiti, de mer än baljmogn: 
fornaren funnos glittrande af it od) rimfroft och härbwvals 
fälten, fom mid joluedgången prunkade med bhbögjommarens 
liffiga gqrönffa, woro öNverdragne med en fnöbwit Mvepdut 
Om mwåderlefSförhbällandena under den återftående delen 
af böftlommaren och höften är ej fomnerligt att anmärfa 
de fa mwilat fig fädana, fom de wanligen plåga wara un 
der enahanda Årstid; do ma, till fompletterande af mwäder 
leföbeffrifningen, nämnas: att den ofwanomrörda froftnatten 
åtföljdes af 2:ne andra nätter en ite, om än ar lindrigare 
beffaffenhet än den förra, do ffarpa nog, att fullborda den 
härjning derag föregångare påbörjat, äfveniom att, under 
den tid potatesupptagningen bär pagid, eller dagarne mellan 
den 4:de och 9:50 September, Ia falla nätter inträffade att 
minft en fjerdedel af den potateå, fom då amwarlåg i jorden, 
9 


150 


od) jon utgjorde det buhvudiattigafte af hela åvingen, froft 
Ifadades få, att den ej funnat fill föda för mennijfor 
WANDaS. 

Marken möbelades bärftädes mid början af Ofltvber, oc 
eburw jnön mid flutet ar fifttidue Momwenber månad t fon: 
bygden mar fiva fot djup, bar den dvd i följd af federmor; 
inträffad ftarf tö ja hopfrympt, att den nu Enappalt är a 
ret djup. "> Sträng föld bar emellan fnöfallen inträffat, up, 
gaende ftundom till 30 grader, men bar doc hittills ide ma 
rit fynnerligt ibåflande, Under Oktober mvunad bafiwa utom 
ordentligt maldjamma formar bär erifterat, bivilfa, junnerti 
aft uppe it fjällbygden förorfakat betydlig ffada & fjällnybyg 
qarnes I häfjor och ftacdar upplagda bö. 

Vapparne hafwa all orciaf att wara belätne med fin ftäll 
ning under loppet of mu tilländalöpande året; renbetet har | 
allmänbet warit utmärkt godt, inga fjufdomar hafiwa unde 
jonmaren mwifat fiq bland renbjordarne, och renafiveln är tal 
vifare mu än den på många år härförut warit. Det är fa 
Iedeå under nybyggaresallmogens, i följd af fifta arens mij 
werter oc) andre mifgqymnande omftändigbeter, betrydta od 


befynunerfanmma frållning, glädjande, att atminftone lappar: 


ne befinna fig mål; följderna of mifverten och penningebri 
ften fomma nog, detta vaktadt, att fläta fänna jig hvåra nog 
ahven för lappallmogen, wars fordna mwäljtänd under > 
Jednafte 2:ne decennierna flyftat och lemmat rum för fuld 
lättning; något fom för 30 år fedan hörde till jälljyntbeta 
na bland detta folk. 

ESiftlidue höftiommar har, i anfeende till wäderleken 
warit utmärft gynjam för höftlädet, men fom, till ftor ffada 
för jocnen, höftfäde, Pwarmed här egentligen affes rag, ej 
fultiveras utom i ytterft jälljynta fall, få är mnder jådan om 
ftändigbhet, den allva wadrafte höftjomnar, betraftad fålom 
Jjädesand, för lappmarfönybyggaren alldeles likgiltig. 

2:0. Arvöwerten till qvaltte oc qvantite i förhålland: 
till utjädet och till befolfningens behof af de ulifa fädesfla 
gen, rotfrukter, foderwerter vd) qväs? 

Ehuru i följd, dels af wagt — till en del froftffadadt 

- utjädestorn, fom från fuftlandet inföpts, och dels af fylig 
mwåbderlet från waren, fornjädet ganffa fatta fortföred i ut 
medling och af jamma orcjaf ogrälet, ynnecligaft a mager 
eller illa beredd åfer, fyntes mwilja taga öfmwerhand och för 
qwäfhva den vaga fornbrodden, förbättrades tihväl genont 
den ofvanomrörda ftarfa wärmen I förening med erforderligt 
regn, aferns utfeende ja myctet, att mid förfta nattfroftens 


131 


inbrott, man eade qvundadt bopp om erbållande af or när 
ullt medelmattig förd, belft fornet vedan då uppnatt den 
utweckting, jem, under en några dagar ytterligare fortiatt 
tjenlig wådertet, ffnlle öfvergatt till fulfomlig mognad; men 
froftnätterna fenumue belt oförmedadt cd; förmandlade d 
jul förboppningavne i uedflagenbet od befomnu MRFHagr 
få nybyggare hade wäl, marnade af den tilltagande folan I 
juften, före froften bunnit afmeja förre delen c jina afrn 
och erhöllv följaktligen em af froft offadad fornaftaftning 
men flertalet af jodnens jordbynfare åter, fingo genom total 
milwert umgälla förjumligheten att gifva att på Den wu 
nande luftonuverlingen; och i följd häraf fan åräwerten 
ffaffenbet antagas wara följande: 

Stornet, till qvaliteten mycet vagt oc) utan tillblan 
ning af bättre ipmmnål på manga ftållen odu vigt till bröd 
födas men der detta fädesflag blifwit offadadt af froft oll 
ehuru froftffadadt, hunnit betydligare mognad, ton detiam 
ma oblandadt amvändas fill ätbart bröd, tilljatalladt jmält 
mjöl är det ej gerna amvändbart. Till qvantiteten wijar [i 
affaftningen ytterft ringa, och fan ej beråfnas mer än till 
andra fornet. 

Potates, fom förliden jommar uppnådde ordinär ftorlet 
julle, dereft ej detjamma genom froften tagit ffada i jorden 
funnat antagas lemna medelmåttig affaftning; men då fa 
jom ofwan nämndt är, minft Y;del deraf ftadats och 
förlorad, fan äringen af potateSfädet ej beväfnas bögr 
till 3:dje oc) 4:de fornet / 

Den enda rotfruft, iom här under året odlats, är ta 
rötter, dock på ja få frållen och till fadan obetydlighet, att 
affaftningen af dejamma ide ens tan tagas med i beräfting 
wid bedömandet af imvänarnes bebot ar de ulita jädesjlagen 
för arvet. Med odlingen af foderwerter rader enabanda fö 
hållande; endaft några få förjöf med timotet hafva blifvit 
gjorda; alltför obetydliga att förtjena järdeles uppmårkjambet 

Foderkillgangen för aret år att anfe jnlom mwmarande fullt 
tillvädlig för behofmwet; od) är fodret till qvaliteten omwanligt 
godt; en följd af den uppeballswåderlet; fom nåftan oafbrutet 
trädde under bela berguingStiden. Å a 

S följd af årets felftagna fförd måjte, efter ungefärlig 
beräkning ”/a:delar af berolfningens bebof af fpanmäl inuti 
pas från ftaden och tuftlandet, till juvål föda, jom erforder 
igt utjåde för fonumande aret; oc då en tvrydande penuins 

brift räder I octev, men jpanmälspetjerue detta vaktadt arv 


I 
d if fonjuntturen i affeende på de läkallade 
bögt uppdvifne och fonjunttuven i ofteende på de tafallade 


1ö2 


ogstörtjentterne är bögft ogynfom, jamt folletå I allmänbe 
fäntdratta och utblottade belågenbet bävwid tillifa behjertas 
äre utfigterua för allmegens bhärftädes efononmiffa uttomft 
j& betymmerjamma, fom de under någon föregående tidépe 
riod funnat mwara. 

30. Har fullftändig afdiming of jorden på något itä 
egt rum och bwifet inflytande har denna haft på utföde och 
förd? 

Någon fullftändig afdiming of jorden har härftädes » 
egt vum; mwål bafwa atffilliga förjöf i den mwägen på de in 
uafte åren gjorts, i och för myrodling, men fom deöje om 
ftafa odlingsföretag ej blifwit fullbordade och afdifning aj 
den wanliga aferjorden fnappaft nogonftädes ens påbörjats 
bar något inflytande på jadd och fförd af de gjorda mvred 
tingsförjöfen ide funnat ffönjas. 

4:0. Odlas lin inom gillet och i bwilfen ffala etc? 

SövjöF med linodling hafva weterligen Hittillå ide bli 
wit gjorda; doc är att förmoda det denna handtering, äfven 
bär med fördel ftulle funna bedrifmwas, helft det under Jyn 
januma jomrar wifat fig, aft bampan uppnått fullfomlig längd 
oc) moguad, 

50. Ar allmogen funnig i wäfning och frinning? 

Till busbebof idfas desfa Möjder öfverallt inom gillet 
derwid egentligen wadmal tillwerkag — någongång ånven 
till affalu åt lapparne — od) är det wadnmal, fom produceras 
af oflanderlig Deffaffenbet. 

G:o. Huru med busflöjder i allmänhet? 

Denna wigtiga del af tlandtbrufönäringen ligger ännu 
beflagligtwtis nere bärftädes. På nögen få ftällen idlas wäl, 
uteflutande af lappffa nybyggarefamiljer och fäfallade fiffare 
lappar, repflageri och forgmateri af grantägor, jnöftid= oc 
förvulfestillwerfning, doc betalas desfe fMöjdaljter fa lågt i 
förhållande till tidipillan oc) lefnadskoftnad, att någon be 
bållen förtjenft ej är att påräfna. 

To. Hmwarmed tysfeljättes folket under mwintern? 

Nybyggarebushällen jysfeljätta fig med de manliga 
efler om man få ma fåga — löpande hushällsgöromålen, fåg 
tinumer och) bjelfhyggen; fomliga äter med notdrägt och nåt 
fiffe. Lapparne föra ett mafligt tif oc) fysfeljätta fig uteflu 
tande med wärden om fina renhjordar. 

8:0.  Inbyfingens ftällning till jordbyukaren? 

Som några inhyfingar, i den fällning til jordbrufaren 
bwart denua flag at medborgare fig wanligen befinna, ej för 
det nåvwarande eriftera bärftådes, ar intet härom att upplvjo 


153 


Sragvrua I oc) 10 bejwaras i näftföregående punkt 

11:o. Har jordtorpsjyftemet I någon anmärfningswi 
dare mån börjat tillämpas? 

Till octens ffada har jerdtorparjojtemet här Anu ide 
pörjat tillämpas. 

12:0. Stan nybyggesmwåjendet utbreda fig inom Lapp 
marferue utan förfång för lapparne? ; 

För jäwidt mybyggesutjyningarue cj fre inom fjell-lap 
pend egentliga gebit, d. wm. f. fjelregionen, der uvbyggen ide 
heller funna i anjeende till tlimatifta oc) andra mifgvyne 
nande omftändigbeter med nagon fördel mare fig i den 
anffildte eller det allmänna anläggas, och de lapplaud bita 
nu finne tnom den för nybyggen disponerade ffogsbvaten 
— till den del defamma redan ide äro för nybyggesanläg 
ningar anmwända hädanefter fredas från dylifa, och, fö 
jäwvrdt lapparne i allmänhet Cerättigaå att äfven nom nv 
byggesomradena Wintertiden beta fina renar, utan all afgift 
till nybyggaren, fan nybyggesmälendet, utan olägenhet Tö 
fappallmogen eller menlig imverfan på def fjelfbeftand och 
framtida mwälbefinnande, ide allenaft tolereras, utan även 
till werklig bätnad för det allmänna, befrämjas inom lapp 
narfen. 


Från Armwidsjaurs Socens Gille. 
(Mf hr Kronolänsmanuen För. Skarin 

Af den jemna föld och ftadiga wädertef, jom under förra 
wintern cafbrutet erifterade, boppades man en god fommar 
oc) ymmig fförd. Denna förhoppning ftyrktes än mer ar den 
wärma oc) nederbörd, jom fortfor under Maj manad, devi 
genom nöjmåltningen förftagid med fart, runt mararbetet 
och jädden under jednare bälften af månaden ned (nit od 
gamman werkftällded;” men under Hela Juni manad radde 
deremot en torr och ftormig mwådertet med ffarpa froftnätter 
deraf äfermarfen bärdt tilllrös om nätterna och föadade allt 
vad jom under dagen wädtes till lif Under Suli måna 
inträffade åter en för wertligheten meft gynfamma mäbderlet, 
med ymnigt regn och ftarf wärme, bwaremot Angufti Fo 
utmärkte fig för läg temperatur od) ringa nederbörd. Te 
dan under förra bälften af manaden ffadades fö många a 
len jäwål jädesgrödan, jom potatestälen af Föld, varar] ut 
ligen allt, fom ide bunnit upptagas, förltördes under ? 


134 


ffarpa rvoftnätterna mellan den 292 och 26 
NUTNAD 
I följd af omvörde förhållande bade wärlädet gjort oh 
tydligt frunfteg före Juli månads ingång, bredden tippa fb 
fun och blandad med mycet Uqräs, hade defutom SAR 
falla windar förerjakad gulaktigt utjeende. Under Juli Md: 
nad erhöll wäl mwertligbeten en önpElig forttomjt, fran 
gingo tar och fingo efter onmftändigbeten en hoppfull tjat 
men genom den laga märmegrad under bela MWuquiti Måna 
rördröjdes mognaden, få att de inträffade froftuätterna tiq 
ftörfta delen förförde fädesgrödan; bwadan aftaftningen, med 
förra avets fförd jemförlig, är af ringa qvantitet i LDL 
lande fill utjädet och af mvden vag Deftaffenbet, jamt tord 
fnappt med en tiondedel motfwara befolfningens bebof. Til 
raga på denna olyda frös potatefon i jorden innan den ham 
upptagas, 1a att denna rotfruft, jom eljeft lemmade nära me 
delmattig affaftning, till bälften "blef förftörd. — Kodeaftajt 
ningen bar fäväl på härdwallsäng, jom rödjnings= od) öf- 
werftiningsängar, mwarit medelmåttig och år,  tillifa me 
balmgrödan, under mycet gynfam iwåderlet inbergad, jamt 
nes fonmia att nagorbunda motjwara behofwet. ; 
Täta ftendiken, Bwilfa 2 a 3 fot Djupa grafvas genon 
afern, fyllas med. flappurften jamt öfmertädas med törf vd 
jord, hafva nnder en fid på flera ftällen blifwit anlagda 
bnvitta haft mwålgörande inflytande på utjäde od) fförd; 0 
nagon egentlig grunddifrning har ämm ie egt rum. 
ed Odinga af lin bar än ide blifvit förjökt inom gillet 
Smwinnorna äro to allmänhet funniga i pinning af bår fi 
refonumande raämnen, fåfom ull, boramll, fin och hampa, if 
wentont att genom mwäfning janmanfoga desja änmen til 
tyger. Under winter hafva nämnmerna jemn fysfeljättning 
med förstor af foder, tjära, tjärwirte oc) jägtimmer, äfven 
Jom med Owarjehanda nidring af förredffap, färl och diverj. 
busgerad, Dhwaruti de I allmändet egqa den färdighet att 
bwars vd ens behof inom focfnen tan uppfyllas af fämwil 
fras ont jeeneffefter. 
| Snbyfingar, Iwilfa här tillfommit dertgqenom, att mind 
idege och bustige tjenftehjou gifta fig, erhålla mwantigen a 
närmafte hemmansaboer äng för bergning af ett eller annat 
Eoroder och jord till utjäde af ett och annat ffäl potatec 
och forn; begagnar jemte abocn öfriga förmåner I ifog, filfe 
och djurfang; blir han på ett ftälle uppjagd eller ide efte 
önffan bemött, flyttar ban på ett annat, utan att milja 
lenina vingafte erjättning för atnjuten wåbvilja; följden bli 


to nånn 


1325 


att inhylingen aldrig aftundar hafwa det mnmorhuda, ban 
familj öfas med ären, ban är och förblifver fambället til 
aft. Ön vadikalfur häremot wore wisterligen det, att un; 
perjener ide finge gita fia förr än de förffaffat fig Ior 
egendvm, bwilfen, Atminftone härftådes ide were Jjärdelc 
jwar att atfomma, ettdera genom inyning af tjonlig o 
lingSmart eller genom torparefontraft ned bemmansåboer 

Fordtorpsjyftemet har wäl ännu ide blifvit bär tillänm 
pad, Men mar har ej anledning förmeda det abocrna wore 
mwillige att inga fådane fontraft, om mågen äftundade ec 
halla dem. 

JWhemmansanlåggningar funna otwinvetaktigt utbreda 
jig utan förfäng för lapparne, atminftone inom denna fom 
mun. YCopparne bärftädes hafva under Jednalte ären mari 
mycdet ifrige att för egen del anlägga torp eller wybenun 
nvilfet man hoppas fommer att medföra ett wäl unde in 
flytande på deras framtida efonomiffa fällning e fält 
bärigenon wid jorden vd) wänja ju Imaningom med jord 
brutet, medan de ännu hafwa någet annat öd för jiutt up 
pehåälle; ty da hälften eller fanffe närmare twå tredjedelar 
af här befintlige renar utgöres af fåfallade ffötningssrenar 
ar biwilfa ftörfta delen tillhör fufttandets befollning, är flart 
att lapparnes nomadiffa fefnadsfätt majte upphöra oc) I 
blifva jordbrufare eller falla fonmunen till taft 


Från Arjeplougs Soctens Gille. 
(Of hr Kyrkoherden 'P. T4. Bumverg 

Till följe af Förwaltningsutffottets i Oktober detta a 
utgifua civfulär, fom mig tillbandatommit, far jag & Arjt 
plougs Yappmarfö Hushallsgilles wignar, härmed imberatta: 

10. Ätt mädertekfen har, under 1565 Ård mår, bårftå 
des warit fall, med torka, ftarvf Blöt och iballande orm, 
jamt helt och hållet fakuande nederbörd ända till midtomnma 
Mwilfet på jorden få menligt imverkade, att wid fiftnänn De 
tid äfrarne, jom efter wanliqbeten i början af Juni betade . 
iyntes för det mefta betäctta med egris vå du ingåhvo net 
jlaende farbågor. Detta jemte den för jädens braftande vegyn 
jamma wåderlefen, härledde fig oc deraf, att man allmänt 
häromfring, genonr intöp fem jpridda orter, blifvit a 
att utja eft alltför jafta utfpridande fädeskorn, Ia att efte 
derigenom fit tidrgt ex afgjord förman framför tormad: 


136 


örter midionmmar inträdde fifväl härftädes ovanlig wår 
ned vmmwerlande regu, jå att både ater och ing under nRAara 
medurs tid it fin märtligbet då påjffyndades, tills natten mellan 
den 22 och 23 Augufti, då ia ftarE kföld inträffade, att 4 alla 
frojftländtare ftällen potatiskälen wartnade och fåden dehwis 
föadades. Omwad fom efter denna froftnatt ännu fanns ofta 
dadt qwar, blef doc & froftömmare hemman federnieva af för 
nyad Tfroft förbärjadt nätterna emellan 1, 2083 September 
da tornet målte tagas omoget od) till ftörre delen frujet, ba. 
dan detta ar herftådes fan anjes närumaft mifmwärt. 

2:0.  Arswärten är doft ti är a froftfrtare hemmans 
delar, t förbållande till utjädet, till qvalitet något bättre men 
till qvantitet mida fämre än tövledet år, emedan vgrälet 
tidiga öfmerhandtagande från mwåren balmen blef a åkrarn 
tunn och arena må. Skörden blef oc berföre, I det hela 
taget, till befolfningens Dehof alldeles otillväctig. Potatijen 
frös It fjelfwa mulen & potatlanden, hwilfet man genaft wir 
upptagningen ice förmärfte, få att man bar den ned i fälla 
fom wanligt: men jnart började i fugorna fännas en ftin 
Fande Intt, font gjorde att nur fom underfund med, att denna 
emwantliga luft uppfteg från de under ffugugoljwen mwarand 
fällare, ja att man allmänt nödgades äter ur fållarenas för 
martngsrum uppbära oc) omterka bela potatisförradet, jamt 
före detta fednares nedbårande än ytterligare noga afffilja de 
förfrusna.  Foderwärter af bärdwall, ffränder oc) myrer äro 
under medelmåättan, emedan gräswärten genom torkan från 
mwåren fördröjdes, härifrån doc öfwverfilningsängar undan 
tagne, bwilfa ej ledv något melu af wartvckan. 

3:0.  Sulljtändig afdifning af jorden bar på ganffa fa 
Itällen egt rum, och uppgifves orjafen till obenägenhet här 
för mwara, att måfå fajom för oc) färdele$ tantb och fillingar 
ba de wire od) höftetid gå på gärdarnes inägor i de djupa 
difena nedfalla vd omtomma. MNagot inflytande på utfäde 
och fförd har och defutom ide heller af dikning funnat här- 
ftädes förmärtkas. 

40 oc Sv. Inom Arjeplougs gille odlas ide tin. Al 
mogens qwinnor härftädes jpinna oc mwäfwa jjelfiwa, bmwad 
fom de hufwudjatligaft för fig vd) fine hushåll behöfma. 

6:0. Husbönder och drängar flöjda i allmänbet fjelfwe, 
hwad lont inom hemmet Dehöfmes; en och) annan flöjdar åf 
wen till affalu, jajom flädar, tåg, andrer m. m. 

T:o.  Starlarnes iosfeljättning wid början af mwintern år, 
att i braffande fart till gärdarnue hemffaffa höet från utflet 
ferne undan de med fine venbjordar anfommande lapparnc 


137 


Då detta blifmit undangjordt, och fapparne fomnit ifrån 

fieflen ned till den venffa byagden, 1å uppftå båda folfen 
emellan affärer om renbandel, fom, da den blifvit fflutad 

för fjelfwa flagtningens wertftällande, flagtets ordentliga res 
dande, budars vc bällingars fpitande medtager fin tid, får 
dele$ Mergon oc) afton under den mörka förejulSmwintern. I 
öjetgt åtgär om mintern för manfönet myten tid i wedg 
bemförning oc) uppbuggning, amt för de twå till oc ned 
fee ganger bwarje minter förnyade (Ar ga utländörejorne för 
ipaunmals inföp od) uppforfling ät Hushållen. Nu är det 
och t denna winter, jom Iagtiummerhuganing bärftådes för 
förfta gången fommer ifråga. Men bwitfen bifö tjenit, till 
följe af den nu här ffedde utftämplingen, doc ä denna mid 
jnögränjen belägna höga fjelltraft från början mwäder mif 
mod i anfeende till härwarande ffoas dwergartade beftaffenbet 
ia att månget nedfält träd med fin ringa diameter och fitt 
usla mwårde ej en gång betalar den: derför Hadgade ftubböres 
afgiften.  Omwinnornas fysfeljättning under mwintern är na 
turlighvis, att ftöta de inre jma bushållsbeftyren, ladugår 
darne, ftidftrumpan, jpinnräden och mwäfftolen. | 

S:0o, I:v od) 10:0. De wenffa inhyfingarnes antal till 
mwärer här jafta, få att något botemedel deremot ännu ide 
behöjmes; doc äro många utan ffatteland mwarande fattige 
lapphushall att jemföra med de jwenfte inbyfingarne 

11:o.  Jocdtorpsfyltemet tillämpas ide inom gillet; och 
jocfen bar endaft en torpare, då man undantager dem, jom 
fått jyna fig fronetorp. | 

12:v. MNybyggeswäljendet är lapparne till förfäng, eme- 
dan lappens ftatteland dertgenom inffräntes; men medgifwas 
måfte, att den Oe jorden doc bliv nyttigare amvänd I 
nybyggarens hand. SRA 

; ör. sialt befolkning finnes ide i Arjeploug. 

14:0. Säjom tillägg, i hwad jag förledet är uppgaf om 
folkunderwisningen i Arjeploug, far jag nu VR fen nun 
der är 1865 har af Swenffa Misonsjälljtapet ett Barnhem 
blifmwit invättadt i Båtsjanrs buy, der 10 fattiga de lö 
ja föda, beklädnad och undevwisning på BMisttonsmertete i 
Semöreföreningens befoftnad. 


Från Malö Sapet-lag. 
Aj Hr Hapelpredikanten Joh Mörtsell.) 

Isåderleken: Under 3ne förfta mänaderna war ed 
femperatnren 11,43 qv. under fryspunkten, på bivilfen tid är 
mwen låga temperaturen, 40 gr. ttträffade 13 dagar föl 
ind, 25 dagar war nuet och den öfriga fiden war la 
balfflar himmel. Under näftföljande Sar MUANADer War om 
deltemperaturen + 6,41 gr., 6 dagar nö, I dag bagel, 7 da 
dar regn, HS dagar mulet od) den öfriga tiden mwadra dagar 
De fifta 10 dagarue af Maj och de förfta 10 af Sunt wert 
Itälldes fådd af forn, potatis och fälvötter. Under Jämna ti 
eller från och med den 29 Maj till den 2 Juni inträffad: 
dan fylig mwäderlek med jaö (till on fots djup) och nordan 


wind, att det frumfomna qväjet bmwitnade oc) al vegation 


lyntes afftunma. De följande 3:me månaderna mar mede 
temperaturen + 13,11 gr., 27.dagar regu, 1:fta dagen i Sp 


tember juö och nattfrofter från och med natten efter den 22 


MAugufti till månadens flut. Chun åkrarne woro hindrad 
af ofvan omförmälde fyltga mwäderlet i början af Sunt oc 
fåledes ej Vunnit längre, än att de nu ftodo gröna och Pvag 
mognade, tvingade kfvål nattfroften till haffig fförd. De 
23 och 24 Suli rådde den bögita mwärmen för året, nemligen 
28 grader Celjti I fuggan. De fifta 3ane månaderna wa 
niedeltemperaturen 3,22 gr. under fryspuntten, 7 bagar juc 
3 dagar regn, 24 dagar mulet och de öfriga Flar och halffln 
hinmet. I Oftober föll redan djup juo, men denna hor 
jmälte fedan genom frändigt aterfonmuande blida dagar, fill 
en isftorpa på marten, fom af fana ortaf wifade till bälj 
ten bar yta ända fill ärets flut. Medeltemperaturen för hela 
aret har warit + 0,97 grader, allt Celjii. 

2:0.  Avöwerten har af redan nänyide fyliga mwäderlet 
förbällanden blifmit ganffa fwag och ringa. IF dealva båfta 
bygene torde 3:dje a 4:de tornets äring funna beväfnas. Men 
de flejte hafwa doc lidit af froften till den grad, att då en 
del fan få något till bröd (ide till jäd) dugligt, får en an 
nan del ater ej annat, än freotursfoder eller jadant, bwar: 
mjöl måjte uppblurdas med en dryg qvantitet rågmjöl, in 
nan den jammanhällighets eqenffap winnes, att bröd deral 
fan beredas. Den fäd, fom wurit i de bäjta byarne, anta 
ges wara fröbar och ffulle äfven, bereft nödigt matforn hund: 
onffaffas, få att ej det fröbara fornet mafte änmwändas till 
röda, i det närmafte fylla joctuens behor af fädesktorn till war 
ven. Men då wore ocfa nödigt, att-alla, iom lidit mifmwert 


139 


jfulle förma anffaffa ej blott allt, bwad de fjelfwe behöfd 
förtära, utan oc, hwad de ftulle utbyta för fidestornet, och 
jult i oförmågan att åftadfonma detta ligger orfatlen till be 
fymmer för den närmarte framtiden, elft utfiaterna att be 
tomniux det för dagen behöfliga fymas redan I det nårvwa 
rande mörfa för mån; Potatilen lofwade i allmänbet me 
delmåttig affaftning, men, omedan rjorden war upptorfad 
id, att de yta jprudit och glesnat, innan froftnätteriwa fö nundb, 
få nedträngde földen i jorden od JEadade potatijen till den 
grad, att öpver allt från 25 till 50 procent blifvit vamvänd 
bart för annat, än fadugården. Öräiet, ehuru adadt af 
mwårfölden och fortwuret, bar dod t anieenude till den under 
berquingstiden radande torra mwäderteken, blifwit inbergadt 
grönt od) jäledes med bibehållande of all def ni vande fraft 
jä att dej; qvda egqenffap erjätter, bwad fom brifter t den 
wanliga mängden. 


30. Med jordens afdifniug äro endaft jmårre förjöt 
gjorda, fmwifa wijat afgjord nytta och derjemte hoå allmogen 
ifärtt förtroendet för jafen; men under de mv på bwarandra 
följande mifvertären bafiwa alla tillgångar medtagits uti fö 
dvämnen, få att, om än wiljan homes, funnes do ite m 
del till någon fullftändig afdtfnings werfftällonde annorledes, 
än fnaningonr. 


4:0. Vin odlad te, emedan äfevwidden är ännu för 
otillvädlig. 

5:v, 6:20 oc) T7:0.  Allmvqens qwinmnopertlonal är i fl 
mänbet Bumig uti oc fystetjätter fia under höjt, winter och 
wår, jemte ladugardens ffötfel, med fptuning och wäfning or 
fårull, bomull od) tin. Männen åter fvstelvätta fig under 
winter, förutom med hemforsluvy af bränfle vd) foder, jamt 
buagning af fagtiummer, der detta är bewiljadt, CL ned 
förfärdigandet af de husgeradsperledtar en bonde mwanligen 
vehöfwer, jajom fMlädar, ftöttingar, Tektngs frun age bon 
vd) jtäp, Jamt em del med att Pnida, fämjta, hvarhva, fin a 
vd) taffa ffor m. m. allt endaft för behofwet inom orten, 
Detta eger dvd ej tillämpning pa lapparne, buwilta bufwud 
faftigen fvsjellätta fig med ffötleln ar venarne i ffogen, m 
dan de hafva några jädana, och jedan renarne blifwa lat 
inffränter fig deras Möjdfardighet i allmänhet männens Är 
att göra foppar od) föatar af träd, jamt Deras JL vå Sn 
fömning af lappffor oc) fängfter. Härmed äro de och i 1 
af de ofullftändiga werbtyg, Iom ftå dem Av tjenlt WIR 
enfärdiga, till Dwilten fenfärdigbhet äfven den för dem ege 


140 


domtliga häglösbeten för träget handarbete i mwälendtlig mån 
bidrager. 

So, 90 och 10:00 Swad inhyjfingarne beträffar, få ba 
barftädes den åtgärden börjat widtagas, att bereda fronutorp 
at dejumma och derigenom har i det närmafte ttbyjingarnes 
antal förhvunnit. Denna åtgärd från fommunens fida ha 
redan wijat fig medföra en förut ide anad, mångfaldig nytta: 
1:0) för bomben, fom befrias från intrång i bus od) egor 
2:0) för inbyftngen. iom fommer under eget taf oc) blir i 
tillfälle att arbeta fig fruft af egen jord, bwarigenem bågen 
lifwas och arbetet gar dubbelt raffare, än förut; 3:0) för jor 
den, fom blir på Ia många nva ftällen vdtad och förffönad 
och fruttbargjord, der den under andra förbållanden, eburv 
med famna folkmängd, ide en gång om hundrade är hä 
efter ffulle bafiwa företett en grön od) odtad fläd; 4:v) för 
Fomniuner, fom derigenom hindras i affeenude på utgifter för 
fattiswarden och jaledes gengäldas de uppoffringar den i 
början baft för torpanlåggningarne.  11:0. Att nybyggesmwi 
jendet utbreder fiy nom lappmarken är ifafå nödwändigt för 
lapparne, fom för fwenffarne: för de fednare, emedan jord 
brufet är deras naturliga vrte och för de förra, emedan jord 
brufet måjte blifwa den fifta tillflyften för deras bergning, 
då nomadlipvet ej mera artaftar det nödwandiga.  Orfaten 
till denna wanfflighet i lapparne$ nomadtif ligger ide ja 
mycfet uti nybyggeswälendets utbredande från fwenjfa na 
tionens fida, jom faftmera uti lappffa nationens egen ut 
medling vd förändring t lefuadsjättet, Mwiltet åter är att 
härleda från den fwenffa nationens allmänna fig äfven ut: 
medlade imverfan på den lappffa. Det ftändiga och omått 
liga brutet af tfaffe gör att lefnadskoftnaden mu fräfiver nära 
dubbel jä manga flagtrenar om är, fom fordom, oc) då fan 
bwarje förnuftig menniffa inje, att renbjordarne omöjligen 
funna fylla de uppfonna och öfade nya behofmwen i bredd 
med de gamla och ända ega beftänd. Lappffa nationens ökade 
infigt, äfven fom def fjelfuppehålleljedrift fwvingar då att 
tänta på fin utfomft för den tid, då renarne taga fut. Cr 
empel till bergning utan renbjord bhafwa fvenftarne gifwit 
uti jordbruket. OM fom detta redan fynes mna ftörre både 
beqwämlighet od trygghet för fin idfare, än nomadinvet, 
twefar te lappen att Hjelf anlägga nybyggen och börja ar 
beta ja godt ban fan derpå. OM dä en lapp bar upptagit 
ett torp eller nybygge och arbetat derpå, medan han ännu 
fan föda fig af renhjorden, få fan ban, fedan renarne taga 
flut, erhålla fitt älderdomsunderhäll på det upptagna ny 


141 


bygget, om juft ej genom egen ffötjel deraf, ja fon det dod 
ffe genom öpverlatande åt någon mera öfwvad od idog ae 
petare mot beting af lifstidsunderhäll. Oct är derföre af 
ivunerclig wiat 1å wäl för tappffa, iom jvenffa nationen att 
nybyggesanlåggningarne i lappmarfen befordrad och uppmun- 
fras. De lappar inom denna fonmwmun, bwilta ide widtagit 
den förfigtigbeten att rufta fig nybyggen, bafva fommit fat 
tigqmarden till tajt, Iwilfen nödbjelp ej Heller föulle hafwa 
mwartt att fina, derett ej nybyggeåwäfendet redan warit frams 
driftvet och utbrodt 


Styrelfen öfwer Afiva Landtbrufsffola. 


Ordförande: Landsböfdingen m. m. ES. P. Bergman. 
Sekreterare och Stattmåffare: Tel Stomnuiisj. AA (Cajanu 
Yedamöter:  förvwaltnings-utffottet 
Handlanden DD. D. Sundberg 
Bice Conjul I. Bodell 
Handlanden B. Forkberg jr. 
Hundkunden Mm. om. EC Åsplund 
Brukspatronen D. Hummel. 
Infpektörer: Komminifter AA. A Stocffén. 
Sörfte Landtmätaren I. CE. NRyftröm 
Handlanden NR. EC. Beraftröm. 
Suppleanter: Iugeniören P. A. Brännftröm. 
Majoren un. m. MN. B. Ström 
Handanden D. D. Sundberg. 
Skolans föreftåndare: Herr S. MA Sogelmard 


Rorrbottens Läns Kongl. Hus 
hallningsfälljfaps 


Matrikel i Februari 1566 


Ordförande: 
3 PP. Bergman, Vandsbörding, Ohverfte i arméen. K. MR. DT 
RS. D., MRB. D 
Bice Ordförande: 
A.M. Eurén, Landsiekreterare, R. MN. D 


Sekreterare och Skattmäftare: 
MWugquft Cajanus, Teleqraffommistarie 


Förwaltnings-utffottet: 


Ordföranden 

PWBice Ordföranden 
IRyftröm, I: C., Förtte Landtmåtare, Awitteingsttoresma 
MRWBidmark, |., Löjtnant. 


> 
I 


Ström, It. B., Major, R. S. D 

Helliftröm, 6. 6. I; Konmmisftons-landtmåtare 
Suppleanter: 

Rorfkberg, B., Handlande. 

Sogqelnvard, S.A, Direktör 


Lulea. 


Hushållningsgillen. 


Lule Stad. 


Ordförande. 
Smell, I. ML, Handlande. 
Ledamöter. 
Amnéus, MN. L., Poftinipektor. 
Badman, C. I., Rektor. 5 
Bergman, S. P., Landshöfding, Ofverite i armén 
N.N. DR SD, RM. OD. 
Bergftröm, NR. E., Handlande. 
Bendert, GH. A., v. Conjul och Handlande. 
Bodell, I., Confularagent och Handlande. 
Brandt, I. &., Guldjmed. 
Budt, F. G., Landskanskift. 
Burman, D., Stadstomminifter. 
Cajanué, A., Telegraffommisfarie. 
Didman, C., Urmakare. 
Gfftröm, B. A., Landstamrerare. 
Elowjon, G., Lektor. 
Ennes, 6. A., Jägmäftare. 
Eurén, A. M., Landstefreterare, R. NR. D. 
Gomwenius, P., Handlande. 
Hammaren, A., Rädman och Handlande. 
Holm, P., Sadelmafare. 
Holmgren, Poftiljou. 
Hub, I. MA, Rädman. 
FYehannefen, Lotsälderman. 
Lange, A., Rädman och Handlande. 
Lihnd, I. F., Malaremåftare. 
Lundblad, A. R., Disponent. 
Lundftröm, RN. P., Garfmare. - 
Nyftröm, I. E., Förfte Landtmätare od) Afmwittrings 
ftyreåman. 
Rydberg, EC. A., Kasför. 
Shoush, R., Kapten. 
GSundftröm, MN., Rädman. 
Sundberg, D. D., Handlande. 
Söderholm, A. M., Bokhällare. 
Trylén, A., Bergmåftare. 


teulea. 


Waldenftröm, CE. M., Doktor, R 
Widmat, H., Löjtnant. | 
Abrftröm, I., Garfware. 

Oqvift, NR. uU., Ofwverjägare 


Pite Stad. 
Ordförande. 
MNydftedt, G., Öfwerjägare 
Ledamöter. 
Bergftröm, C., Garfmware. 
pr N., Snidare. 
lementioff, 5. Ö., Poftmäjtare, Kapten RSÅ.: 
Dabl, G., Auditör, MR. MW. DvönmIRes 
Dynejius, AA. M., Sjöfapten. 
Cfman, $., Apothetare, 
Cljgren, &., v. Conjul vd) Handlande. 
Engman, A. F., v. Contul och Handlande 
Fald, G., Handlande. 
Halleen, F., f.d. Landstamr., Tullföviv:g, RR D 
Higgftröm, G., Tulluppfyningsman. 
Lindfork, I., Löjtnant. 
Lundberg, A., Handlande 
Lundftröm, A., v. Rektor. 
MNordftröm, I. G., Handlande. 
Nyman, CE. C., Rädman. 
Ningius, L. A., Telegraffommisfarie. 
Ulander, A. P. Handlande. 
Ulander, L., v. Kollega. 
Wallmark, L., Byggmäftare. 
Winroth, EC. E., v. Conful och Handande. 


Haparanda Stad och Neder-Torne Soten. 


Haparanda. 


Ordförande. 
Burman, G. D. Telegrafasfiftent. 
Ledamöter. 
Asplund, E., Handlande, R. BW. DO. 
Bellman, G. W., Teleqvafdirettör, Löjtnant. 
Burman, 6. C., Kyrkoherde. 
Boftröm, I. D., Handlande. 
Gellerftedt, $. BW., Rektor. 
Grape, 3., Kollega. 


146 


Haparanda. 


Mattila. 
Haparanda. 


Wojakala. 
Haparanda. 


Rosforp. 


Blåsmarf. 
tillpite. 
Framnäs. 
Långnäs. 
Byn. 
Naknäs. 
Pitholm. 
Jefre. 
Blasmark. 
Långnäs. 
Böble. 
Sefre. 
Elisbyn. 
Otjebyn. 
Bergåwiten. 
Pitholm. 
Böble. 
Längträff. 


Grape, Tb., Telegrafasjiftent. 

Hacsell, I. IM, Ingeniör. 

SHertsman, W., Handlande. 

Holmitröm, För, Garfmware. 

Srovot, A., TJullförmwaltare. 

Vindb, I. IB, v. Conjul. 

Pipon, I, Magifter. 

Pipon, G., Ingqeniör. 

Stenberg, E., Handlande. 

Stenberg, EC. €., Haradshöfding. 

Strömberg, 3., Färgerifabrikör. 

MBallin, AF, Kronofogde oc vice Härad: 
böfding. 

MWennerftröm, MN., v. Conjul och Handtande 

Weftergren, C., Handlande. 

IWretholm, EC. I, Doktor. 

Hachrisjon, A0r., Handlande. 

Sadriston, A., Handtande. 

Hhrling, C., Handlande. 


Pite Socken. 


Ordförande. 
UWtfbjelm, E., Disponent. 


Ledamöter. 
Andersjon, I., Hemmansegare. 
Andersjon, A., Häradsdomare. 
Berglund, I., Henmansegare. 
Berg, I., NRättare. 
Bädman, A., Kyrkowård. 
Bidman, D., Hemmansegare. 
BHädftröm, A., 1. NRifsdagsman. 
Cederlund, A., Hemmansegare. 
Dablbäd, I., Hemmansegare. 
Danielsjon, A., Hemmansegare. 
DantelSfjon, D. G., Nämndeman. 
Degerman, Brufspatron. 
Cnugelmarf, B., Handlande. 
Crifsjon, MN. A., Henumansegare. 
Crifston, E., Nämndeman. 
Erifsfon, Svif, Hemmansegare. 
Crifsjon, 3. G., Hemmansegare. 
CErsjon, I., Hemmansegare. 


> HDijebyn. 


Böhle.. 
Sjulnds. 
Böbdle. 
Swensbyn. 
RorgforB. 
Hortlar. 
Pitholm. 
Böble. 
Pitholm. 
SjulSnås. 
Hortlar. 


Håfansön. 
älfsbyn. 
Håfansön. 
villpite. 
Rosforp. 
ytvämwit. 
Storfork. 
Nybyn. 
SjulSmart. 
Dijebyn. 
Himmingsmarf. 
Swensbyn. 
Böhle. 
tillpite. 
Pitholm. 
Sjulsmarf. 
Sifforp. 
Dijedbyn. 
Hfra byn. 
tillpite. 
SFrundafwan. 
Rodwif. 
Framnäs. 


Dijebyn. 


Hortlar. 
NRaknäs. 


'Stffork. 


Hedqwilt, 6. A., Handlande. 
Ocdwilt, 6. F., Hemmansegare. 
Hellgren, L., Nämndeman. 
Oolmaren, OD. L:jon, Henmansegare. 
Holmgren, I., Hennundegare. 
Håiggftröm, MR. T., Injpektor. 
Höglund, D.. Hemmansegare. 
Sensjon, Sam., Hemmansegar 
Jonusjun, Cr., Hemmansegare 
ox Tj Xx a be 
Sobausjon, I. Nämndeman. 
tarsjon, €. 3I., Hemmansdegar 
Lindqwilt, Möntterffrifware. 
Lindquwilt, A., Hemmansegare 
Lindqwilt, I., Hemmanscgare. 
YLindqwift, D., Ränmndeman 
Vundberg, L., Haudande. 
Lundberg, I. G., Henmansegar 
Lundftröm, A., Hemmansegare. 
Lundberg, LL. S., Inipektor. 
Lindquift, IJ5., Hemmansegare. 
Markftröm, EC. A., Handlande. 
Marklund, G., Hemmansegare 
Marklund, D., Hemmansegare. 
IJilsjon, D., Kyrkowärd. 
Milsjon, I., Hemmansegare 
Iälsjon, E., Hemmansegare. 
MNordaren, MR. P., Hentmansegare. 
Hlofsjon, D. (unga), Hemmandegare. 
Olofsjun, A., Henumansegare. 
Hlofsfon, D., Henumansegare. 
Dlofsjon, L., Henunmansegare 
Pehrsjon, A., Poftförare. 
Pehrsjon, A., Hemmansegare. 
Risberg, IS., Henumansegare. 
NRömnqwift, I., Hemmansegare. 
Sandqvift, C., Gäftgilvare. 
Sandman, I., Håravsjtrifware. 
Sandftröm, I. C., Ingentör. 
EStjoruberg, P. T., Doktor, Proft oc Kv 
foberde, 2. BW. D, 
Sundftröm, D., Oemmandegare. 
GSundftröm, A., Henunansegare. 
Sjöhud, I., Hemmansegare. 
Swensjon, D., Hemmansegare. 


148 


Böbhle. 
Dijebyn. 


Hortlar. 
Dijebyn. 
efte. 
Clfsbyn. 
FJefte. 
Swensbyn. 


Awa. 
Gaddwit. 
Sundom. 


Ajma. 
Björsbyn. 


Sunderbyn. 
NRuhvik. 


G:la Staden. 


Pebhrösön. 
Sunderbyn. 


G:la Staden. 


Awa. 
Björsbyn. 
Crönds. 


G:la Staden. 


ISeftmart. 
Awa. 
Björsbyn. 
Awa. 


G:la Staden. 


Pehrsön. 


Swensjon, S., Hemmandegare. 

Törndten, A., Major, R. ED. 

Walter von, GC. LC, Kronolänsman. 
Wallmark, 2. A., Regementsffrifware, NR.W > 
Witftröm, C. D., Kronolånsman. 

Hberg, OL A:jon, Henumansegare. 
Öhberg, I., Handlande. | 

Hbhman, I., Henumansegare. 

Ohman, Is. Sw:fon, Hemmansegare. 


Neder-Lule Somfcn. 


Ordförande. 
Steffen, A. A., Komminifter. 

Ledamöter. 
Amupvift, Oemmansegare. 
Andersjon, RN. P., Hemmansdegare. 
Andersjon, I., Rämndeman. 
Andersjon, I. A., Hemmansegare. 
Andersjon, G. E., Hemmansegare. 
Andersjon, A., Hemmansegare. 
Andersjon, A. P., Hemmandegare. 
Bergftröm, H. TD, Hemmansegare. 
Bergitröm, H. T., Hemmansegare. 
Bergttröm, C. A:fon, Hemmansegare. 
Bojftröm, L. D., Häradshöfding, MN. MR. I 
Boftvöm, W., Ingeniör. 
Boftröm, D. I., v. Paftor. 
Boman, MR., Nämndeman. 
Brännitröm, P. A, Ingeniör. 
Curtelius, D., Kronolänsman. 
Crsjon, I. C., Hemmansegare. 
Crifsjon, E. F., Nämndeman. 
Englund, 2. P., Hemmansegare. 
Cnygftröm, I., Brännmäftare. 
Eröfon, MN., Hemmansegare. 
Enqvilt, EE 
CEnqwilt, NR. P., Hemmansegare. 
Fabricius, f. Nämndeman. 
Sogelmard, S. A., Direktör. 
Genberg, Y. A., v. Häradshöfding. 
Genberg, D., Med. Doktor. 
Hedftröm, P., Fabriför. 


öda Staden. 
Awa. 
Sunderbyn. 
Guftafsirid. 
Sunderbyn. 


Afa. 
Sunderbyn. 
Bensbyn. 
Ablwvit. 


Awa. 


Börjelslandet. 


Sunderbyn. 
Gäddwik 
Antnäs. 
uUbhhvtt. 


Börjelslandet. 
Ga Staden. 


Sunderbyn. 
UAhlwit. 
Björsbyn. 
Ersnås. 


G:a Staden. 


Slet. 


Börjelslandet. 


Pehrsön. 
Ruhwvik. 


G:la Staden. 


Sunderbyn. 
MNuhvik. 
Sandön. 
Awa. 


G;la Staden. 


Griféberg. 
Sandön. 


Gila Staden. 


Yulegard. 
Pehrsön 
Ablmwit. 
Cifsberg. 
Sunderbyn. 
(GÄdDIE. 


Hjertftedt, Gäftgifwvare. 
Holmgren, D., Rättare. 

Holm, Fahbnjunkare. 

Hoellitröm, C.G. T., Ingeniör. 
Hollftröm, L., Ingeniör. 
Holmjtröm, EC. B., Löjtnent. 
Sjatsfon, I5., Hemmansegare. 
Sacobsjun, I. D., Länddjurläfare. 
Jacobsjon, $., Hemmansegare. 
Svhansjon, D., " 

Sönsjon, Dr - 

Larsjon, LL, P., Nämndeman. 
Lindgren, Ol:ion, I. F., Handlande 
Lindftröm, A. I., f. Handlande 
Lindfrröm, M., f. Nämndeman 
Miltopée, Edw., Henumansegar 
JNilsjon, OL, 5 
Rilsjon, M., 4 
MNelsjon, D., Handlande. 
MNilsfon, L., Hemmansegare. 
Nordwall, I., A 

Nordftröm, NR. P., Hemmansegare. 
Nordberg, I., Iugeniör. 
INordftröm, L., Gäftgifhware. 
NRyftröm, Garfmare. 

Nyftröm, Injpektor. 

RNAMwvall, Nänurdenwan. 

Hlofsjun, MN., Hemmansegare. 
Pettersjon, L. P., 
Rutqvift, I. P., SfoUärare. 
Rutqvift, HO. P., Handande. 
Ruuth, L., Ingeniör. 
Sandberg, I. Iz, Hemmansegare. 
Sandftedt, I. F., Direktör. 
ESeqgergren, A. MW, Henmuandegare. 
Selling, Th., JIugeniör. 
Sudftröm, IS, Henumansegare. 
Smwenonius, D. W., Cfonomi-Direftör 
Ström, NR. B., Major, MN. S. D. 
Sundqvwift, OH. P., Henumansegare 
Surdfjell, I. E., M 
PWalldenftröm, R., Ingemör, 
Wallmark, 3. CS, Löjtnant. 
Wifjtröm, C. E., Gaftgihvare 


150 


G:la Staden. 
Pebrsön. 
Ofullen. 


Sunderbyn. 


Boden. 


Ljusa. 

Brobyn. 
Bodträffsfork. 
Sihwalt. 
Heden. 

Boden. 
Emwartbyn. 
Buddbun. 
Swartbjörsbyn. 
Boden. 


Bredåker. 
Harads. 
Heden. 
Emwartlå. 
Boden 
Krokfork 
Buddbyn. 


Boden. 
Unbyn. 
Heden. 
Boden. 


Hohmforp. 
Abltväft. 
Bredater. 
Boden. 
Ljusa. 
Heden. 
Bibbyn. 
IBattjerf. 
Kluså. 


JWiktröm, Fridolf, Herr. 
Hbonm, $., NRiksdagsman 
Oqwift, EC., Fabrikör. 
Oblund, D., Ingeniör 


Öfwver-Lule Socken. 


Ordförande. 
Ymdygren, R., Stollårare. 


Ledamöter. 
Amnens, A., Infpektor. 
Badman, D. Is, Nämndenan. 
Bergman, C. D., Löjtnant. 
BWergdabl, R., Häradsdomare 
Blomqwift, I: I., Henmansegare. 
Cfman, $. I., Poftförwaltare. 
Crsjon, D., Tolfman. 
Crifsfon, €., Nänmdeman. 
Cröjon, I., Henumansegare. 
Svrkberg, B. ja, Handlande. 
Gjellerftedt, EP. Kyrkoberde. 
Hansjon, ÅK. TD; Hemmanscgare. 
Harlin, H. I. SÄ 
Holmitröm, 5. P., 4 
Hjortsberg, Fuipektor. 
Hillgren, I., Landtbandtande. 
Iobansjon, F., Infyettor. 
SJobansjon, MN., Tolfman. 
Iebansjon, I., unga, Hemmansegare 
Iohanson, OD. 6€., Ä 
Iobansjfon, A, q 
Sönston, I, | 
Yandelius, Doktor. 
Lindgren, $., Hemmansegare. 
Lindgren, I., Injpektor. 
Lindgren, IJ., Hemmandegare 
Mattjon, IN. P. 
Mever. Apothbekare. 
Miller, A., Injpettor. 
Nilsfon, I.= Hemmansegarr. 
Nilsjon, MN. P., kå 


Nordling, A., Tolfnwn. 
NRordftröm, I, Hemmansegare. 


Harabs. 
Ewartbjörsbyn 
unbyn. 
Heden 
PBuddbyn. 
ewartbyn 
Wubyn. 
eSmwartbbjörsbyn. 
Buden. 
Swartbyn. 
MBWikfbyn. 
PBuddbyn 
Stfogsan. 
Boden. 
Swartbjörsbyn. 
Skatama! 
Brobyn. 
Säåhvaft. 
Yjusa. 
RAminnet. 
Swartbuyn. 
Boden, 
Smwartbyn 
emwårtla 
Bredatker 
Boden. 


MNånbyn. 


Melderftein. 
Ränbyn 


Preftbolnm. 
Ranbyn. 


Hwitan. 
NRienufel. 
NRänbyn. 


Iiordqwift, Hemmansegare. 
Iordlund, I. E., Hemmansegare 
MHordjtröm, P., ” 
IWyberg, MN. D., 
Nyberg, IS., " 
Hlöjon, 9. P., ' 
Dlofsion, MN. 

Dtlofston, IL. P., 

Pettersjon, I. € 

Petterson, I. P., Kyrkowärd 
Pettorston, HD. P., Hemmansega 
Rutqvift, I A., a 
Sålytern, C. D., Sågwerkörgare 
Schönfeldt, Komminifter 
Strandberg, RN. P., Henmansega 
Sundqvift, 6. 5. Y 
Söderftröm, I., 

Wallin, L., ; 
MWikftröm, EC. IH, Landtbandlande 
IWeftberg, P. G., Direktör 
2ellberg, G., Snidare. 

Hhrman, 5. D., Kronolånsman 
Hbhrling, 9: P., Hemmansegare 
Hfterbera, L., Injpeftor. 
Hitvöm, MR. P., Hemmansegar: 
HOmvift, G., Kroucfegde 

Oqwift, G., Ingeniör. 


Råne Soten. 


DHrdförande. 
Bergbmark, CD. Landspital 


Ledamöter 
Berg, Nättare. 
MHergner, CF. Andre Landtmätare 
Dahlberg, I... Kvrkoberde 
Gbden, MNR., Kommintiter. 
(Efjtedt, Kronofogde. 
Forberg, I. Oemmansegare 


&Z 


(Grape, KN. In Kapten, KR E 
(Srotb, LD, MRänmmdeman. 

Görelsjon, V, Hemmansegare. 
Gyllengabm, I, Haudkande 


152 


Raänbyn Holmgren, 3. € | 
ENHER UU: Holmgren, 3. C., Jufpettor N 
Orwitan. Ovlmqvift, A. Hemmansdegare. styrfoftaden Hergbohm. C. €, Infpektor. 
Ränbyn Opitftröm a rg utt US 
Böle : LE A., Infpeftor. SE AA q 
ES rd Su GP etumandegare; Bädftrön . D. Telegraffommisfarie. 
Acta SJafobsfon, " j acdtrom, A., Handlande. 
SV Keel Iabansjon, UA. " Räsbyn. Englund, NR. 5, Hemmansdegare. 
RSA Sobansjon, RY ÖRE SA > 
Cabbyn. v q 3 fsk Björknäs. Ör apte 
Mjöfjerden. gindftvå D. Ne si Alliv: öceforf Hofibt ; 38 nu ; 
nt oimdftröm, Y. G., Hemmansegare. styrfoftad FR SER lp STR 
Orebyn Vaundberg, DE nr styrkoftaden. efstpren; a Handlande 

: COJALEN SER " Holmgren, Aug. Herr. 
Preftbolm. Löfgren, NÅ, 5 ere a re bin are 
Nänbyn, Löfgren, P., Handande SKyrkoftaden. — Häggftröm, CR, Stollärare 
Derbyn Movsberg, L. IT Henunansegare ölnäg. KANE 

MRBS CR : näs. | cen, Jo u 
Ränbyn FURL R ad ; Rolf. tiger a 
SE Movsberg, Fr., Oandlande. Biörkfor SSA 
Orebyn. Paulin, T 5, Hemnandagre Björkfork. Vunbdftröm, A., Rättare. 
Prejtbolm. Drulin n., T R : FSS MNutberg, SM Cöjinant. 
vyrfoftaden. Ström, D. H. Apothefare. 


Orrbyn Paulin, I 

SMED: Du Ny PN n" 
Omitän. Palsfun Ta . Ytterbyn. GSjöftröm, E., Hemmansegare. 
Sn Rd « Ve V 4) d CN sn I M I ri 
ne SA &., SS ebtamömal; Hen FR D. Uv 2 
JEAN äyne Salander, I., Handlande. ; i ällftrön $., Handtlani 
rr Sjöltedt, A., Arvendator. SG Var Be 

ER 3 Sundin; N. H:, Hemmansegare. Rolfs. Ullberg 'x Sulinletån 


Böle. GStrand, I., Nämnde 
Sundnäs. Sunbius fen ben Kyrkoftaden. — Wallgren, A., Repflagare. 
PE Sundwall, 3$., Hemmansegare. Brr ER ; 
reftbolm. CSundqwift, G RE RN v. Kontraktsproft. 
Ränbyn. Senaman, «& + & Aberg, NR. G., Fjerdingsman 
Preftbolm. Shonen $ EEE, Ur Oftman, A. F., Gandlande. 
Semtön. Oftröm, MM. HG, AKNE: - 4 

Ofwer-Kalir Soten. 


Neder-Kalir Socken. Ordförande. 
Ordförande. Rojeniud, Kyrkoherde, Hofpreditant 


styckoftaden. — Hummel, D., Brukspatron. Ledamöter. 
Syctoftab Bergner Bönan benihinsepar 
Yiv Svd MN Örn [| DNIe ANDE? 5 
Hubbe SADES jon, Se Ö., Mrvendator. Seden. Brånmvall, RN. P., Hemmansegare 
Ntterbyn. es 6., Löjtnant, Swärdsman. ESwedjau. Gngftröm L., äh 
j Hergftröm, O., Hemnransegare. Swartbyn Eröton D., 4 
Är & å 
MNäsbyn. Prasfare 6. 9. Branftröm, L., Nämndeman. 
Syrkoftaden RR ” I. Handlande. Rödupp. Grunden, 6. C., Såqwerköegare. 
»  Bergften, A. G., Häradshöfding. Bränna. Hansjon, NR. P.; Hemmansegare 


134 


Wännaås. 
Landsjerf. 
Mitajerf- 
Hultet. 
IVännås. 
Bränna. 


S$udola. 
Lapptrvåft. 
Karungt. 
Studola 
SKarbwwaara. 
SKarungi. 
SKorpikylä. 


Starvsjoki. 
Korpikyla. 


Matarengi. 
MWittjaniemi. 
Matarengi. 


Korpilombolo. 
Matarengi. 


Kengis 


Hendriksjon, Jacob, Hemmansegare. 
Sönslon, C., ki 
Lardjon, LT, 

Itilsjon, LT. $H., 

MRNRilsfon, NR. P., 

Sadel, C. OD... Komminifter. 


Carl Guftafs Soten. 


Ordförande. 
Grape, I3., Kyrkoherde. 
Ledamöter. 


> 


MAnundi, I., Henumansegare. 
Beraman, Rijto I., Hemmansegare. 
But, I. P., $ 
Fronkt, H., 
Henudriksjon, |., 
SKynylä, 
Strand, I. H., 
Tuobea, I.; 

Wälikoffi, Pehr, Nilsjon, Gemmansegare 
Aija, P., Hemmansegare. 


Öftver-Torne Socken, 


Ordförande. 
Bergdabl, E. M., Loudsfiffal. 


Ledamöter. 
Asp, E., Oundlande. 
Burman, C., Kronofogde. 
Budt I. BW, Proft. 
Hadzell, HO. MB., Kronofogde. 
Lindroth, E., Handlande. 
Nyman, P. M. Handlande. 
Sandqwift, N. P., Kyrlomwärd. 
Stenborg, C. A.. Konminifter 
Torneug, Iz Häradsdomare. 


Pajala Soten. 


Ordförande. 
Soblberg, C. I., Brutspatren 


KieriSwaara 
Fohopiett. 
Kengtd. 
Muoniowaara. 
Pajala. 


Racfund 


Korogwetk. 
Radjund. 
Båtjaur. 


Lapptråäft. 
Glommerträft. 
Lappträft. 
Boffele. 
NMalä. 
Badtjaur. 
Bräånnträft. 
Malå. 
Färträft. 
Painejaur. 
Boffele. 


Ledamöter. 
Alatalo, D. F:fon, Hemnmuansegare 
Arv, OG. Ison, Gäftgifmare. 
Beraftröm, I., Hemmansegare. 
Aorström, B., Handlande 
Lasju, I Hansfon, Heummanscgare 
YLeftadwus, Lo IY., Handlande. 
Yidjtröm, I., Kronvlänsmar 
Pajala, I. Hfon, Hemmansegar 
Pajala, », - 
Pellifa, ., Gäftaifvar 
Stenberg, Paltor 


q 
Jernberg, Klocar: 


Arjeplougs Lappmark. 


Ordförande. 
IWinnberg, TH., Kyrkoherde. 


Ledamöter 
(Sarlberg, F. U., Kuyrkomård. 
Fjellftröm, HA. T., Handlande 
Holmftröm, F., Kronolånsman 
Hlofsfjon, D., Håradsdomare 
Sundftröm, IF, Ränndenan 
MBalljtröm, I., Kronohemmansibo 


Arwidsjanrs Lappmark. 


Ordförande. 
Skarin, I... Kronslånsman. 
Ledamöter. 
Armwius, LT, Kronobemmansabe. 
Engelmarf, F. 6. 
Fielljftröm, €. MN., v. Paftor. 
Granberg, I. AA, HOemmansegare. 
Holmlund, L., Handlande. 
Lingftröm, EC. E.. Nronobemmansabo. 
Lundmark, P. €E., d 
Mörtzell, IJ., Stkollärare. 
Renftröm, P. A:jon, Kronohemmansabo. 
Sjöftröm, A. &, Henmumansegare. 
Hftröm, AT, Handande 


Kareuando. 
Maunu. 
Smwvisomutka. 


Sappero. 


MNorvwit. 
Pajerim. 


Owidfjod. 
Tjomotis,. 
Wuollerim. 


Mattisudden. 


Ullatis. 
Hakfas. 


Enontefis Lappmark. 


Ordförande. 
Curtelius, 3. D., Kyrkoberde. 
Ledamöter. 
Hacdzell, EC. I., Kronolänsman. 
Grape, I., Klodare och Henmmansegare. 
Raatamnaa, I., SKateket. 


Sutasjärwi Lappmartk. i 
Leoftadins, R., Kronolänsman. 


Socfmors Lappmark. 


Ordförande. 
Uilenins, I. €E., f. d. Kronolånsman. 


Ledamöter. 
Berlin, M. T., Kateket. 
Boqvift, L. A., Fräljehenumansåbo. 
Critsjon, €v OL, IRybyggare. 
Sorbman, L, I. Landthaudlande. 
Mannberg, D. 3., Difningsförman. 
Mannberg, I. D., SKloctare. 
Nordlund, MN. I., Nybyggare. 
ESandqvift, I., g 
Wefterhund, G., Syrkoherde. 
FY RS €. A., Kronolänsman. 
Wefterlund, I. €., Nybyggare. 


Gellitvara Lappmark, 


Ordförande. 
Silfwerbrand, Th., Kronolänsman. 
Ledamöter. 
Appelqwift, Skollärare. 
Engelmarf, F., Paftor. 
vandftröm, C., Nybyggare. 
Pehröfon, P., Nämndeman. 
Foderberg, SKlodare. 
Aftröm, I. F., Tingétolf. 


AV — 


ed. 7 rad. 
16 


”" 


3 uppiir. ft 
10: oo 


10 

7 ucdife. 
12 uppijr. 
10: 
17 nedifr 
185 uppifr. 
15 ucdifr. 
3 uppifr. 
1 


12 
14 
8 


SE 
00:06 


10 


Rättelfer. 


år: afflagna, 


"| 


anföres, 
årsafgiften 
jord 

röta fig 
den, 
utöva 
mwara, 
ftijtad. 
om den få 
deråt, 


öfre " 
inom fig utfägo 5 
af en brofdjyr, — att ,, 


, underftödja utflyttare, ,, 


" 


förtjent afjådant mun ,, 
derftöd. Talaren ha 
de fig betant 

nägot underftöd. 


: anflagna 


anföras 
årsafgifter 


iv 

rota fig 
den 

utöfmer 

mwård, 

ftiitad. 

fom den 

åt frogshushållnin- 
gen, 

Uedre 

bmwardera uppgaj 
af en brofdjyr, före 
flog att 
uppmuntra odlare, 
förtjente af fådane 
premier. Hos tal 
hade anmälts, 
någon belöning 


8 tillägges efter "mening" följ.: m. fl. åberopande prans. 


Jtorrboltens Läns 


Kongl. Hushållnings-Sällffaps 


Handlingar. 


Luleå, 1867. 
Aktie-Bolagets Trvceri. 


Protofoll, hallet wid Norrbottens 
Läns Hushållnings-Sällffaps fam 
manträde a KF. M. Befalningshaf: 
wandes fesfionsrum i Lule den 2S 
San. 1867. 


Ty 


Rärwarande: Ordförande: vice Ordföranden ber 
LPandsfefreteraren och Riddaren AA. MM. Curén; 
her fapten R. Scdouab, förfte landtmätaren I 
($. MRyjtröm, lektor (5. Elowion, IHjmanterue 
SH. MWHidmark och GC. DD. Berqman, brufspatro 
nerue D. Hummel och (Sw. Wifbjelm, v. paltor 
UA. AA. Stedfén, inqenidrerne P.A. Bröunftrom 
och I. Selling, Handandena D:D. Sundberg 
DL. Nelsjou, I. M. Finell och OH Po Rut 
qrvift, ftadskasjören 6. AA. Rudberg, bewmans- 
egarne M. P. Cnqwift, Lars Petter Varsfon, 
CErif Pettersjon m. fl. font undertednad, iom 
förde protofollet. 


Si 
Se. D. Scdan mötet af br Ordföranden blifvit 

öppnadt, ffreda till wal af nva ledamöter, Bwanvid 
följande imvaldes: 
i Lule: landträntmäjtaren Fritb. Maldenffröm oc) magifter 

BV. Holm, 
RNeder-Lule: notarien D. Rutbåd och hbenumansegaren NiUs 

Anton Fabricius, 


4 


Pite foten: jordbrufareu Hinrids i 
3 v Hmrdhs oc infpettore Oftr 
He nfpettoren NRyftröm 
Haparanda: telegraffommisfarien 3. Lundgren vd) & 
Jyningsmannen GG. Yundftröm, 
Råne: inipeftoren C. I. Ljungberg, Räånbyn; och 
F- egaren Anders Oftröm, Dhu, é 
elltwara: paltor Stenborg och ffogsuppfyninas 
j i BUPPJVI Ge (S 
SÄ fogsuppfyningsman €. En 
S2 


Till ledamöter i Fövwaltnings-Utf i 
tngs-Utffottet imvaldes 
bandlanden DD. D. Sundber ) an. 
xandlanden OD. D. va och hemmansegaren N 
P. Cnqvift i Björsbyn. en 
. $3 
| Till Ordförande i Ofwer-RKalix oc ÖOfwer-Torneo 
Hushålls-Gillen waldes hrr brufsinfpeftoren BV. Kroof 
och pofterpeditören A. Montell, jamt till Ordförande i 
Neder-Lule Gille br länsdjurläfaren I. D. Jacobjon 
& Re $ 4. 
irefter föredrogs fefreterarens 
1866, jom war af följande ydelje: 


Nverupp 


bemmans 


beråttelfe för är 


Berättelfe till Norrbottens Läns Hushällni ä 
Ife . nings-Säll- 
ffap för är 1866, wid def Allmänna fammanträde 
d. 28 Januari 1867. 


3 öftverensftämmelje med detta Säillffaps å al och 
med föremålet för def ledamöter NÅR ad kand 
Re att börja den i GSäliffapets Stadgar föreffrifna 
va erätteljen med en öftwverfigt af temperaturförhållandena 
under aret och af aröwerten, fom ti mwäfentlig mon af de 
förra av bergende. Denna öfverjigt måfte denna gång bli 
mindre fullftändig, emedan Sällftapets ordinarie ordförande 
ir fassn egg Bergman, Dwilfen wi Hittils haft att tada 
för e devuti meddelade uppgifter, warit genom bortowaro 
från länet under en ftor del af jommaren förhindrad att 
göra, de objerwationer, jom legat till grund för wåderlefsöf 
eekler Wi begagna of derföre i ftället af de meteoro- 
SR tafttageljer, jom återfinnas i berätteljer från hushålls- 
gillena, och Dwilfa ide funna i ja fynnerligt bög grad af 


[ 


0 
wifa från förhållandena härftådes. Ordföranden TT Hapa 
randa Gille anför följande intresfanta iakttagelje: ”Mf de 
meteorelogiffa obierwationer, bwilfa under en följd af 3ar 
ärttonden blifwit gjorda på en ide längt från Haparanda 
afläglen ort, bar det wifat fig, att medeltemperaturen för 
året wanligen är bentamma under alla är. Om derför na: 
gen gång tnträfrar, att mwintern utmärker fig aenem ffrång 
vc) ihällande föld. jå är den påföljande fommaren nmydet 
warm, och twärtom.”  Siftförflutna winter fan Mmapt fågas 
bafwa tagit fin början förrän i Januari, men mwåren mar 
ja mydet längmwarigare.  MRederbörden war under jommarens 
början otillvädlig för att upplöja fälen, bwarigenom wwert 
ligheten företedde ett ytterit vinande tif. Yydtlighets ut 
märkte fig efterjonumaren genom en omwanligt jemn warme 
och framför allt genom en verhörd nederbörd. Denna har 
fäferligen warit oviafen till det lyctiga förballandet, att nå 
gon froft ide inträffade förrän i flutet af September och på 
wisja ftällen ide förrän i Oktober. Ett för fädens mognad 
jä gynfamt förbållande frulle äfven hava framfallat de ri 
fajfe ffördar, om nederbörden warit måttlig. -Aren more 
mwisjerligen på ftrået fmällande vd fågo owantigt rifa nt, 
men wid tröjfningen ha de befunnits giva mindre till 
jpannd. Någon anledning till flagan dfAver affoftningen 
torde bod ide på det beta ffäligen böra förefinnas, emedan 
beftaffenbeten warit god.  Betäntligare är det med foder: 
tillgången. Höfförden har warit mydet otillfredsftållande, 
od) briften på foder fonmmer ofwvinvelaftigt att för en läng 
tid hafwa genomgripande oc) menliga werfningar, fom till 
en del redan låtit erfara fig Den mängd af boffap fom 
blifwit nedflagtad ffall om gång ligga tungt på jordbrufa 
reng efonomt, och ur denna fonpuntt fan nun jäga, att det 
fifta året avarit wida mer ogynfamt för landtaramen, An 
flere af de föregående. När Härtill fommer, att putakijen 
näftan öfwer allt i länet angupits af torröta, bidrager detta 
fänbart till föröfande af befymren. 

Den ymniga nederbörden har warit hindertig för lot: 
tern od) på flera frällen näftan omöjliggjort bergning Ar Ag 
ländta ängar. Wi ffulle derföre nödgas fatom menlig upp 
fatta den, om wi bedömde förballandena ur em inffränftare 
jynpuntt. IBore wäiderlekfen mid alla tider och afta flofaler 
fädan jom landtmannen funde önffa den, ffulle misjerligen 
föga omtante erfordras för jordbrufetå ffötiel och ringa far 
hägor förefinnas för en egynjam fförd. Men naturens bus- 
hållning ffer i ftort; dek lagar äre alltför allmängiltiga för 


6 i; 
rer ejste efter inöslitliteas inffråntta intresfe aufanuna. Sällffapet bar äfven fött japggraten, bög 5 
och menniffans eqennyttiga beräkningar. Oct ffulle äfven Sn af denna nyttiga fultunvert genom att FUENegD rdr 
för menniffans bade tefamliga od) fjedliga lif wara föga AE etftnad för en perion, iom meddelade allmogen Ae 
uvttigt, att ute läga bögft förderfliat, att utan möda je fina rem i linetS bebandling, och wid förra MjItreje än 
önffningar uppfulda. Yifwet är en beljojam ffrid; och om EDeb beflötg, att en limvertåbyggare ffulle AR har 
menniffan brufar fitt förftånd d. ww. ). vdlar det, frall bon SA land. Genom br landsbofding Bergmans orjerg ! 
aå fegraunde ur denna frid.  ”TJätamod öfwerwinner berg Helg 


Jonlon, 
fock en fådan, i fitt fact funvig man, wid nanm Sonton 
| j d e Al, I 
Och talamed och arbete är för jordbrufaren framför andr g 


beböflige. I det wi tyda mwara undt, 
fördelar för ofs. 

önver em nederbörd, fom hindrade adden, bämmade den full 
utwecflingen af meguaden, öfwerhvämmade hans ängar, od 
mympade fjufdomskröet i hans jordirutter. Menu 
icfe alltför mycet miftager fia på naturens 
denna nederbörd blifva en fälla till 
randen It Pite busbållsgille framft 


Hun nangen jordbrufare bar ide 


företeeljer, fal 
wäljignelje.  Ordfö 
bypetbes, fom är mer ån fonnolit Han anför att wid ned 
gräfning af en grindftolpe frenne ffilda tager af fåle Olifwit 
påträffade, och ban drager deraf den flutiats, att under d 
frenne fiffta åren jorden ej någon iommare mwarit fri från 
Fäle, Dwilfet torde få anjes jum en orfaE till den tröghet 
fom under fanma är wijat jig i wertligbeten. Denna tatt 
tagelje fon fannolift winna befräftelie även från andra håll 
och bwad är under fådana förhållanden lyctligare än juft den 
nederbörd; bwaröfiver mången anjer fig bahwa ffäl till mij 


nöje. Ty det mydna veguet majfte bafiva npplöjt fälen, oc 


förtt fedan jorden blifvit befriad från desia gördlar af is 
fan man ega förboppning om att fruftjambeten ffall utwed 
las och lifwet till fortgående fulländning fwälla fram ur def 
utvderliga fföte. 

En annan naturföreteelje får wid detta tillfälle ide lem 
nas utan uppmärfjambet. Det är den ödeläggande ftörm 
tom 1 början af Oftober öpvergid desia föwål jom flera an 
dra trafter. Den är ijynnerbet niinneswaärb för den måftig 
bet, bwarmed den bortivpade bela ffvgar i detta län, och det 
fon ide förnefas, att den ifada, jom derigenom tilljfyndats 
länet, wida öfwergår måra förlufter i minffad affaftning ar 
jorden. Det är då äfven I detta fall af nöden att tilllv, 
hurwvida wi på ett allmännyttigt fått må funna tillqvdo- 
göra of alla desia millioner nedjlagna tråd, fom nu ipårra 
ffogarne vd) på många frällen göra dem otillgängliga. 

Uti öfverjfigten af de twänne föregående arend werkjam- 
bet har blifvit frambhället de ftora fördelar för den jordbiu 
fande flasjen, fom en mera allmän linodling ffulle bereda 


böra mwi fäledes föra 
Elaqat 


Om man 


äller i fin arSbervättelje on 


i ken belöft lån utan att blifwa få mydet 

KE  Ekltpeta a TN TS S reqwijttionen 1 NER 
FR "Endaft på twämte ftållen hafwa ti DET O NE NR 
DA Senfon$ ledning blifmit uppförda SR i i ge 
Stalir af brutspatron Hummel cd) en : ru VE 
Wtfbjelm. - bdesja trakter ffall ; futtairene 3 SungAet We 
Sällffapets uppoffringar med fäferb Er, fn 
warit önfeligt, att flere ioduar bad; ingna KR 
tet att få Andamälsenlga linberedunin Ra RR g 

an lifwäl antaga, att jadane mwert bädane FRIN ba 
ng i länet med ledning af de nu uppbygda. SNOR Elle 
tteclleetid underrvätteljen om att linodlingen i wit fa a 
af äre t. er. Råne omfatta$ med ett ftigande intres 

al sv BE 
finnar ett anflag af 100-vde till re - 
=> | 1 ap 

mejerielev wid Winna har Sillffapet Of ve än 
fande till jådane platter, för att devigeno; ÖN 
beböflia fännedom i lånet om förbättrade naste 
mwerfuing af oft och imör, åfweniom äg NR Ar 
Detta anflag bar doc hittils tymärr RR An 
Under filta aret bade mwisterligen en SR BT RR be 
tuna, men uwäåntadt nog blef den ej Htallet net 
mwar 'warmt förordad af Förvaltnings LE bs Renfta 
tigt afieende derpå, att föfanden mar ER EE äftudt 
oc) finffa ipråfen. Att AP UMAS af föfon: 
temat anföfan utan afteende torde Er FESTA Ne 
dens ålder; hon war endalt 17 (EN 2 SEEN, ot 
nog föfta uppmärfjambeten på: jute ee du 

öra allmogen befant med frötteln oc be a 
que ;bealffer "och bwar od) ex fom nitälffar Er De a 
MÄggaude aren af landtbusbållningen borde ae 
rad att merka för tillgången af föfande till I 
— i inmwer vå allmogen 
— att på öfvertygellens wåg NN ÄN 
jamt meddela nyttiga rad och OT SR ör föllNn 
näringarnes bedrifwande Deflöt Sillffape SM At adetntäffeitt. 
är fedan att på fin befoftnad utgifva « 


8 


Detta bar under fiftförflutna år blifwit Wwerkftäldt; men de 
ferde fuma ifrägajättas, hburwvida de för en bru ffritt 
erforderliga medel ide ftulle funna ännu bättre användas 
genom förre inföp af utmärkta landtbrutsförifter, bwarpå ku 
ide är någon brift. Profesfor Arrhenius har ju riffat landt- 
brutstitteraturen med de mwärdefullafte alfter, framftällda på 
ett enfelt od) för alla lättfattligt jpråt. Wore det ide ffa 
utt att göra dem tillgängliga för länets jordbrufare? Bör 
mwaltnings-Utffottet bar wisterligen reqwirerat 100 eremplar 
af tvenne bland desja imäjffrifter, men att detta antal är 
ctillväcdligt, är lätt injedt. Som de förra upplagorna of 
desta ffrifter åre utgangua och nya ännu ide bunnit utgift 
mad, bar requwifitionen hittils ide heller funnat uppfylla 
En använ ffrift, jom tilhvunnit lig ett vmwanligare intres). 
bvå länets allmoge är |. Spaaks uppfats, benämnd Landt 
bruk utan binäringar, bwaraf 200 exemplar  hitfommit. 
Cfriften är lifwål af det mwärde, att fnappt någon enda 
jordegare i detta län borde mwara i fafnad af denfamma, od 
det fan fwärligen beftridas, att Sällffapet mwida bättre ffullks 
använda föra medel genom inföp af desta förifter, än genom 
rortjatt utgifvande af mvartalsffriften. ; 

I enligbet med Sällffapets beftut har Spaats afhband- 
ling blifwit öhwerjatt på finffa. Detta bar mwerfftällts utan 
anjpråf på erjättning af br fyrfoberden I. Grape i Carl 
Gultafs juden, men trycfningen deraf bar ide hunnit afflu- 
tas, Jå att någon jpridning af öfverjättningen bland den 
finffa allmogen i länet ide funnat förfigga. 

oo Mt uppmärkiombheten på ätliga fvampars amvändbarhet 
kalom födvoänmne börjar bli allmän ide blott i wmwärt land, 
utan äfven i Finland, bar man ett bewis deraf, att till br 
landshöfding Bergman från filtnåmnda land anfommit Några 
eremplar af en deritädes på både finffa och wenffa utgifmen 
beffrifning om ätliga fwampar, af hwilfa trogna afbilduin- 
gar äro inhäftade i bofen, tom man naturlighwis fan föra 
2 med jig och af denua ocfaf äro mera amvändbara än 
Smitts ftora planid. Öfmwerjändaren har anhållit att desfa 
exemplar matte blifva utdelade i länet. Ordföranden i Jod- 
mods Gille jynes Järffilt nitälffa för denna faks framgång 
och hoppas på praftifft wis funna nedbryta de ffrankor, jon 
fördom och ofunnighet uppftällt mot Pvamparnes$ amvänds 
ning till födoänue. Den tid fall neg fonuma, då denna 
uunda, jmafliga och näringsrika wert utgör en af de finafte 
fr RR vätter på wårt bord Dade i ftaden od) på 
andet. 


>) 


Som jordbinkswiäjendet intagit ett allt wigtigare rum 
i landets produktionsförmåga, få att ervort och tmport ar 
jpanmäl Atminitone under gynfammare år ide blott uppmä 
ga biwarandra, utan att balanjen till och med fjunter till 
fördel för den förre, bar man anjett af mwigt, att detfamma 
finge fina gemenjamma föreningspuntter på jamma gång 
jom fina fraftiga målsmån. Detta ändamäl har man anfett I 
nägen mon funna mwinnas genom ett årligt fammanträde i 
EStochbolm af delegerade från alla Hushållnings-ESällffap i 
vifet. Det fon ide heller betwiflas, att ctt jädant landt- 
brutöutffotts önffningar och förjlag till jordbrufets fromma 
ffulle hos Statsmakterna mwinna ett tillbörligt afieende, och 
GSällftapet har på mötet i Öjebyn jå mydet hellre bitvädt 
den urjpeungligen från Stoctholmå läns Husbållnings-Sil 
ifap utgångna framftållning härom jom Norrbotten, till följd 
af fitt affäggua läge, i annat fall har värt att få fina bes 
bef bebjertade oc) fina önffningar uppfyllda. Gurmvida nås 
gut ädant allmänt landtbruföntffott tommer till ftånd, är 
emellertid ännu owift, emedan det år betant, att ide alla 
Hushållnings-Sillffap welat biträda förflaget derom. 

Ett vafwisligt fteg till fännedomen om tandets jord: 
brutfsförbållanden innefattas iden från regeringen utgångna 
mmodan till rvifets HushbällningsSällffap att Jamla ftatifti- 
ffa uppgifter inom deras rejp. diftrift. Denna anmodan fu 
nes bafwa rönt ftor beredwilligbet från alla håll. Från 
Statiftiffa Centralbyrån utfommer nemligen jordbrufsftati- 
itif för det ena länet efter det andra. Snart äterftår endaft 
Norrbotten. Här tydes det jom ffulle ofunnigbet eler för: 
dom eller egennytta lägga binder i wägen för lamlandet af 
bdesja uppgifter. Det tom är affedt til jordbrufets fanna 
nytta motarbetas af jordbrufarne fjelfwa under den oriftiga 
föreftållningen, att åtgärden endaft affer ett förökande af 
jordbrufets onera. Genom denna ogenbet att lemna upps 
lysningar blottftälla fig emellertid länets jordbrukare för att 
ide fomma 1 åtnjutande af de fördelar från ftatenå fida, 
bwartill en noggrann fännedom om länets jordbrutsförbål- 
landen obviftvelaftigt ffulle gifva anledning. Det är i fyn- 
nerbet Pite jocdens allmoge, jom från förfta fund jött af 
böja alla förfök att infamla fådana uppgifter, och till följd 
af denna ogenbet hafwa några ftatiftifta uppgifter för är 
1865 frön detta län ännu ide funnat ingå. Fran Pite ftad 
oc) Ofwer-Torneo focten faknas Ukaledes uppgifter, men det 
malte medgifmwas, att från näftan alla andra Gillen förfports 
ett berönuvärdt nit för fafen, och flere af Gillenaå hrr Ord 


10 


förande bafiva ådagalagt ja for eegennytta, att de 
biterat Eällffapet för de tfoftuader, jom med 
vit förenade. 

För att befordra ipvarjambet, fom bittils "ingalunda j 
nes mwara något utmärfonde drag i fwenffa folflynnet,” ba 
wa fparbanferna anfetts jom det werfjammafte medlet; me 
da det wilat jig, att Smwerqv änn i detta bänjeendre ft 
efter de flefta fulturländer i Curopa, bar Stengl. Maj:t, fö 
att befrämja fparbanfömwåjendets ufwvedling, infordrat Du: 
hållnings-Sällffapens muderdaniaa vttranden öfver ot: 
Cbefen för Statiftiffa Centralbyrån framlagdt förflag, bwar 
igenom Hushållnings-Sållffapen ffulle fonuma att utgöra 
föreningspunkt för Sparbantstutresiet, och bar Sörwaltning 
Utfjfottet, iedan wederbörande Sparbanksdirektioner blifvit 
börde, aflåtit det infordrade underdantga uttätandet till n 
jentlig del i öfwerensftämmelie med nämnda förflag und 
förboppning att dymedelft i mwidfträdtare mon än bitti! 
unna mwerka för Warbantömwäjendets utbildning i länet. 

Under flere är har man näftan ned förfåran fett, bu 
inbyfingarnes antal I länet vuppbörligt tillvert, utan 
nagra mwerffamma botemedel deremot blifvit amvända. > 
tom ett jädant bar lifhväl med rätta  blifwit uppgifvet 
vättandet of jordtorp, ud jom befant äro redan för län 
tedan prentier af Sillffapet anflagna till Uuppuruntran oc 
underlåttande deraf, men hittils bar ingen anmält jig ti 
ecbållande af näget jadant premium. Detta vaftadt är det 

Wwij5t, att jordtorp blifmit tvättade, men fill burn otillvac 
ligt antal erfor man på mötet i Hjebyn, bwareft äfwen de 
na fråga berördes, genom det uppgifuna förbållandet, att on 
famt i Pite focden finnas 1,007 inbylesfamiljer. Detta fat 
tum är tillvädligt talande, för att rulla hwarje wän af Nor 
bottens ufwedling med de alhvarligafte bekymmer för d 
framtid. Det fan mwara nog att bar endaft i förbigåend 
omnånna detta wärlöfta problem, emedan till detjamnma: 
lösning mid dagens diffusjion nya materiolier jäferligen 
blifwa frambållna. / 

De jeduare årens jommarmöten hafwa mwarit fyunerli 
gen talrift bemwiftade af allmoge, och mötet i Hjebyn öva 
träffade i detta hänfeende de föregående.  Iutvesjet för det 
famma war till och med få ftort, att allmogen derftådes |: 
rer bögligen önffa defs nara förnyande. Atffilliga madra 
både redftap och djur woro mid mötet utfällda, och ni 
pris till ett jammanlagdt belopp af 160 rdr vant blefv 
utdelade. 


ide & 


uppdraget iw. 


1 


Sem wanligt hafva Äfven under förlidna av ondt 
brutfSingentörerna warit flitigt anlitade dr Ste jom 
ar gång ffall anfes wara ite utan förtjenfter om Norrbot 
tens jordbrutsförbättring oc jom i wåltentlig men bidragit 
till aft göra mwara jomumarmöten tifliga och undermwtjande, 
bar inländt berättelje öfwer de werkftällda agronomiffa uns 
deriökningarue 1 länet under aret, bwa uti ban förmåler fig 
pafwa bejött 30 förvättningsftällen inom 6 edna Härtill 
bade Atgätt AS rele: och Mtun war. Derjemt j bade 
till fandtbrutsjtipendiaten I Botftröm blifmit under bi 
Magnets amwvisning och aniwvar öhverlåtna area ntugarne 
inom de I nordligafte Jjednarne, och har hr VB Htröm under 
en tid al 4 månader beiött 40 förrättningasftällen. Ar et na 
banwva onifattat 2 areal ar EE au 3 TNE NS 

auungen a a förvatfinngar INT d 

a länets landsting ant illea 4 Hi HNilUat li Ce 
deltagit bwar oc) en inom fina tilldelade diftvikt, ja att 
Manuberg diträdt mid arb fena inom Yule, I nte u 
inom Pite, Helljtröm inom Rån odh Stale, jamt 35 nn 
berg inom finnjocdnarne, och hafwa de mer det nit oc a 
tresje följt arbetenas gang, att de rara ifvel hinna okt 
wa till ftor nytta för de ar länets Jjordbuut re, Jem Wwilja 
använda deras biträde, autingen wid De förra vännina 5 
arbetenas tilljyn och vorduande, eter oc till upprättande och 
utftafande af mindre odlings: och ingSwattnin vu in 

Med deja mwitsvrd till ledning, månne det fn fun 
wälbetänkt af landstinget att indvaga anflaget för desta d 

ingsförmåän? 
äg: VR uppoffringar, fom länets landtbrntöffoly fåt 
wa af Sälljfapets tasja, pafalla naturligtvis sg tar 
redvgörelje för ffolans förwaltning, oc aterfimnes ga 
i den af föreftandaren atgttna berättelje fill Kongl SR 
brufö=Afademiens FörwaltningsRomité, fom blifvit ntagen 
i Sällffapets qwartalsjtrift. "KR 

FL på bn alt frufterua af desta kon ringa: 
blifwa fynliga, tv Sällffapets mwerkiambet bar under Su jer 
af är warit i betänklig grad bämmad genom SU ör 
att uppebålla föolan, och äfven för förlidna Ma fra off 
lan t ffuld till Sållffapet. Man att i HÄGON Mon sne 
nnvarande föreltändarens förtjenfter om denfamma in 
ga$, målte man beklaga, att länets tan SRA ill 
tat få mycet förtroende till ffolan, att fe art: EN 
antal funnat vefryteras från detta län, utan rage IT 
till ftörfta delen från Jemtlaud. Länet ffulle fälede 


12 


funna draga någon divekt nytta af ffolan, om ide nås va 
de utgående lärlingarne fomnma att befätta fig Därftäda 
Emellertid mafte det erkännas, att detta beflagliga förhiäj 
lande är att tillffrifva tmevånarne Heliwa, då de ide 
fina föner wilja tillgodogöra fig det gynfanuma tillfälle, jom 
erbjuder fiy till fri underwisning, fritt foftball och derjemte 
till fontant nnderftöd under lärotiden. Det är ide på mån 
ga ftällen man erbjudes betalning, om non will undertajta 
ig att blifwa bibringad litet mer wetande än det MAN vi 
dan befitter, och ännu fälljyutare torde mwara, att ottjä uppe 
offrande och mwåhvilligt anbud förjmås. Allmogen har dod 
ide funnat undmwika alla goda inwerfningar af ffolan. På 
fallande äro redan de förbättringar i jordens Uppfagande oc 
bruf, i äferbrutföredffaper jämt i ladugårdsproduftters ffötan 
de, iom ffolans erempel der oc) bwar framkallat. HÄr I or 
fen måjte man doc arbeta med tålamed på framffegen, h 
bär fafnas medwerfande föredömen från  ftörre mwåljtött 
fandtgärdar. 
IWid flere tillfällen har Sällffapet jöft werka för fiftod 
ling i länets ftrömdrag, och jom tvänne perloner, em från 
Haparanda och en från Pite, haft tillfälle att genomgå 
praftiff furs deruti, bar man med ffål funnat förwänta nå 
got rejultat af deraå derunder inbemtade infigter. Från Pit 
bar lifmwål ingenting afhörts, och från Haparanda har tywan 
fruften af den larodlinc Sanftalt, jom fiftlidne höft i Tornea 
elf anlades, blifmwit omtutetgjord aenom ftöld af de i jumpen 
förwarade afwvelslararne. Ordföranden I Gillet, jon utt ars 
berätteljen omnänmer denna ftraffwärda förbrytelje, anför 
derjemte, att anledning förefunned till den förmodan, att 
Nagon Jon warit ute på ljuftring patråffat fjumpen, bwari- 
enem det ena lagbrottet ledt till det andra. Tv jom be 
ant finnes förbud mot ljuftring, oc) detta förbud är belagdt 
med högt vite. Detta Nags fiffe lörer lifwål öfwas alldeles 
oförfynt af det ffäl, att ingen beifrar ofoget. IF England 
och Franfkrifo, hwilka länders befolkning få wäl fom tagftif 
tare wetat till def bela widd uppifatta wigten af det ni 
vingélif, för vilket ftrömbdragen äro ett wilfor, ffulle jäfer- 
ligen ide dylifa förbryteljer hafwa undgått fitt mwålförtjenta 
ftraff, men i mwårt land, mot Mwilfet naturen i detta fall 
mwarit fynmerligen gifmild, har man ännu ide tfärt fig ini 
de ffäl till ta ade lom bäruti förefinnas. Genom det 
uttotningsfrig, fom få länge blifmit fördt mot fiffen, yn: 
nerligaft wid def leftid, hafmwa följderna redan wijat fig I 
förjämradt fiffe, oc) den tid ffall nog fomma, då mi nödgas 


13 


öra anfträngningar för att Aterwinna bwad wi förlorat 

Må nat undertiden ide göra of ffyldiga till den iv 

den, att flaga över dåligt fiffe, tv detta är mår egen jake 

YFJattnet företer en fruktjambet jom för of fr ofattlig, och 

wi beböpnva blott låta på wisfa tider def tif i fred tefa fig 

from, för att aldrig wmwara i atnad af denna lag: föda. 

Genom den tillfälligheten, att Torneo elf fteg owanligt högt 

mid larens fektid, och bwilfet lade hinder t wägen för alt 

Mag fiffe, lärer man med wikbet funna antaga, att fararz 
nes antal betydligt tillwert, Ia att jäger gillet ordfö 
rande - agent Teeneo elf ändef på fätt och mis 

je bafwa lyctati. fr 

- Sr wet betungade fatttpwården föranledd Sillffa= 
pet för ett av fjedan till det beflutet, att utfäfta ett prentium 
å 200 rdr vimt för den ffrift, jom på bälta jätt tå te fri 
gan om fattiqwårdens ändamalsornliga ordnande, och ; öfver: 
lemnade Sällftapet till SövvaltningsUtjfottet att formulera 
prisänmnet. Det erhöll följande ydelje: ”Owilka atgärder egua 
fig förnåmligaft att, antingen läns, fonmun-= eller tretömwis, 
eller annorledes, mwidtagas till minffning It fattigas antal, KÖ 
buwvu böra oc huma fadana Åtgärder praftiftt utförad? 

jamt "Huru bör fottiqwarden, jennväl med affcende på före 
nämnde flags omradestudelning, enligt gällande -[ANPRDIENE 
gar ordnas, för att på fantma gang Ia it fedligt fem mate 
rielt bänfeende gifva de behöfwande den bäfta od) äindamälö: 
enligafte bjelpen, och tillifa för de | Ore eoeR ana göra 
bördan af fattiqwården jä litet trycdande fom möjligt?" Med 
anledning af dettas fungörande bhafwa hvänne prisföfande 
anmält fig, och fonuna deras uppfatfer att i dag underftållas 
Sållffapets pröfning. SR Rå 

RR är fett af FSönwaltningsUtffottet blifvit wid- 
tagna för att i deg mon befordra framfallandet af en ek 
ftri, fom wore för länet en af de naturtigafte och en. af 
mwigtigafte, nemligen tillgodogörandet af rötter och, fallftub- 
bar, åro följande: För mer än ett år fedan började både 
Fönwaltnings-Utffottet oc enffilta att fåfta uppmärtjambeten 
wid demta faf, och de upplysningar, fom meddelades To en 
finff landtbrutstidning eggade till föriöt att erhålla änm 
beftämdare uppgifter. MRar flutligen en enftilt motionår på 
mötet i Djebyn förejlog, att Sillffapet ftulle widtaga NG 
åtgärder för ocdnandet af denna angelägenhet, och Fönmwalt- 
ning8-Utffottet fit fiy uppdraget att till näfta möte infon 
ma med förflag härutinnan, antog frågan en ännu beftäms 
dare form. Genom Hr landsjekreteraren Cureén har från 


förare 


SR fn rn 


— 


RR 


4 


14 


fefreteraren i Gjefleboras läns Ousbällnings-Sälffap Atffill; 
ga upplysningar erhållits om on i Helfirgland anlagd faby; 
rör terpentinbereduing, och Sörwaltnings-Utftottet bar de 
utom mwändt fig till K. Patriotiffa Såällffapet med anbäll 
ont upplysningar, men fivaret, iom förjt för ett par da År 
jedan anlände, tunehöll blott, att Patriotiffa Sällffapet har 
med rejeunderftöd förfett om bi Thorublad för att i Nor 
inbemta tfännedom om der amvända metboder för tjärn= vc 
trådoljeberedning, men hade br Thornblads redegörelje änn, 
ice till Sällffapet tnfommit, varemot Patriotiffa Sålt, 
pet öpverlemnat ett af NK. Vandtbrufs Akademiens Förn alt 
nings-Stomité utfärdadt Civlulår till K. M. Befallnin 
bafwande i lånen, rörande tillfällen till erhållande af bit 
de ar de uti Statens tjenit ftäende Underwifare uti, blan 
annat, folning, bränntorföberedning, tjärubränning, terventiy 
och pottaftberedning. Under tiden bade emellertid br U 
bjelm på NRosfors, fom länge intresievat jig för detta äm 
till Förwaltnings-Utffottet inkommit med em detaljerad 
ffrifning öfwer tferpentinberedning af tallftubbar, jamt vituiö 
öfwer dertill ertorderlige Hynar, jemte förflag öfver foftn 
den för anläggning och drift, jamt den beräknade behålln; 
gen af företaget. 

Arbete och fparfambet betinga bwarandra ömjejidit 
Den fom arbetar träget bar ide muden tid öftig till fö 
Itörande af penningar.  Derföre finnes ingenting wigtiga 
än att man litet bwar har nog jvsjeljättning. "För tand 
bygdens befolkning faller detta fig hvärt nog under de län; 
oc) mörka winterqwällarne, fäwida hon ide lägger fig wi 
ning om busflöjd. Denna har doc fommit nagot af fi i 
detta län på de jeduare åren. Mahända är förhållandet 41 
fadant i flere andra län. Att afbjelpa denna brift är en 
[iföfraga. Slöjdföreningen har läterligen ja äfmwen uppfat 
tat jafen, då den under aret bildat on busflöjdstomite, 
att genom deniammas förforg funna få en aftadlig bud 
iwvenffa husflöjdens munwarande ftändpuntt. SKomitén ba 
nemligen till alla Hush. Sällffap i vifet utjändt formuli 
upptagande alla flagg änmnen för busflöjd till affalu. Dei 
formulär hafwa af Sövwaltnings-Utffottet blifwit utfända 
till hr Ordförande i Gillena, och de flefte bafiwa bejwarat 
de i formulären frunftällda frågor, od) det är med ett fi 
EV ör man har att motje rejultatet af fomiténs mwert 
jambet. 

Då mydet torde äterftå att öuffa i fråga om många 
mwanlottade barns uppfoftran i länet, är det ja mydet mn 


, 


13 

ÅG att erfara, att det barnhem, tom för något mc 
bjngrre jagat OS bildad 1 NReder-Kalir, utwidgat jur wmwert 
SS ch då att antalet arp flidor, jom der njuta wård oc) un 
IAN Aa. nu uppgå fill toll, oc) Gillets Ordförande ut 
Fälar förhoppning om barn tfaraude biftänd. 
"u Som uppmärfjambeten på - vo böifvit rifta 
åt förhållandena mid mar finffa | D nom att 2 
twifter uppftått mellan n yagar & I 1 : i f ne 
menta pajtåendet utgid, att i n finit - befoltninger 109 e 
hafva anledning till flagomal öfwer ttjufmod k ÅS ing 
från fwenf fida, upptogos i det I in Förvaltnings ont 
utfärdade Cirkulär till Gillon ; bir Ordf Ke mi ; i 
givande ärsberätteljen Ahven dröta I Nu SOVER 
teljer gäfoe wid handen, att filtnämnda påftäende I nat 
all grund. Emellertid bar nu Ordr ne SS Car u 6 
Gille i fifta Aretå berättelje anmärkt en br it, tom nåbj 
torde böra afbjelpad. Kyrkoherden Grap förmåler n 3 igen 
att de nya Konmmumalförrattningarne och den 2 AR 
ordningen äro för den fimfta berottnin jen fan ST 
att desja författningar och un innda fören dd kt båg. i 
finffa jpråfet.  Fragan är wisterk n vent &» Hit, - D 
är onefligen af betydelje, emedan d nt red SS een 
wäct mycket mifnöje. Befolkningen will uti de nya för | 
landena möjligen je ett fjelftaget Jag pråt aj | 
reömän, och detta wåder mera ond el dy a ! 
mwara fallet. Pär man wet buru ang läg 3 KE Ba JE 
detta häll unwika alla vilftepuntter, bar an ybda ; å 
med tyftnad funnat förbigås, junnectigaft | m a an NL 
rande imverka äfwen på det endragtiga Irapvand ; ne 
mift viftning, oc) det är naturligt in Ao Vä 
jom det ofwannämnda wådjandet till On ARR 5 SNR 
pet får betraktad. Ett fadant mwådjande EN ; lita 
ett wift förtroende till Ousballnings= Sill) 1 ul FE 
inflytande, Dwilfet är glädjande att NSU Ar bea 
fåferligen äfven ffall wara Sillffapet ange Ny ätiubelonele 
och ytterligare utvidga. Med denna FaTRar ne AR 
och en jädan förhoppning affluta mi r N bd Nat 
af Sällffapets och def FövrwaltningsUWtffotts mwerkfa 
der förflutna år. 

85. 


Med anledning af den i denna berättelje förekom 
mande förmodan, att de medel, jom ar Sälljfapet 5 Så 
anflagna för en qwartalsffrift, funde bättre amvand 


d 


| 


16 


genom inföp af fa förtjenjtfulla landtbrufsjfrifter ;, 


de af profesfor Arrbenius utgifna fmåffrifter jamt 
er 


Spaafs uppjats om YLandtoruk utan binäringar 
att i ftörre antal utdelas i länet, utfpann fig en (6 
diffusfion, hwarunder meningarne woro delade (Så 
med affeende på att allmogen med förre uppmärtjan 
bet följde framftällningar, bwilfa utgngv från He. 
ner inom länet, bejlötg genom omröjtning att SR 
talsffriften äfven under innewarande år jfulle ut 
gipPvas. 
$ 6. 


Sommarjammanträdet anfägs böra hållas EU Hapa 
randa, men femnades beftämmandet af tiden derför 


Fönwvaltnings-Wtjfottet. 
SA 

Föredrog8 det af FifferizIntendenten Hd. IMWideqra 
upprättade förjlag till Stadgar för fiffete bedrifmand 
i länets wattendrag, hwaröfwer af Son. Befallning: 
hafwande t länet blifwit infordradt yttrande; men jon 
med afgifvande af ett fådant yttrande flere wårigb 
ter woro förenade, i det olifa Iofaler antoges beting 
olifa modififationer i förflaget och närmare fämtedom 
om förhållandena i de färffilta mwattendragen wore or 
forderlig, anfåg fig Sällffapet ide funna ingå i när 
mare pröfning af förflaget, utan bdeflöts, att detfam 
ma ffulle befantgörag8 genom länstidningen, Mwarige 
nom det funde blifva på förhand befant, innan de 
jammanträden för fodnarnes börande, fom K. M. 
Befallningshafmwande funde fomma att Hålla, bunne 
förfigga. 


u 


$ 8. 
— Det af Kongl. Maj:t infordrade wunderd. yttrandet 
öfwer watturätten anfågs lämpligaft böra öfwerlemnar 
till Fönwaltnings-Utffottet att afgifva. 


Som den tid, inom Hwilfen föfande till erhållande 


17 


af premier för merfjtälld grunddifning more tfilläne: 
anugen, men jordens förbättring medeljt ett IA beftar 
fadt bebandlingsiätt wore af fer migt, på famm 
gång fom det wore föga amvändt i länet, bejlot Säl 
jfapet, att enabanda premier och under likartade wil 
for, jom förut warit beftämda, äfven för hvänne nät 
fommande är jfulle utgå. 
$ 10. 

Den på mötet i Djebyn gjorda motion, att Hus 
hållnings=Silljtapet på ett eller mmat jätt ffulle upp 
muntra fill en inom länet uppftående fabrifation me 
deljt amvändande och förädling af rötter och ftubbar, 
hade på nämnde möte förantedt till det bejlut, att For 
mwaltnings-Utjfottet jfulle närmare utreda fragan genom 
infamlande af uppivsningar om beredningsjätt m. m.; 
och föredrogs mu med anledning häraf det af br Ut 
bjelm utarbetade förflag öfver em fådan fabrifsanlägg 
ning, upptagande en falfol efwer anläganings och 
dviftfoftuad famt öfwer den Årliga behållningen. Pa 
grund af den utredning frågan qenonm denna fran 
ffällning wunnit, föreflog Sövwaltnings-Utffottet, att 
Sälljfapet ffulle befrämja ett Tylift foretag antingen 
genom att fjelft ingå fåjom aftieeqare i ett blinvande 
bolag eller och underftödja ett fAdant medeljt ett ftörre 
förlagslan. 

Sedan denna fromftällning blifvit ajord, uppftea 
hr Ulfbjelm och uppdrog en belviande Hiftorit owe 
terpentinens Pdejtilleving ur fada och ftubbar, famt fram 
Höll de fördelar, fom för Norrbotten ffulle framad ac 
nom dvlifa fabrifsanläggningar äfven harftädes. 

Rd den diffusfion fom bärefter uppftod wore ide 
meningarne delade om nyttan af ett fådant företag, 
uten om jättet, varpå Sulffapet borde underftodja 
detjamma, woro ffigterne mvcet ffilda, i det en del 
tedmnöter dela anfåg frågan Anu ide tillvacliat ute 


| — ovedd för att Sälljfavet ffulle funna fatta nagot be 


2 


IS 


ftämdt beflut, att derföre em fomité bord | 

för werfftällande af denna utredning, OR 
affeende på platjen för anläggningen, NDITER more tå 
nvdet wigtigare jom i annat fall man funde rafa NN 
för det mifodet att efter ett eller annat år lida bit 
på raänunen, dels att det funde ifrågafättas, om Säll 
ifavet, jom jafnade tillgångar, eqde rättighet un 
taga län; dels att, jom det föreflagna företaget Öd 
anjes blifva winftqipvande och benämndes ett induftri 
elt företag, den enffilta företagjambeten i förfta röka 
met borde wara werffam och att Suljfapet endaft « 
nom fitt förord borde underftödja det, dels att enjfilte 
borde utfärda inbjudning till aftietefning, Dwarefter 
man bade tillfälle bedöma med hwilfet intresje allmän 
beten omfattade företaget, och att Sälljffapet derpå fun 
de inga i pröfning, buviwwida Sälljfapet anfåg fig böra 
olla den brift fom möjligen funnes i den erforderliga 
tedningsfumman, — Dwaremot andre (edamöter imvän 
de, dels att företaget Olefwe undanffjutet till en ob 
ftämd framtid, ifall en fomite ffulle uedjättas, Mmil 
fet defutom wore få mycet obeböfligare, fom, med un 
dantag af bwad platjen angid, frågan funde anjes till 
räcfligt utredd genom de upplysningar, Dwilfa br Wi 
bjelm lemnat; dela att företaget under nu rådande 
trycfning i penningewåg bade föga utfigter för fig, om 
Sällffapet endajt genom fitt förord underftödde detjam 
na, dels att något binder för upptagande af ett län 
idfe funde ifrågajättas, dela att det wore lifgiltigt om 
enffilte eller Sällffapet utfärdade inbjudningen fill af 
tietecning, men att utjigten till framgång wore ftörre, 
ont inbjudningen utginge från Sällffapet; på Mvilka 
alla jfäl de biträdde Förwaltnings-Utffottets alterna 
tiva förflag. 


> Wid härefter of hr Ordföranden framftälld propo- 
lition, att de jom anfågo HushållningsSillffapet böra 
taga band om jafen ffulle ftiqa upp, befanné att fler 


19 


talet ledamöter woro af denna Ajigt, men beftämdes 
derjemte, att fragan ffulle ännu närmare utredas, jar 
deleå vad platfen angid, af Förwaltnings-Utjfottet, 
jom eade för ändamålet tillfalla faffunnige perjoner, 
mvarefter detjamma ffulle utfärda inbjudutng till aktie 
tecning, bwilfen inbjudning borde wara åtföljd ar en 
i alla bänjeenden uppvjande och fullftändig projpec- 
tus. Om omjtändigbeterna dertill föranledde, ffulle 
Såallffapets ledamöter fallas till ertva foumanträde, 
för att fatta definitivt bejlut i frågan. 


8 11. 

En af Fönrwaltnings-Utffottet gjord bemitällan, bu 
vnvida Sällffapet wille genom premier uppmuntra till 
fiffodling, anfågs ide påfalla något affeende, emedan 
ett helt byalag, jom wanligen är egare till fiffena, 
både utan fwårigbet funde åftadfomma de enkla fijf 
odlingsanftalterna och äfven fjeljt bärt bedöma behof- 
wet och fördelarne af jädane. 

& 12. 

En ffrifwelje från major Gusfander med förflag 
att en elev fändes från länet för att inbemta hans 
method i mjölfbushbällning famt ladugårdsjfötfel, an 
fågs få mvdet mindre böra föranleda till nagon at 
gard, jom föfande från länet jafnades till erhållande 
af frielevåplatjer mid Wiwna. 


$ 13. 

Föredrogs en ffrifwelje från Kongl. Landtbrufs- 
Afademiens Förwaltnings-Komite angående de fame 
manffott, jom af Hushållnings-Sållffapen erfordras, 
för att winna delaftiqbet af de Statsmedel" Rikets 
Ständer amvijat för täflingsutftälningar af flagtdjur, 
mör, oft, fläft och fött uti fråderna Stoctbolm, Gote- 
borg och Malmö, och anjäg Sälljfapet, att länet pros 
ducerade få ringa qwantiteter af nämnda fadugardss 


20 


produkter, att någon täflan & de fora uti i 

; ter, « Au ora utjt 7; 

anm ide finde ifrågafomma. 2iM Mn 
$ 14. 

Med anledning af ett från år i 

ER SEEN to Svovwaltnings-Utifotte 

ramftälldt förjlag att befofta  apothbefaren Bier edtet 

refor inom Nanne Joden i och för underwisning Lär- 

bafning ar moster, bejlöts att Utffottet förjt feullc 

fåta underföfa jådant flags bröd, för att få Hl: 

deg närvingskraft. - 
$ 15. 


Som från Ordförandsena i Jodmods och Pite jod 
nare Gillen framftällningar blifvit gjorda om Kati 
fationer för Adagalagd odlingsflit ät hvänne dörr 
fare, nemf. bäradsdomaren Nils Jacob Nordlund från 
SUNE i Owidjods förjamling och torparen Jojej 
MWallftröm & Längwik i Pite Jocfen, fwilfa framftäl 
nurgar ytterligare ftyrftes genom intog af andra per 
foner om de madra odlingsarbeten Nordlund och Wall- 
Itröm bwar på jitt Hål utfört, få beflöt Sällffapet att 
tilldela dem belöningar af dels en filjwerpjes, dels pen 


ningar, till ett janmanlagdt belopp för Bwardera af 


50 v:de vamt. 

År Are $$ 16. 

Som till Sörwaltnings-Utifottet infonumit bvänne 
uppjatfer om Andanutsenligafte jättet att ordna fattig: 
wärdawäjendet i länet, blefwo desje nu föredragna och 
anjagos de begge förtjena (oford. Författaren till den 
ena uppjatfen war diveftör S. A. Sogelmarc; förfat- 
SO till den andra ffriften, fom oanjags på ett mera 
detaljeradt och mindre jwäfwande fätt ja jin uppgift, 
uppgafs ide wid tillfället. Genom omvröjtning be 
a Fe begge uppfatjerna ffulle på Sällffapets be- 

ad frydas, för att jäjom en farffi ojdhyr pris 
ER IN Tärffild Orofdyr pri 

I lyö 


Ett erbjudande af direktör Foqelmard att göra ut- 


21 


byte mellan den Sällffapet tillhörige tjur, jom mumes 
va Pväårligen fan omvändas för betädning, och en 
yngre, bonom tillhörig, efwerlemnas till Förmwaltnings 
Utjfottet att antaga eller afflå 

$ 18. 

På förflag af br UWfbjelm Hdejlöts genom ovmröjt- 
ning att länsdjurläkfaren Jacobsjous lönebidrag af Säll 
ffapet ffulle tilläwidare utgå med 300 rdr do owm. I 
med en förhöjning af 200 rdr. 

8 19. 

Ett från FK. Vandtborufs-UYfademiens kovwaltnings 
Komite infonunet cirfulär, angaende atgärder för ut 
bildning af jordbrufsarbetare aenom att på Hushall 
nings-Sålljfapens befojtnad eller med def underfted 
till Skottland utjända misja från flandtbrufsffolvorna 
utgående lärlingar, anjågs för närwarande ide böra 
föranleda till nagon åtgärd från detta läns Hushåll 
nings=Sälljfaps fida, dels till följd af Sällffapets vt 
terft beqränjade tillgångar, dels af den ringa utvec 
ling och den jafnad af till och med mycet anfpråfs 
(ög underbygnad, fom bittils utmärft näftar alla af 
de till frilärlingar wid länets fondtbrufsffola antagna 
ynglingar från detta län. 

$ 20. 

Som tiden nu war längt främffriden beflöts att 
diffusjionen af de frumftällda frågorna ffulle uppffju 
tas till mötet i Maparauda. 

Ar och dag fom ofwan. 

In fidem 


Augquft Cajanus. 


Arsberättelfer. 


Berättelfe öfwer twerkftällda agronomiffa underför- 
ningar inom Norrbottens län år 1866. 


Under loppet af förflutua jonmmar har jag bejött 30 
förvättningsftållen inom 6 focfnar, Dwartill åtgatt 98 refe- oc 
förvättningsdagar, bwarjemte till Yandtbruts-ftipendiaten I 
A. Bofftröms handläggning blifwit under min anvisning 
och anfiwar öfverlåtna underjöfningarna inom de 8 nordi 
gafte fotnarne och har han under eu tid af fyra månader 
belöft 40 förvättningsftällen. Arbetena bafiwa omfattat del 
den gamla åferjordens afdifning och omläggning famt inde 
ning till werelbruf, dels underjöfning af nya vdingslägen 
beter tamt afdifningsplaners upprättande för jädana jemt 
afledning af mwatten från trafter, bwilka jäljom froftnäften 
ffada omkringliggande redan odlade marker och dels än; 
mwattningar och tjölänfningar för beredande af en stad foder: 
tillgång. Arealen af den fålunda förbättrade jorden ba 
uppgått till 49,138 qwadrat refwar och utgöres af följant 
nera betydande arbeten: 

Uti NReder-Lule focken: 

Persö by. Plan för afdikning utftafades öfwer ati 
liga mindre myrlägenheter, Wwilfa nu genom fitt nära läg. 
intill den gamla åferjorden i hög grad bidraga att framkalla 
nattfrofterna. Genom detta dikfringsföretag fomner en arcal 
af 930 qmw. refwar odlingsbar jord att winnaå mot en folt 
nad af 3,890 rdr. 

Antnäs och Skärets byar. Afdikningsplan utftakade 
öfwer alla de wattenffadade och froftförande marker, jom när 
majt omgifwa deja byars uppodlade fält od inhämtas a 
de häröfiver upprättade förflagen, att en areal af 4,431 av 
reftvar odlingsbar mark funde winnad mot en beräknad for 
nad af 10,227 rdr. 

Ersnäs by. I affigt att förekomma dels de froftffader 
jom tid efter annan hemföfa denna by och dels mwinna för 
odlingen tillväcliga marker, upprättades plan och förlaga 
till a bibog af 8221 qw. refwar wattenffadad mark. Kol 
naden för detta difningsarbete utgör enligt de upprättad: 
förflagen 26,800 rdr. 


Uti Pite focten: 

Degerfors bruk. Hår utftafad ö plan fill den jan 
åferjordens jultftändiga atditning med dels öppna och dels 
täcta Difen jamt indelad: el anma i ett för ortens för 

C HASJaNnde Wwereloru 
ne RA Plan och förflager till afditning of den 
ua bys wattenffadade och froftförande nrarfer uy rättades, 
bwarigenem utvöntes, att eu a af 2,741 aw. refwar ba 
odlingsmarfer fanitoe tillgedegöraå för odlingen mot en toftz 
930 rdr. 
Sö Uillpite by. Flera widfträdta sdlingSbara u froft 
tändiga myrtrafter underjöttec och utftafadeå afditningaspla 
ner derd, men bar tiden ännu ej medgifwit förflagernas upp 
See bn. Här utftafades fullftändig plan till 
pen afdifning öftver juväl den gamla äferjord un, bwilt ni 
bög arad lider ar bottenfyra, jom vc d | omfrin liggan?d 
froftförande myrtrafterna. Arealen, jom genom ER få 
tag fommer att förbättras, utgör 530 qv. repvar od uppg: 
gräfningsfoftnaden till 2,520 rdr : a. 
; Gifsby by. Sedan nödiga fartor erhå its ön : Pb 
fiftl. är för afdifning underjöfta mwattenfadade ma 8 
tomma förflager att under mwinterns (opp öhver Sn a & 
te upprättas. Under wiftandet på ftället utftatades hvenne 
förmånliga öfwerfilningslågenheter. 
Uti Råne focken: ; 

y, innefattande Sörbyn, Sundsnsjet cc 
FR desja bvar utftafades afditningsplont 
öfwer de närmaft gårdarna belägna myr od) Rena 
del för beredande af odlingsmarfer oc) dels för fn 2 
förbättring och fomma fartor och förflager. öpwer =S a a | 
männyttiga dtfningsföretag, att under winterns lopp upp 
Får AIfträft by. Afdifningsplan utftafades öfwer en fur 
och froftförande myrtrakt, belägen imvid byns gärdsplan Mo 
fördelaktig jordmån för odling. UWnder winternas topp tom 
ma förflager att häröfwer uppvåttas. 

Uti Ofwer-Calir foten: 

Notträff, Notträffan, Lillfelet m. fl. Kronans DENNE 
oc lägenheter bejöftes jamt infynades och uppmättes SR 
förmånliga odlingstillfällen och upprättades afdtfningöp te 
öfver föwål de tjenlige odlingslågenbeterna, fom de Troftte 


24 


rande myrer, fom genom fitt ar it i 
hr - avannifa So biör 
traktens froftländigbet. annfap anjägvs bidraga til 


Uti Neder-Calir foten: 


Ria by. Erforderliga afloppsgrafiwar utftafades del 


för den gunla Aferjordens afditni 
SN i YjL d difning cd dels för dre 
Dot Sr rar AOL URIrER murernas RANN q ft 
ben Ter Petta ditningöföretag, warige lag ÖNS 
= STENS Y genom 330 ) 
wattenftadad marE fomma att förbättras, är berät tl 
1.370. rdr. SS, nd eraknad till 
2 SPeftonäg. by. Atftilliga afloppågrafiwar utftatade 
OA fegrifning 183 mr. refwar wattenffadade od 
ungsmarter fulle minnas. — Koftnade ätför är FR 
ie d Stoftnaden bärför är beräknad 
n No rlnkerg; Sodenträft, Slafatväff, Björkwattuet m 
NT dell US 2 NUgangen underjöftes vd) upprättad 
5 Sa lågenbeter odlings- och afdifningsplaner öfwer 
janmanlagd areal af 1,0106 qw. refivar. ae eheer a 


Uti Hietaniemi focken: 


4 FaR N sär 

Polate by. Afdikningsplon upprättades öfver 2:ne i 
ÖRDogER ar afrarne belägna froftförande myrer, emfattand 
ed qv. renvar oc) utvia de upprättade förflagen, att 
ekstam wertjtällas för en foftuad af 1,020 rdr. i ; 
sad ontojari by. Här underföktes för afdtEning frn 
hå Fr era ären froftledande myrfträdor om 602 
qw. ars mt för bwars torrläggning 2 d 
gr RE | äggning en foftuad ar 
FÖR ger Paloniemi och Kataniemi Fronohemmen b: 
| cd p : utftakades jumt uppvättades planer öfwer Åtffilliga 
RR I ändamål, dels att förbättra dejannna til 
= pk. ng gra dels att befria de vmfringliggan 

ecan uppodlade markerna från den tyla, I fran de 

föge TAR ara frå yla, fom fran dem 


Uti Öftver-Torne focken: 


Sänkisjärwi by. Plan od) förflager till afditni I 
aa Janfa myrer: itppvättades, fri bwars ing 
we förbättring i flimatiftt bänfeende ffulle tulffyn 
dad Serng Dy. Stoftnaden för desja myrers afdikfning, om 
pc Pegg ” ag är beråfuad till 1,160 rdr. 

velo by. Atffilliga tanta och froftförande myrer un 
falang od) upprättades re ng KA en den af 
226 mv. vefwar.  Koftuaden för detta gräfningsarbete, hwari- 


om 


25 


genom en ej obetydlig midd odlingsbar mar fommer att 
minnas, uppgår till 3,500 rd 


Uti Sorpilombolo focten: 


Ojytanajärwi by. Underrökning företogs dels för fjön 
Ohtfanajärwis jänfning och förbättring ti Asprodukton 
och bel8 för en fanb och froftförande myrtvatts afdifning och 
utrönteå, att en areal af 2,195 qv. refwar fjöbotten funde 
torrläggas vdy tenma em årlig aftoftning of cirta 40,000 L& 
bö för en foftnadshunma af 55,100 rdr, famt att myrans 
afdifning, jom ffulle medföra en betydiig förbättring i flima 
tifft bänfeende, uppgår till en beräfuad foftnad ar 1,600 rev 

Lahbnajärwi, Soikosjärwi m. fl. fronobemman bejtati 
gades oc) utftafades planer till afdifning, dels ar vdlingeba 
ia marfer od) dels af wattendränkta oc froftförande myra 


Uti Pajala focfen: 


Å Staunismwaara by. Underjökning företog& för afdifning 
ar om fförre froftförande myra ont 1,369 qw. refwars mibr 
och mwijade de upprättade förflagen, att myrans torrläggning 
fan mwertftällas mot en foftnad af 3550 rdr. 

Uti Jukfosjärwi focken: 

Lainio, Wittangi och Swappawanro byar betöktes och 
upprättades planer, delå för atffilliga frottlodande myrers ar 
difning, och dels för fjöars jänkuing och förbättring till ras 
produftion. Den inom fon jätunda bebandtade arealen 
uppgar till 2,012 qw. repvar. 

Uti Enontekis focen: 


Gnontefis preftgård. Här upprättades plan, bels för 
en mattendräntt och froftledande myraå ntdifning, ody dels för 
ett mindre träffs fankfning och förbättring fill äng. Arealen 
iom genom detta företag fommer att förbättras utgör 250 
qv. refiwar. 


Id bandläggningen af desja förrättningar bafwa de al 
länets Landsting anftällde fyra difningsförmån deltagit, bwar 
och en inom fina tilldelade diftrift, ja att Mannberg biträdt 
wid arbetena inom Lulez, Holmftröm mom Pite, Helltröm 
inom Råne och Kalir- fjamt Mennberg inom finnjodnarne, 
och hafwa de med det nit och intresjfe följt arbetenas gang, 
att de utan Hvifvel funna blifva till ftor nytta för de af 


20 


länets jordbrutare, fom wilja använda 
gen mwid de ftörre aräfningsarbetenas 
eller och till upprättande och utftafande 
och ängöwattningslägenheter. SE 


Stalmar den 30 December 1866 


deras biträde, anti 
tilljon vd) orbuan 
af mindre odlings 


Henr. Magnet 


Hushållsgilenas Arsbecättelser. 


Från Lule fråads Gille 
aj hr handtl. & tin 

MRäderlefen har under förra hälften af jommaren genom 
prift på regn och wärme mwarit föga gynfam för fåwal få 
dens jom foderwärternas utwecfling oc) mognar 

Märjadden, jom mwerkftälldes feduare än manligt itföljd 
af den ihållande fylan, fom ocfa fnart till moguad, men 
$tornet, Jom är hbuhwudjädet bar doc gifwit nagot under 
medelmåttig affaftning men af ged qwalite 

Råg, lom odlas ringa, led mycdet genom den flänga 
mwårfylan och har tillfölje deraf lemnat liten affaltning och 
af mindre god beffaffenbet. 

Potatis bar wäl gifvit nära medelmåttig Aring, men 
jedan den blifvit inhöftad, har den till en det befunnits an 
avipen af f. fo potatisjjutfan bwarigenem man anjer, att of 
taftningen blifwer mycet uuder medelmättan. 

Rotfrukter föröfrigt, odlas cebetydligt. 

Höaffaftningen har warit mycet Elen iföljd af den torra 
od) fyliga wäderlefen. Genom brilt på regn funde fölan I 
jorden ej upplöfad, utan fyntes förre och mindre tala flåc 
far — |. f. "SKälbränna” — på jawil tindor jom på natur 
lig äng, iynnerhet på myrer eller fanta ängeslägenbeter, der 
fålan mvarlag näftan hela jommaren; följd bäraf anfeå af 
faftningen warit ungefär '/,:del mindre än förra Avet. 

Swad jordens ffötjel inom Gillets område I allmänhet 
beträffar, fa bemärtes luften derför mer och mer tilltaga och 
afdifningen fynes allmänligen omfattas med ftort intresje. 

De fednare åren har fråga uppftått om fördelen, att 
aftappa den I. £. Gammalftadswiken, hvarigenom jäferligen 
flere hundra tunnland ffulle fuma beredas till gräsbärande 
äng; det wore fördenffull önffligt om ett bolag funde bildas 
för detta, jäwål för Luleå ftad Jom för öfrige fringliggande 
jordegare, högft förmånliga företag. 


283 


Troligt Av, att qenvm wederbörandes ber 
medwerfan något ftatsbidrag möjligen Emide 
utwarkas och bwarigenom detta wigtiga företa 
ffulle underlättas. i 


ägna förvrd och 
för ändamälet 
9 Hill ftor dej 


Fran Pite ftads Gille 
ar hr öfverjägaren &, INRYdftedt. 
4 Iörande jordareal, jordurän, aferbyntfömethod, aAferbrufs 
vedffaper famt ffogsförhållanden jälom mwarande till förre 
delen i det närmalte oförändrade, får jag bämvtifa till bivad 
lom ut: 1563 års berättelje blifwit meddeladt. Yiftvipt mårt 
jag nänuna ott rullbarfiwen börjar femmeligen allmänt an 
WwanDdaS, åfwenjom att difningens nytta börjar alltmer 
mer injes. 
Warjädden merkftälldes på den manliga tiden omfring 
lutet af Maj och början af Juni fomt under fenuneligen 
gvnfanma mwåäderletsförbållanden, men genaft efter den a 


och 


val 


Hutad och innmur änny på de flefta ftållen wårjäden bunnit 
fomma upp, inträffade ett Flera dagars ftarkt regn fem mur 
fet bindrade grontngen kunt till och med alldeles förftörde 
en del åftar. Sommaren bar federmera Warit mydet requig 
med ibällande oftliga windar och föga mwärna biwarigenvm 
wärtligbeten & jamwal åker jem äng gått mycet längjamt. 


Höofförden har warit medelmattig oc bar det funnit 
exempel bderpå att höet af regnet blifwit ffadadt till och med 
t bäfjorna. 

, Korn bar giftvit under medelmåttig fförd. bögft 4:de 
onet. 

Råg jom odlas bögft betydligt har gifvit ungefärligen 
detfanmra. 

afra änn mindre. 

|. bar i allmänbet giftvit god fförd, 10:de a 15:5: 
fornet, men är öfverallt ffadad af röta. Sm fynes bar 
fäledeg jordbrufaren på denna ort ej haft någon god fförd 
att glädja fig at äfmen under detta ar. Allmänna menin 
gen år dod den att åkern ffulle bafwa gifvit mera om den 
mwarit bättre difad, och är det att förutje att bdibningsarbeten 
fomma under näfta ar att företagas i ftor mängd bärftädes. 
Arbetsprijerna bafiwa härftådes under fifta året dels genem 
den allmänna penningebriften dels genom ftort tillopp ar 
jordarbetare från andra orter nedgått betydligt. Prijen a 
bäftar och for hafwa fallit minft 200 procent. Under bela 


20 


a KR ive fir Svar 
förledira winter tande fött föpas för I rdr 50 öre lispundet 
FprdivÄrdena baftva äfven fjuntit mint 20 oa 30 procent. 
>tall detta fomma att fortgå fynes jordbrufaren gå en dvfter 
SSW Det ; 
framtid fill mötes. 


Från Neder-Porne fockens och Haparanda ftads 
Hushalls-Gile 
af teleqrafa$jillenten OG. OD. Burmar 

Af metevrologiffa objerwationer, bwilka under Sr följd 
af 3ne Artiouden blifvit gjorda på en ide län ut . ns [ER 
aflägten ort, bar det mwifat fig, Wwilfet oc på Im ta u 
dra ffällen Olifwit fonftateradt, att medeltemper turen för 
dra ffållen Rn 27 
året wanligen är denfamma under al HR = RR 
år den + 0,5? Celjius, men marierar emellana Ra 
wäl under ofvan uppgifue är aldrig mer än på en - 
utaf ew grad. Om derföre nägon gang AS ; pe 
tven utmärfer fig genom ftrång och ihållande jr ke len 
påföljande jonumaren mycfet warm; eller Sm w I 5 
ia är jommaren fylig; ty det will jynas, I N Fr - 
turlag, att måderlefs-takttagaren, da Van Ås RE 
ducerar fina antecfnade Nr alltid fall återföra I d 

ovt, fom ban bade fifta Aret. | 

an jit förfLrdnn Winfeen, jom fan figas me CR 
jin början förft med Januari månad, war SE Ne 
men endaft för en Re tid och MR SR SUN 
fa ftor månad jud. Men om mwintre ONCE HSRT Tesa fr 
Föeake fträng, i radde RE Förr Ede 

Istid ganjfa kylig mwädertek. Natt t förbindrade 
ända till fiitet af Mal juöns bortjmältning, 2 De 
war allt annat, än bwad MAmanadu fören SE - 
nemligen en fommarmånad. Till och re EN - a 
obetydligt fin föregångare, och förft med tg fd - 
den egentliga fommaren ned jen wårne, dk. ke 
der demua och nältföljande manad, utan SA rd en 
enda froftnatt — en i fonning vowanlig före SER oc Kr 
ten. Men nu inföll wintern och ROD RS föl 
fifta månaderna af arvet bafiwa mwarit mycet. fa SR = 
ganffa Ymnigt ännu innan marken hunnit IR RR 
gon fäle, den ftränga földen vaftadt, ENE AT SEN 

AF ofwan anförda ogynfanuna wider SR 
under wåren war on naturlig följd, att jäningen ide 


30 


förfiaga på wanlig tid. Härtill bidrog oda i mwåjendti 
man afrarnes ofullftändiga afdilning. Då desutom wid 


ningstiden vrift uppftod på uttäde, Ia blef landtnwunmens ftäll. 


ning fm mera förtwiffad. Under iädana förbållanden målt 
man lata en del äfrar Dwila, bwiltet nog funde mwara ö 
böfligt, då efter bwad fändt är, aferbrufet här, mer än 
de flefta andra ftällen, grundar fig på det meft raffinerad 
utfugnings-fyjtem, men om man libväl denna gång, i I 
traftande af de medtagna ipanmälsförråden, hetit hade mela 
undwifa. Att ej allt det utfäde, fon amvändes, kunde sa 
dugligt, beböfiwer Enappaft nämnas, då man befinnar, at 
grödan under flere föregående är blifmit ffadad af feojt 
vika omöjligt jom det war att jförda, der man intet jät 
lifa fåfängt tydtes det mwara att boppad på en god aftaft 
ning, der dåligt utjide begagnats. Offa jähvade dfrarn. 
utteende ännu i flutet af Juli på intet mwis riktigheten 
detta antagande. Men förbållandena omgeftaltade jig come 
lertid belt plötsligt. Augufti och September månader mm 
god mwårme oc) ymnigt regn bragte till mvanad en fförd 
Invilfen, om den ocffa ice tan få namn ar rif, libväl öfv 
träffade allas förmäntan. Somliga byar fingo godt ar, an 
dra ater jämre, men öpwverbufiwud är fornaffaftningen att 
annes jalom fullt medelmåttig. Hade man egt dugligt 
tillväcligt uträde, ffulle fförden blifvit owanligt god; i 
motfwarar den dod behofiwet, och längre hafwa ej ens 
djerhwafte förboppntugar mwagat ftråca fig. 


oo Döiafaftningen deremot har blipvit ringa & alla flag a 
ängar. Då jnö i nagon ftörre mydenhet ide föll förr än i 
Januari, ja blef gräsroten under den länga höften ffadad 
tölden.  Derföre funnos a fäwäl lindor jom myrängar mn 
der hela fommaren ftora gran flåcfar, fom man naturligbvis 
ide behöfde midröra bwarfen med fe eller rväffa. Det vu 
börliga regnandet under bergningstiden bortffämde defutom 
en tor del af höet, jå att det lilla, fom finnes, till på 
pet år af bögft ujel beffaffenbet Helmängarne ftodo co 
läng tid både i början od) futet af fommaren under wat 
ten, oc) fwarigenom håmmades mwärtligbeten jamt förjwara 
de eller omöjliggjordes bergqningen. Sedan wattnet i flutet 
af September vd) början af Oktober witkit undan, inberga 
des från desfa ängar mefta höet, fom dänrera fafnade nälton 
all muft, d. aw. i. war i det närmafte vdugligt Så fromt 
ide en bwar redan från höften widtagit den förfigtighetsat 
gården att flagta undan alla de boffapökreatur, jom på na 


gut jätt funde nndswaras, ffulle här uppftått itor foderbrift. 
Ru är jådan ide mer att befara. 

Af potatis har i är erhållits medelmåttig åring, men 
den har lidit mycet af regnet. Sedan den med itort behwär 
blifvit upptagen ur jorden och nedlagd i källare, utbröt pu 
tattöfjufan eller foleran, jälom finnarne janffa  Detednande 
fallat denna plåga. Med den werkliga folerafarioten eade 
denuq ocfia det gemenjamt, att den i | jar rajade mydet 
päftigt, men efter någon tid uppbörde, edan för och bäme 
mande fraftiga atgärder, förnämliaaft beltaende deruti, att 
de fjufa med mycden noggraunbet afffiljbeå från all beröring 
med de friffa, blifwit widtagna. Lifwål har en och ann 
jett hela fitt potatiSförräd förftöras, oc) till wåren torde lit 
Invar få vart att ffaffa jig utfjäde 

De bemödanden, jom under fiftlidne jomma blipvit 
gjorda för förwertligandet af den länge närda planen att i 
Torne elf anlägga en laredlingsanftallt, förtjena att med 
låford omnånmas.. Under den perjons tedning, Wwilfen för 
detta ändamal i Ängernranland åtnjutit underwisning, ut 
jågs plats för anläggningen, od) der uppfördes den nödiga 
byggnaden, Hwilfen i fin ordning förlags med behöfliga in: 
wentarier. Ehuru måhända atffilliga anmärfningar mot 
lämpligheten af det frälle, man utmwalt, funna göras fäjent 
att tillgång der ide finnes till vinnande matten annorlunda 
ån genom pumpning, att rummet måljte förjes med eldjtad 
och uppmärmas, om mwattnets I jumparne bottenfrysning 
ffulle förefommas, — twänue olägenheter, jom hade funnat 
undwifas, men fom nu ide obetydligt fördyrade anläggnin 
gen, — ja hade man dot genom de widtagna Aatgärderna 
fommit målet ganffa nåra.  Twänne afwelstarar wore i be 
börig tid fångade jamt nedlagde i jumpen, och nu mäntade 
man blott på den gynjamma feftiden, för att funna begynna 
experimenten. Men innan denna fom, inträffade en omjtän 
dighet, jom gjorde hela företaget om inte. DÅ tilljyningö- 
mannen en dag efter wanligbeten begaf fig äftad för ott 
underföfa fina lärar — fann ban jumpen tom, lararne wero 
bortjtulna. Man har anteduing förmoda, att nagon, jom 
den föregaende natten warit ute på ljuftring, träffat I jin 
wåg jumpen, fom då ämm war förlagd i öppna frrömmen, 
och ide funnat emotftå frefteljen att pröfwa fin ffidlighet på 
de fangna offren. Här hade, jäjom ofta Händer, ben ena 
lagöfwerträdeljear edt till den andra  Daftadt det böga 
vite, bwarmed öfwerträdelje af förbudet met ljuftring t elf: 
men är belagd, öfwad doc detta fiffe alldeles oföriynt, af 


32 


det ffalet, att ingen Deifrar lagde ofog. Det medgqi 
gerna, att utönvandet af HNogaran efteriyn ibotta RRD 
utefter en Iträda af 30 till 40 mul är en ren om sjli en 
ramt ej det lagliga fiftets wäner fjeljva ätana ig AT 
Jeriungen harwidlag, men nagot funde man doc bafiva ät 
aft wånta äfven af allmänna åfltagarne. Yat bara ” " 
blifva ttamde för råtta och pliftfällde, ja ulle NÄR aånn er 
förlora appetiten för ”Hjufter=fiften," tv böterna äre um - dt 
ganfa dryga. Genom den anförda bändeljen blef tärodtis 
gen för denna gång förftörd. Man yckades Wwisjeriigen är 
men jedan fånga nagra larar, men desja hade redan [okt 
Omwad fonften nu bår förfelat, deri bar dvd naturen emel 
lertid lycfats! Från början af jommaren war nen. watto 
Itandet t elfiwen på den tid, då larfiffet är meft iftvande 
1 högt, att de bär brufliga patorne ide funde ältlägan 
Härigenom lycdades det en mydenhet lavar att obehindrad 
begifwa fig högre upp i clfwen, der de ide mer botas af ja 
nuanga faror iom wid utloppet, oc) der uppjöfa de ftällen 
fom arlgen bemwittna deras Färlefåwarf. Men ide ens wid 
Hodens fällvr är det laren medgipnvet att njuta af en oblan 
dad jällbet; faran, menniffan, botar alven der. Nu intrå 
fade emellertid wid teftiden jamma förbållande, jom egt vun 
t början af jommmaren, att nemligen mwattnet teg jå mydet 
att intet fiffande kunde fomma i fråga. Till följe aj denn 
omitändigbet fingo lärarna feta i fred, och fan man derför 
med wifbet Antfaga, att deras antal betydligt tilhvärt, ia at 
larodlingen i Torne elf ändod på jätt och mwis fan ani 
bafwva lyckats. s 


HFrån Neder-Lule fotens Gille 
af hr v. paftorn AH. A. Stedien.) 

Då undertednad gar att redegöra för ortens framåtföri 
dande i agrifulturifft hänjeende, ffulle lifwål fördrats, att 
man, med mera nit för fafen oc) mera tid att equa Dderåt, 
an Jem mwarit undertednads lott, jökt jätta fig in i alla de 
förbällanden, Jem röra jordbrutfet od) def binåringar, för att 
deråt ginma den lyftning, fom jaktens mwigt fråfver; men da 
nu denna tid och nit jafnas, få bliv oc vedogöreljen tarflig 
— om ide fet. Några odlingsföretag af mera framffaende 
beffaffenhet hanwa ej — få midt funnigt är — under åre 
blifwit företagna, utan bar man atnöjté med att, efter råd 


och lågenhet, wända gamla lindor, upptaga ett eller annat 
tunnland ffogs eller ängsmart, rödja od anlägga beteshagar 

och bwad ffall I allmänhet mera af allmogen ätminito 

"ne funna JÖras, då den fafnar förlagskapital att företaga 
några Htörre odlingar, än font med vana armar funna ut 
föra? mwärtom anies det numera lända landtmannen till 
beröm, att jorden bliv ja mydet brufad lem nu är förbåls 
landet, tjynnerbet jom binäringar i ett och annat affeende 
borttaga mydet af den tid jom belt oc) hället borde canaé 
åt jordbruket. Nöden bar doc jum man fåger, inqaen (aa 

ty när affaftningen ej förmår föda husbaället + betäda de 
nödiga utgifterna, majte nagon binäring tillqreipas för att 
betäcka briften. Af nåftwetue Ars ärin » fonima mi uog att 
få erfara, burn ditet den förflår att motihvara follets beboj 
vaftadt den till qwaliteten war god. Kornet gat under me 
delmåttan, vagen lifata, vakbtadt en eller annan bade förmon 
att få den fednare utmärkt; men undantag är ingen regel 
Potates hade wäl gifwit en viflig fförd, om ide, för reancté 
och Briftande difnings ffull, den blifvit angriven af torr 
röta, ja att en ftor mängd deraf går förlorad 


Höjförden utföll ofördelaftigt, jäwål til mängd, jom be 
ifaffenbet. — Angarne, der de ide ftodo under matten och iä- 
fede$ mworo atfomliga, gåfvo någorlunda affattning, men 
härdwall oc) finder under medelmattan, få att om utflagts 
ning af freaturen ej bade företagits, bade allmän foderbriit 
uppkommit. Lin, fom ma mer oc mer odlas, bar gifrott 
mwida bättre aftaftning än föregaende aret, vaftadt det år att 
befara, att det, för det mvdna regnets ffull, ej fan ernå den 
finbet od) mjukbet, jom mederbör. Rotfrukter odlas iå ringa, 
att det ej förtjenar omnånnas Sthömmings:, lifalom lar 
fiffet har utfallit för jomliga under medelmattan, för andra 
medelmättigt. 

Iunbyjesffapet — jum mera till än aftager — jones blif 
wa ben fräfta, jom utjuger landets mult oc märg, dereft 
ide nagra fraftiga åtgärder i ett eller annat affecnde widta 
gas för att utrota detta onda. Torpare-iyftemet är mål on 
god början till def bämmande, men ide utrotande, onår 
bwar oc) en, på bwad milfor benom beldjt bebagar, äger 
rätt att intaga bwem jom heldit på fina ägor. 


Från Pite fotens Gille 
of br patron Edw. Wfhjetm. 

Cfter de upplysningar, fom wid ESodten-Gillets Jaunuman 
tråde den 24 November erhöllog, blef följande refuttat: 

I:v. Sidesfförden, fom under bela förjommaren anjär 
genom den requiga mäderlefen mitfslucdtad, bar Jenom den 
milda efterjommaren blifvit utmärkt ged till qwalitet doc . 
ja mydet to qwantitet emedan läden i allmänhet warit tunn 

WBinterråg, fom dot odlas mudet iparfamt, bar gifvit 
under medelmattan. 

korn, ortens bufwudjäde, bar gifivit en aftaftning un 
der medelmattan; men bwad jom erhållits, är oftadadt. 

Hafra, jom odlas allt för iparjamt, bar fäfom arönfo 
der gtfwit eri alla afteenden rik fförd. Mid NRosfors brut 
bar af 11 tunnor Hafra, blandad med 3 tunnor Wicker er 
hallits 110 ffrinder 4 40 Y& Örönfoder jamt 21 funna 
baljmogen Hafra. Atern, & bwilfen denfanuna fåddes ma 
bögft obetydligt gödjlad. 

Rotfrufter, af Dwilka näftan uteflutande Potates oda 
bar i allmänbet, der jorden warit utdifad, gifvit en i 
iförd; på fina ftällen till och med 26 tunnor efter 1 tunnas 
utjäte.  Potatisfjufan går tenmmeligen allmänt, få att mån 
gen mäåfte ftrart efter ftörden amvända denjamma till utjo 
dring ar jina freatur. 

Hofförden bar öfver alt blifvit ytterft dålig, jå att I 
flefta ej anie fig erballit mera än hälften emot förledit är 
Orjafen härtill är otwifwvelaktigt den langwartga förfan un 
der 1865 års böjt od) den djupa fäla, jom uppftod genon 
att en allt för ringa mängd junö ffyddade jorden under win 
tern ja att i Juli månad träffades frufen jord på fnappt on 
alus djup. 

Cn märfwärdig företeclje wifade fig på en egendom i 
granffapet, då en arindftolpe ffulle nedgräfwas. Efter 16 
tums gråfning träffades fåle; fedan den genombrutits träf 
fades efter cirfa 10 tums ytterligare gräfning fälad jord äter 
jom eqde eu mäktighet af några tum och derefter på fanuma 
lätt ännu ett lager. Häraf fan möjligen dragads den flut 
lats att under de trennc filta åren jorden ej någon fommar 
warit fri från fälna, och detta mwara orfafen tillfden tröghet 
iom wifat fig i mwertligheten. 

2:0.  Ladugårdsffötfeln ftår i allmänbet på famma puntt 
fom förut.  Kreaturen fodras illa, ofta med dåligt ängsfo 
ber och ingen omwerling med foderämnen. 


20 


30. Utdilningsföretag äro oj i År utförda af någor 
petvdenhet; men planering för fådana är i Lillpite och Låna 
nås mwertftäld. | q 

4:0. Myvdlingar hafwa ej i nagon ftörre ffala om 

illts detta Ar. 
a Skogsafiwerkningen är i Ifändigt aftagande, få att 
jordbrufaren, jom bufwudfafligen equat jina fratter åt den 
jamma och jäledes wanvärdat jin jord, redan börjar upp 
bära lönen för jitt oktofa bandlingsjätt. 

G:0. ESpanmåldpriferna i orten äro: | a 
för 1 tubitfot Råg > vo . «os BAR 0 335 vmt. 

1 ” ÖVER is oc ov Z as TR HL 

To. Fattiqwården är I hög grad betungande; årligen 
utdelas ipanmat od) penningar till ett belopp af 12 a 15,000 
dr vifömynt. : 
jä RE folfffolorna är mycet ännu öfrigt att önfea 
de flyttbara nemligen, ty bwarje jädan bar på jod nå - 
fuftund Stollärare aflönad endaft bwart tredje år. Följden 
blir att bwad barnen lära under ett är alömmeå under d 
följande hvänne. 


Från Räne fotens Gille. 


. SS 

Protofoll hållet wid Hushålls-Gillets fammanträde i Råne 

focfenftuga Måndagen den 24 December 1566 ; 

GS. D. Boro efter wanligbeteu jodnens ärta med 
lemmar, genom fungörelje fallade, att fehneage get | 
fenftugan, denna dag fl. 10 f. m., för att, Nb AS ite 
rön od) iafttageljer, Iom under året fuma Tre Olja öre 
allenaft i affeende på jordbrukets framfteg och rg Re 
nade omftändigbeter i allmänhet, utan och, för Sh na 
den Arsafgift, fastar en oc) war wille bidraga d 
Hushålls-Sällftaps gemenjamma fasta. 

SE. | 

Antednades de märda kkdamöternas nanm och Ron 
jon bedrat janunmanträdet med for nävward, SR Sö 
GSjöftedt mid Melderftein, handlandena Sved. ER 
han Holmgren och C. Räntund, jamt ätffillige II 
bwilta dot affade fig den äran att blifva falem ER så 
antecnade, och wille på inga mwiltor betala nagon Ärsargit, 
bnvanwid fid bero. 


36 


$2 

Uppnmanades em och bwar af ledamöterne 
warande perjoner, att meddela de rön och tafttagelier 
under ret funna mwara gjorda; dermwid i 
gamla brufningsjättet för jordeus behandling vd) jäddeng be 
drifwande i allmänbet, ingenting funde upplyjas jom afwvi 
fer iftån wad jom under jä många föregående Ar, 
mordet anfördt i de derom afgifna Arsberåtteljer. 
måjfte med nöje färffildt antecnas, att 
linodlingen i betydlig mon ftilltagit, emed 
300 fannor linfrö blifvit utjadda, 
ganffa madtert lin, ehuru qmwantiteten Ån 
was, emedan de flefta bemmansegare ännu 
erhållna fförden; men för att funna utröna detta tänker un 
derteduad Ordförande, att ifran bwarje by färffildt infordra 
uppgift på hwars och ens utfide oc den erhållna affaftning, 


på det att derigenom må funna utvönas, hur fförden utfallit 
& bebandling, fom en war begag 


ej beredt den 


efter den olifa jordmån o 
nat, eburu detta i ingen wåjendtlig del bidrager att lena 
undervättelje, om Mvad jom ide redan  tillförene är föndt 
och manga ganger blifwit omordat ar de jom fänna linod 
lingen i fin helbet, men för ortens befolkning, jom nyligen 
börjat med denna vdling, fan deraf inhbemta8 betydlig nytta 
och lärdom, emedan de perfoner för witta linodlingen mij; 
lycats, derigenom med mera uppmå 


r z rtjambhet fäfta jig wid de 
rön och iafttageljer jom äro ifedda, i 


mom deras eget” diftritt 


eller ioden, än bmwad de je beffrifmit ifrån andra orter och 


ydligare delar af rifet. 


CE. OD. Berghmart. 


Från Neder-Kalir fotens Gille 
(of hr brufapatron D. Hununel.) 
Or telegraffommisjarien IB. Bädman har benäget lem 
nat nedanffrifne märderifa meddelanden, rörande temperatu- 
rens werlingar under året, nemligen: 


och eljeft när 


Dh ia jom 
tr afeende på det 


MM 
Lihvijt 
under fifta året. 
an civfa 2350 oa 
och att deraf ffördats 
ej fan Uppgif- 


DIUNNT 


87 +|2981 av Nun 


YIT 


0 


vg 220uN 
» 6 


Hå 
- ("Öna GT 'Q) NR + 


(FT 0) 98 


(savig cn 0) IS 
"998T NAIV 


240 +|C2928 9 9) MS ch 


EE 
HoT = 


"Q8vjgsr man 30: me 


NQuNaddE 


saaolanvi) vyrgl 320: ng 


BRDEUET 


Bref 


Q 


F 


'20:s3 4 Non vyroN 
Bubba pptuu 


"mpvngoal obynng via agvkvann 20:00 NG 
"IQuoQvT 


25m622 


upa Iguvnyg: Han po vilbob 200 av 


HQ0U0A 


utof 0mysyvjod 20 dl 2008 me Pa 


aan IMmhbg I4ge NG 


a0vf109 I4:0T NG 


"gvububag Baal Noa 


12011928 


1200108) 


TVRWAIQNG I 1 


a31026v323vr VINDofor022YR 


"AST av nun 


ös 


bäraf jynes, att winte i 
af jynes, ufern marit ibällande 
Fre Ijtninnda förhållande i förening pd yen Sd 
er IFE [ORM ON ON förerjafade, att jbrder rön 1 
Jenitg fer lädens emottagande; den mwarma äbertek, nu 
Jednare delen Juni, Juli, Auoukti Far ELLE fn 
war rådande, utöfvade di ugufti vc början at Scpte 5 
MSS | j envadre dvd en walgörande tnverfor 3 dG 
lydigt TION OR TA mognad, Owilfen jednare detta Ar iz 
is andad förr än någon froft i H STA 
SAN i Ny mojt inträffade ; 
jenna regnandet under Augufti och födjan Sf bwaremot 
My iv » - Ma ”T Sep 
inber äng SNR IRDE mginva ffora befymmer får Rn 
Mä - 3 t offabadt ji. Den förträffliga La 
Nr yu em, medeljt amvändandet of | E ”nejar" Sh fe 
ka n allmänt byutliga jättet att begagna HERE st 
oe a anmnärfningswärd jfada. Efter Wwerkitälld "vöftnin 
4 dj 4 20 i i j 
) Renee FOSS na, ot ortens förnämfta fäbeäla. 
det bar lemn ;t a de higer, dvagit mydet till bana 
| mwalitéen go n ti itete 
RU medelmattig åffoftndar da 
be 6 a a ful Re ringa odlas, bar qinvit rif fförd 
Iöder LAR I emwis ma anföras, att Björkro fin 
: SLR "REON 4 5 Mata Björkfors eniv 
å ER AE och NRutbergs ögenbamar arballen: 1. fc 
a 20 et, Jamt a Gyljen t närmatte i FSE SR 
PAN 1 a Öyljen t närmafte jocten Ofwer-SKali 
Poratie ma dälöm grönfoder, lemmat full fförd. 
Hööllininger Så dd aftfajtning, Dwilfen doc eft 
AA ENG, JE reducerats genom den i ad 
fällt tå Ö [eg potatijens inläggande i fee a 
Ar iller aädien od men Dwilfen ydlighvis jenare un 
i r alldeles upphört, jounerliaat 
jom warit tidigare TöRe unerligajt bland den potati 
ö 5 Iitoriberle 
- Farrer tterjt ringa efler längt under medelmat 
ag Ka torde, ad lindor och Härdwallsän- 
2 sej bÖrG JÖfAS i den blida måderlete 865 
RR | k ! aPdertefen under 1565 
SS Ra Ren aterfonmmande förvdöret bilda 
”fälbrännan” a ES den af allmogen bär benämnt 
soil Jutan io J n upprötte grasroten och lemnade ängen 
ant ortgång på Wwaren, flädtals fwart. Det mybil 
Få bösjt OK FR Hädar funde ide detta är fenina  munat 
träffa, Jå pa RR Dwad after myr och mofangarne bi 
ork ör talg Fälan näftan upp i dagen ännu wid fför 
Hörbiabot. t Suli manad, bwarigenom wertligheten för 
Uugufti 3 a me den warma och regniga mwåderleten I 
EA flera för Jannolift, att fäla, om i wisja myrtrafter 
öregående är ide blifvit tillfullo upplöjt, da 


30 


totalt förjvann; jom derjemte ingen djup fäåla funnat bi 
das denna höft, är antedning hoppas, det höfförden blifwa 
dejto vifare tnitundande ar, äNvenjom att höjtfreftenå förti 
diga Aterkonmande jenuwål tillfölje häraf uteblifiwer. 

Linodling: En gqvd början är bärtill gjord; odlarne 
bafwa erhållit tilljredsftallande rejultater, vd edan en än 
damälsenlig finbråtningsmajfin blifvit under året inom ioct 
nen inrättad, bwvara allmogen met billiga afatft får linet be 
vedt, är att hoppas, det bebonvet at Lin Hall bådanefter mm 
lad ar produktionen inom orten. 

Smör: Ehuru den länga falla waren förvriafade mårt 
var foderbiift och jummarbetet äfven deriqenom till en bör 
jan war vtterjt flent, förmårktes dot ingen färdeles minft 
ning i tillrörjeln under September manad, da allmogen här 
jtadeå wanligen afyttrar arets Imörprodutton, men Pdejte I 
täntligare lynes utftaterne för fommande aret i detta hän 
jeende, enär minit "/y:del om ide Y;:del af freaturens antal 
blifwit denna böjt nedflagtadt, tillfolje af den ringa böfang 
ften. En avd ffötjel of det vingare antalet ffulle lihvift i 
wåjendtlig mon forma minföa förluften. De ffriftliga med 
delanden, jom förwaltaren af Björkfors, hr Carl Bergbom, 
tenmat, läwål i detta, iom flera hänivenden, bifogas hårjem 
te, jäjom förtjenta af järffild uppmärfjombet. 

Rägra förre afdiknings= eller odlingsföretag finnas ide 
att ommänma.  Eaaren till Grytnäs, br I CA Berquan, 
bar lifwift under fiftlidne bölt låtit midtaga förberedande 
afdifning och nupprödjuing till en nyvdling t htörre Mala 

Fottigwården fortfar att mwara vtterjt 
tfryddande; förra arvet uttarerades 1 penningz 
MEERA SR omarsge 8 ae oc ; «+ Nmt 3TT TI 
bwartill under året tillfommer extra tilljfott 

till belopp af cirfa Fe ÅS 2,100: 
TNE: IT 
För är 1867 är utdebiteradt: 
å mantalsffrifne perioner 
& Alin OS aa 


. Rut 1,000: 
5505: — 6,805: 


nvilfen jumma dot troligen fonuner att under aret öfas 
med etta twåtujen rifsdaler. Förutom junmmans ftortet 
wijar fig här vlämpligheten af beffattningsgrunden, da ett 
fåtal inom fomnumnen, fom ffatta för bewillning efter andra 


artifeln, få i det närmare draga bela bördan. Fråga bar 
nu uppftått om invättandet af arbetösfattighus, och troligt 
är, att em förändring t födan riftning fommer att företagas. 


40 


Folkffolornas antal: cen fajt 
URsnng Imabarns och en priwat. 
ÅR iporbanf bafiva infättningarne under 
: gå ! 519: 5 och uttagningarne till 275: 2 
Ke mumarande fond utgör rdr 7,400 Bön fe 

eft förra årets berättelje pmns ; Y 
SP j attelle onmmånmd inr 
Ka per MÅ antalet barn Aumat uessöftfr ot 
kö Se Roe bwilfa atnjuta Driftlig uppfoftran Nå 
göromål. ÖNA er Dttglig tjenfteqwimra förefomniands 
warmt, Divadan all are Seda invättningen har wijat fig 
RNE eg oppning förefinnes om dej fortfa 


bvenne ambulatorifta 


Till Ordföranden i Neder-Kalir DHushållnings-Gille 
: Herr Bruképatronen D. Hummel. 
3 Med anledning af Ö.H. ärade 
Fennes far jag bärmed lenuna följand 
jar utfallit i desja trakter 
D lv r , ; 4 

så förda I id De fyliga wäbderlek fom war radande un 
md 5 t Kr länge innan wegetationen började ut 
KA inträltalen d igt [if, Men med den mwarmare wåderlet 
0 nan e i futet ar Suni och fedan fortfor under Sul 
er Sig månader, erböll den bvinande Wwertligheten ny 


tfrufterna lenmat föl: 


ffrifwelje of den 12: 
e upplysning om huru 


fart, få att bär & ället fådes= od) r 
an ale a ftället fädes= od) ro 
.  Storn fom & wäl difade få i 
G medeltal SR de Ae filt warit  mycdet wadert hu 
DOlfrag har, eburu delwis fo de Ö i 
ade öh - lemnat Prag Kr ERE 2 
area, bär odlad endajt jafv' vönt 
de RR i dajom gröntoder, har mwarit 
Fa borg Ivdig oc) jenm, men blifvit betydligt ffadad af höft 
. Potatis har wid fförden te 5 
BIN betydligt ffadade NN Fa na 
-ted linodling är äfven ; jordt förjöf i | tj 
) lin; n 1Öf, brwvilfet hyde | 
Sth BER RNA kate ÄT id GP oc 
se É FS [ qQe ej if 
qwaliten är af mycet a, beffaffnbet AN en 
stöglig äng EG bar i är lenmat 
mindre ån förlidet är lynnerligaft bar förminffni tj 
; ön OTLEDer fe, terligaft nitningen wifat 
rk 6 lindor och härdmwallsängar, I bifbubjatli- 
d rjafad af den på höften bildade isfforpan, hmwilfen 


» men fedan 


civfa en fjerdedel 


41 


på fält med mindre fluttande låge till flera tums tjodtet öf 

wertädt jordytan, genom den ihällande mwårkfolan dröjde det 
äfven fånge innan fölen på fådana ftållon lemmade jorden, 
bwarföre ej gråsmwerten hann utwedlas före det berquingsti 

den inträffade. Genom denna förminftning i fodertillgåns 
gen har ladugården målft nedjättas från 80 till 60 for bivar- 
jemte äfven här är frångått den i octen gamla metboden 
med warm utfodring och i dej ftälle införd fallfedring, hwil- 
fet äfwen för mwårt flimatiffa förbållande wmijar fig mwara 
jnllt tillämpligt, famt lemnar lifa qodt eller till och med 
bättre rejultat an warm utfodring, äfven då denna blifwit 
wertftålld med frörfta omjorg; under förlidet år förlöktes bär 
båda jätten jälunda ott i ena fäbujet brutades fall och i det 
andra warm utfodring. bwavwid det war tillfälle att iaftta 
ga det enas eller andras fördelar, oc) wifjade fig fallfodrin 
gen ega få mycet företräde att den nu är uteflutande anta: 
gen. Utom det att genom denna metbod ett betydligt ar 
bete Dejparas — bär har t. er. erfordratå för ffötrel af 80 
för 5 perioner när warm utfodring brukades, deremot ffötes 
nu 60 for med jamma tlättbet af 2 perjoner — hålla fig 
freaturen äfmwen mera frifta od) Iifliga än förut, att foder 
åtgången är ftörre har ej funnat förmårfos, boffapen förtär 
jämre hö, lamt häftarna ratade fodret lifa mål tort fom 
förr tofadt eller uppmwärmdt. 

Ett bufwudjafligt fel fom gerna will medfölja den 
gamla methoden är det freaturen manligen erhålla för titet 
matten, den erfarenheten gjordes här att till nya ladugården 
bwareft forna bade fritt tillträde till watten åtgid en tved 
jedel mera än till den gamla ehuru fornas antal mar flifa 
t båda föhufen. 0; 

Några nycdlingar af betydenhet bafwa ej blifvit merk 
ftällda under året, med undantag af att ett ftörre förut 
uppbrytet fält blifvit mera fullftändigt afditadt. 

MNeder-Kaliv & Björkfors den 17 December 1866. 

Carl Bergbom. 


Från Carl Guftafs fotens Gille 
(af hr fyrfoherden I. Grape.) 
Omwad i förfta rummet årswerten och affaftningen af de 
olifa fädesflagen beträffar, få är Gillet i tillfälle att, under 
tacfamt erfännande mot Den från Hwilken alt godt foms 


42 


Mer, denna gång afgifwva om mera ti freds > be 
st under de NT [FEN Mr I wrp 
wudläde, bar nemligen öfverallt der uttädet WAKE ob li 
giunvit ullt medelmattig attaftning, antagligen fäder bn 
t medeltal, och är beftaffenheten ed vch Wwigtig D st 
atffilliga bemmansåbuer de der warit i jafuad nde SR 
uppföp af fullt röbart utjäde, äfven i är fått Id il 
vd) otillvädlig åring; till förefonunande bwvarat för a 
tiden början till en jocfenmagasins invättuing gjordts RR 
genom bidrag 1 Ipannemal och penningar at fonummen el8 
oc genom anflag af medel, influtne för af fattiga Wwerkjtäld 
och) rörjäldt arbete, jom dem tillbandahållits för undjättni j N 
efler ganvumedel. Rågen deremot, till den ringa del rn 
bärjtades odlas, har nältan helt och bället gått ut and : 
mwintren, Nunnolitt tillfölje deraf, att marten jafnade inö dh 
war betädt af tsjforpa allt intill trettondedagstiden. — Pota 
tis-affaftningen bar utfallit nägorlunda till qwantiteten, men 
OT önverallt angripen af röta, jä att den andwind 
Sn delen ej torde utgöra mera an ungefärligen hälften. 
Hötängften, mydet Flen, och defutom har affaftningen i följ 
ar det ogynfanuma bergningöwädret till ftörjta delen blifvit 
ffämd, Hvnnerbet 4 bolmängarue, bwilfa nära nvg bela jom 
maren fatt under watten, och ide förr än mot jlutet ; 
CSeptember månad funnat afbergas. Men då hatmtillgängen 
är nagorlunda vmnig torde dvd oj någon egentlig foderbrijt 
SR Iä åt far i ar, jöfom under de föregående äre 
wanltgt wartt, tork afyttving af foder ti imafte jwenj 
oda Fo Ma lyttving af foder fill narmajte Pvenjka 
Utdifningstägenbeten i Kukfola Dy, jom uu är affonad 
och till arbetets utförande gudfänd, få nyttig oc) mwinityll 
mande den än funde blifwa i uppvdladt frid, bar hittills 
arernet mera ffada än gagn åt delegarne, få tillwida ueml. 
att den naturliga ängen, fom genom afdifningen blifvit 
torrlagd, attagtt it mwertligbet ända derhän, att den ej lem 
nar mera än ungefär hälften i affaftning emot vad den 
bärförut gihvit. Gillets Ordförande är I tillfälle att wit: 
orda detta förbällande; ty pa ett ffifte, der mwanlighvis ce 
i jer fofoder hö, har affoftningen är för är minffats 
Id ben filtlidne jonumar utgjorde endaft tre fofoder 
Skulle deremot blott en fjerdedel af mwidden blifwa uppedlar 
pch rationelt behandlad, få bade man att motje en ofta 
ning, fom bade till qwalitet oc) gwantitet öfwverginge den 
fordna naturliga ängens; men då delec arne, tillfölje af flor: 
Ars mifwärt och högft dryga utgifter för laga ffiftet, blifwit 


attelj 
bur 


jä qudt fom utarmade, få torde af muvarande generation 
pärutinnan intet mara att hoppas. 

Ehuru egentligen ej till ämnet hörande, fan jag mid 
detta tillfälle ide underlåta att framhålla vlägenbeten för 
den finffa befolkningen deraf, att ite ens de wigtigafte Kongl. 
Sörvedningar utfonuma på finifa tpråfet, t. cr. Kommunal: 
rörfattningarne, Fattigmärda- od) Bewillningsförordningen 
an man wäl förundra fig öfwer, att befolkningen är ofun- 
nig och litnöjd för alla fomnumala wärf, då den ide endär 
i tillfälle att ftudera fia ini de fradgqanden, fom afbandia 
dylika ämnen? Eller huru ffall en ordförandesplats, t. er i 
SKomnmarnalftänna och Ivännd, una nöjaftigt beftridas af 
en perion, iom ide fjeli fan taga den ringafte fännuedom om 
författningarnes tunebåll, vaftadt han i öfrigt wore uppdra 
qet fullt wuren? Följden häraf 1. un. är och den, att i en del 
fuinffa focfnar endaft embetömän, eburu ej dertill förpligtade, 
ärv fvungne åtaga fig dulifa befattningar, och få ofta röna 
mycet miftroende oc) flander för för förmaltning, fjynner 
bet fedan de nya Konmumalförfattningarne tillämpats, blott 
derföre att allmogen fjelf ide fan taga fönnedon om deras 
innehåll. Bör ide en brift ar itjrågamarande menliga be 
ifaffenbet af Riksdag eller Landsting afbjelpad? 


Fran Oftver:-Toruceo fotens Gille 
ai hr landeiiffar CT. M. Bergdahl. 

Yifa med är 1865 bar mwäderteten under Arets lopp ma 
rit mydet omwerlande. Under den tid fförden mognat wu 
docf märmen mera ftadigwarande och den werande fförden 
bärjades ide af falla nätter fåfom förftnämnde är. Jord 
benforen har fäledes haft glädjen att få inberga em af föl 
den offadad jpannmälsjtörd. Att få grödan inbergad mar 
för jordbrufaren befymmerjamt i följd af det mydna regn 
font under den tid fom fådant ftulle ffe inträffade. Boftaps 
fodret är derföre t allmänhet af fämre bejffaffenhet. Ha 
faftningen är och ringa. Med fäkerbet fan antagad att den 
med !/,:del underftiger förra aret.  Jordbrukarena bhafmwa I 
förhållande härtill måft minffa fina ladugårdar.  Smörpro: 
duktionen, fom är ortens hbupvudnäriug, torde fåledes blifwa 
mydet mindre än är 1865. Priiet a mör har warit under 
Året I a I !/, rdr pr lispund.  Binävingar hafiwa tt ringa 
men förefommit inom Gillet.  Larfiffet är nart fagdt den 


HH 


enda infomft jom bär till vdonj i 
ni N godonjutes ov icte 
wara en följd af fröer Detta ar a 
mattig åring. & 
Uti Moderförjamlingen FA f 
i a Jen funnes en faft foltje ; 
Dd a ' d i i y : 5 | 
Sr RT VETANA tr uti Storpilombolo ipellförtamtin 
fanlle RR barn af bada fönen tillgodonjutit 
et so nå väja ffolor.  Smaffolor i desja vd ÖR 
kl örjamling bafiwa äfwen warit invättade DSM 
Arjungar i desja ffolor bar uppgatt till 61 fre 
fra är inom Gillet mydet trydande ad 
; eonuora lertioätta rdr 71 äre hafiva He häst.. pol 
be vERrSDINGA a / cc ere bapiwva de bättre lott 
ht Orllets förjamlingar måft utbe i i 
ör fättiga för året. Sur d ttbetala 1 underhåll it 
de fatti - -SAttet att låta bwarje 4 i 
| - « | ' MM UT 
at NE underhåll har mwiat fig den NNE förre 
50 OHMUNIKKEN ärd Mu mera anaeld örflaffa de 
fattiga arbete, jamt att sn ngelagna att förjffaffa de 
ftir [ noga fillje att underftöd ide 
NR  äNgdtbe x AN AE underltöd ide kenuas 
1 ide trän: ebof fadant påfallar. De id: 
fARDEn fönkt ER . patallar. Detta mar id 
2 - Svolfmångder ille ör 5,43 E 
for aj Nad förs angden nom Gillet utgör 2,430 per 
nder den tid jom denna berättelj, 
a id a berattelje om 
3 nya wågar blifvit anlagda.  Ide er 
företag för afdifning af myror, förr eller 


Jon id anje 
bar Jtnvit en medel 


fattar, hafiwa in 
har nagot nytt 
träff förefonnmnit. 


Med aftappningen af myrorne imvi i 
y appning yroene tmvid Sorpilombolo 6 ) 
till underftöd ar ffatämedel erhållits, är fögtbet nn 


frog arbetet funna fullbordas ti io af näfl 

arbetet ia fullbo ill medio af näfta jo 5 
dtenia re ö löneförmåner ärv om filat rr I 
Ne rdr och för en piga 50 rdr förutom Duunliga 
1 DR but beräknas till 20 rdr. Ctt mans 

syns ET buletg foft 1 rdr och ctt qwinö 67 äre 
väsen födlg och befås på förut beffrifwet jätt oc åter: 
10 one är af Januma beffaffenbet jom jag uti förra 

A Eje U 7 fö a i 

fätesflagen le uppgifvit. Enabanda förhållande är med 

Korpilombolv kapell är den end i i 
bwareft Ifog finnes till affalu. a et 


—— 


Från Pajala fotens Gille 
ä : 5 (af br brukspatron GC. 3. Eohtberg.) 
rowerten af jpanmäl inom fomnuunen är till beftaffen: 
ken ch eburu till qwantiteten mindre än man halt TE 
a efter utfädet. Froftffada har weterligen ej tnträffat, 


45 


Xx 
åtminitene med få undantag od) i de fall då Ärswerten ftått 

allt för länge efter den wanliga ffördetiden, utan att blifwa 

afmejad. Efter det janingen blifvit werkftäld, jom förfiggår 

mellan den 13 vd) 28 Maj bwarunder wäderleken mwarit ter 

deleå tjenlig med wärme och folften, inträdde nöurdoftlig wind 

med ihallande fubtig mwäderlek och ymnigt requ, bwilfet mar 

för den werkjtälda jadden högft wälgörande vd) befordrade 

wertlighetenw med en omwanlig bhaftigbet, men i ftället för 

wärme fortfor hela Juli månad med tbällande fvlig mäder- 

tet oc) vafbrutet regu, hwilfet hade den påföljd att mwegeta- 

tionen fortffred mydet långiamt, och med den längjambet att 

Stornet ännu den 10 Augqujti på många ftällen ide bunnit 

gå tar; än mindre matas, fwaremot fornet i wanliga qvda 
är är fullmatadt den 20 Augufti och i många fall äfven 
före denna tid. Efter den 10 Augufti, da froftnätterna de 

föregående Aren tillintetgjorde grödan, inträdde detta år ftart 
mwärme Ia mål natt fom dag, bwilfet hade den mälgörande 
merfan, ehuru tandtmannens förhoppningar om ged frörd 
belt och hållet förjwunnit, att fornet war fullmatadt början 
af September, och är i allmänhet grödan god, men otillråd- 
lig för utfädet oc) lefuadSbebhofwet under det fommande året 
eller 1867 

Ar foderwerter och rotfrukter odla hufwudjafligen Pos 
tatt, Mwilfen gifvit god frörd ä frållen den warit begagnad, 
utan att någon fjufdom dera wiiat fig, Mvarfen under uppe 
tagningen efter federmera. 

Odlingsföretag af ftörre omfång hafmwa ide under året 
blifmit utförda, men de förut utdikfade lägenbeterna äro bears 
betade, famt på många frållen teglagda och betädda dels med 
Räg och dels igenlagda till lindor. Tillfällen för ängswatt- 
ning och andra vdlingsföretag fafnas ide, men allmogen föl: 
jer ej denna odlingsmethod med fadan uppmärfjambet den 
förtjenar, och bidrager dertill ganffa mycet att allmogen Är 
fntelas och de böder jom i amnet uttomma äro trydta 
på fwenffa fpråfet. 

Lin odlas alld ide. Emellertid wore det af behofwet på 
falladt att Linvdling infördes, ferdeles fom allmogen qwin- 
nor äro mycet funniga både i mwäfnad och fpinning. Bom 
ullsgarn amvändes t frållet för Lin, men dertill utgår fon 
tanter fom funde befparaå till andra behofmwer inom bulet. 

Sordend aofdikning: Detta ämne har warit föremål för 
öftverläggning wid Gillets fanmanträden, och bar den äfigt 
gjurt fig gällande att det är nyttigt, men anfes överflödigt 
på högländta ftällen; emellertid bar erfarenbeten mijat, på 


40 


tällen der afdifning egt ovnm att jorden 
tjenlig för bebandling och warjadden 
bindrat mwertligbeten. 
hå ÄR fnes I allmänbet ide, unDantagandes 
ANSE er, Ialem jängar, bord och ftolar wit KHaltn 
Jen förfärdiga röv tt busbebof. rn 
Fi omger, a frernämligajt i ffogsförtjenfter ) 
ance ar matimmer till Sigwerken, tj 5 
T a ij t, fjärus och p 
bränning, folning och andra arbeten till Retail nn 
NL t följd af nedtrydta prifer & alla deäfa födde 
UN d | I a 
betr med vtterjta nvarigbet derifrån bunmnat fifnär ; 
sl er detta och föregående Pvagår. On påbörjad vår ; 
le JF Cme MAT k Vv : Ry 
een Bosna bruf och SMumuwmando bv Wigörar 
. JMWartnll oftaten anflagit 55,000 rd Hägde nu 
SKEN uten aqit 5ö, rdr vmt har 
glort beböflig arbetstörtjonft i öre 
I 5 at den fattigare be 
KAS | ' gare befolkning, 
bwarförutan nunga familjer fommit i ftora henne för 


blifvit bafti 
Alktgar 
« Junt att oqråg mund 


1 


jin utfomit. 
vi je -. - 

AR Ai ffogamwarden egnas en allwarlig uppmårt 
anftåld. vr $ a och em ordinarie Dfwerjägare blifwit 
é D aja ocfe Med fi nes t 
ot Bed ffogarnes mård inon 
SIE SOT nes I ra ja Nod Hår 1 
NR fre sn derftädes är anjftald. jä ste a 

2 adugårdsffötfel wardas i allmänhet ganjfa br 
anven bärutinnar förbättri aik ön 
Foltft ; | a manga förbättringar att önffa. 

olan: Denna byggnad i förening med läfareboftad 


fortgår och anjes inftundande jonimar blipva färdig 


Från Jodmods focdens Gille 
(of hr fronolänsman 3. € Ullenius.) 
Om mwåderlefen från årets börs. i 
sa OM WÄDAI nm arets början till och med förva 
ngn ar futlidne Juli månad, är ej något Wwäljendtligt att 
Sr - - Cfterjulswintern och waren bafwa i Flimatiftt ar 
RAR fine närmafte föregangare mullfomligt lita, od 
MEG hår Arg mi gynljamna wåderlefstörhållanden 
sla en mwanliga tiden: fif ne | 
örfta bagaene a Br ga tiden: fifta dagarne af Maj oc 
ornet — med undanta i 
EL 3 af en vbetydtigbet bafre 
gg Jont under tinuewarande är bärftädet odlats, 
werlli rg, mo och frodig brodd, och fortffred få 
lighet a ef mid manliga tiden: jednare bälften af 
Juli månad befann fig i axffott, men då mid förra tid ett 


Mun 


det häftigarte och längwartgafte requ I mannaminne inträj 

fade, våfade forniadet under denna wigtiga perivd i en 
ftagqnation, fom, junnerligatt på frållen der fydrändfft ut 

jädeskorn, 1 brift på annat, begagnats, betydligt fördröjde 
arbildningen och fornets me Anal On lycdtia omitändia: 
bet under detta regn, van med mdantag af en eller annan 
dag i hvarje wecda oatfbrutet fortfor från flutet of Juli till 
September månads utgåna, mar likväl, att luften allt ins 
till ffördeanden war warm; ty annars bade utan tif 
wel total mipwert bär tutrväffat, juväl på fåd jom rotfrufe 
ter. — Wintern intväffade i mwanlig tid, medlet af Oktober, 
och näget omwanligt i mwådeclefSförbållandena under (evpet 
deraf, fill nävwarande tid, är ej aft anmärka, med undantag 
lifmäl af den wåra erfantita form jom rajade bhårftädes, 
från den Ste till den O:de i fiftnämnde månad en ftorm 
med en bäftighet od) ibårdigbet fon i mannaminne ej bär 
baft jur life och fom tillfogade ffogarne inom fodnen en obe 
räfnelig ffada, enär 100,000 tals tråd ftörtats till marfen, 
dels med rvötterne upprycfta, dels afbrutna. 

Arswertens bejfaffenbet är följande: 

Stornet: I anieende dertill, att mången nybyggare be 
funnit fig to mer eller mindre fafuad af nödigt uttädestorn, 
och någre dertill våfat ut för mipödet att till utiäde införa 
jvdländfft forn, Mwilfet aldrig, utem i mydet marna och 
långa jomrar wid denua polböjd binner fullfomlig mognad 
bar affaftningen af detta fädesttag Dlifmit modet ovtillradlig 
för mybyggare af den förenämnda fategerien jamt grönjför 
dad och omogen för dem af den fednare. Owad äter de bem 
mansåboer beträffar fom ej mwarit i fafnad af tillväcdligt och 
dugligt uttäde, ja fon deu affaftning de af fine Afrar erbål 
lit öfwerhufwud antagas mara nåra medelmåttig fill qwan- 
titet, men deremot betydligt under medelmattan i anveende 
till qwaliteten; och då härrwid tages it beräkning jämwål den 
fornqwantitet jom öfver bola joden ffördats, fom innuva 
narnes bebof af Ipannemål till infrundande års fförd, fan 
med nägorbunda tillförlitligbet antagas, att för fyllande af 
bebofivet, minft hälften t jmältmjöl och brödföda måtte ins 
föpas utom focfnen, famt att minft 500 tunnor Korn dertill 
erfordras, om nybyggareallmogens behof af nödiat utfäde 
derjemte ffall funna föllas. Kornet ante$ per medwum lem 
na i äving 3:bje a 4:de kornet. 

Hafra: Med odlingen af detta jädesfag bar ffattehem 
mansaboen Eric Olof Cricston från Patjerim ajoct förlök ä 
en nära intill gården belägen myrodling, och eburu batran 


48 


i onfeende till den regniga wåäderleken ide uppnått fullt 
lig mo; Had, tenmar ihväl balmen en & S fom 
nat Men en ganffa ed foderaj 
Råg: Detta jädesjlar bar er äre veterligen vi 
Köra mr I bar under året Wweterligen ej fu 
> Potatis: Öftwerbufwudtas et, fan aftaftningen der 
es mara god, enär minjt 10:5e tornet "fa Derkenag egon 
Jom potatisutjädet på fa ftällen öftwverftiger or funna är för 
vadet af denna för hushållet jä wigtiga artikel i förbåll - 
till behofiwet mydet otillrädlig. ; fa 
Stålvötter och Rofwor odlas till opetydlighet inom jod 
Nen, men på de få ftällen der jadanut egt rum, bar aftaft 
ningen wijat fig mwara fullt medelmåttig. | i 
Höfångften är I qwantitativt bänfeende att hänföra till 
medelmattan; men dels är fodret till följe af den egyYnfam- 
ma mwåderleken under bergningstiden unfet, ruttet od) jalede 
för freaturen föga ätbärt eller närande, och dels har det i 
bägjor upplagda höet genom den ofwanberörde Oktoberftor 
men till en ej ringa del bortipolatå; dot är detta vaktadt 
nagon frycdande Ioderbrift ej att befara, för fäwidt allt fo 
dret fan ar freaturen förtäras. 

Binäringarne inom Gillets diftvift under  fiftlidet ar 
bafiwa, till följe af penningebriften och de deraf förorjafad. 
mibgbnnande fonjunfturerne i fråwarubandeln warit ibland 
de aldra fämfta lom de nägonfin warit. Ja, i den mågen 
har det gatt ja langt, att nybyggaren, då man med bonom 
jamtalar om de biförtjenfter ban af ffogsafwerkningen för 
aret fan bhafwa att påräfna, utbrifter: "bättre är att jofwa 


fig fattig od orm än att arbeta fig fattig”; och han har, tr 
wår! ej 14 orätt deri, ty under de föregående åren har Gol 
liware Aktiebolag medeljt  bjelf och lägtimmerhugge bercdt 
dem, om ej någon riflig, jä ätminftone on berglig förtjenft 
jamt femnat förffotter fawäl i penningar jom fpannemål, falt 
och ftrömming, men nu är denna wäljigneliebringande fälla 
för denna arma ort tilltäpt vd) endajt ängjägen i Luleå ftad 

NNer för godt att bärifrån afnäma ffogseffefter af ofwan- 
omrörde flag, doc endaft af dem bland nybyggarne fom till 
angjägsfivman bäfta i ffuld, och bwilfa derigenom  lifajom 
twingas till afbetalande af fine ffulder, mot erballande ur 
en lägwerfetå depot inom jofnen, af bwad man fallar nöd 
torftigt Tiföuppebälle under hyggestiden, bejtående i mjöl vd 
andra diverje artiklar. Dermed är dod beflagligen det ber 
fande eländet Inom fodnen på längt när ej afbjelpt emedan 
i förbållande till bela oden nybyggarebefolkning, blott cn 


49 


od) för öfrigt torde desje för ögonblifet bättre lottade, efter 
lydtadt hygge ide fomma att hafwa det Itort bättre än fler 
talet jadane, jom för året jafnat all jadan förtjenft. 

Af Tjärubränning od Gimfofning har liten eller ingen 
förtjeuft mwarit att paråkna, enär jåwa tjäran fom timret 
funkit jä djupt i pris, att en tunna af den förenämnda 
waran betalts med ondaft 6 rdr och I 8 of den fjednare 
foftat 5 rdr och derunder. 

Siffet har i allmänhet warit jå föga gifmande att nös 
dig husbehoföfiff faknats under Njeljwa fommartiden för de 
Flefte nybyggare fom lvsjeljätta fig med denna närin ISqren, 
och af willbrådet har intet funnat ov Allas, enär något få 
dant ide alls finnes i måra widfträdta ffogåtrafter. Eforr 
jagten, neml. fom under de bättre tiderne lemnade en ganffa 
god infomft, bar under 3 a 4 äre tid ej ens funnat idfas, 
enär desfe djur helt och hället förfwunnit; jäjom det förmos 
bad, i följd af förfrysning under 1864 ars falla minter, då 
Lapparne öfver allt funnit döda Eforrar I deras bon. 

Undjättning från Statens fida ffulle detta är bafiwa 
warit bögft oundgänglig för Jotmods Lappmarb; men jom 
någon fådan hwarfen blifvit r sqwirerad eller för året är att 
påräfna, återftår för de många fattina bärjftådes ej annat 
än att lida och förjafa; måtte doc nöden ej blifwa få ftor 
aft något menniffolif ipilles genom bunger eller brijt på bes 
Flådnad, under den länga biftra wintertiden. 

Den plande, föreffållande atliga och giftiga fvamrar, 
bwilfen Kongl. Hushallnings-Sällffapets Förwa tningå-Ut- 
ffott benäget bitjändt, har Hushalls-Gillct Ja midt görligt 
warit, fött få allmogen förewifad; och bar undectefnad derz 
jemte genom mundtliga meddelanden ur den planden bifo- 
gade beffrifning öfver jwamparnes egenftap och jättet för de: 
Janmas beredande till en wåljmafande och närande föda för 
mennijfor, oumbärlig junnerligaft under mifnwertär, då en 
mild Förjyn företrädeswis beredt Vapplands innowånare den 
rifligafte tillgång derpå, fött fåfta tarwäl Nybyggares jom 
LPappallmogens uppmärtjambet på nödmwändigbeten att, ju förr 
def heldre, göra förjöf med jwamparå infamlande oc) an 
mwändande för hushållet; men. tv wärr, bar det lifväl bit 
tillå endaft ftadnat wid ett: ”om od men”, vanfedt Lapp: 
marten8 ffogåtratter fiftliden böftjommar mwarit, ia att jaga 
öfverfållade of desja funda och nåvande födoämnen.  Orja- 
ten till denna lifgiltighet är grundad på en ingalunda lätt 
bejegrad fördom, mabända än djupare inrotad än den mot 


4 


ringa del hos Lulrå Ängijågs-iutresfenter bäfta i någon ffuld 


50 


förtärandet af bäftfött; bwilfet fiftnämnda libvål, 
minner ffrykande aftättning i magen på de hushålls 
mar, fom äro nog lydtige att eqa ett till lagt pasfande häft 
Freatur.. "Soppen”, (vampen) jäger Lappmarfönybyggaren 
är ju Ingenting annat än freatursmat od) fan fåledes 

mwara af Sörynen anedd till föda för menniffor”; od) inväånd 
ningen att mwara wigttgafte wegetabiliffa födvänunren Jajom 
Ibannmäl och putatta, med den glupftafte apetit jemnwäl för 
tåras ap freaturen, lynes ej wara måtftig att gendrifwa on 
jadan Onmwaändning. Enda fättet att, jä att äga, på ett 
bandgripligt jätt befegra tfrågawarande fördom wore att 
Hushalls-Gillets od Sattiqwärdens ledamöter, Dwar I fin 
itad, infjamlade ett winterförråd af Pvampar, tillväcligt ffort 


HUmMera 
medlem- 


för anftällande af gåftmältider, der wärden, fin pligt lifmå 
tigt, föregår med eremplet att låta hvampanrättningarne wäl 
imata och befomma fig. Då nyttiggörandet af ätliga fvam 
par utgör en lifsfraga, fynnerligaft för Lappmarken, der fro't 
ifador a de odlade jadesflagen få ofta tillintetgör inmwanar 
ned bopp om tiföuppehälle under aratal, en fuite, jå båd 
bör och ffall det mwara ett bland härwarande Hushalls-Gilrs 
mwigtigafte aligganden, att ide allenaft bibringa inmwånarr 
nödiga upplysningar om de ätliga hvamparternes färffiljon 
de från de giftiga, utan äfwen föregå med erempel i van 
parnes amvändande jäjom födoänmmne för busbållet; och hop 
pas jag att i Gillets näjtafgifmande arsberättelje funna 
glädja Hongl. Husballnings-Sillffapets Sönvaltnings-Utffott 
med förmålan om, att fördomen mot Pvampars anwändand: 
till föda för menniffor, ffall wara, om ej fullfomligt häfwen 
(dertill fordras troligen minft ett tivtal år) få atnunftone 
något minffad, förmedelft ögonffenliga bewisg, åftadfonme ge 
nom anttällda gäftmåltider af vampanrättningar. 

Herr General-Direftör Hub” brodyr vm faffedrydens 
bruf och migbruf, har boå mangen iom deraf tagit fönne 
dom framfallat frågan: "månne tiden nu ide är inne då 
man bör göra fullt alfwar med inffräntandet af den omått 
liga faffeförtäringen, beljt denfamma, utom den efonomifta 
ruin ben bereder, med tiden helt jäfert ffall blifva ruinc 
vande för wår helfa”? Desja äro dot blott nägre  enftafa 
utgjuteljer, men funna dod anje8 fåjom cen begynnelje till 
början af det goda, brodhyren, om den blifwit nagot allmän: 
nare fpridbd, ffulle fommit att werta, till befråmjandet af det 
dermed affedda önffiwvärda ändamål: faffemigbrufets bänman 
de; men den mwerfjammafte hbemffo fom i närmarande biftra 
tid båller den medellöfe taffedrinfaren i ihac, är frånmaren 


I 


öl 

af all fredit oc) omöjligheten att på något fått förje fig med 
något betydligare förrad af den fära faffebönan; oc eburu 
den lärdom jom härigenom bibringas är ett fojter af nöd 
wändigbheten, har Gillet anledning boppas, att mangen ftall 
lära fig inje att, om faffedructen under de framfarne bättre 
åren mwarit bannlyft eller i maåttligbet njuten, 1å ffulle, vat 
tadt den Dbiftra tiden, nödtorftigt bröd ide jafnats för dagen 
och den för dörren ftående bungerönöden undwikits. 


Från Arjeplougs focens Gille 
aj br fyrtoherden P. TH. Winuber 

Ehuru Norrbottens Läns Konal Hushalls-Sillffapa 
trycdta bandtingar för år 1865 ännu ide bafwa fonmit Arje 
plougs Gilles ordförande od) tedamöter tillbanda, får jag 
doc, tillfölje af Sönwvaltnings-Utffottets i fiftltidue November 
utgifna cirkulär, jom mig fillbandafommit, härmed njända 
den fedwanliga Ärsberättelfon för är 1866. 

3 Februari, Mars oc April månader började nn detta 
år för förfta gången en allmännare lagtinmerbuggning nom 
Gillet, tillfölje af de utftämplingar, fom under föregaende höft 
bade blifwit werkftälde & fronoffogen nedanem byn Stafter I 
focfens öftra del fringom jön Storafwan. Om denna ut- 
ftämpling wore werfeligen mydet att jäga, men jom jag af 
wisie orfafer här nödgag lemna oiagt. Summan war dod, 
att Gillets åbver för fin a tinumerhuggningen nedtagda fwett 
oc) arbetömöda fingv lida ffora förlufter, 1 ftället för att nå 
get förtjena, Dwilfet jednare libwäl tydes warit Regeringens 
mening med den ät de Norrländffa länen medgijua ftörre 
fägtimmerbuggningé-friheten.. Doc milja wi i hoppet tröfta 
of med ordjpräfet: ”det är ej bra, att bafiwa ytan i början”. 

Sedan den få bedröftiga lägtimmerbuggnings fataftrofen 
ifrån ärets början och under mintermänaderne bade förfig: 
gått, inträdde wären, wnder bwars dagar ända fill midjont 
mar wåbderlefen war föga bättre än föregående är, nemligen 
fall, med bläft oc) ftundom ftorm, jom på: jorden menligt 
inwerfade. 

Efter midjoumar har jag i min interfolierade Almanada 
för Dwarje mweda under wertnånaderne ontednat följande 
wåbderlef. Sifta medan af Juni upphållsåwader. Förtta were 
fan i Suli fnöblandadt regn, med äfven Mmwarliggande mö 
å bögre höjder; andra mwedan falla fjellmindar med regn åt- 


följt af fölig mwåderlef; tredje wedan warfert Wwertwåder; od 
Herde medan oftadig wåderlef med ömjom rean od) jolft 

Fo 21 » ) ND ör] Föllan - 
bwilfet utgjorde refmanadens början. Söljande mwed : 


tntnefattade de tre fifta dagarne af Juli och de fyra fm 

Anqulti, då latter a myrorne bär egentligen begynte 2 ; 
upphallswäder fen dagar eller till lördagen då fe an Nl 
trädde. MBWidare war förjta belwvedan i Mugqujti ctt Hällar 
de fallt regn; andra wetan, då man började afberga hård 
mwallarne,” war vequig måderlef, ehuru teguet då mar Ät 
mindre fallt; tredje wedans förra hälft mar regn, jå att än 
nu bärftådes under bögfta berquingstiden hade baft ett till 
afberguingens förfwårande ihålligt 2 1/7, wedas dagligt rem 
oc) Divarmed rötmånaden nu jlutade, jamt War denna we 
fas tednare hälft nägra dagars mwadert måder; och fjord 
wecfan, da fförden & fandafrar började, war oftadigt WÅÄder 
ned omwerlande regn och folffen; famt förfta wecdan i Sv, 
tember, da fförden a tungjord förfiggid, war upphällswads 
be fre föregående orbetSdagarne men regn de tre jednare 
Under en Jadan i den egentliga mwerttiden pågående måäde 
Ief har mål årswerten detta AS jomnmar ide affrufit, men 
da fornfförden redan tidigt af det owanligt mydna "regnet 
blef nedflagen till marfen, få bunuv åfrarne, af röta: ffada 
de, ide mogna, tillfölje bwaraf en ganffa flen och föryp toru 
tillgång nom Gillet för året bar inträdt, jå att ott nöda 
ater föreftår, vd) det ej blott för menniffor utan äfwen för 
Ireaturen. Affaftningen af tornet, jom är jodneng enda jä 
desflag, ar taledes äfven detta är obetydlig och af måltning 
! Inaljorne mydet ffadad. Sädestorn för. näfta wår fatunas 
önverallt I oden, och fan endaft genom utföp förffaffas. 
Potatisaffaftningen bar blifwit vag och wifar teten till pos 
tatisfjuta. | 

Höbergningen jämwät af nmyrer jom ftrandflåtter och bård 
wall bar Olifwit eländig till följd af flod och för mydet 
matten, lom betagit fodevwerterna deras nårande fraft, och 
på fine ftållen förorjafar ljuflighet jäwål bland bäftar jom 
for od) får. 

Å Beträffande i öfrigt ladugardsffötjel, utdiblningsföretag, 
wåganläggningar, bindringar, folfunderwisning och fattig 
ward, bar jag intet att tillägga till mina föregående Aröbe 
vätteljer, utan är i alla desja affeenden inom Gillet enaban- 
da förbållanden radande jäjom de, bwilfa jag förr omnämt 
oc) uppgifiwvit. 


Från Armwidsjaurs fotens Gille 


aj hr fronolänsman Fer. Skarin 

Inom foden har mwäderlefen under lvvpet af förflutna 
jomnare näftan utan uppehåll warit jå regnig, att i mannar 
minne något dylikt ide fan uppgifwva 

Ortens bufwudjakligafte utjäde, forn, blef längt & bal 
men, nedlades tidigt till marken vd megquade jafta.  Aftaft- 
ningen är wäl i det melta fröbar, men Pvagmogen, id jullt 
medelmåttig od öfwerhbufiwnd tagit motfwarar den fnappaft 
wa tredjedelar befolkningens bebof. Deremot bar Potatis 
lemnat fullt medelmåttig oc) på fina fräållen ymn iförd 
ESpanumälsjförden enar faledes ide | nnerligen alad utfiat 
för fonumande" år, men dot wäder hi ningen lanat förre 
befynumer bus befolkningen, fom undan törjtörelten ide fun 
nat rädda fina ladugårdar, vila utgöra unbdwalen för 
Lappmarföbvernaå efonumi. DÅ de wid elwvar oc) min 
wattendrag belägna ängarne hafwa, jåfom wid warflod 
warit af mwatten öfverhvännnade, har afberquingen und 
bela Nåttanden blifwit ja förbiudrad att wid September må 
nadd ingång, landtmannen hade hälften af jina ångar oa 
bergade.  Omwad fom to muntaninne aldrig warit vmtalatt 
har nu werfeligen händt, att allmogen mwarit ivsldlatta med 
böbergningen till och med den 24 Dftober: nen jom allt 
FråF wid deuna feua Årstid är förwifnad och utan närande 
aft, är det naturligt att en få bejtajfad ergning fan 
utgöra någet betydligt öd för freaturen, bwilfa tU nära 
en tredjedel hafiwa malt nedflagtas och förmunffas. Till råg 
på omrörda menliga förbållande, uppftod löndagen den T:de 
Oftober en jå wåldjam form att det här på orten mwarit 
iälljpordt att en fådan eat rum. Millioner tråd blofwo dels 
med rötter uppvycta ur jorden, dels afbrutnr och fulltaftade 
på marken, bwilfen på otaliga ftållen är betädt med wind 
fällen till en fådan månad, att man wid en fogåwandring 
föga fan fonuma fram, och höbäfjorna, fwilfa alleftädes blir 
wit uppfatta & de widt fringipridda ängarne och ide funnat 
inbergas blefwo till ftor del bortjpolade af den vemotftånd 
liga Fraft jom framförde denna wind ; 

Genom föregående årens mijnmwert och förval derundc 
iom i bättre tider åjamfade ffulder, bmilka nu feta betalas 
bar befolkningen bär fommit uti en betrydt fällning och 
mafte bufwudjakligen föfa alla atfomliga biförtjentter för jitt 
uppehälle, Mvadan jordbrafet unber året gjordt cbetydliga 
framfteg och något järdeles derutinnan är ide att anmärka. 


Från Gelimware fotens Gille 
ar hr frouolänsman Th. Cilftverbraud.) 

I anfeeude till den regniga mwåäderiekfen under bergningg. 
tiden bar Freatursfodret blifvit fnappt och af dåliga beffaffen 
bet, oh tillgängen bögft ringa, bmwadan fuderbrift är att 
emotte, eburn betydligt antal freatur är uedflagtadt. 

Den digra, tunga och futtiga mwåderlef, jom Warit vår 
dande under Auqgufti och en det af September, bar förvrja- 
fot en wår fjufdom bland renboffapen, få att ide blott ftör 
fta delen af årets renfalfwar itörtat, utan äfwen äldre 
freatur.. Detta olydliga förhållande har drabbat fjell-lappar 
nes bjordar, då deremot befynnertigt NEJ ej någon Hukdom 
utbrutit bland rentreatur fom wiftas i ffogöbygden. Orjaken 
bärtill torde få föktas devuti, att ffogsrenarne få gå ut 
mard och uppfiat, och jäledes ipeida fig widare omfring 
hwarigenom Imitta förefommits. 4 

Aröwerten bar mwarit till Mvantiteten vinga, bwilket tor 
de härleda lig deraf att utfädet marit Elent, och fan affaft- 
ningen ej uppffattas till högre än 2:dra oc) bögft 3:dje fur 
net; deremot har potfatijen gifvit en Vnmig atfaftning, ehuru 
fymwårr denna jordfrutt begagnas endaft till ringa del. 

Owad ffogarnes ward och aftverfning widfommer, jä 
hoppas nun, att hädanefter ew bättre uppfigt fommer att 
ega rum, fedan nu ffogsbetjeningen blifwit betydligen tillött. 

Tillftandet bland jordbrufande berolfningen inom denna 
focen är beflaganswärdt. Ringa eller inga biförtjenfter fin- 
Nas inom fodnen; årets gröda är längefedan förtärd och pen 
ningar finnes ej att föpa fpanumal för. Strediten är med 
ett ord fagt död; bmwadan det jer mer än mörkt ut, hur det 
arma folket ffall framlefwa denne winter, då ej arbete finnes. 


ren 


Läns-Djurläkarens berättelfe för år 1866. 


Enligt bilagde förtedning öfver gängfe fjufdomar bland 
busbjuren inom länet, för år 1866 fyned, att 227 häftar, 


91 pöl a 10 får, 11 fwin, 7 hundar och 35 renar blif- 
wit a 


| undertednad behandlade, jfamt 56 bäftar uppmwifade 
för bejigtning. | 

Af fmitfojamma ljufdomar bar 21 fall af fpringorm 
förekommit, del inom Pajala, Wittangi, Storpilombolo, DE 
wer=IForneo, Ofwer-Kalix och Gelliwara fodtnar. Sjukdomen 


20 


; i de flofte fall blifwit på bete, meddelad genom imitta, 
a äefelt ber den fyneg bhafwa uppftätt RT 
Behandlingen, fom mwarit både Icfal och allmän, har (a 
i utftalming af fnölarna och lårens fanterifering med SH 
jen; inwårtes Arjenik i förening med role re 
bwilfen behandling witat ng mwerfjam, emedan af 21 
16 blifmit friffa och de ofrige blifiwit farom obotliga dödade. 

Mul= och Elöffjuka, jom und vr året Warit gångbar inom 
Norr: och Sörkaitum af Gellivara jocfen, Dwaratf cirta 2,400 
renar gatt förlorade. Sjutdomen, jom utbröt i flutet Juli 
tilltog I Augqufti och September, aft pt Otktuber och EN 
ber månader, då fyla och Inö inträffade. Så m  orja I 
jufdomen, anfes mat och fuktig mwäderle i ed Fn 
mäårnme Wwara Ve, rd den Jalunda utbrutit, 
örbreder den fig hbaftiat qeno d. 
äga KA vide fa pa waren och böjten, bar i all 
mänbhet ri gedartard, utom i ett IN ber den öftvergid I 
tyfös-halsinflammation och lutade fen döden. Her, 

Tuberfulas, af allmogen fallad Yjungfjufa”, före ommet 
tämligen allmänt hos äldre mjölf-kor. Den wifar fig joem 
behwärlig andedrägt, åtföljd af bofta, 9 - bb 
refpirattonsljud. Som ljutdomen är ärftlig och i nd 
nifft förlopp, böra djuren ej begagnad till afmel, utan heldre 

ödag od) flagtas. m | | 

RR leat Hjufdomar  hafwa måft fi era ES 
tarrber, fenffide-inflammationer, qmwarblifwen SST 
jednare, bwaraf 11 fall RSA alla bliifwit hh 

[ jelpta genom manuell bebandling. Å h 
UR bölder och pvullnader hafwa RG ee 
fomnit hos häftar. Aj det förra har ett. fall a 
hos ett fto från i ner på el eg KR ilj 
nan på wenftra bafbencte ffenben, de mi jä SAGA 

ie 5 tumd längd nppitatt. Djuret, lem Ie jun 
EL Hd bebanoling i Eeptember, afgid t medio af Novem 
FE SE fofffador bafwa 18 fall förekommit, RAT 
mwarit förorjafade genom felaftig ffoning, föjom j yct, 
jömftid, frontrap och froyfning. 

Luleå I Januari 1867. ERAN 


Läns-Djurlätare. 


56 


Öftverfigt af gängfe finkfdomar bland Husdjur i Norrbotten för är 1866. 


PHäftar. Hornboftap, Ls Spin Hundar, Renar. 


ug 


rv 


= 
S&S 
S 


Sjukdomar. 


Qvugn 
”Qvunflug 
"sQungnflu 


1:o. Farfoter oM fmittofamma fiut| 
domar: 


CSpringorm . . ev 6 sås ar RI 
Mul- od) Möjfjuka | 
Omärke . Lo. 

Balpfjiuka 


2:0. Konftitutionela finkdomar: 


Zuberfeljjufa 
WBattufot . 


3:0. LoFala fiutdomar: 


Stelframp och) fommwulfiouer 
ÖOgou-inflammation — . s 5 
Snflammation i öronförtlarna 
Lunginflammation . BRN 
fungempbhyjem . LR 
Magkatarrh od Indigetion . 
Kolik och Peritomitis - 3 
Sörfoppning kr Se 
Majtar i bigetionsfanalen 
Paraphimofis BST ICE 
Brod . . 


' 


co 


I i doa0 I 
SE a RU AND UD VOUS KA VD AR RS ON 


fr 
I 
LC] 


IE 


I PIN H YR 
| vm0 


SL RJ 


LÄCKER Re 


Ke I MI 
| er eat erg 
Ib 


FR 


RSS 


Inflammation i Lifmodern . 
Lifmoder-Katarri sa 

Vifmoder och flidutfall 
Kaljningefeber . > . 5 
Omarblifwen efterbörd . 
Sörlobningar ÅA a 
uftver-inflammation . pe 
Akut od) Kronift NRhcumatism 
Senffide-inflammation SE Pn 
Spatt och öftverben «= . ov 5 
Sör, fiftlar, bölder od) froulnader 
Ca RAR 
Näsfelfeber 
Tumörer. . . 
el i Tänderna 
Aöf od) Hofffader - 
Kaftrationer . . 
Befigtningar - 


| 
I 


—- 
SL et ND fd 
I 


I 


RAN da 


pr 
S 


I 
1 


ll: 


- 
- 


I 
| 


[I 


BSR NB | vi 


nd 
ee 


le&lelat |), 
leöln 


= 


kd 


dl 


fl IE bel ETT TTT TI] 


SIE el 


OR | 


lenge 
Alt LEVT 
= 

3 


3. OD. FJacobsfon, Läns-Djurläkare. 
Pnleå i Januari 1867. 


Länets Svarbanker. 


Norrbottens Läns Sparbanks-Direktions Redogö- 
relfe för är 1866. 
Debet. 


1866. q ! NRifömynt. 
Dec. 31.  Snjättarenad fordran . FER Ra 


CSparbanfens behållning . . q, ; 
est: (0: 
ESmwnma NR:dr R:mt 123,85T: 67 
Credit. 
Sparbankens uteftaende fordringar: 
i Kapital. . oc >. 119,330: 88. 
IMO . —4,403: 70. 123,134: 58. 
Behillning i fasfan . . 153: 9. 


NN 
Summa R:dr R:mt 123987: 67. 


Norrbottens Läns Sparbanks Infättningsfond. 


Debet. 
NRifsmynt 

Balans från år 1865 . . . . 109,877: 11. 
SRRNetranDer dt 1866. - - « MÅ TSTO: 70. 
Upplupne räntor mid årets flut . . —6,428: 25. 
Summa N:dr NR:mt 133,6176: 6. 

Credit. 
Uttagne medel, med dera upplupne 
HS EEE 17,688: 15. 
önjattarenas. fordran . oc. « 115,987: 91. 
Summa R:dr R:mt 133,676: 6 


60 


Norrbottens Läns Sparbanks egen fond. 
Debet. 
1866. 
SSH: I Balans från År 1865 


Dec. 31. 


Niksnyy; 


Räntemwinft i influtua och uteftående 
FENEDAEE MRS Se VG Ar då : 2024: 
Sunna Nor Nant S633: 
Credit. 
Dec: 3. Utgifter, enligt Janumandrag . «= + T32: 
- Cparbanfens bebållning 2 REANTN809: 
Summa R:dr Jemt R633- 
Piteå den 31 December 1866. 

EN Ringius. 


Berättelfe rörande förvaltningen af Lule Sparbant 
uttder redogörelfe-året 1866. 


| Delegarnes fond 
Id 1865 års lut hade 106 
delegare tnfatta « 6,435: 36. 
Under året bar infattå 
at 142 delegare 4,377: 20, 10,812: 56. 
Derå upplupne väntor utgjort s 304: SÅ 
v i Summa 11,207: 37. 
Hara hafiwa 18 delegare, deraf 15 
— utgått, uttaget fapital och ränta . 
Aterftär för 127 delegare . . . É 
Om man flasfificerar denua behbäll- 
ning t förhållande till Delegarnes 
olika infattjer, fa bafiwa: 
36 bdelegare med injattfer 
«Mm. 10 Ndr inneftående 
SE Dd:v 
” dn 
- d:0 
-. bd:v å 5 
5 d:0 1,604: 58. 
3 div 1,139: 63. 
z d:o 1,137: 50. 
Summa 9I,215: TI. 


1,991: 61. 
spf örn elö: ti. 


202:17. 


127 ftycten. 


- 6,607: 86, 


Den af Sparbankens Hufwudmän 
jamlade NRejervfonden utgjorde wid 
årets början ME SS 
Tillfommit genom tillffott af Enle 
itad 100 Rdr och af Herr Grof 
bandlare VV. Kjellberg 100 Rdr 
FFL NN 3 oss so Ls 2 0: E 
vartill fommit Bankens räntewinft 192: 94, 
Sunna 
Derned blipvit beftrid- 
de följande utgifter: 
Arvode till Nedogöraren i 
och div. omfoftnader . 204: 5 dj 
Inföp af inventarier 5: 25 209: 30 
ES att behållningen wid året flut utgjord. 
Snventarier: ra 
MWid årets början ST Pe EEE 15: 30. på 
linder aret inlföpter « a oda os nr a. 20: T5. 
Summa NR:mt 10249: 74. 
Sparbanfens Utläånings-fond: 
Utlänt emot Reverjer . Frö 10,145: UA är 
A Giro-räkning i Luleå Filial-Bant 3: 54. 10.148: da 
DÅ ofvannämnde Inventario utföres med. 2 - 
blifver Stasja-behållning till är 1S67 > ov öv 30: 
Summa R:mt MNR:dr 10,249: 
fule den 31 December 1866 
Direktionen 


1,013: 28 


). 
). 
4 


i 
47 
i 


Haparanda Sparbank. 


Revifionsberättelfe (för (dl fr, EN 
Delegarne i Haparanda Sparbant hafwa, w olagé- 
filma en ötobnnbet 1366, utjett undertecdnade att gran= 
a 1866 års räfenffaper oc) förmwaltning. Wid fullgörande 
af detta uppdrag hafwa wi funnit Sparbankens ftälning 
wid nänude rd flut wara följande: 
Snföttningsfonden: 1 
Delegarnes behållning VR vd Ne 5 
Fr rätenföapåaret tntatte medel . 5404: 50. 
- rr ; Uöplipne räntor "392: 83. er & 
vifrå år under året uttagne medel 238: 59, 
SS SN R:mt M:dr -8,573: 99. 


Sparbanfkens egen fond: 

Bebållning från 1865. 
Räntewinft = oo ök EN 3066- 
Afgår arvode till räfenffapsföraren . dk 100: 
få ; N:mt N:dr 260: TT 
 Sparbankens onwanupptague be 
bållning a: i 
Injättningsfonden ÄR « BHT3: 99. 
Cparbantens egen fond : EE EA 8,840: 
Nedomwijas med kapital . ET 
Hasjabehällning : sg 70: 83 8,840: 
Delegarnes antal uppgid, mid 1865 arg 
ut, till. 2 EN 2 

Under året hafwa tillfonimit nya delegare . 
argått delegare > 
arftående delegare äro 


Råfenffaperne för ifrägarvarande tidrymd äro med n 
rannbet förda. Säferbetshandlingarne lynas innebära fy 
iäferbet för Sparbautens utlänta fonder. Då i öfrigt f 
mwaltningen utwilar nit om anftaltens bäfta, tillftyrfa wi att 
tull dedarge för år 1866 må lemnag åt Direktionen. 

Haparanda den 23 Sebruari 1867. 


I. I. Lindftröm. RN. TBennerftröm. 


203: TAL 
162: 920. 


116. 
RN 161. 


Id årets flut gm 


SAR e 2. 


1 


Alb. Krook 


Protokoll, hållet mid granfening af Neder-Kalir 
Sparbanks rväfenffaper för år 1866, den 
28 Januari 1867. 


GS. D. Sammanträdde underteduade, wid Bolagsftåm 

ma den 9 Mars fiftlidet är walde reviforer ho8 Sparbantkens 
anmrerare och Sekreterare, Herr Telegraffommisfarien IB 
Bäidman, fom devwid för qranffning företedde Sparbanken 


våtenffapsböder nemligen hufwubd- och reveröbok, journal 
reverjer och läterhetshandlingar, äfvenjom Diveftionens jamt 
lige protofoller. 

Sedan desfa handlingar blifmit noggrannt jemförde och 


granffade, inhemtades, att Sparbantens tillgångar wid fift 
lidet ära flut utgjordeg å 


Snfättningsfonden: 
af balang från år 1865 
under aret iuiatta medel 
od) under aret upplupne räntor . JE 
NOT 
nvarifran under året uttagne medel afgå med . 
Delegarena godtjfriine ränt Wes RR 
"råfenffapåförarend arvode . ooo oo oo ON: 
FN R:dr 6605 
få att infättarned fordran återftår med MN:dr R:mt —7,055: 95. 
Sparbanfens egen fond: 
Balans från är 1865 FER 
går för inföpte reveråblanfetter TE 
ag : Rant Rör 
GSparbanfens ofwan upptagna behållning å in 
jättningsto SIN NN AG 2 RR 
banfenå egen behållning . so . so os ov. 424: 43, 
or NR:mt M:dr (450: 
Redowifas jäjom uteftående fapital . > ov oo. AD Jå 
SUfaME 1YfaDIE sr or oa kl RTOROR 
fer Rdr 7,480: 38. 
r våt t bafiwa 5 are uttagit fina in 
Under rväfenffapsåret hafwa 5 delegare uttar A 
jatta medel, men deremot 14 nya tillfonumit, ja att mid äretå 
ut 75 delegare qwarfta. : : NEN 
' STA väfenffaper bafiwa, i lifbet med före vående 
Ar, befunnits ordentligt och omlorgsfullt förda, bwadan res 
viforerna tillftyrka full dedharge för förmaltningen. 
Neder-Kalir, jom ofwan. 


ND. Swanberg.  Ioh. Sällftröm. EC. Rob. Häggftröm. 


04 !/, 
fwerfigt af Hushållnings-Sälffapets NRäkeuffaper 
Styrelfen öfwer Afiva Landtbruksfeola. a 


Ordförande: Landsbördi 
Ordj i: IPEhorbtingen m. m. SS. P. Ber 
Fire och Sfattmäftare: SÅ döpta A. Caj 
edamöter: Sovwvaltnings-utffottet. äg 
Candträntmäftaren 5. Waldenftröm 
Yöjtnant &. 5. Cspelund. Sälljtapet tilltom 
Handlanden VB. Sorbberg jr. medel 
Fandlanden m. m. CE. NÅöplund. Ursafgifter 
Injpeftörer: Trufspatronen D. Hummel. Räntémedel . 
Snlpeltörer: Sörfte Landtmätaren 3. &. Nyftröm 
RAN D. D Sundberg. i 
Yänsdjurläfaren I. D. Jacobs 
= u 3. DD. Jacobsfon. 
CSuppleanter: Ingeniören P. A. Sränltrön 
Handlanden MN. GE. Bergftröm. 
EN v. Paftor A. A. Stedjen. Sr oj 
Stolan8 föreftåndare: Herr S. A. Fogelmard. 


mande andel 


Sordran från år 1865 . 
Sör linodlingens befrämjande 
Trydtning af Handlingorue och 
Häftning af Dr : 
Tillftandsbowvis för utginvande af Owarta 

ffrtften m. m. . pe 
Stämpelafgift för dv . 
Statiftifta uppgifters infamland 
Inköp af böcker , 
Snjirtiler . so « sr 
Premier wid mötet I Ojebyn. 
Premier till lärltugarne wid Apva fula 
Län till Afwa ffola 14 
Poitporto 
Bdrvaktfoftuad 2 fe RER 
1'/, års arvode till lånsdjurläfaren 
Arvode till Sefreteraren och Skattmåltaren 
Skrifmaterialier vd) vejer es 
Arvode till mwaktmältaren 
Behållning till är 1867 

Sunmma | 4972 


6 


Norrbottens Läns Kongl. Hus 
bållningsfällffaps 


Matrikel i Februari 1867. 


Ordförande: 
S. P. Bergman, Landsböfding, Ofwerfte i arméen, Åt. MN. D 
TES. ND, NEN. D. 
Vice Ordförande: 
YA. M. Curén, Landsjekreterare, R. N. D. 
Sefreterare och) Skattmäftare: 
Auguft Cajanns, Teleqraffommisjarie. 


Forwaltnings-utffottet: 
Ordföranden. 
Bice Ordföranden. 
Sundberg, D. D., Handlande. 
Cnawift, N., Hemmansegare. Ni | 
en I. €E., Förfte Landtmåtare, Ahvittrings-fryresman. 
Widmark, 5., Löjtnaut. 

Suppleanter: 

Sorkberg, B., Handlande. 
Fogelmard, S. A., Direktör. 


gAushällningsgiten. 


Lule Stad. 


| Ordförande 
Finell, I. M., Handtande. 


Ledamöter 

Amncus, NR. Lt. Poftinjpektor 

Badfman, C. I., Netto 

Bergman, P., Candshböfding, Ofwerfte i arméer 
ML TLL AN. & OO, NA, D. 

Beraftröm, MR. E., Handlande 

Bendert, DH. A., v. Conjut och Handtande. 

Brandt, I. E., Guldimed. 

Budt, I. G., Landskonslijt 

Burman, D., Stadskonuminifter 

Cajanus, A., Telegqraffommisjarie 

Didnan, C, Uvmafare. 

Etjtröm, B. AA. Landstamrerare. 

Cluwjon, $G., Lektor 

Cnnes. 6. A., Jägmältare. 

CEurén, A. M., Landöjekreterare, R. NR. D 

Gowenius, P., Handlande. 

Hammaren, A., Radman och Handtande. 

Holm, P., Sadelmakare. 

Holm, B., Kollega 

Holmgren, Poftiljon. 

Huf, I. HA, Rådman. 

Sohannején, Lotsalderman. 

Lange, A., Rådman och Handlande 

Lijud, I. F., Målaremijtare. 

Lundblad, A. MR., Disponent. 

Lundftröm, NR. P., Garpware. JG | 

Nyftröm, I. E., Förfte Landtmätare och Afwittringås 
ftyreSman. 4 

Rydberg, C. A., Stads-Kasjör. 

Sdvugh, R., Kapten. ; 

GSundftröm, MN., Radman och Handlande 

Sundberg, D. D., Handlande. 

Tryfén, Å., Bergmäftare. 


[00 


Culea. 


Piteå. 


IWaldenftrönt, Frith Landträntr 
sa anfurafta 
MWaldenftröm. C. M face 


M. Doktor, R. IR D. 
WWidmarf, Der Vöjtnant. 


Yorjtröm, Rör Öar vare. 
Omnvift, NR. i, Ofwerjägare. 


Pite Stad. 


Ordförande. 
Nydjtedt, G., ÖOfwerjågare. 


fönnikane. 

Dabl, & , Auditör, R. YW. 
Cfman, Ö., Upotbekare. 
Elfgren, E., v. Conjul och Handlande. 
Genberg, J A., Borgmäftare. 
Halléen, FI., f. - Landskamrerare, 

TATC,- LIG. 

Häggftröm, vol Tulluppfyningsman. 
Lindfor, I., Löjtnant. 
Lundftröm, få v. Rektor. 
Nordftröm, 3. G., Handlande. 
Nyman, 6. & 1 


(| RÄAdnuuunr. 
NRingius, LI (., Telegvaffommisfarie. 


Ulander, A. P. Handlande, 
UWander, e. v. Kollega. 


Wallmark, L ru Svggmiäftare. 
Winroth, GC. 5 v. Conjul och Handlande. 


Haparanda Stad ocM Torue Soten. 
Ordförande. 
Burman, G. D., Telegrafasfiftent. 
Ledamöter. 
Handlande, NR. MV. D 


Haparanda. 


Hadgzell, 


Asplund, E., 
Bellman, & SJR 
N. NR. St. D 
FJurman, 6. Sr 
Boftröm, I. 
Bellerftedt. ög 
Genberg, D 
Grape, 3 tollega. 
bönen. Zb., Telegrafasfiftent. 
Su 3. KB, Ingeniör. 


legraföheettår, Löjtnant, 


ne RT 
Bild 
« Handlande. 

I., Reftor. 
, Provincialläfare. 


Tullförwal- 


Haparanda. 


Mattila. 
Haparan da 


FVFvjakala. 
Haparanda. 


Rvdforf. 


Blåsmarf. 
fillpite. 
Franmäs. 
Yängnäs. 
Byn. 
Noknås. 
Pitholm. 
Sefve. 
Blåsmarf. 
Långnäs. 
Böble. 
Jefre. 
CElfsbyn. 
Dijebyn. 
Bergöwiken. 
Pitholm. 
Böble. 
Längträff. 
Längmwiken. 
Dijebyn. 


Hertsman, MV. si 
Holmftröm, För 


andlande 

, Barfware. 

Sirocf, A., Jullfövrvaltare. 

tindb, I. I3., v. Goniul. 

tundftröm, ÖG., Öfwveruppfyningsuvur 

Lundgren, I., Teleqraffommisjarie 

Pipen, I., Manqifter 

Pipen, C., Ingenio 

Stenberga, C. EE; Häradöb fring 

Strömberg, I., Färgerifabritör. 

Wallin, A. F., Kronofogde oc) vice Häradg 
hörding. 

MWennerftröm, MN., v. Gonjul od 

YWefterqren, C., Handand: 

JSadrisfon, Abr., Handlande 

dacdrisjon, ÅA., Handlaude 

Hhrling, Hanblaude 


Handlande 


+ 


Pite Soten. 


Ordförande. 
Wifbjelm, C., Disponent 


Ledamöter 
Anderskon, I, Hemmansegare. 
Anderson, CA, Häradsdomare 
Berglund, I., Hemmansegare 
Berga, I., Rättare. 

Hädtman, A., Kyrkowård. 
Bädfmån, D., Hemmansegare 
Rädftröm, A., f. Rifsdagsman 
Cederlund, A., Henunmanse 
Dablbäd, I., Hemnani 1 | 
Onntelsfjon, MA, Henunansegare. 
Danielson, D. G., Rämndeman 
Degerman, Brutspatron. 
Gnqelmat, B., Handlande x 
GCritsjon, MN. MA, Hemmansegare. 
Erifsjon, CE. Pänurdennan. ; 
Gritsfon, CErif, Hemmansegare. 
Crifslon, I: G., Henmansegar: 
Ersfon, 3I., Henmmansegare. 
Hinridé, Arrendater. s 
Hedqrift, &. A., Hanblände. 


(0 


Böhle. 
Sjulnås. 
Böble. 


Swensbyn. 


Borgforb. 
Hortlar. 
Pitbolm. 
Böble. 
Pitbolm. 
Sjulsnås. 
Hortlar. 


Håfansön. 
Clföbyn. 
Hakandön. 
Lillpite. 
Rosforp. 
Nvodwik. 
Storforp. 
Nvbyn. 
GSjulsmart. 
Alter. 
Dijebyn. 


Hedqwift, EC. F., Henmansegare. 
Hellgren, C, Nänunrdeman. 
Holmgren, D. Vj 
Holmgren, I, Demnmansegare. 
Higgitröm, MN. &., Inipettor. 
Höglund, 20 Demmansegare. 
Souslon, Ean. Penunansegare. 
Sonsjon, Er, Henumansegare. 
Jvbansfon, År. Nämndeman. 
Larsfon, (S. -” Henmmansegare. 
Cindqwift, Mönfterftrifvare. 
Yindqvift, U., Hemuansegare. 
Lindqwift, I. Hemmansegare. 
Lindquilt, D., Ränmdeman. 
Yundberg, Y., Handlande. 
Pundberg, SAC Hemmansegare. 
YCundftröm, YA, Hemmansegare. 
Lundberg, L S. Injpettor. 
Lindquit, I5., Henumansegare. 
Marfkftröm, GC. A., Handlaude. 
Marklund, 6. BHemmansegare. 
Markund, a HemnmanseJare. 
Nyftröm, Injpettor. ; 
Nilsjon, D., Kyrkowärd. 


Otmmingsmart, Nilsjon, I., Hemnansegare. 


Smwvensbyn. 
Böble. 
Lillpite. 
Pitholm. 
Sjulsmart. 
Ciffork. 
Otjebyn. 
Ofra byn. 
Lillpite. 
Svundafiwan. 
Mvdwit. 
Framnäs. 


Dijebyn 


Hortlar. 
Raknäs. 


CSiffork. 


Nilsjon, E., Hemmansegare. 
Nordgren, M. P., Hemmansegare. 


Dlofsfon, D. (unga), Hemmansegare. 


Olofson, A., Hemmansegare. 
Dlofsjun, D., Hemmansegare. 
EG SKATTE bare. 
eDrsjon, A, Pojtförare. 
Pebrsjon, Ag Hemmansegare. 
Nisberg, F5., DHenumansegare. 
Nönnqvijt, I., Hemnunsegare. 
Sandqwitt, &., Gäftgifware. 
Sandman, I., Hiradöjfrifware. 
CSandftröm, I. C., Iugeniör. 


Stjernberg, P. ER Dottor, Proft och Kur 


foherde, €. MW. D. 
Sundftröm, DR Hemmansegare. 
Sundftröm, A., Henmansegare. 
Sjölund, S<., Hemmansegare. 
Swensjon, D., Hemmansegare 


Y:lon, Henmandsegare 


öble Swension, S., Henmmansegare. 
Sn — Törften Major, RN. &. D. 
Sildn Walter von, C. L., Kronolångman. 
FEN IMWikftvöm, EC. D., Kronolänsman. 
re Öberg, Dl. A:fon, Hemmansegare. 
ötfabyn. Hhbderg, Ia Handlande | 

Vefte. Hbhman, I., Henmansegare. SEE 
Ewensbyn.  Obman, IJö., Smwijon, Hemmansegare. 


Neder-Lule Socfen. 


Ordförande. 
Jacobsjen, I. D., Länsdjurtäfkar: 


Ledamöter. 

MWmqvit, Hemmansegare. Mr 
 Rbnwit. Kudarfor, MN. P., Hennu Nöcgare 
& Anderston, I. NRänmdeman. - 
2) Andersjon MN. A., Hnmansegare. 
IHndersjon, 6. E., Henuman | are. 
Andersjon, A., Hemmansegate. p 
Andersjon, AA. P., Hennuansegare. 
) R Hemmansegare. 
Hemmansegare. 
M:jon, Hemmansegare 


Afwa. 


Björsbyn. SME d 
&S er Beraltröm, sI 
Sunderbyn. Berg 


FT 
D 


if Bergltrom, GC. I : | 
EE aben. Hälsn & ID. Häradshöfding, R. NR 
> Boftröm, IB., Ingeniör. 
Boman, MN., Nämndeman. 
BWrännftröm, P. A,, Iugentör. 
Ö:la Staden. Curtelins, D., Kronolänsman 


Pehrson. 
Sunderbyn. 
I. C., Hemmansegare. 
CC , I. €., He Era 
Biörsbyn sjon, C. 5., NRämndema 5 
Cröndd | Englund, 2. P., Sunnårga et. 
NS a n, I. Brämumåftars 
Beftmart. — Ccclon, Ik. emmandegare, 
Bejtmark Erslon, IN., Oe anseg 
nee. CGnquvit, MÄRDVIN 
Björsbyn Cnqvit, Ez RS 3 
i Fabrictus, f Rånmdemo Ren, 
ae SS ueeaR MN. IP. Hemmansegare 
Öv dr SR EN 
Fogelmard, S. A , Divettör 
Gedftröm, P., Fabriför. 
Pehråön. Hedftröm, P., SK 
Ö:la Staden. Hjertftedt, Gältaivare. 


= MN :e. 
Awa. Holmgren, D., Råttare 


Awa. 


nffingre a 
Wallmark, L.A, Reqementsffrifware, R. VW. D 


D 


12 


Sunderbyn. 


Önuftafsfrid. 
Sunderbyn. 


Afma. 
Bensbyn. 
Abhvit. 


Afva. 

Börjes landet, 
Sunde rbyn. 
Gäddvik. 
Antnäs. 
Ubbvit. 
Börje slandet. 
G:la Staden. 
Sunder byn. 


Ahhvik. 
Björsbyn. 
Cisnasa. 
Gl:a Staden. 
Select. 
Börjeslandet 
Pehrsön. 
Ruhvit. 
G:la Stade en. 
Sunderbyn. 
Rubvik, 
G:la Staden. 
Sandön. 
Afwa. 
Ö:la Staden. 
CErifeberg. 
G:la Stoden. 
Sandön. 


Sulegård. 


Holm, Sabnjunkare. 

Holljtröm, 6. G. T:, Snugentör. 
Holljtrönm, EA Ingeniör, 
Holmftröm, C. W., Löjtnant. 
Slaföfon, SS Öemmansegarc. 


& 
Sacobsjon, SM Henumansegare. 
Iobansjon, 5 


SFönsfon, KR å u 

Larsjon, L. PG Nämndeman, 
Lindgren, St eg 3 Handlande. 
Vindifröm, TN, ka .Handlande. 
Lindftröm, My ke Nämndeman. 


Miltopee, Cdwv., Öemmansegare. 
NRilsjon, DL, 


Nilsjon, M., 

Nelsjon, I. Handlande. 
Nilsfon, 1 ao PENARNOT RNE 
Nordwall, I 

INorditröm, S hå De Hemmansegare 
Nordberg, I + Iigentör. 
Nordftröm, « C Gältgifware. 
yftröm, Garfware. 


"| 


Nyftröm, Sufpektor. 
Niswall, Nämndeman, 


lofsjon, N., HÖemmandegare. 
dettersjon, L Pp 


Nutqwijt, at VP. TStallärra 


Nutqwift, D. Pr; Handlande. 


Ruutb, L., Softer 
NRutbäc, D., a 
CSundberg, 3 
Saudftedt. Hå 5, Direftör. 


,» De mmnansegare. 


Segergren, A, 3, Henmmansegare. 


Selling, Th. Ingentör, 
CStedfén, A. YA, v. Paftor. 
Sundftröm, RY gHemmansegare. 
S:la Staden. Swenonius, D. WB., 


Dehrsön. Sundqwift, SD 2 +» Demmansegare. 


Ahhwit. 
Clföberg. 


GAddNvit 


Iurdfjoll, I 


Wal [ldenfiröm, ät, Ingeniör. 
Sunderbyn. Wallmart, 3. & 


Löjtnant. 


Wikftröm, Ö. EN Gäftgifwvare. 


G:la Staden. Willtröm, Fridolf, Herr. 


Cfonomt-Direttör. 
Ström, RN. KB., Major, RE. D. 


Pehrsön. 
Hfkullen. 
Sunderbyn. 


Boden. 


gjudån 
Brobyn. 


: Bobtråffforp 


Siumaft. 
Heden. 
Boden. 
eSmwartbyn. 
Budbbyn. 


Obom, DH. Rifsdagsman. 
Dquwift, C., Sabriför. 
Öhlund, Du Snaeniödr. 


Öftver-Lule Soten. 


Ordförande. 
GSdhönfeldt, Komminifter. 

Ledamäter. 
Anméud, A., Injpektor. 
Badman, D. I., Nämndeman. 
Bergman, C. D., Löjtnant 
Bergdabl, R., Håradsdomare. 
Blommwift, 3. I., Henunandegare 
(Efman, 3 I. Poftfövwaltare. 
Cröjon, D., Tolfman. 
Criféfon, E., Nämndeman. 


Swartbjörsbyn. Crsfon, I., OR mungböggare 


Boden. 


Bredåfer. 
Harads. 
Heden. - 
Gwartlaå. 
Wooden. 
Krokfork. 
Buddbyn. 


Boden. 
Unbyn. 
Heden. 
Boden. 


flirt. 
Ahltväft. 


Bredåker. 
Boden. 


Hedenéforsd. 


Heden. 
Wibbyn. 
WBittjerf. 
SKlusa 


Svrkberg, B. j:r, Handlande. 
Gellerftedt, C. P., ”Syrfoberde. 
Hanslon, K. T., Henumansegare. 
Halin, DH. I, ; 
Holmftröm, TE 0 
Hjortéberg, Inipektor. 
Hillgren, Tr Landthandlande 
Jobansion, 5., Iulpektor. 
IJIobanston, MN, Toljuan. 
SJobansjon, I., unga Hemmansegare 
Svhansion, D. EE, ; 
Sohansivn, A., . 
Fönsfon, I., 
Landelius, Doktor. 
Lindgren, OÖ., Hemnransegare. 
Lindgren, I. Snipeftor. 3 
Lindgren, I., Henmandegare. 
Lindgren, R., Sfollårare. Nr 
Mattjon, MR. P., Hemmansegare 
Meyer, Apothefare. 
Märller, ÅA, Iujpeftor. 
MRilsjon, I., Henmmansegare. 
Nilsjon, NR. P., on 
MRordling, A., Tolfnwm. | 
Nordftröm, I., Hemmansegare. 


74 


Harads, Iordqw De 

Swartbjörsbyn. torn ÄN ng 
lnbon. Nordftröm, vd  Denmansdsegare. 
Heden. Nybera, I | 
Buddbyn. Ryberd” 3 - 
Smwartbyn. Olsjon, A Dp» 
Unbyn Olofsjon, M., 
Somwartbjöröby u. Dlofsjon, NR. P,, 
SSD Dettersjon, I. €,, 
ranka Pettersjon, SE Styrkowärd. 
Fr Rettersjom, &. P., Hemmansegare 
Suddbyn. NRutqwvift, I. A., ; 
Sfogsån. Sdlytern, €. D., Sägwerföcgare 


Swartbjörsbyn. Strandberg, MN. P., Hemmansegare 


Skatamart. Sundqvift, 6. 5. 
Brobyn. Söderftröm, I., 
Såhwaft. Wallin. LB, 
än Sallin, L.,- 7; 
ra SN &. MB, Sandthandtande. 
båd . SSCHELerv b NM ireftör 
FJ NTErDUR:. Öberg 6 Sud 
FENG ) Bh Vy EE Atte. 
Boden. Hbynmmanr H. D.,, Krouolänsmar 
Smwartbyn Hbhrli 5 S&S STA kfiiuPa 
= . Phrling, 5. P., Hemmansegare 
ESwartlå. Öfterberg, &., Inh När 
Se alter verg, X., Inipektor. 

. Hltröm, MN. P., Hemmansegare. 


"n 


" 


Bode p ) 
Boden. Omvift, G., Kronofogde. 


Omvift, G., Ingentör. 


Råne Socken. 
di Ordförande. 
Raubyn. Berghmarf, EC. D., Yandsfiffal. 
Ledomöter. s 


Melderftein. Berg, Nättare. 


Ränb rauer, 6. & T 
anbyn. Bergner, C. F., Andre Landtmätare. 


Dablberg, I., Kyrkoherde. 
Pveftbot Eden, N., Komminifter. 
R EC Sd m. CEfftedt, Kronofogde. 
Ranbyn. Gö I, Hemmansegare. 
SÖ Hrape, St. I, Kapten, MR. ES. 
User Övrotb, & 9 Re pr 
lek Örelsjon, L., Henmunsegare. 
Rånbyn. Gyllengahm, 5., Handlande. 
Holmgren, C. I., Injpektor. 


Switän. Hohmqvit 


Mänbyn. . 


Böble. | 


Femtön. 
DHegertel 
Preftholm. 
Lafbyn. 
Rånbyn. 
Mjöfjerden. 
Böble. 
Orrbun. 
Preftholm. 
Ränbyn. 
HOrebyn. 


Raånbdyn. 
Drebyu. 
Preftholm. 
Drrbyn. 
Omi tan. 
Strömjund. 
Ranbyn. 
Melderftern. 
Jemtön. 
Böhle. 
Sundnuas. 
Preftholm. 
Rånbyn. 
Preftholm. 
SJemtön. 
Oh. 


Kyrkoftaden. 


Kyckoftaden. 
Innanbåden. 
Ytterbyn. 


Nåäsbyn. 


SR Hemmansegare. 
Hwititröm, et 
Higgltröm, A., Inipektor. 
Höglin, I., Hemmansegare 
Fafvböjen, (C., fbe 
Iohahsfon, A., . 
Svbhansjon, I., 4 
Lampa, P. G., Inipeftor. 
Ljungberg, 6. I., Inipeftor 
Vindjtröm, CL. G., HenumanSegare 
Lundberg, LL. $H., ; 
Löfgren, I,., 
Löfgren, A. 
Yöfgren, P., Handlande 
Morsberg, L. I, Hemmansegare 
Muvsbera, Em., 
Movsberg, Fr., Handlande. 
Paulin, VY. H., Hemmandegare 
Paulin, KF, RR 
Paulmn, I. P,, - 
Pålsjon, P., ' 
Ranlund, G., Landtingsman. 
Salander, I... Hand lande. 
Sjöftedt, A., Arveudator 
Sundin, MN. H., Hemmanicegar: 
Strand, I, Raundenan. 
Sundvall, IF, Hemmansegare 
Sundqwvift, G. / 
TFengqman, EC. I., HOandlande. 
TIhomtén, I. Pion, Oemmansegare. 
Ditröm, NR. D., nn 
Hjtvöm, Anders, ; 


Neder-Kalir Sofen. 
Ordförande. 
Hummel, D., Brufspatron. 


Ledamöter. 
Andersjon, AM. G., Arrendator. ; 
Bergman, L. G., Löjtnant, Smwäårdsman. 
Bergftröm, D., HGemmandegare. 
Bergltröm, GC. D., : 

Bergmark, I. Handlande. 


76 
Syrkoftaden. Bergften, A. G., Däradsböfdi 
Bergbobm, GC. L, Snjpetior. > 
Brattberg, And., Herr 
Brattberg, Areal, 
BVädman, 3, OD. A' FJele 
FT, A., Handlande. 
Ynalund, MR. DD. He edare 
Eg EN Hemmansegare. 
Grape, 3., Kapten. 
Demfeldt, 55., Brukspatron. 
Holmgren, A., Handtande. 

SR Holmgren, Aug., Herr. 
TE d Horney, G., Poftmäjftare. 
RR Oiggftröm, Kn R., Skollårare. 
Sa acdken. Säcobsjon, SUC.y Henmandegare. 
= någ, Lindgren, IJobh., 
Fi - Vindaren, €., s 
SSJ forb. Cundftröm, A., Nättare. 
Gammelgården. NRutberg, I., Löjtnaut. 
giyefojtaden. Ström, D. 5, Apothekare. 
EE Sjöltröm, &., Hemnmansegare. 
Rolfs. Stenftröm, 3. IB., Apothetare 
Kyrkoftaden. Swanberg, P. A., Herr. | 
Gällftröm, 3, Handlande. 
är Tylelius, Edwv., Doktor. 
Rolfd. Ullberg, 3., Tullinfpeftor. 
Kyrkoftaden. Wallgren, A., Repflagare. 
Wiklund, D., v. Stontraftsproft. 
Aberg, N. G., Fjerdingsman. 
Ojtman, A. F., Handlande. 


Näsbyn 
Pålänge. 
Björknäs. 
Törefork. 
Kyrkoftaden. 


' 


"” 


Dfiver-Kalir Socken. 


Ordförande. 
Krook, B., Injvpektor. 


Ledamöter. 
Björlingsjon, &., Handlande. 
Bränmvall, Hemmansegare. 
Qeden, Bränmvall, N. P., Hemmansegare. 
GSwedjan. Cngitröm, L., " 
Smwartbyn. Ersjon, D., jä 
Öranjtröm, 2, Nämndeman. 
Grunden, 6. C., Säqwerkeegare. 


Gyljen. 


Bränna. 


Rödupp. 


graffommisfaric 


Bränna. 
IHäunddT. 
Tandsjert. 
Mikajert. 
Hultet. 
ISänudd. 


Bränna. 


Kudola. 
Lappträjt. 
Karungt. 
SKudola. 
Karhuwaara. 
Karungi. 
Sorpikyla. 
njet. 
Korpihylä. 


Matarengt. 


Matarengti. 


SKengis. 


Haysjon, MN. P., Hemnanseqare 
Henbriksion, Jacob, 

SJönsjon, 6C., 

Tarslon, L 

Milsjon, L. £ 
JitlSjon, MR. P., Ä 
Sandman, A, Krouotlänsman 
Sondell, 6. D., Konminifter 


Carl BGuftafs Soten. 
Ordförande. 


Grape I5., Kyrkoherde. 


Ledamöter. 
Anundi, I., Hemmansegare. 
Berquan, MNiftv I, HOenumansdegare. 
Budt, I. P., l 
Frank, 4. 

Hendritsjon, |, 

Kynylå, ; 

Strand, I. $. , 

Tuvhea, I., Å 

Bältfoffi, Pehr, MNilsfon, Hemmansdegare. 
MHija, P., Hemmansegare 


Ofwer-Torne Socken. 


Ordförande. - 
Montell, A., Stollirare och Pofterpeditör. 


Ledamöter. 
Höp, E., Handlande. q 
Dergbabl, €. M., Landsfiftal. 
Budt, I. IB, Proft. 
Hadzell, H. IV., Kronofogde. 
Nyman, P. A, Handlande. 
Sandquwift, IR. P., Kyrkomwärd. 
FJorueud, I., Häradsdomare. 


Pajala Somfen. 


Ordförande. 
Svl(berg, C. FI, Brikspatton. 


78 


Sieridwaara. 
Sohopicti. 
Steugis. 
Mucnivowaara. 
Pajala. 


Långnäs. 
Thorborg. 
Buft. 
Koroqweik. 
NRacdfund. 
Båtjaur. 


Lapptråäff. 
Glommerträft. 
Lappträft. 
Boffele. 
Mala. 
Badtjaur. 
Bränntråäff. 
Malå. 
Farträft. 
Latnejaur. 
Bofiele. 


Ledamöter. 
Ilatalv, D. I:fon, Hemmansegare. 
Arv, GO. Ijon, Gäftgifware. 
Bergftröm, I., Hemmandegare. 
Sorsftröm, B., Handlande. 
Lasju, 3. Hansjon, Hemmansegare. 
Tidjtröm, I., Kronolänsman. 
Pajala, F. O:fon, Hemmandegare. 
Pajala, H., SN 
Pellifa, &H., Gäftatfware. 
Stenberg, L., Paftor. 


Arjeplougs Socken. 


Ordförande. 
Winnberg, TH., Sturfoherde. 


Ledamöter. 
Carlberg, 8. Us, Kyrfowärd. 
Sjellftröm, ÅA. TI, Handlande. 
Holmftröm, F., Kronolänsmur. 
Oloföjun, D., Häradsdomare. 
Sundftröm, I., Nänmdeman. 
Wallftröm, 3I., Sronohemnangåbo. 


Arwidsjaurs Socken. 


Ordförande. 
Sfarin, I., Sronolänsman. 


Ledamöter. 


Avwiud, L., Kronohemmansåbo. 
Engelmart, 5. G. 

Sjellftvöm, C. R., Paftor. 

Granberg, I. A., Hemmansegare. 
Holmfund, L., Handlande. 

Lingftröm, CC. E., Krouvhemmansåbo. 
fundmarf, P. C., A 
Mörtzell, EStkollärare. 


3 
Nenftröm, Y. A:jon, Kronohemmansåbo. 
A. 


Sijöftröm, C., Hemman8egare. 
Sftröm, ÅA. T., Handlande. 


Karefjuando. 
Paunu. 
GSawisomutfa. 


GSappero. 


Norewif. 
Pajerim. 


Owidjod. 
Tjomotis. 
IWduollerim. 


Mattisndden. 


Ullatus. 


Hakkas. 


Cnontefis Sotcn. 


Ordförande. 
Curtelius, I. D., Kurktoberde. 
Ledamöter 
Hadzell, EC. I, RKronctänsnwan 
Örape, I., Klockare och Hemnanscegare 
NRaatamaa, I... Katetet. 


Sucfasjarwi Lappmart. 
Lcjftadind, R., Kronolänsman 


Sofmors Soten. 
Ordförande 
Ullenius, I. EC, fe d. Kronolånåman 


Ledamöter. 
Berlin, M. T., Kateket. | 
Boqwift, 2. A., Frätjebhemmansibo. 
Grifsfjon, Er. OL, Nybyggare. 
Forman, LL. I. Landtbandlande. 
Mannberg, D. I, Ditningsförman 
Mannberg, I. D., Klocarc 
Nordlund, NR. I, Rybyggare 
Sandqwvift, I., 
Ydefterlund, G., Kyrkoherde. 
VWefterlund, CE. A., Kronolänsman 
YWefterlund, I: E:, NRNybyagare. 


BGelliwara Soten. 


Ordförande. 
Silfwerbraud, TH. Krouolånsman. 
Ledamöter. 
Appelqwift, Stkollarare. 
Enqelmarf, Stkogsupplynimngönman. 
Landjtröm, C., Nybyggare. 
Pehrson, P., Nämndeman. 
Stenborg. Paftor. 
Soderberg, Klodare 
Aftvöm, I. F., Tingstolk. 


RR — 


Norrbottens Läns 


Kongl. Hushållnings-Sillffaps 


Handlingar. 


Luleå, 1868. 
Aftiebolagets Tryderi. 


Protokoll, hållet wid Norrbottens 
Läns Hushållnings-Sälffaps mwin- 
terfammanträde i Lule den 28 Ia: 
nuari 1868. 


Närwarande: Orr Ofwerftelöjtnanten, Riddaren MW. 
von NRehaujen, Kaptenen MR. Shougb, Förfte 
Landtmätaren I. C. Nyjtröm, t. f. Landsjekre 
teraren DD. Nutbäd, Lektor G. Elouwjon, Brufs 
patronen D. Hummel, Löjtnanterna Widmark 
och Bergman, Magifter BV. Holm, Direktören 
GS. A. Fogelmard, Länsdjurläkaren I.D. Jacobs 
fon m. fl. famt undertednad fekreterare, fom 
förde protofollet. 


STL. 

SG. D. Som Sällffapetå ordförande mar från 
warande och def; vice ordförande under året med döden 
afgått, ffreds till mwal af ordförande för dagen, och blef 
dertill enhälligt utfedd Hr Ofwerftelöjtnanten von Re 
haufen. 


$ 2 
Föredrogs fefreterarens berättelje för är 1867, fom 
war af följande lydefje: 


Berättelfe till Norrbottens Läns Hushållnings-Sälffap 
för år 1867, wid def allmänna fammanträde den 
28 SFanuari 1S68. 

Under en följd af år ba wi på denna dag mid en åter 
blid på den nårmaft förflutna tiden endaft funnat erinra 
of förhållanden, fom mwarit mydet ogynfamma för. landt 
brufaren i detta län. Men Pwarje gång ba wi äfven byft 


4 


förboppning em, att det nvingångua året ffulle blifwa hyd 
ligare, och bwarje gång bar mwårt bopp blifvit gådadt. Detta 
har 1 bögfta matt inträffat under det är jom jednaft för 
futit. SS mannaominne har ett jådant olycdsår ide drabbat 
länets jordbrufare, och få tiders antedfningar torde funna 
omtala nagot dylift. MRär man noga affer de Iramiteg wid 
jordens bebandling, jon Norrland under de fifta årtiondena 
matte anje$ bafwa gjort, det betydliga vmråde af janfa 
trafter jom blifvit utdifadt, oc) när man & andra jidan bv 
tfänfer den verhörda omfattning af härjade aferfält, jom 
Norrland i def helhet fiftlidna Höft företedde, är det otwi 
mwelaftigt, att lycktighvis mydet få är funna jemföras med 
ar 1867. Men de kHlimatiffa förbållandena bafiwa Äfven 
mwarit bland de omwanligafte.  IWid förra årets winterjam- 
mantråde anförde wi den fafttagelje jom blifmwit gjord af en 
verjon i traften of Haparanda, nemligen att medeltempera 
turen för Dwarje är är i det närmafte denjamma. Men 
fiftlidne är gör deruti ett undantag. Enligt de objervativ 
ner jont wid telegrafftationen i Reder-SKalir mwarit anftällda, 
wifar fig ftor ffilnad i medeltemperaturen för 1866 vd) 1867 
Under det förra året utgjorde den + Oj1 gr., men under den 
Jednare. — 1,51 qv. När derkill lägged, att ännu t Juni 
månad länets eljwar woro förbara, och att lädden förft mid 
jommartiden funde mwerkftällas, jamt att froft inträffade i 
Auqufti, få fon det mäda mindre förmåning, att många 
byar i detta län gått mifte om både utfäde och matforn, ån 
att ide bwartenda ett forn bortfrufit. Det är vnekligt, att 
inom wisja fodnar en och annan by på de meft hög och 
torvländta famt bäft afdifade åfrar ffördat fröbart forn, men 
i fin helhet taget torde länet få anies hafma haft full mijs 
wert. Ett näftan Ufa dåligt rejultat hafwa rutfrukterna 
gifvit, bwaremot höaftaftningen t allmänhet marit riktig. 
Say tar mig friheten upplåja Pite jofens Hushålls-Gilles 
arsberättelje, emedan den på jamma gång troget affreglar 
tillftändet, jädant det näftor öfverallt i länet befinnes, oc 
tillifa angifwer flera af de briftfälligheter fom widläda länets 
jordbruf. (Bil) : 

Af de medel, font få länets jordbrufare öppna, för att 
t framtiden förmildra och fluttigen näftan Helt och bållet 
förefomma mifwert af fwårare och mera omfattande art, 
finnas intet mera werffamt, än jordens afdifning. Om man 
bade fommit derhän, att manliga aftoppss, bacf= od) tegdi 
fen mera allmänt warit upptagna, ffulle redan detta fafmwa 
warit tillväcdligt att under flera föregående Ar, fom nnder 


uu mwarande vriftfälliga förhållanden gifwit dåliga ffördar, 
tramtalta fullmogna ar oc) bereda oftadad fförd. 

Det bör derför ide lemuas vanmärtkt, ott blnets nöd: 
bjelps-fomité fiftlidne Höft anjiog 403 tunnor fpanmäl till 
underftöd at dem fom werfftällde ändamdlsenliga difningar 
ÅA fina åkrar, vd) det är betant att denna åtgärd på flera 
ftällen i länet, I den mån arstideu ide lade binder t mwågen, 
framfallat en werklig iver att difa. 

tifwål har jordbrufet i fydtigare trafter fortffridit ja 
lungt, att man numera ide anjer det wanliga ditningsjättet 
tilljylkftgörande, utan mera allmänt börjat amvända täd- 
eller grunddifniug. ESållffapet Har äfven jöft mwerka idemna 
viftutng genom att anfla premier för grunuddiknimg, oc) det 
är glädjande att funna anmäla, oft ätminftone on bemmans- 
eqare anmält jig fill erhållande aj ettjädantpreminm. LIP 
ESundftröm i Awa bar under året låtit of aftunnig perion 
anyna ett bonom tillhörigt återfält af 12 qwadratrefwars 
areal, ton: blifwit jullftändigt grunddifadt, och till följe deraf 
uppburvit den beftämda belöningen 100 rdr rmt. DÅ detär 
på mångfaldiga frållen ådagalagdt, att jordens aftaftnings 
förmåga genom detta förbåttringsjätt betydligt förökas, wore 
det bögit önffligt, att flera premieföfande anmälde fig. 

De belöningar fom Sällffapet på denna dag för ett är 
edan tilldelade ett par jordbrukare för mwader odlingsflit, 
junas bafiwa burit goda frukter, och i bag fonuna ännu flera 
mindre jordbrufare att ar jamma ocfaf föreflås till erhållande 
af belöning. Det är på fadant fått man fan motje en has 
itigare utwecling af mår medernåring, och hvärligen fon 
Silljfapet ändamälsenligare amvända de medel, jom ftå till 
def; difpujition, än genom att mwäda, lifva vd underhålla 
bägen för uppvdlingar. | AE 

Med det egentliga iordbrufet frår fadugårdsjfötieln i 
den nårmajfte förening. Cu dålig ladugårdsftötfel Har till 
följd ett daligt jordbruk, och hvärtom. Men en gud ladus 
gårdsffötjel förnutiätter åfwen quda freatur. Sälljtapet har 
genom inföp af rasdjur baft för affigt att få deta ftatioc- 
nerade på olifa frällen I länet och jälunda medelft froifering 
förbättra urtens ras, men Sälljffapets bemödanden i detta 
fall maåfte anufeå näftur fålom  förfelade. Det har till och 
med warit förenadt med vårigbeter att utan färffild fod- 
ringötoftnad jå djuren wårdade vd de Hhafwa ide blifvit 
mycet antitade för betäcning. Den genom byte förwärfwade, 
Silljfapet tillhöriga tjur af balfren Ayrfbireras är för när 
mwarande ftattonerad på landtbruféffolan. Om täledes Sill- 


6 


ifapets affigter i detta fall blifmwi indre mwå 

bör man dad beppas, 2 Kongl RR SRA 
Ifyrelten widtagna åtgärd ffall på ett mera genomariv 
Jätt mina det dermed affedda ändamål finder förlin 
fommare bar nenligen nänude CStyrelje låtit tnföpa ört 
ar ortens ras jamt bitfändt en tjur af Algänerras SM - 
Itällt detta ftambolländeri å Melderftein i fött. foder 


bwars tillhörande jordegendom arrenderas ar br A.S 
Itedt.  MWalen af fämwäl ftälle iom föreftåndare är fäferti, 
mudet tydligt och man bar ffål förmänta de gynnamma 
vejultater af denna CStamholländeri-Styreljens ät; ud TA 
bnilten länet bör wara tadfamt. Bejlutet att är uten 
vas utwälja några utmärkta for, för att på nämnde fött 
bälla en inbemft förädlad ras, torde få anies jäjom Dun 
ligen mälbetäntt. — Att for af ortens ras geiwm god utfo 
ring och i öfrigt omforgöfull behandling ide äre ott i 
fafta, lynes bäjt deraf, att hr Sjöjtedt lydats uppdvifn 
mjölfaffoftniugen ända till öfver 1,200 fannor. Octia förl 
tutendenten Jublin-Dannfelt wid för nåvwaro på Melderft in 
bafiva förklarat fig järdeles belåten med de for jom erbjöd 
honom för Stambolländeriet. Det har äfven redan län 
wartt ertändt, att ortens ras i mjölkproduktion lemnat nt 
örvigt att önffa. Man måfte nemligen göra afleende på d 
magra bete iom i allmänhet länets for få Atnöja fig me 


och det är en fänd jaf att for af fremmande ädel vas jom 
hållas i länet, endaft med den viktigafte utfodring fan hållas 
wid en högre mjölfaffaftning, men wid en utfodring, jw: 
rande met den fom for af ortens ras blifvit Wwana mid 
nedjjunka till jämre mjöttaffoftning än de Jednuare. — Unde 
Iadana förhållanden är tanten på förbättring af den inhem 
ffa rajen lycdligt funnen, om och förjt efter många och dyr 


till ftor del miflycfade erperimenter med uttändfea vajer. On 
wilendtlig brift widlåder dod ortens ras od) det är dö 
oförmåga af föttproduftion. För denna brijts afhjelpand 
är blondning behörlig, och förft jedan man erhållit gud 
mjölffor med gudt hull äro alla fordringar på em god vad 
tilljredsftällda. Man får hoppas att detta reiultat ffall win 
Nas genom det nyinrättade ftamholländeriet. 

Ware fig man affer god affaftning i mjölt eller i fött 
är det i begge. fallen ett veftergifligt wilfor, att utfodring 
är gud. Alltför mydet återftår i detta bänfeende att önft: 
och det har derföre flere gånger blifmwit med beftagande ut 
taladt från detta rum, att ide jötande i länet funnits til 
erbållande af frielevplats mid mejeriffolan 4 Mtuna. Mic 


Stambholländer;. 


terligen offer den der meddelade undevwisning ett riktigt 
tillgodogörande af ladugärdsprodufterna, men då Äfven Ia 
dugardsffötjel ingår åtminftone i den praftiffa underwisnin- 
gen, bar man anledning antaga, att de clever, jon geuom- 
gått mejeriffolan, wid aterfomften till länet ffulle mwerfjamt 
bidraga åfven till fännedomen om en rationellare ladugårde 
ffötjel. En början är dot under året gjord. Af tvänne 
löfande till mejerielevplatjer bar den ena, Anna CElifjabeth 
Sundftröm från ute G:la ftad, blifwmit antagen och genoms 
går för nävwarande en mejerifurs mid Wtuna.  Eremplet 
ifall till länets bätnad troligen wiuna efterföljd. 

INid Sällffapets förra winterjammanträde behandlades 
lifligt frågan om tillgodogöraudet af ffogens biprodukter 
medelft diltilleving, men Sillffapets werffambhet inffräntte fia 
bertill. Som det af den Då förda diffusion flibväl fram 
går, att denna ewerfiambhet inarare får tillffrifvas oförmåga 
att med Fapitalev underftödja företaget, än briftande hag 
dertill och öfwertygelie om det önffrärda oc) nyttiga I för 
flaget, Jå torde deu undervätteljon uu böra meddelas, att on 
fabrik för fagde ändamäl blifmit 1 Hedens by wid Lule elf 
uppbygd fomt att def fabrifater jynas blifwa af en utmärtt 
beffaffenbet. 

Ingentiug är mera egquadt att hos allmogen wäåda och 
underhålla intreåfet för Sällffapets werkffambhet, än allmänna 
jommarmöten på olifa ftällen inom länet, och det måfte er 
fännad, ätt de fednare rens möten to Reder-Walir, RÅne, 
Hfwer-Lule och Pite foduar fullt motjwarat det dermed a 
jedda ändamälet. Arets jommarmöte i Haparanda gör duck 
derutinnan ett undantag, få midt mon uteflutanude fålter fia 
wid den nytta allmogen fån draga af mötenas förbandln 
gar, men orcfafen dertill ligger otwifwelattigt 1 den ringa 
fänuedom uti pveuffa ipråtet fom allmogen efter Torneo elf 
dal befitter. Förwånandawärdt är fihvål, att Pvenffa ftaton 
efter Jå lång tids yttre förening med Finland ide ens för: 
mått åftadfonuma fådan Mag asftmilering, Jom ligger itän- 
nedom om bufwudlandets jpråt, och det är bög tid att at: 
gärder mwidtagad för att genom afbjelpande af denna brift 
närmare anfluta till fiy den finfftalaonde befolkning, fom till 
tufental bygger och bor inom wåra fandamären. Natur 
lighvis låter fig detta lämpligaft göra genom foltffolorna 
men de närmare bejtänunelfer fom dertill erfordras lager 
utom jällffapets werfjambetsifer. Det ffulle funna anmdr- 
fas, att denna fråga är af rent politiff natur, men den är 
mer än det. Redan för ett är fedan framftälldes hären at 


8 


br ordföranden i Carl Guftafs oden gjor ärfnt - 
öfver, aft fommunalförfattuingarnes arna usb. 
nar fom till ftörfta delen bebos af finnar wädt mifnöje & ; 
tagligen derför att författningarneg innehåll för bön förr 
obekant od) deras öfwerjättning på finfta derför Dehöflis. 
Det är lifwäl ide blott i fomnumalt och focialt Hhänferude 
fom olägenheter uppftå genom måra finnars ofunnigbet i 
venffa jpråtet, utan äfven i efonomiffa frågor möter ip 
jamma hinder. Sålunda måfte t. er. Hushällnings-Säll- 
Hapets werfjambet och inflytande bland den finffa befolk 
ningen blifwa ia godt fom ingen genom omöjligheten att pa 
ett gemenlamt fpraf meddela fig med denfamma, vd) om wi 
kommit att tala derom mid detta tillfälle, jä bar mötet i 
Haparanda gifwit närmafte anledningen dertill. Sedd ur 
bwilken lynpuntt fom bhelft, är frågan af den ftörfta mint 
och nian får ide tröttna att framhålla den til bebjertande. 
Med anledning af Beftyreljens för det 12:te allmänna 
landtbrufémöte It CStodholm ffrifmelje med bemftällan om 
utjeende af delegerade, hwilta kunde mwerka för utftällande 
af lämpliga alfter af landtbrufet och def binäringar äfven 
från detta Jän, jant bafwa beftyret med desja alfters injam- 
lande och öhwverjändande, har Hörwaltnings-Utffottet till Ddesje 
belegerade utjett hrr Paftor MH. IA. CStedjén, Löjtnant $H 
Widmark och Länsdjurläfaren Facoböfon. i 
I Deh uppmuntran, jom utftällare från detta lån wunnit 
på den Itora mwerldöerpofitionen i Paris, it det Telegraffom- 
misjarien NRingius erhållit bronsmedalj för trådgardsalfter, 
Afwa landtbrutsfeola bronsmedalj för torn och råg famt 
Lule fånskomité mention honorable för rep af trädrötter 
utgör en fraftig maning att ide underffatta Norrbottens pro- 
duftionsförmåga. Denna uppmuntran innebär dejutom på 
lamma gång ett erfännande, att länets fulturförbållanden 
warit obetanta och dej alfter derföre mwädt en wi öfver 
raffning, Jomt tillifa en eggelje att begagna alla lämpliga 
tillfällen till befantgörande af Norrbottens rejurjer. Länet 
fan derpå ide annat än mwinna od) till följd deraf äfven in- 
bdividen. Derföre torde landtbrufarne fänna fig uppfordrade 
att hwar I fin mån bidraga till Norrbottens reprejenterande 
på det 12:te allmänna landtbrufömötet, och ide afffrådas af 
de ogynfamnin förhållanden, hwarmed de under året baft och 
tywärv ännu i jå bög grad bar att fänpa. 
d Anwen under ifragawarande är bar tänet8 landtbrufe- 
Hola fräft dryga bidrag från Sållffapets fasja. Utom det 
anflag af 1000 rdr till premier ät lärlingarne jom till ffolan 


utgått, har denfjamma ytterligare förötat fin ffulld till Säl 
ffapet med närmare 900 vdr, utom utlupen ränta & den 
gamla ffulden, få att Sällffapets fodran af landtbryuteftole- 
bolaget uppgår till mer än 11,000 rdr rvmt. Det fan ide 
förnefag, att ett efter Sällffapets tillgångar ja betydligt ta 
pital, jom, med undantag af den Thurfjeldjfa donationen, 
utgör Säklffapets enda foud, ffulle funna fruftbargöras på 
flerfaldigt fätt genom direkta uppmuntringor til jordbrufets 
lyftning, om detjanuma more dilpontbelt för fädana ändamål. 
Emellertid torde man ide få auje Sällffapets anfträngnin- 
gar för ffoland framtid belt oc) hållet förjpilda, iynnerligaft jom 
flere omftändigheter förenat fig att tillminua folan uppmärt 
fambet och förtrvende.  Wid den infpettion jom af br prof. Ares 
benius i Augufti månad wertftälldeå, bade man tillfälle in 
hemta, att lårlingarnes tevretiffa framfti q jemföreljewis word 
ganjfa wadra, oc) måfte det mara en anledning till tilljveds 
ftällelje, att hr profeåjorn på det hela fann fia belåten med 
Ifolans fötjel. Oda hade man för den nya lärefurjen i Of 
tober den lika owanliga fom glädjande företeeljen, att flere 
jöfande till lärlingsplatfer anmält fig, än fom funde anta 
god, och detta af länets equa föner.  Förft när on täflan 
uppftär, om erballande of platjer wid ffolan, fan denfjamua 
anje$ motjmara fitt ändamål. Man får boppas att början 
dertill un är gjord: De ifändiga lånen från Sällffapets 
faöja torde äfven upphöra, fedan wid utet af året ffolans 
ftyrelle beflutat fig för indrifning af 10 proc. å refterande 
aftiebeloppet, få att den under innewaraude år Siuljfapet 
tillfommande andel of brämvinsmedel vaffortad må funna 
amvändas till jordbrukets förfofran. LV 

5 vilken bändelje fom beljt får mon anje fom en måls 
behöflig förftärkning de anflag, jom årets landsting tilldelat 
Sällffapet för twänne bejftämda ändamdäl nemligen 200 rdr 
till premier ät dem, fom efter tiden för famma landstings 
jammanmvarv fommit i bejittning af afiöndrad jord, ech 500 
de fill inföp af linfrö att aratis utdelas. Svm landstinget 
tillförene ice wilat jig alltför fritoftigt att tillbandaga Så 
ffapet med medel för underlättande af Sällffapets bemödan- 
den för modernäringen, får man betfa landstingets nu utt 
rade tendens till januverfan med Sällffapet farom en lör 
tesvif förhoppning för framtiden. De ändanäl, bwartill de 
ofwannänmda anflagen ffola amvändas, äro i öfrigt af den 
beffaffenbet, att t förfta rummet oanfträngningarne för länets 
lyftning böra wara vttade åt detta båll. Å 

Ajwen i ett annat fall bar landstinget i flera ar gått 


10 


Sällffapet till mötes, nemligen i anflag till aflöningar 
dilningsförmån. Vandtbrutsingeniören Magnet, bwilfe 
Injom befanut är, under en följd af är warit Msjeljatt Med 
juft jådana arbeten, bwiltas mllffändiga utförande fall pe 
frygga Norrbottens framtid, yttrar fig i fin berättelje öfn 
de agronomiffa underlöfningarne under året om diluin; 
förmånnen falunda: "wid handläggningen af desfa förrätt 
ningar bafiva difningsförmännen Mannberg, Holmftröm 
Hellftröm mwarit mig följaftige och genom fitt biträde i ww 
lendtlig mon bidragit till underjöfningarnesd baftigare full 
bordande. Derjemte bafwa de bwar inom fitt diftritt jöft 
att iprida fännedom om jant meddela råd od) upplysnina 
t förefommande vdlingsföretag; det wore derföre önffwärdt 
om medel funde beredas för deras fortfarande anftällnin 
länets tjouft, emedan i Janina mon jom intredjet för landet 
uppodling mwaknar, fommer äfven behohwet af dugliga bi 
tråden att göra fig mer och mer gällande.” 
| Or Magnet bar bejöft 21 förvättningsftällen inom 7 
lodnar, och hafva hans arbeten bufvudjakligen omfattat 
planers och förflagers upprättande för wattenffadade od) froj 
förande färr= och myrtratters forrlåggning. Arealen af den 
Jalunda till förbättring föreflagna jorden bar uppgått ti 
24,641 qwadratrefwar. 

För att bidraga till nödens lindrande i länet, har Sill 
ffapet på Haparandamötet beflutat, att Sörwaltnings-Ut 


ffottet ffulle anmoda Apotbefaren Widgren i Råne att för. 
taga refor i Råne och Dhwer-Lule fodnar, för att undevwilj: 
foltet I användningsfiättet of laf od) mosfa m. m till bröd | 
jamt  dibringsförmannen Wennberg att i Toruedodnarn: | 
meddela undevwisning om ätliga jvampar m. m., bwarjemt 


Sövwaltnings-Utffottet, lem erfarit aft tillftändet inom Pit 
elfdal äfven påfallade jvunerlig uppmårfjamhet och bebja 
tande, färffilt aftalat med fonumiöjarien NRingius att i Pit 
Arwidsjaurs och MNeder-Lule fodnar undevwifa i jamma äm 
nen. Or MNingins har öfwer fin refa inlemnat en beffri 
ning fom ffall intagas i Sällffapets handlingar. Af denm 
beffrifning finner man, att Arstiden redan War för lant 
framjfriden för att funna werkjamt arbeta för användningen 
af jwamparne, fom lifmål i förfta rummet äro förtjenta 

bade fattigas och rifaå allwarliga uppmärfjambet, och bw: 
fas tillvaratagande ffulle utgöra ett wäjentligt bidrag ti 
[ifsuppebället 1 de bygder, jom ligga afffilda och bwilfas ! 

byggare derföre endaft med iwårigbet funna förwärfwa 
magert bröd. För dem ifynnerbet äre fwamparne ett on 


ringsänme liffom enfomt ar war Herre tilltommet, od pet 
fan ide nog betlagas, att förbomen ännu ifall wara ja faft 
gredd, att man hellre välter, än anlitar detta i riklig Sa | 
förefommande, Imatliga, funda och närande födeänme. Af 
hr Ningti rea framgår tihväl, att äfven ofunnighet vm 
deras amvändbarbet på många ftållen warit ocfafen härtill 
och att motwilja wisferligen ide hindrat bun rande perjuoner 
att äta den, fedan behöfliga upplysningar om dem mwunnits. 
Man bör funna förmänta af mera upplfylta pertoner, fom 
finnad inom förlamlingarne, både att de tjeljwa tille na jig 
de lätt mbemtade infigterna i ämnet och mwerka för deras 
mwidare utbreduing till follet.  Sällftapet Har redan förut 
fött utbycda fännedvem om vanparn nom u fn f 
foninl Smiths afhandting och deniomma Ätfölj nbe a cfr 
planid, jom är tillväctiat upplytande, för att nibta full 
funna eqa rum. OHefutom har 


prof. MN. I. Mudersfon nn 
liaen utgipvit en liten bob t ämnet, fom it allmänbet Sen 
meddela allt bwad man behöfwer fänna, för att imam 1 od 
tillgodogöra de waniigaft företomnrande ätliga ju a ar 
Afwen af denna bek bafwa några exemplar blifmit utdelad 

od) man bör funna boppas, att de flerebanda Tätt, bwarpa 
Sällffapet arbetat för utrotande af fördomen met fv fn 
parne, flutligen ffola bära frukt, Jvnnerligaft om AN Ibap ö 
bemödanden i detta fall hafiwa erfordrat  ganfta betyd ol 
bidrag t penningar, jatom följande öfwerfigt ar Sällftapets 
fasfajtållning för aret angthver: 


Sakomfter: 
Behallning från är 1866 
Arsafgifter - < 
Mudel i Brämvinsafgift 
Förjälda redjfap . oo ooo. 
Hr OG. Tillderg återbetalt . 
D 


921: 
> JD: 
SR RR a NN 
15: 
9: 
Smwnma 4340: 2 
Utnifter: . a 
Le. Berqqwift, för underwisning I linodling 
Premier . SS FER RAR 3 oa OR 
Trvdning af Handlingar, Tidffrirt, m. m. famt 
inföp af böcfer . ÅRE SR an j 
GStatijtiffa uppgifters nlamlande 
Häftning af diverje arbeten 
Stämpelafgifter Fl Hege Ae sd 
Refekfoftnader för wndevwisning om nödbröds 
ämnen . 


20: 
255: 


592: 


12 


LAN ePoer 
Premier till lävlingarne wid Unva jfola Hos mg 
Lån till landtbrutstfole-bolaget i 
Aukttonsprowifion för förjäljning af uteftående 
ejfelbeös. 
Poftporto = fn 
Telegrammer 
Sraktkoftuad 
tt ars avwode till länsdjurläfaren | 
Arnvede till Sefreteraren och Skattmäiftaren 
Srifmaterialier och tejor . 
Avwode till waktmåftaren . 
Diverfe RES SRS ER od a 
Behbållning till år 1868 


Summa 4340: 25 


Wid denna öhverfigt torde den vanjenliga iftépofte 
för ftatiftiffa uppgifters injamlande belöna eo en 
gen, dels att flertalet af bir ordförande I gillena ide debi- 
terat Sälljfapet för fitt härmed bafda bejwär, dels att upp 
SÅNA för ar 1866 från några gillen ännu jafuas. Orjaken 
till [denna fednare omftändighet får ofwifwelaftigt bellre löfas 
INS bes allmogen rädande vrigtiga föreftällningen att 
besta uppgitter affe en förhöjd beffattning, än i briftande 
wilja och nit bv de perfoner fom ba fig detta vara upp 
ag anförtrodt. Onffligt wore emellertid, att uppgifter för 
det ena aret funde fullftändigt infomma före den tid, då 
infamlande af fädaua för ett fjednare år måjte widtagas 
Detta är nu ice bändetjen, och lifwäl är det få grenar af 
Silljffapets werfjambet, fom äro förtjenta af ftörre uppmåärt- 
fame än jordbrutsftatiftiken. Förft edan man fonmit 
a s- att en tillförlitlig jordbrutsftatiftik erhallits öfver 
fn , fr man i frånd att med full fjäferhet uppgifwa de 
brifter, fom widlada länets jordbruföförhållanden, och förefta 
eller widtaga åtgärder oc) botemedel för deras afbjelpande 
> Ttället för aft arbeta mot detta ändamål minnande och i 
Staf Je en bafflug affigt till ffatteförböjning 
Bele länets jordbrukare twärtom mwara jynnerligen 
a Ägna om def fullftändiggörande och omfatta denfamnma 
mom ett oundgängligt wilfor för deras egen förfofran. För 
- yttermera Iprida fännedom om rifets jordbrrföförbållan- 
RR Kongl. Maj:t anbefallt GStatijtiffa Central 
= att taga lärffilta afdrag of den afdelning af famman- 
raget öfwer länsftyreljernag femårsberätteller, bmilfen har 


115 


jordbruk och buffapsjfötfel till föremål ed) att ftälla desta 
afdrag till Hushållnings-Sillffapens förfogande. Utaf dedja 
afdrag bafwa 15 eremplaor fommit Förmwaltnings-Utffottet 
tillbauda. Att bär meddela några of de intresfanta jem- 
förelier, wartill detta fanmandrag gifwer anledning, ftulle 
blifwa för widlyftigt, men def noggranna och allwarliga 
ftuderaude fan endaft medföra en nyttig wädelje 

F den wigtiga frågan vom wattenrätten, bwaröfwer ut: 
låtande ffulle afgifwas af Förwaltnings-Utffottet, har detta 
inftämt i det af fomiterade utarbetade förjlag till lag rös 
rande wattenrätten, utom i bwad fom angår difningshvifter, 
i bwitfen fråga Komiterade anfett pröfningen och afgörandet 
af fädnua böra uppdragag ät blott hva jyblomån, men För 
waltningsltffottet deremot, att jemte de hvå fynemånnen 
en fatfunnig perfow, belft tandtbrufsingeniör etter (andtmä 
tare, bitvädd af difningsförman, må argöra de förefommande 
frågorna.  Utffottet bar anjett en fådan beftämmeltfe få nyycet 
angelägnare för detta län, jonr wärigheter ide fällan ffola 
möta att härftådes få fompetenta jynemån, och) lätt begangna 
miftag of desfa ffulle derföre merfa menligt på öMvertygels 
jen om difens frörre eflev mindre behöflighet. 

De infomna Arsberätteljerna onmånna fomtligen tills 
ffändet inom Gillena fåjom myctet betänkligt. Den närmafte 
ovfaten dertill är o3 alla befant — Det är froften iom till- 
intetgjort landtmannens förhoppningar. Men äfmen fros 
fteus werfningar bafia fina orfafer.  Owad detta län ans 
går, få wi föta desfa ortaker både direkt och indirekt i mif- 
brutet af ffogarne. Oftraffadt förgriper man fig ide på de 
naturtillgångar, fom äro ämnade ott bibehålla jemwigten i 
naturens hushållning. Id ffogarnes tillgodogöraude har 
mon ide fäftat tillväcligt affeende på denna naturlag. Detta 
är den direkta orfafen. Men äfwen mennuiffans arbete måfte 
mara noga afpasjadt efter den natur, fom omger henne. 
Om denna natur är härd och wärhandtertig, om den Är 
farg od) låter fig endaft genom fträngt och forgfälligt arbete 
behandlas, för att blifva gifvande, Jå målte menniffans 
behof inffränfa fig i enlighet med denna naturens förmåga 
att föda henne. Det fan wara urjärtligt, att man lemnat 
ett mödvjanmare arbete för ett, four gifver eu baftigare 
minft, aft jordbrufet fått frå tillbafa för ffogSbrufet, men 
när man fonumit till infigt om den haftigare winftens omar 
aftighet, ffall man nödgas Atergå till jorden. Emellertid 
bar följden af detta förtwiflade erperiment warit: otillväd- 
liga arbetsfrafter för jordbrufet, fom blifmit mwanmwärdadt 


14 


genom briften på aflopp för öpverflödigt watten, jönom det 
fanjfe mången gång nödtvungna bibehällandet af enffiftes- 
brufet och andra förkaftliga metoder; widare upphörd hus- 
flöjd, bwarigenom alla behofiver i Häder måfte fullas medel 
inföp, och flutligen öfwerflöd i jäwåäl mat och drvyd, fom i 
andra mwaror.  BDesja äro de indirekta orfaferna. — Gränjen 
för jennvigt i näftan ala möjliga bänfeenden bar blifwit 
öfvertrådd.  Derföre har nöden fommit öfwer of, jäfom på 
en gang mar tuftomåftare och wår läromåftare. Uppfatta 
wi den riftigt, ffall ingenting mwara mera equadt att för 
bättra of, att bereda of en tryggare framtid. Dertill hafiwa 
ähven mwålgörande medmenniffor både i mwärt eget fader: 
nesland och t andra, fremmande länder welat förbjelpa of 
genom de rifa bidrag de ffyndat att janmanffjuta.  Mätte 
wi mwija of wärdiga deras uppoffringar genom att hädan- 
efter ftälla wår busbållning efter wåra tillgångar! Detta 
är enda fåttet att bewija wår tadjambhet. 


Junan wi affluta denna öftverjigt, bafwa mi ännu en 
pligt att fullgöra. Det är jafnadend och minnets. Wi jakna 
hår idag ibland of den man, jom wisferligen ide alltid ledde 
mwara förhandlingar, men fom alltid lihvade dem genom fat 
vifa anföranden, oc) wars intresje för Sällffapets werk 
tambet ftådje mar (ifa mwarmt och mwafjamt. Detta intresie 
öfwerträffadeå ide af någon annan bwarken perjon eller egen 
ffap, men det bade ou medtärflare i hans egen blygjambhet 
och anfpräftöshet.  Derom wmwittnar bang obenägenbet att 
göra fig fänd af Säklffapet fåfom författare till den afhand- 
ling om fattiqwårdens ordnande ti lånet, hwilfen för ett är 
fedan här uppläftes och tilhvann fig Sällffapets bifall. Nu- 
mera fan ban ice förhindra ofz att nanngihva honom, och 
t det wi fullgöra denna pligt, egna wi desfa fifta ocd åt 
minnet af Sällffapets vice ordförande, Iadsjekreteraren och 
riddaren A. M. Curen. 


$ 3. 

Uppläfteå reviforernas berättelje öfwer 1867 års 
räfenffaper, och blef på grund deraf deharge meddelad 
Förwaltnings-Utffottet för redogörelje och förmwaltning. 

$ 4. 
Till ledamöter i Sällffapet blefwo följande imvalde: 


15 


i MNeder-Lule Gille: bemmansegarne Rils Hedftröm vd 
Aug. Hedftröm i Gäddwit 
i Pite jodens: 
RBöble: Aug. Rheborg, löjtnant, 
Öjebyn: A. Claufén, handlande, 
—P. A. Ohman, fyrfomiärd, 
Brynolf Andersjon, poftförare, 
A. Berglund, nämndeman, 
. Boftröm, hemmansegare, 
D. Danielsfon, Dio 
Hortlar: Joh. Hertlund, nämndenvan, 
FS Sonsjon, hemmansegare, 
- Soh. SER 3 
pparnås: And. Berglund, do 
Ke a ro I. MB. Viklund, Dd:o 
q Cbrift. MWikftröm, d:o 
Sjulämark: Job. Berga, GD 
Längträff: Job. SFobansjon, D:0 
Portinad: I. Mattjon Eklund, d:o 
5. N. Holmgren, div 
SP. Utterftröm, dv 
Pålsmark: Per Persjon, 
Trundafwan: NE (Crifsjon, 
Swensbyn: Matts Ställ, 
Roknåd: MN. P. Degerman, 
Er. Mattsjon, 
Son. Ohman, 
MR. A. Ohman, 
Lillpite: CE. Björkman, 
Sjulsnåd: Ol Bergwall, 
fängnäs: I. G. Larsjon, 
Arnemart: SKP Persfon, 
i Ofwer-Kalir: 
så SU ngn, handlande, 
GC. VW. Stenberg, Dd:o 
Rybyn: Lars Larsjon, hemmandegare, 
Jo: NR. P. Nilsfon, din 
Marjerf: Henr. Fönsfon, — do 
Kolmjerf: Fredr. Lindbäd, do ” 
i Jodmoc: Ofwerjägaren S. Lothigius. 
i Pajala: Ofwerjägaren I. EC. Widman. 


$ 5 | 
VWaldes till ordförande i Råne HOushålls-Gille 


16 
landtbrufaren br A. Sjöftedt och till ordförande i Ne 
der-ule Gille direktören br S. A. Sogelmard, i ftället 
för landsfiffalen Bergbmark och länsdjurläfaren Jacobs- 
Jen, tom alagt fig ocdförandeffapet, den förre i Råne 
och den fednare i Neder-Lule gillen. 

| $ 6. 
MH Nyjtröm och Widmark, fom woro i tur att 
arga ur SörwaltningsUtffottet blefvo återmwalda. 


$ 7. 
Till NReviforer af 1868 års råtenffaper utfå 
Nevi Då 
her poftinipektoren MN. L. Amnéus, handlanden SN Öo- 
wenius oc hemmansegaren G. Pettersfon i Gädbdmwit. 

| $ 8. 

Härefter anftälldes mwal till vice Ordförande i Säll- 
ffapet och erhöll devwid Hr Ofwerftelöjtnanten m. 4 
WW. von INehaujen, öfwerwägande antalet röfter, och 
förflarade fia hr Ohwerftelöjtnanten mwillig att åtaga 
jig detta uppdrag. j 

$ 9. 


Bejlöts att jommarmöte ffulle hållas i Neder- 
Lule, men öfverlemnades till Förwaltnings-Utffottet 
att närmare beftämma plats och tid derför. 


$ 10. 

PÅ grund af de upplysningar fom meddelats om 
odlingar och utdifningar, hwilfa blifmit werfftällde af 
Erif SDlof Crifsfon i Pajerim, fomt i enlighet med 
Sörwaltnings-Utffotteta förflag beflöta, att Erifsfon 
ffulle tilldela8 en belöning af en filfwerpjes till ett 
märde af högft 50 rdr, och ffulle Fovwaltnings-Ut- 
ffottet ombejörja, att denna pjes erhölle lämplig form 
och inffription, famt blefwe Erifejon tillftälld. 

. Som ätffilliga andra perfoner blifwit föreflagna 
till erhållande of belöningar för ådagalagd odlingsflit, 
beflöts att pröfningen deraf ffulle öfwerlemnas till 


| 
| 


Sövwaltningas-Utffottet, om egde att infordra erforder- 
figa upplysningar famt till jommarmötet mngipva Tors 
jlag till premiers utdelande. 


$ Il. 

Då af Årsberätteljen erfarits, att Sillffapets huf- 
wudjalligafte tillgångar word fåjom län öfwerlemnade 
till CandtOrufsjfolebolaget, wädtes fråga om, huru 
mwida några Atgärder borde widtagas för att utfå 
något af deuna fordran, och blef genom Momröftning 
beflutadt, att Förwaltnings-Utffottet till jommarfam 
mantrådet ffulle framlägga en plan eller förflag för 
indrifning eller amortering af ifrågarwarande fordran. 

8 12. 

Uppläfteå ffrifwelje från br Chefen för ftatiftiffa 
Centralbyrån ang. werfftäldt fammandrag af femårse 
berätteljerna i Dwad defamma beröra jordbruk och bo- 
ffapsffötfel och af Mwilfa fammandrag 15 eremplar 
blifwit till Sälffapet öfverjända, hwarjemte ytterlis 
gare er. fäwäl al Hushållnings-Sällffapens redogöreljer 
jom af fammandragen på reqwifition funde befommas, 
med anledning Bwaraf Förwalnings-Utffottet ffulle re- 
qwirera erforderligt antal eremplar, på det att bwarje 
gille ffulle funna erhålla åtminftone ett exemplar. 

$ 13. 

Föredrogs ffrifwelje från br profesforn Arrbenins 
med anmälan om att den af hr profesjorn utgifna 
famlingen: Smärre famlade ffrifter i Landthushal- 
ningen blifvit tillöfad med hvänne nva ffrifter nem- 
ligen: Vv 7. Om odlingen of humle och AL 8. 
Om mjölfhushållning oc fmörberedning, och beflöts, 
att 100 er. af Bwardera ffulle inföpas. 

$ 14. 

(Ett erbjudande af fwenffa Slöjdföreningens ftv- 

relje om biträde af hr Nyholm i underwisning om 


+ balmflätning anfågs f.n. ite böra föranleda till någon 


185 


ttgärd, dels emedan ffäliga onledningar förefurmnog, 
it total brift vå bålm jfulle uppjtå, dels äfven deraf, 
att affättning på mwarer af ifrågafatta bemflöjd ide 
funde Ol jonnerligen ftor. 


9 15. 

Pa begäran af br direktör Kylberg beflötå att en 
redogörelfe öfwer "fandtorufö-efementarffolan FÅ Nyfj 
byhmd” ffulle intagas i Sållffavets Handlingar, men 
funde Sällffapet i ofrigt ide lemna något underftöd 
till jamma ffola, Bwarom war ifulle Kvlberg med. 
delas. 

$ 16. 

En anmälan of bofförläggaren År. Berling i Lund 
af ett par utfomne arbeten föredrogs, men funde Säl 
ifapet ide befluta fig för inföp af dem, emedan de 
deruti förefommande ämnen mworo afbandlade i andra 
af Sälljffanpet redan inföpta arbeten. 


Skå 
Med anledning af iiuft bällne landstings anflag af 


200 rdr till premier åt inbyjingar eller ide fajtig- 
betsegare, fom dädanefter fomma i laglig  befittning 
ar aföndrad jord om minft ett tunnlands mwidd, med 
bögft 10 rdr till Mwardera, ifrågafattes hHurwwvida desfa 
vremier finge utfträdas äfwen till anlåggare af torp 
fägenheter, och blef Sullffapets uppfattning af lande 
tingets bejlut, att äfwen jädana borde fomma i åt 
nputande af nppuuntrar, emedan ändamälet wore det- 
jamma, nemfigen att fäfta inhyfingar wid jorden. 


$ 18. 

Uppläftes ffrifwelje från auditör Dahl i Pite om 
merfftälld auktion & diwerfe, Sälljfapet tillhöriga åfer- 
brufsredjfap, och anjäg Sällffapet, att fom Förmwalt- 
nings-Utjfottet ife blifwit underrättadt om auftionen, 
innan den redan förfiggått, en ifrifwelje ffulle aftåtas 


19 


till Dabl, hwaruti ett dvlift förfaringsfätt ffulle med 
ogillande omnämnas. 
8 19. 

Beflöta på Korwaltningså-Utffottetå bemftällan, att 
200 rdr vmt ffulle mot ffeende redomwisning ftällas 
till de för länet utfedda Ddelegerades för 12:te all 
männa landtbrufsmötets förfogande. 

$ 20. 

Som tiden war långt framffriden, beflöta, att 
biffusfionen af de framitällda frågorna ffulle upp- 
ffjuta8 till i morgon tl. 10 f. m. 

Ar och dag fom ofvan. 

In fidem 


Auguft Cajanus. 


Protokoll, hållet wid Norrbottens 
Läns Hnushållnings-Sälfeaps fam: 
mantråde i Lule den 29 Januari 
1868. 


Närmwarande: Ordförande: vw, Ordföranden, Herr 
Ofwerfte-Löjtuanten oc Riddaren MB. von Res 
baujen, 

och af ledamöter de flejte, jom wid gårdagens fam- 
mantråde woro närmarande, famt undertedtnad 
jom förde protofollet. 


Si 

6. D. Företogs diffusjfion af de utaf Förwalte 
nings-Utjfottet framfrällda frågor, fwanwvid br Ord: 
Iöranden Hemjtällde, Hurwmvida ide 1:fta och 2:dra frå 
gm, fom eqde flere gemenjamma beröringåpuntter, 
funde fammanflås och afhbandlas på famma gäng 
bwilfet bifölls, hwarefter föredrogs j 
förfta frågan: Som [adugårdsffötfeln i länet 
borde wara allmogens huftvndnäring, men myctet 
aterftår att göra för detta ändamäls vinnande, — 
hivilfa atgärder böra widtagas för att wäcka jord 
brnfarens håg för en bättre ffötfel af denna vig: 

tiga gren af landthushållningen? och 
andra frågan: Under det nedflående intrycket 
of de mifgynnonde refultater, fom fpanmälsodlingen 
de fifta ären gifmit i länet, bör man uppftälla den 


frågan: har länets jordbrut gjort iwerfliga framfteg, 
od) om få ide är, hwilkfa funna orfoferna dertill 
mwara, och hwilfa böra de atgärder blifwa, fom för 
framtiden medföra gynnfammare refultater? 


Hr Widmark uppftea förft och anförde, att hwar 
och en jom betraftade den frändpunft Owarpå länets 
jordbruf befann fig, måjte fomma till den flutfatjen, 
att detfamma ide ftode jynnerligen högt, utan värt 
om lemnade mydet att önffa, Mwarföre det wore af 
mwigt att diffutera den framftällda frågan oc talaren 
wille på detta fått äfven dra några från till ffacfen. 
Det funde ej jäfmwas, att flera åtgärder widtagits för 
jordbrufets fortfomft i länet; ftatSmafterna Hade. an 
ilagit medel till afwittringenå fortjfyndande, till efo 
nomiffa fartewerfets upprättande, till fandtbrufsffolans 
underhåll och till utdifningar, och husbållningsjäljfa- 
pet hade äfven förföft werfa för januna ändamål 
genom” rifligt underftöd till landtbrutfsffolan, acnom 
premier och uyttiga ffrifterå utdelande. Man funde 
derför ide fafna ffäl för fitt påftående, att åtgärder 
widtagit8, men en annan fråga wore, om desja Åt 
gärder wunnit ändamålet.  Derpå funde man ide qe 
tilljredsftällande fwar, och orfaferna dertill woro flera; 
fört och frömft den menliga imvertan af ffogsrörel 
fen, fom dvagit arbetskraften från jorden; dernäft pri 
vilegier från längre tid tillbafa, affedda till befråm 
jande af jermverföröveljen, men fom tilljogat länet 
obotliga får. En annan orcfaf funnes äfven i den 
hos allmogen rådande obenagenbet för förändringar. 
Här bade ftändigt mwarit tal om difen, om ladugård 
ffötjel m. m., men bur bade det uppmärffommats? 
Har landtbruksffolan warit uppburen? bafwa agrono 
mernad upplysningar ländt till något refultat? Nej! 
Här wore ej cirfulationsbruf infördt, ide afdifningar, 
här wore ej gödjelns behandling och amvändning, ej 
fädens afmejning riftig och ändamålsenlig. Undantag 


funnos wäl, men i allmänbet funde desfa anmärkt. 
ningar göras. Det wore för öfrigt föga angenämt 
att uppebålla fig wid demria del af frågan, men det 
måfte äfven medgifvas, att jordbrukfaren ide fommit 
till infigt om fördelen af förändringen, han har äfven 
ftundom fafuat medel; det kunde doc ide nefas, att 
om wiljan fmits, hade mycet funnat utvättas. Nu 
hade emellertid ett fadant nödens år fom detta fommit, 
men icfe blott mifnwvert drabbade länet, utan Gellivar 
bolag3 många arbetare bade med hela fitt tyngand 
armod lagt fig tillbafa på jordbrufaren, fwarigenom 
tilljftändet förmärrades. — Månne ej detta betryc ffall 
blifwa till någon nytta? — Stall ej folfet hädanefter 
lygna till råd jom affe def eget bäfta? Man måte 
lifwaäl fonma ihåg, att när en aftyning mwarit fång, 
måfte äfven tillfriffnandet gå lfängfamt. Något måftc 
emellertid göras för framtiden, och Husbållnings-Sil 
ffapet borde taga initiativet. Derföre öfwerlemnade 
talaren till dej; behjertande följande förflag: 

1:o att Sällffapet till länets landsting ingår med hem 
frällan att, då GSillffapet ide eger nagra dertill disponibla 
medel, landstinget måtte anflå lönen till 2:ne länsagroni 
mer, bwilfa ffola ftällas till Sälljffapets dispofition, och 

2:00 att HOushållnings-fällffapet uti bwar och en af 
fånets jodnar inom ftuftlandet uppgör fomtrafter med en 
eller flere hemmansegare, allt efter jodnarnes ftorlef, att d 
öftverlemna fina hemman uti Sällffapets mård, på jä jätt, 
att bemmansegaren mot den erfättning till honom fom fan 
öftverensfommas, alägges att brufa och odla fitt henuman 
efter den plan och på Ddet jätt länsagronomen beftämme 
under dennes uppfigt oc) under Gilles=ordförandenas når 
malte tilllyn, fjamt att Hushållnings-fällffapét, fedan foft 
naden för denna plans werfftällande blifmit utvedd, genvm 
mwederbörlig myndighet ingar till Kongl. Maj:t med unde 
bdäntg anhällan om anflag af allmänna medel för detta än 
damal; famt 

3:0, att Sällffapet utier en fomité med uppdrag att till 
näfta ordinarie jammantomft uppgöra en jå fullftändig ut 
redning af jordbrutetå tillftänd inom länet och def behofwer 


ben fan läggas till grund för och utgöra tala 
rn HS RSA brå Ken Maj:t od landsting rn - 

De ffäl på Mwilfa talaren grundare SE 
funnos dels angifua i Mvad ofwanföre ttrats, år 
wore det att hoppas, att de ffulle under MIIVALTND 
tid behjertas. — Att 2:nc igronomer dre SA RR 
inom länet, hoppades talaren att Sälljfapet ifulle med 
aihvas att landstinget borde göra näget ät (ng 
landtbrut måjte wäl aven erfännas. Talaren an Säg 
det till oc) med ja wigtigt, att om landstinget ide 
anfaäge jig för nåvwarande funna fågga Älgea oh 
börda på länet, landstinget borde genout uppl: ning 
bereda medel dertill. Det andra förlaget a tjäge tu 
faren af miat och hoppades beraf mwälgörande ÅR 
ningar. Det wore förut papetart att silagen de 
were benägen för förändringar, utan fajthängde mid 
häfmwunaa wanor och hHäfdwunnet brufningsjätt af ih 
jord, men blefwe den en gång ffwertygar om förde 
(arne få gqinge nog förändringarne fått. Genom detta 
förflags werfftällande wille talaren itälla  rördelarn: 
under hans ögon och Hhvinga dem på honom, De 
blefiwe ide en bof fom fjattes i hans hand, det more 
ide ett råd jom qåfwes honom, uta det berte bl 
det praftijfta rejultatet, den ernådda fördelen jom fare | 
framför hans ögon ffulle hvinga honam att erkänns 
den och tillföljd deraf äfven begagna fig ar erempict. 
Talaren hörde ide till dem fom afftyrkte ipanmäls 
odling för Norrbotten, utan trodde att ett viktigt för 
återbruk cd en utwidaad ladugårdsjfötjel borde utgör. 
twin wigtiga delar af Nvrrbottens lundbusdalning. 
Kunde det ydtas att få detta infedt, ffulle i en fram 
tid fparjambet och wåälmäga äterfomma och folfet göra 
vätt för de omdömen, fom förut bli wit faldt om det 
neml. att det är ”arbetfamt och fudtojfamt." 

Hr Hummel funne den föregående talaren bafwa 
angipvit medel för jordbrufet& förfofran, och inftämde 
berföre i Hane förflaa, men funde ide obetingadt a 


24 


fänna jäfom ffäl till jordbrukets on. mw. låga ft 
punkt allt hvad ban anfört. Tänkande borde re 
| De im 
siften, att förädling af mogen ffog bör eqa rum Zz 
aft man derför bör betinga h jli a 
! 1 a bögfta möjliga int 
och trodde jig fm bewiyj i flögäaftnertnn 
| i ewa, att jädan ffogsaf ; 
| EE | i asahverfnin, 
orbis umverfat på jordbrutet tiltogtnina 
ere under tider då ingaenti t i 
1 genting funde göras för i 
- va SUNE TA göras för jord 
fbr ymarföre SEN biförtjenjt leur jådant arbete ob 
a AE anjes befrämjande ett bättre jord 
fantbt Ia med afwerfningen af omogen ffog od 
i utdjagningen, vilket i be fall Uöne 
& aningen, t begge fallen medto 
den madra Arstiden, och redoqivrde f fötgnr 
en d hs redogjorde talaren för 
af iadana arbetena ufför före SR 
ar ! S ufförande bwarföre en weder | 
ffilad borde SR ; | en wederbörlig 
3 mellan den foffi rd 
jul D i qv och rätta och 
D rd f i | A 
rd slofliga och orätta anverfningen. För ofrigt wil 
kö RV 2 SE uppmärfjaombet wid angelägenbet 
utt boenden burde. I förfla rummet Hille Tin 
| Å met tillje, I 
bör bebandta jord SR 
Jorden för att få äng i) 
| Jorb att f g, emedan nu någon 
tanfe på ängens förbättring fällan förefunneg 


Or & å t 
Dr Sogelmaref vttrade att i alla län funneå by 


mejerier, bwilfa wore behöffi sd 
ehp 4 p SEO 
se fare se öfliga apven i Norrbotten, 
ER ge ej landtbrufaren fer fig hafwa nAgon 
omft af fin ladugård, får man ide wänta 


gen förbättring. Bille derföre föreflå att genom 
cättabt, för. att på Petta JAN i ger Blefwe in: 
ratt a a G NM eu åf 
iden qvantiteter funna tgua ft 
- a I penningar för Dwad ban aflemnade 
FA fe re DIANNE honom att föröka fadu- 
- ss Re AR Afwvenjom att husbälla. Detta 
före båt | iKgöre JOfstet wore att wänta af 
de me ange [adugärdsffötjeln fted lågt. Här 
HER 2 ganger nipwert endaft Aenom obenägen- 
mr rg att förbättra jitt jordbrut. Span: 
rr lerligen fortfarande odlas, men för att 
ara dater om affajtning, wore af nöden att afdifa 


25 


och framför allt borde feå till att baddifen funnes; 
utan att det underjordiffa mwattuet afleddes, funde man 
alltid wänta fia froft och migwert. Nyodlingarne borde 
fortgå, de minft froftländta delar borde altid hållas 
öppna genom eetfrufé- eller jädesfrå att derifrån ers 
hålla fröfäd. Den minft jäkfra nyvdlade jorden, Mvilfen 
alltid bör igenläggas till gräslinda wore flåmpligajt 
att, wid jädden af forn på wåren deruti, få fraunt 
qödslingen warit rviflig, famtidigt utfå råg. Härutt 
borde påföljande wår utjås gräsfrö. Detta gåhve ha= 
ftigare rejultat, än fvarttväde, då ett är ginge bort 
för att få aräsbarande linda. 

Hr Hummel wille ha tillagdt till jitt anförande, 
att den arbetsfraft af inhbyjingar, jom behöfdes för 
flottning på måren, toges i anjpraf blott under 1iå 
logningen och were fåledeå ide menflig för jordbrufet. 
IPWirfet behandlades federmera af on j. fo ftående per 
fonal och dertill anmwändes ide något ftörre antal ins 
byfingar. 

Or Schough gåfwe fitt bifall till hr Widmark 
förjlag, jom talaren anfåge Of af ftor nytta och Mvar 
till medel ide borde wara omöjliga att anffaffa. Made 
blifwit förefonumen af br Foaclmart i fråga om by: 
mejerier, jom talaren anföge alldeles cundgånaliga, 
emedan en bonde behöfwer förlager, och genom ins 
rättande af mejerier funde ban få betaldt för fina må 
partier. Funune Awa dertill lämpligt, emedan denna 
by wore ftor, lämplig fofal derftades funde erhållas 
och jaffunnig perjon der wore boende. 

Hr Elowfon gillade äfven hr Bogelmarfs för 
flag om inrättande af bymejerier, men trodde ide att 
ett enda wore nog, utan anjäg att fmärre mejerier 
borde fumas i varje 0v.  Ettjädant tillvaratagande 
af mjölfen wore af ftor wigt äfwen mid betrattande 
af den inbemffa rajens mjölkproduktion. För erhållande 
af medel till förflagets genomförande more möjligen 


26 


andamäisenligaft, att aftier tednades i bvarne och 
Jedan nan erfarit rejultatet deraf, funde Hushålhnin åa 
Jälljfapet ingå till regeringen med anhällan om r 
derjtod för att fulla briften i det erforderliga belv 
— Dwad fpanmålsodlingen betraffade mille ta 
förorda br BJidmarks förjlag, men finne 
difolt. Något måjte doc dörag. 


un: 

ppet. 
alaren 
Det mwäl i 


Å dr Schough bade blifwit -mijfförftådd. — Föror 
dandet af Ahva affäge blott att en början der funds 
fämpligaft ife, men att, om företaget derjtädes wijad 
ar vejultat, efterföljd nog ffulle minnas på andra 
allen, 


. dr Hummel fann förflaget qudt, men Anjaäg 
det blifwa fwårt att få anjlag. Kunde deremot för 
lagstän erbållag t. er. af landstinget, more all fan 
nolifbet för att fafen ginge framåt.  Afwen hr Md 
marfs förjlag wore godt, men befarade, att hemmans 
egarne ide ffulle qå in derpå. j 


Or Widmark erinrade att det gatt mycet bra fö 
fig t Öefleborga län, och wisfte intet ifål, Bwarför 
ide äfven här i länet, ivnnerligaft fom nägra ftön 
bemmansdelar ide more af nöden. I talarens bemor 
erhölle bemmansinnebafwaren en bjelp af 500 rdr; 
här more doc ide fråga om några utgifter, utan blott 
ont en utredning huru fafen ffulle fm rea lijeras. 
etta more det förfta fom erfordrades och un början 
borde göras. g 


Or Soqgelmaref funde för fin del ide anfe Afwa 
mara lämpligajte platjen för en början med bymeje 
riter, utan förordade Melderftein. Hinder i foftnaderna 
borde ide möta, då endaft förlagskfapital wore erfor 
derligt. Sormenade att Hushallnings-fällffapet Jinge 
opwer An efter watten, då det anflagit premier för 
elever mid Ultuna; en enda elev foftade Säljfapet 
100 rdr, ehuru bennes werfningsfrete måfte bli muydet 


| 


jämwida hon ide 


inffränft fedan hon genomgått furjen 
UR omteng 3 s d unbder- 


ffulle refa omfring i lånet för att meddela 
mwisning. 

Hr Schough tillade till fitt anförande, att bymes 
jerierna hade gifmit godt refultat i Mejterbotten, att 
imöret blefwe bättre betaldt, emedan det more bättre 
behandladt, och att det äfven borde Hl famua rejul= 
tat i Norrbotten. Förlag borde beredas genom Aus 
hållninas-fällffapet eller Ajwabolaget. 

Hr Ordföranden tog nu, fedan diffusfionen ans 
jågs flutad, till ordet och refapitulerade Pet uförda, 
warefter ban bemftällde, med anledning at de wädta 
förflagen, hurwvida Sällffapet bifolle, att en fomite 
utjäges, jom eqde att till näfta ordinarie fammantrare 
afgifwa förflag till frågans ordnande, bwilfet ar Sil- 
ffapet bifölls, och beftämdes fomitéledameternas antal 
till jju. 

INid anftälldt mwal utfägos till ledamöter hr Svd 
föranden och Hrr Hummel, Widmark, Nyftröm, Sogel- 
mard, Shough oc Elomfon, font tll juppleanter: 
injpeftoren Bergbom på Björkfors, landtbrufaren Sjo- 
ftedt på Melderftein och hemmansegaren Crif Petters 
jon I Gäadnwif. 

Tredje frågan: Hwilfa atgärder böra från 
fommunernas fida mwidtagas för att fäfta inhyfingen 
wid jorden? 

Hr Ordföranden förmålde, att frågan ide wore 
ny, att den förut mwarit framffralld till diffusfion inom 
Sälljfapet, och att erfarenbeteu gåfve wid handen, att 
inhyfingarne numera börjat återgå till jorden, ätmin= 
tone wore detta fallet i Pite. 

Or Hummel anfåg att landstingets åtgärder till 
en början wore nog och funne ide ffäål att framlägga 
nya förflag, förrän man fett Mvad merfon det redan 
beflutade funde ba. 


28 


Or Mid ; j 
Pe dp nn fajte uppmärfjambet på frågang 
alvdelle, fom affåge Ataärder fr ; 
pg rg N garder fran fommuner- 
Ör Ordföranden eri 
Z he FA net erinrvade att numera wifade ji 
- Ung SaReNDe bade frän fommunernas och Sä 
| da, men funde någor utväg förejlås at 
orre omfattning befordra änd i ta få 
) [| 1 AND | cr de 
nd 3 befordra ändamålet, wore detta jå 
Or Hummel anjäg d B utj 
Or S 4 den nvfs utjedda fomité I 
behandla äfwen detta Aumne. ror 
Or Nyftr it F 
RR og bade wädt frågan i Sörwaltnings 
SHR MR jafen bittills ide tagit någon fart 
JAR ore befant att flere tufen inbvfin, I i 
ox | inbyjingar funnes 
bwarje joden, junt att deras antal je ihr lt 
NR RE NALA 4 as antal majte tillwera ctt 
Ven rr j iom Fög bt manga biförtjenfter upphört 
oreegarne till följd af mifnver FE 
o Deg Ö swerten  måfte afffeda 
una tjenare. Anfåge landstingets bidrag alldeles still 


elda utan fordrades fraftigare medel. IJore mig 
1 fr värt att Awvägabringa, men egennyttan är 
raftig båfftång och funde någon erfättning bere 


bag ot fowål bönder fom inbyjingar, ffulle jafen Ha 
Fysefing. Nommunerna borde inföpa hemmanslägen- 
frö FR are till inbyjingar, bwilfa ffulle 
ra Vv u göra räntan eller arvendet i dagswerken. 
di fnse I ja NEN ffulle tillfalla fommmnen 
Am a a och amortering & den läne- 
Ra FA are så. en hemmanen blifwit inföpta. Om 
ut a rör detta ändamål uppfäte 10 hemman 
oc värde af tillhopa 10,000 rdr, ffulle minjt 
en FaR derpå bafiwa fin utfomft. 
. for Cehough anfåg ide hr H örf! 
lämpligt, emedan den in forelion butik uy 
oc wisja fpeciella frågor och det wore ie ifäl att 
på ih SE NM än den funde medhinna, Pwaremot 
Or Hummel anjäg frågorna jtå i få na z 
manbang att de ide ante ffiljas,  ibsiför titan, 


den fenare frågang bebandling ide ifulle föröfa for 
miténå arbete. 

or Widmark toge för gifwvit att frågan Ffomme 
att af fomitén widröras, men att fomitén funde mid 
taga några Åtgärder för fafen, inginge få moucet 
mindre i förflaget, jom här wore fråga om Mvad jom 
borde göras från fomnumernas fida. Emellertid wore 
ett järjfilt förflag framftälldt af Hr MNyftröm och det 
funde mwara ffål för HOushållnings-fälffapet att taga 
det i öfvermägande. 

Hör FogelmarckE tydte att bönderna, jom hade för: 
del deraf, fjeljwe borde göra något och funde ide ginma 
fitt bifall till förflaget, emedan det ide more rädligt 
att på ett ftälle famla en mängd fättingar, Mvilfa 
genom fitt exempel på detta jätt ffulle bli i tillfälle 
att werfa ännu mera menligt än förut. 

Or Nyjtröm bade ide jä beftämdt ftadgat fin 
öfwertygelje om förflagets lämplighet, att han önffade 
ett från Sällffapet nu uttaladt bifall eller arflag; 
funde dod ide erfänna rittigbeten i br Fogelmardå 
anmärfningar, ty af bönderna bade Hittills ingenting 
blifvit ätgjordt, och hädanefter wore ide mydet mer 
att förmänta.  Farhågorna för att jama en mängd 
iurbyfingar på ett ftälle wore få mydet mindre befogade, 
fom redan nm finnes riftiqa folonier fådana mom 
byarne, utan minfta famband med jordbrufet, Mvare- 
mot de enligt talarenå förflag ffulle uppböra att mwara 
fättingar och Hlifwa jordbrufsarbetare.  Såjom bewis 
på, att ganifa må jordbitar wore behöfliga för Mvar 
och en, anförde talaren förhållandet från ftaden, Mvarejt 
många arbetare hade 1—2 tunfands jordwidd, bwaraj 
de hade nog för ett eller par fofreatur, fom utgjorde 
deras bäjfta hjelp under wintern. 

Hr Elowjon funue det wisferligen foraligt, att 
ite inhvfingarne funnat fäftag wid jorden, men trodde 
att om uppmåärtfjambeten i desfa tider färtades på nöd 


30 


wandiqbeten deraf, borde det ar bättre nu än förr; 
töreflog derföre, att Husballningsfälljfapet genom För. 
waltninas-Utjfottet ffulle ge en uppmaning fill ord 
förandena I gillena att mwerfa för ändamålet. 

Or Ordföranden Iramftällde förft till afgörande, 
burwwida denna frågas utredning borde hänffjutas till 
den utjedda fomiten, och, jedan detta blifwit afflaget, 
hurwrwida Sällffapet wille genom Sövwaltnings-Ut- 
ifottet ge en uppmaning fill gillenas ordförande att 
weria för det ifrågafatta ändamålet, Mvilfet bifölls. 

Fierde frågan: Då hemflöjd är ett tvigtigt 
medel för befolfningens fedliga och efonomiffa wäl 
befinnande, hwilfa för husflöjd pasfande arbeten 
böra föreflåg oc) uppmuntras? 

Or Foqelmarck föreflog, att 4:5e och 6:te frå 
gorna behandades i ett jammanhang, men fedan 

or Elowfon erinrat att 6G:te fragan wore on fpe 
cialjråga, jom borde järffilt bebandlas, förföll för 
laget om frågornas jammanflående. 

Or Ordföranden omnämnde den mwålgdörande wer 
fan, jom delaftiaheten af gåfmomedlen borde ha på 
busflöjden, då flöjdaljter af både män och qwinnor 
mottogo8 i utbyte mot jpammål, och derigenom upp 
nuuntrade till bemfåit. 

Or Hummel ftällde i främfta rummet jpinning 
och wäfnad. De 500 rdr fom landstinget anflagit 
för inföp af linfrö för att gratis utdelas, måfte för 
anleda till en widfträdtare [inodling, hwilfen åter ffulle 
ha till följd en nyttig husjlöjd. Det hade på fenare 
tider wijat fig att folfet ide more jä bortfommet i 
jpinning och wäfuad, fom man baft ffäl befara efter 
den länga tid fom denna flöjd Iegat nere. Ullpro 
duftionen wore defutom jymnerlig wigtig för busflöj 
den, Mwarjemte äfwen andra arbeten funde nänunas, 
men i främfta rummet fatte dod talaren fpånad och 
mwäfnad. 


Sr Fogelmarck förordade åhven en RA 
muntran för linets odling och anförbe, Jörg See 
på den nytta befolkningen dera funde ba, 2 a pe 
tand, Medelpad och sHetfingfand, bm NGA nifiita 
behöflig lyftning genom (andsböfding Ornjfolds 
omforger om finodlingen. AL Nera 

Or Elowjon underfände ide Iunnrgele Hår 
nadeus wigt fajom Husfloja men Am Den Ydre 
lig, emedan endaft qmwinnar dermed funbde yate jät - 
den manliga befolkningen hade spent STEN > 
äfven den borde uppmuntras till Husflöjdt. ex. inideri. 
Sörell jöm änd senligt att Onshbållnings-fall 
Föreflog jäföm ändamälsenlig ERE TRNEASER 
ffapet Tät utga en UVPIECNIG till Så na år 
wid jommarmoötet utftälla föjoallter äL SE SEN Ne 
belft, famt lin premier för dem fom der 

öra fig förtjente. 

Fo inftämde med hr Hummel Roar 
af finodling, men betwiflade att erpofition af 
alfter ffulle utvättr något. Stdana USA a Så 
utom fwåraffättliga häruppe, bwiltet mifade jig af 
fom nu i få ftor mängd förfärdigadeå för utbyte mi 
jbanmnal. pr ( Mn 

Or Hummel hade fäftat Kommunaknamndens i 
NRNeder-KFalir uppmåärkjambet på tafftifor, fom RR 
funna affätta8 föderut; men de borde du len Se ag 
hopbuntade i fyrfantiga buntar, få att be SK 
ett beftämdt mått, Dwarjemte de SEN wara NN 
gade med mvycen omforg och forterade, tv 3 De ” 
fom de nu utjändeå mworo de till hälften odualiga och 
ffulle ej funna affättas föderut. | SR 

Hr Elowfon aunmärtbte ot: om intet annat finner 
för affättningen af tafftitor förefurnes än att de Ls 
illa gjorda, jä more detta en omfträndighet, jom eybe 
wara lätt afhjelpt, ty man finge wäl antaga, at 
folfetå flöjdfärdighet i detta fall ffulle funna upps 
drifmad. 


32 


SOr Öm imel upplyjte att f | [ 
av elet ligger ide 
SR a eg fe SE vger 
Dvs ben befolfning om förfärdigade Ififorna NN 
en hos mottagarne af arbetet, fom nöjde jig to 
1 p ch id : 
fon fog gen och ide mande dem eller hvingade a 
att leverera qod mwarga. — Aterförd ivfj | 
t leverera vi 5, örde uppmärfjambhete 
é Sr | 2 Anbe 
fc linda vä och upplyfte, att nt Björt: 
ert Iordats fullt amwändbart (lm & ant 
20 fe art fn äfven ett Iädant 
j N yifröm anfåg tafftidors förfärdigande mara 
RN lysjeljättning, och bemftällde till hr Hum- 
ute A yurumida han trodde, att de ffulle fumna affättas 
- Fr . 2 
om de erbölle den form och wore af den bejfaffenbet 
fom fordrades föderut. | 
kni ENA hade gjort fig underrättad om att 
s sr dö icke funna afjättas i Stofholm, fåmwida 
"oro mal gjorda och inflamrade ifyrfont; | 
TE sumrade tfyrfantiga bund- 
Ör SV banat ; frå 
sh SE bara re uppbyjte, att från Söderhamn ginge 
tyde [deraf till Stocholm och föreflog att prijer ut- 
fäftes rör ftifor, fpånad och wäfnad. 
Or Hummel inftämde häruti. 


dr Ordföranden fammanförd i i 
OT nden jo e biwad fom blifwi 
a 1 ämnet och föreflog, att till (FÖRE Ser 
jfottet onwerfemnades att jöfa bereda flere och ftörre 
NE Fe Wwarit wanligt, till utdelning för 
da lö ; de ine fl id j 
NR öjdalfter af de uppgifne flagen mid jom- 
Detta blef af Silljfapet bifallet. 


Femte frågan: Hivilka åtaå Ö 
ör gan: gärder böra föreflå 
för Fond af utförfeln af omogen Es 
sd PA sn utjpann fig en Ddiffusjion, fom till en 
2 ir [8 på fidan om fragan, och anfågs tidpunkten 
f Ra 'g att förejlå åtgärder för inffränfningar i 
Fr ningsrätten, utan blef Sällffapets bejlut, att 
n "4 ” ” o Å 
I narmwarande ide borde till någon åtgärd 


Sjette frågan: Om fårafwelus förbättring i 
länet Far anfes af behofiwet påfallad, Hwilfa medel 
böra anlitas derför? 

Or Foqelmarek anjåg nodwändigt att få aveln 
förbättrad, Mwvilfet måfte jfe genom uppblandning med 
ädlare ras, och trodde talaren, att lån ffulle funna 
erbållas af ftaten för inföp af Svuthdvwns ras. Nors 
menade i öfrigt att denna fråga fjammanbängde med 
den 2:dra frågan. 

Or Nyjtröm wille förft ha utredt hvad det fojtar 
att hålla får af ortens ras, och hade fig befant, att 
5 får erfordrade ungefär lifa modet föda fom 1 fo, 
fwaremot affaftningen af ex fo öfwerftege den af 5 
får af ortens ras, och wore derföre ide fal för all 
mogen att bafwa får.  Talaren wille dot medgipva, 
att, om det funnes utlandff ras, fom fomnade fföree 
affaftning, utan att tarfiwa bättre föda, det funde wara 
ifäl att mwidtaga någon Atgärd för anffaffande af fådan. 

Or FoqelmareE uppfyfte att qumfar af Cote 
mwoldsrajen ide fordrade bättre föda än ortens rag; 
famua wore förhållandet med GSoutbdowns-rafen; I 
Jemtland finnes får af demua ras och betet der more 
ide bättre än här, Mvarföre talaren förordade inföp 
af monfar för att förädla octens ras, och anfåg att 
Hushillnings-fällffapet här borde funna få ett ränte 
fritt län för detta Ändamål lfowål jom I Jemtland. 

dr Ordföranden inftämde i br Nyftröms vtt 
vande, att flere omftäåndigheter flåge emot fårffötfeln 
bäruppe, fåfom fort fommar, lång winter, och deri- 
genom dyrare föda m. m. famt att förbättring i rafen 
derföre torde qtfwa bättre refultat. 


dr Hummel anfåg aftvelns förbättring högft be 
böflig, bemftällde hurwvida ite Oushållnings-fållffapet 
under näfta fommar ffulle funna inföpa 2:21e gwmfar 
af ädlare ras och behwviflade ide, att allmogen ffulle 


d 


34 


omfatta tillfället att förädfa rajen. — Uppjfattade jo 
eu jtor förluft, om alliunvgen lemiade ifvmar fia fåren 
emedan den deraf hemtade en NUTID NOdwÄndigbets 
waror; baämvijade till en bof, benämnd "den Elofe och 
förftändige färaberden”, jom talaren bade bört inn. 
bada många nvottiga råd mid färffötjeln, bwilfas be 
bjertande flere landtbrufare haft flor nvtta af, oc 
bemftallde att Sövwaltnings Utjfottet ffulle Cubejörj 
bofens bitffaffande och Ipridande i länet. 

Då framftälld fråga blef deita äfmwen Sällffapets 
beflut. 

Or Nyftrön anjäg det ide löna lig att hålla får 
men betvaftade det jom ett nödwändigt ondt. Ur den 


fonpunften att ullen beredde fvsjeljättning för PWwin 
nan, wille dot talaren förorda rajens förbättring od 
vrfade på ett anflag aj 
inföp af 2—3 aumjar. 
Dr Clowjon inftämde med br Fogelmart och 
bemötte br Nyjtröms yttrande, att det ide lönade jig 
att ba får, med den imvändningen, att om fåren id 


"Husbällningsfälljfapet till 


affaftade få mydet fom forna, få wore Deras under 
häll äfven jemföreljewis mindre dyrt, och bwad be 
träffade att wintern wore läng, få more förbållandet 
lifadant för notfreaturens utfodring fom för fårens. 

dr Fogelmarck medgaf ife att fåren wore dur 
födda, tv deras bufwudjatliga föda beftode i det jom 
båften ratade etter ipillde. 

Dr Nyftröm erbjöd lig bewija att det ide bår 
lig för allmogen att ha får af ortens ras. 

På härefter af br Ordföranden framftälld provo 
jition om Sällffapet wille inföpa fpringgumfar af 
förbättrad ras, Pwarades ja, och då fråga uppftod om 
antalet, uppfteg hr Hummel och erbjöd fig att be 
fojta inföp af 1 gunje, med ftation i Saliv elfdal, 
om Sälljffapet jamtidigt wille inföpa 4 ftocden, Dwari 
genom en rasqumfe ffulle funna Hationeras etter bwarje 


e| Ge 
dal, och blef Säålljffapets beflut, rar erkänns 
- ffulle antagas och Sällffapet jäledes för] 


i ivädlad rag, och 1 it. 
i 4 ft. fpringgumfar af förädl (a ät 
or Sa räfning jomt att till Förvaltnings 


i i t 
Utffottet öfwerlemnades heftyret med inföpet och male 
af lfämpligafte ras. 


8 2. | 
j Ztjernjwår ubs= 
Skrifwelje från f. majoren Stjernfwärd OM Ära 
jfription & rifsdagsporträtter föredrogs, Ra 
Sälljfayct denfamma ide till någon Atgärd före : 
$ 3. Bs 
Föredrogs en berättelfe af br SRslnrare, EU 
; [ ; RS u d Så 
till R i Pandtbruts-Mfademien om landtbrutsffolan 
werfjambet under är 1867. 
$ 4. 
Ajilutades mötet af hr Ordföranden med RR 
i A 
de af den önffan, att de förbandlingar, fom nu bör 
é I! FÅ 
föremål för mötet, måtte bära fruft SR Sage 
ill i cefter Sållffapet genom hr < 
tillämpning, bwarefter SÅ NT Sn 
; djöranden fin tadfägelje för det t i 
hembar hr Ordföre | 9 
jätt wärnå Sulffapets > LA blifmwit or 
dö | | van. 
Xr och dag jom ofva 
& Iedde. Ar a 
pr In fidem 


Auguft Cajanns. 


Arsberättelfer. 


Bevättelfe öfwer werkftällde eArouomiffa n 


Under 10 


rättningSftålle 
förrättningsdagar. Arbetena bafwa bufwudjatligaft omfattat 


l nderfökninga 
mom Forrbottens Län är 1567 


ppet af förflutna iomnmar bar jag bejöft 21 för 
No mem 7 focdnar, bwartill ataatt SO veje 


vd 


paners och förflagers upprättande för wattenffadade od) fruft 


förande fårr: 


Ialunda till förbättring föreflagua jorden bar 


oc) myrtvakterå tvrrläggning. Arealen ar den 
uppgått til 


24,641 qwadrat vefiwvar och utgöres af följande mera bet 


dande arbeten 


Uti Neder-Qule forken: 


Mäåttfunds by. Plan til afdifning utftatades 4 ett 
Iförre, tmvid byns åfrar beläget mwattendräntt fält om 2630 


w.srefwvar och 


fommer genont arbetets fullbordande ej alle 


najt ortens Fimat att förbättras utan ånven cn betydti; 


widd odlingsbar jord att winnas. 


till 4330 Nodr. 

Börjeskan 
afdifningen af 
närmaft omg 
af 1984 qw.-re 


Sojftnadsjumnman uUppgar 


dets by. Plan och förjlager upprättades till 
alla wattenffade och froftförande marker, lwvilta 
va byns åferfält od) utrvöntes att ou area 
hvar till ftörfta delen odlingsbar maart fund 


minnas met en beräknad foftnad af 4180 Rdr. 


Unby by. 
tid efter annan 


Uti Öftwver-Qule focken: 


För att dela förefomma de nattfrofter, bwilla 
bemjöfa denna by od) dels erhålla beböfliga 


odlingsmarter utftafodes plan till afdibring of 4154 qv. 
refwar förr oc) myrmarfer belägna i närbeten af byns äfrar. 

Swartby by. Här infynades en förmanlig odlingstraftt 
om 2282 qw.erefwars mwidd jamt upprättades plan od) för 
flager öfwer föwål bennes jon en i närheten belägen froft 
förande myrs afdifning, innebällande 302,40 qw.refivar och 
fonuma hela bifningskoftnaden att uppga till 7580 Mdr. 

Stronohenmmanet Guldträft befigtigades och utftafades 
afdifningéplan & en i gardens närhet "belägen froftförande 
myra om 79 qw.erefwars midd. 


Paijerim. 


Uti Joctmorks foten: 
Plan och förflager upprättades till afdilning 


$ srefmwar od 
af en froltrörande myr, innehållande” 250 qw.srefwar I 
öeräfnades bifningSfoftnaden till 200 se  liskönt 
Stronomybygget Wollerimtjern. Fu Ijtäni J Frk 2 
ajditningsvlan upprättade öfver lägenbheten$ odlingsbara 
Uti Råne foten: a 
I aff bygga be frojtjfador, jon 
rrby by. I arftat att före om 
a bond fran de närbelägna mi i ITE SR 
i bifni ut derå och mwija de ade förflagen 
d göplan dera och mwija de upprättad le 
eat 1954 - reva ttenifadad mar funde ferr 
ec [Ny Je VD. : > 
lågga$ för em foltnad af 6190 Rdr. 
| Uti Neder-GCalix foten: | 
R £ ar Plan oc) förjlager 
Rolfs oc Iunanbädens byar Lr DR 
id SSA SIP n af de FITI quw.erefiwar widftr eta 
ere d m cfälten, biwitfa fträda iq vmfring byns afrar 
der i hög arad bidraga till tadesjtördarnes förtöring 
å RAA t. Störtta delen af desja wattenifadade ee 
Bana genom afditning förvandlas till odlingsbara Mar 
Hela foftnadsjumman för detta gräfningsarbete uppgår 
15,750 Mdr. 
Uti Pite foten: 
i N 10 le 
Sjulsmarkfs by. AjdilningSplan utitafades a 628 Inv. 
renvar mwattenftadade vdlingsmarfer med Ve a 
l Bole by om hemmanet FIörEe: a föl fra da 
ib fiatigades fler ttenffadade och froftförande 
lägenheter befigtigades flera ma ! j ; 3 
rr a uppvåttades afdtfningåplan a en areal af S47 
gw.srefiwar. p 
Uti Elfsby Kapellförfamling: 4 
Sironohemmanet Twärån. Här utftafades ar 
plan fill öppen afdifuing öfwer fämål den gamla återjt SE 
om de omfringliggande wattendräntta vd) froftförande r 
ferna uppgående till en areal af 456 mv.refwar. OR 
Snärvädsliden, Iströff m, fl. fronohemman bejig ig 
des och utftafades planer fill järwäl tädt jom öppen afdi 
ning jamt ångSwattning 


d ; d 
Wid handläggningen af desja förrättningar eger 
ningsförmånnen Mannberg, Hollftröm och fen ng 
mig följaftige och genom fitt biträde i mwäjendtig mo 


JA - - ye FN 3 Der 
dragit Hill munderföfningarnes baftigare fullbordand 


38 


lemte hafva de bwar inom jitt diftrikt iöft att fprida fån 
nedom om jamt meddela råd och upplysningar i förefom 
nande odlingsföretag; det wore derför önffvärdt om med 
funde beredas för deras fortfarande anftällning t länets tjenft 
emedan t jamma mon jom intresjet för landets uppvdlin 
mwafnar fomma äfven behofwet ar dugliga bitväden att gör 
fig mer och mer gällande. 


Kalmar den 30 December 1867. 


Henr. Maguet 


Berättelfe om refa, företagen i ändamål att furida 
fänuedom om fivampar oc lafiwar. 
Sedan Norrbottens Läns 


Y 


. Hushalnings-fälljtap, ni 
anledning af den genom mijsmwärt alldeles otillväcliga ti 


Jangen ar panmål inom länet 
fam med anledning utaf den befymmerfjamma fällning 
det efonomiffa betryd bwaruti länets allmoge tillfölje ha 
utaf fommit, anfett lig uppfordradt att fäfta londtbefvi 
ningens uppmårfjambet på de naturtillgångar, Mvilfa för 
funnos tjenlige att mildra behofwet vd) bereda fyllnad 
matförradet, och för detta ändamäl åt undertecnad lemna 
uppdrag att genomrefja Pite och Avwidsjaurs jocnmr för a 
dels motarbeta och om möjligt öftwerminna allmogens hå 
intvotade fördom emot jwamp fåiom födvänme. dels bibriv 
den upplysning och underwisning om de till föda tjenligajt 
hvamparterne och deras ändamålsenliga beredning och av 
mwandande, jamt flutligen att meddela undevwisning om ti 
NÖDbröd fullt tjenlige ämnen fajom lafwar m. m. famt desja 
rätta beredningsjätt; få bar undertednad, fedan denua ref 
nu blifwit fullbordad, ffolat derom till Oushallnings-fåll 
fapet afgiftma följande bervåttelje: 

Redan förr än jag emottog Hushallnin 
drag, hade ordförander uti Pite iocens fonmumaljftänn 
Ofwerltelöjtnanten och Riddaren v. Rebaufen infallat Pit 
landöförjamlingå innewanare till jocfenftämma uti Dijebr 
ben 14 September jämt anmodat mig att wid famma jodn 
itämma nävwara. Till jodneftämman hade allmogen talri 
infunnit fig, få att locfneftugan war öfwerfull. Sedan L 
Ordföranden inför de förjamlade gjort framftällning vo 
poampars tjenligbet till föda för menniffor jamt frambär 


för den inftundande wintc 


g8-fjälljffapets ur 


burn detta IeDe mu 
vifare än wi, Lad 
märderades; ec) lvl 
ämnes amvändba 
gjvrt jomt Jo I 
moaens efonomt ; 
fanns mara, rant 
YWWetenffapsakadenuie 
plonder ONver SSW 
råa och tillagad 
funnat antalras; dj 
tärdes d all nvyff 
öaonbid förrådet ma 
jtamnvan 

lärare ull 


wi 15 i få dul m mamp od 
rätta it follärarena federmere 


bättre lottad 
tilhvaratogå och 
rtecfnad för delta I be 
redutng m. m. rer 
t vrättwtiå och för al 
uvt detta födvämne I 
delå de utar Rongl. 
I Nried utg 
upa dels 
tillfället 
tillagade, för 
att nom vt 
utaf Jock 
us alla Sto 
uti Stolbulet 


undertedn uder 


utt att ladan unpelt Mm 


rde Imvar i fin ftåd bland 


D redo detta ar 
llmvacn od) def baru jprida den fännedom jom i b t fet 
- ; funde dem ueddelas, att fill jammanivade Nl 3 l 
Cen er || 4 e en ; St 
tärarena de byar, fom lädant önffade, Hull a ö 
Araretv 


deputerad och att för öfrigt nvar 


ffulle eqa att fia mid janmmant 


och en, om det mille 
t inftälla och der af im 


Dd inqvn blif delakt samt Nutligqen att bwarje Ii 
DderWwisSu if 


Lära Jem fframde wid med ff 


mwifade fig hafva mwarit nittff uti 


rnen anna AMC 
tt bibringa d fäm 


a de ar fnen 
nm om Pvampar och dera nwvändand te Ir jec 
v I Å A 


utta en penmuugel Ning. 
Ihersdagen dven 19 Scoptem 
Tra made undericdanad med jeckuet 


C Ved 1 oja infunnit 
med mäaqre andre verjoner- it ffolbul 


stådeskomne medför nålfan al 


ifillige arter, doc bejftvd ftörfta av 


en naturlig följd deraf att jvam 


y ej gerna qwarlenimar nagra 


I. 105. m. Jonuman 
S iHfoellar en tillit 
De + 
ut r nvamp arp at 
alet ar utaf nirt 
n umvanlats utan all hun 


N | f 1 
Flor n " brvilfa i 

p vil I un er nu betar 1 Y D 
i i Fr uret ng pa fc itltana Pwvampa Nland de 


; 4 
lige hvanpar fom bär frambadeå nti frifta erempla Were 
v I IUM | 18 Aa p : ; 
 äflldgnigarie falrifatft, men äfven förefommo attffilliqa ri 


Jopparter, lartutan vä tfupviga 


at Mnvilfa alla arter råa MNvamp 


tidan, amt tfaggnvoampar, 


iv under undevwisntnaen 


LMG LÅ v I öretedded talar 
n AV Det Härforutem Oretedd I 
P afades [0 JorTaY t ; | s | : 
peprarlingar och Hutliaen I at) ulige erempic I Ye 


milad 


giftiga arter. Ala Töre ! 
wog och jemftördes, Invarefter D 


arterne avanffades, betfret 


jör orten migtigare arter 


40 


om ide fuude uti lepwande eremplar företes beffrefiwus vr 


fednare framböllvs Ivnnerligen med allecude på deras lätt 
igenFönmmande, fom gör alla mibtag omöjliga, murEler, ell 


föremwtjades genom planider ur Frico plandiwerk, bland desj, 


mweller och fingerjwampar. Swanp tillagades bärefter dels 


på aldra enflafte jätt, ja att den endalt roftades utan anng 
tilljat3 än jolt, dels fteft i jmör med flöt vd) Feppar, bwar 
efter bägge anrvåttningarne utaf de narmarande förtärdes oc 
för goda förklarades.  Fruntinumer were ej wid fjelfiwa jam 
manfomjten HÅTMATANDE, MN Nnagre ton mere händeljewi 
tillftådes wid tillvedningen förmåddes med möda att jmat 
på den fwamprött, iom wa i jmör fteft — att förmå dem 
Inafa på den andra war ej möjligt. Alleftådes, jämwå 
förr jom feduare bar jag fwnnit fruntiunren, jawil på lan: 
lom t ftad, fäwäl i foja jom niong, wida härdare bång 
fält wid fördomen emot jwanmp och andra ide allmänt brut 
lige födoämnen än den manliga befolfningen. — När gul 
ben i fojan förklarat den ged, har gunuman bafom nin 
rygg förftås — förklarat fawberrens mwälling nalta från. 
— Mår herren i bujet ätit den erbjudua fhampignonen bar 
ruen äcflats wid förjötet att föra den till för num od) fedan 
ej welat göra om det. — DÅ dvd war ja mål mwällingen 
jum Idjampignonen förtväfflige — detta ett exempel bland 
många. 


Pa eftermiddagen företogs en utfärd till Sarön, der uti 


medhafde forgar nagra arter fwamp, bufwvudtakligaft tidvi 
(meft fartidor) vd) bleka taggiwampar tnjamlades; nen til 
3utgen pa hvamp war bär, jom alleftådes i är, i följe af 


talla och torra Jommaren, ringa. Här beffrefå för de 
medföljande ffollärarena Pvamparnes wartiätt oc) meddelades 
dem unberrvättelfer om de olifa årstider och på hmwilta Io 
Faler och wärtftällen de ulifa arterne borde iöfas. 

Lördagen den 21 September afrefte undertecdtuad til 
CElföbyn. På gäftgifwaregärdarne mellan Dijebyn och Elfe- 
byn meddelades at perjoner fom anträffades underwisning 
om Pwampars och lafwars amvändande till födvänmmnen. 

3 Elföbyn hade loducboerne, efter af paltor utfärdad 
fallelje, infunnit jig i locdueftugan efter gudstjonjtens lut: 
Paltor Nygren fältade deras uppmårtjambhet på nödwåndig- 
heten af att börtlägga gamla fördomar od) pa, att det för 
bhwar nan wore af nöden att med Eraft och euergie rufta 
jig emot och möta föreftående nöd, jamt framböll buru wig- 
tigt det war att under munvarande förbaållanden inbemta 
fönnedom om och infjamla ändamålsenliga nödbrödsmedel, 


11 


af «hunont uvmanmlat 
SKomminiftern medhade även en fora Rissne fm ber 
jwamy, Jum föremwijades. Härefter TS UTG NT 
tecfuad allmogen om hvampars och ge CS SS 
dvämnen för menniffor, jumt om JOCSIn å AS vämana fönre 
ingslätt. I affeende vå i är vädand bri ST Binge vill 
bölls förnämligaft och beffrefs tåtand IR j finge hl 
manlafiven lant ded S beredningsjätt. Ar Se re 
almeqen åter ffulle knnmanfonma på Å fra URNA 
Slejtaärden, vd) ffulle emedlovtid ER AES did 
renlaf genaft börja peepareras för glipa LR fävftärft 
närwarande imalas. Så jfedde, och - 8 3 EA 3 
af de nu hvå pajftorn förjamlade (Göt (NR FET en 
vit, beftående till ftörjta delen ar Sr = de 
näninde laforterna tillveddes v bh fö SEN | RR Si 
blott jmafade, men andre förtärde uten ; Far NE 
ynnerhet en perjon förtärde den ena ag nas Dor 
den andra utaf målling. eller gröt a n ar] a ne 
tiden "mellan Lördagen och DOusdaqvit, RE SNR 
enligt jöreffrift preparerades hos Lar Fe pl Sifa ss 
all nit och ftörkta mwåbvilja  jöfte understörja åt 
dertednads uppdrag, utrejte wndevbunsbd 0 Sf an 
jammanfallade uti Itedra Twårån, Dj TAR SNS 
forsjen närboende amt meddelade NERE SR ör Ra 
beredning.  IWid MRMedra Iwäran fann jag Så Köra 
dörren till ett fattigt ftälle, der jag a 5 re TRA 
riga och hatjnalna, en af mara RS Födenuan a 
åtta Tampa anells be Sa fr omftåndigbeter 
alla Ar, och dA den, under I 09 i ANAR EGLAI LB 
ja öretomt Jon den ajorde, är fu FAR RNN ; 
fader får nhwvampvegetattonen gqynnant e om(fiANN Er tg te 
frambringas I anjenlig  mangd vd) gg (i ua bet 
den fattiga familjen af vwårderlig nytta LR NL 
rara fyndet wäl jmafa, af deraj åt SR SP RR 
folfet, Jamt fidade ut fliferna att at m ER ner 
jom förtärdes tillika med vötpvampar, FEN ie 
intamlats och bwilka de till när förman 4 LES Alte 
jmafande än ör Ne fo APR VA SE SR ltn 
silfen urvärderlig nytta de KU Le 
er "killjades be bd de, under Lave a änidtunde 
W ' å SER | 
en ogyunfanuna är tjynnerbet, borde Sa 3 ER 
RN vd) ERA RFA de ftällen, der Pvam 
C rufade vw; amfalla dentamma. | | vd 
Sen INS fövatond reta at Armwidsjaour Peer bör vå 
byn jamt derifrån efter den fafallade peffvagen 


42 


velan emellan Urvids 
IRtl Strtvidsjanr och Glfal 

Sör ; och Clisbyn fylldes al 
förs RO mar att tänka vå nånvt a 
mweillradig bir bs | Jon Hule Semtas tran tttarke 
barn LG mvrda refan borde fortiätta elle Rn 
e Afermwaända, men i bl. Je för - 
i » Men jag bade red id 

öd ON : ph ng bade redan Iett Jö 
UC bu ' Fö 
Fo för alt id: ratta Invilken wålbehöftig vd 1 


bjelp för de blutti 
od) färdeles eid omcek [enes "utt den alltid tilgänge 
aper underrättade Tue I on de blefwe om de ön: 
mot dentamn SOM Tunde förmås bertlägga fördon 
dande underrättelje & lortjatte alltia rean Safe ORS ae 
i deras bygder LR (Antbliga nävingsmedel, jom wa 7 
gud bjelp i den fatti s saftag, och tillwaratagas fär 
tig bjelp i mifswv rt NO hushållning od) jom ej HUnNDre 1 
demna reja AR Anven för den ej alldeles fänte a 
tjonligbet till föddän ke tölandstafwens amvändbarbet 
bade fändt och ÄNDE de bygder jag nu grvmfor 1 
tige till hjelp i jutbaler denna lof länge of den 3 
få ftällen b redded den fufft. anbnnäliniea SN HN endaj 
Sena ee fefta wurb 


tadr wisjerl 

Sleritaen laven 

1 19 ) U men vande de 

borttogs bynivby nad sr Sar derivid warm ut 
: ) el a 11 15 

AR AR AR Hit Bu trttgsamnet, nagra ta nuvtt! 

i vil näunita antalet förjtodo vatt 
v IN [| 


förfariu ISjattet z 
45 er. » ad d Dd 
201 tlapätde emedlertid allmänt enver bri 
Posta Elagvmål förefanas werkli, 


RE lafart; om till 
al bwad jag och är 
im RE da ar benägen tio, få torde detta utitrat 
bewifa att - Ar nr bort föreftunas i mängd, 6. 
+ q Br ndbarhet är t äte de 
fifövistend MnNyé irhet ar fänd och att de Der 
buifiwvit flitigt jöft och Använd E EST | 
bPeratiad 
bela nåältförflutn 


om och ; sa i 
dy af mwISja ramtiijer att de under 
q Ly 
bujmwudjaftigen af denn tafart 


lommaren lifnart jig 
sor öfrigt ov 3 Alling 
öfdnfenfribet SR allmänt bur man. under jonmmare 
fbs stan CM to marfen Uifnärt jig med de nölaj 
ee 0 Jade förjört allt möjligt: lafarter ; S 
föf, men ide b SR m.m. ofta omtalades bröd aj ät 
bdibi rs Ar fallit på den tanten att at 
derrättelien om nottog nan med ftörfta tadjambet un 
Gö Teater ; SA amvändbarbet och beredutngsfätt - 
Far Ft Witderwisningen med det ban font fins... 
I nere to Suftlandet. TY tf SIT 
jaur, der jag den 8 Dt det. ABid min anfomit till UArnvid. 
fött fotsbrdlt EAT tintvåffade efter ait bäfwa be 
INFON def Sten, Nattberget, Grundfelet Cöfmwiten 
hade Kyrkoherden Själljtroa Dippes, Nenträft oc Källbowit 
förut tillffrifmit benom SO RN FR node kh 
; ACTA Des nu boå bonon 


l 


v 


och bafades till bröd, bwilfet jon prof edan förewitades och 

i i D je N f 4 > 

jmatadeå följande lördagen, da det till firande af böndags 
folfet war till focfenftämma to otmyge 


belgen talrift fanuade 

bhujet fanunmanfalladt. Wid fodneftämnman Jem war af bade 
mån oc) awinnor ganffa talrift Leföft, underrättade 149 det 
jamlade foltet wilfa ämnen företråd swig, lem de mejt na 
rande, borde till brödföda begagnas jamt förejfrer tillifa och 
beffref huru de burde bebandias för att funna til imaflig 
föda anvältas. I jynnerbet fältade jag dera uppma tjambhet 
på maniafwen, tajem bade järdeles ua ande och alla arstider 
tillgänglig.  Kyrkfeherden Fjellftvön wnade ht debutom får: 
deles nitilf för allmogens underwisning angacrne desia tat 
men ban bade oc Läft warit t tillfälle lara 

underwisnings behof och nödwändtabet Palt Njelljtröm 
bade och bemödat fia färta allmegqeng uppm bet på 


hofwet od) nyttan af att unvända de allmänt feretommane 


ätlige ivampar, för hwuket ändama han förffaffat ty Smitt: 
pland) att för honom bejföfande allmuae röremtja emedlertid 
bade. med få undantag, berättades det, allmoaen mit ht 
mindre benägen för ”joppenu” än för öfrige der vetommende 
rade nödfödvämnen. Undantag funnos HhVA h man b 
rättade mig om en gumma, fom under förra Året a nörd 
hvingats även probera hvampipts, att ben för tarat det olyc 
tigafte wara att i är ffulle mara få ondt erter Nvamp, 
deu hade hon förra året förfökft och funnit jom det barta 
och mejt närande födvänme, TÅ att bon funde trygat Te 
jäfra, att om det blott funnits tillgång på "joppe" tom 
jfulle lwarfen hon eller beuucs Tamilj dit någen Ner 
Emedlertid hade bon målt nti frörfta bemligbet bedrifiea fitt 
"jopp”-ätande för att ide inför grannar oc ffrig allmoge 
jynas förnedrad derigenom. Man fer häraf bade fördeniens 
magt oc) bwad godt ffulle Altadfommar nom ett vaftiöjt 
allmänt arbetande för den gvda fafen att påtruga allmogen 
erfarenhet om jwampfödans förtväfrligbet, fy fatert ar att 
den omnånunrda gumma I för af nÖd påtvingade erfarenbet 
eger ett fapital, fom Mwvarje qvdt hvampår fall aiheva a 
taftning of uwärderlig nytta för henne och hennes family 
Den 14 Dt. afvefte jag från Arvidsjaur öfwer Äbi 
träff, Bokjel, Sitfjön, Risnabben, Högbadev, Bredträjt, Stor 
liden, Onoföberget och Fagerbeden till Roknds, meddelande 
alla fom under refan träffades underwisning om fafvarnds 
nytta och) berednuingSlätt Marken hade befriat fig från 
det tjocfa jnötäcfet och mar nu åter bar 14 att anven IS 
landåtafiven funde åtfommas. I MRofnds fammankallades 


ua en dylik 


4 


Orm underwifadrs vd mafade mwalling, jom ät d 
i nå d j kl ge. SS i. IL [1 em 
löna AR a ofte relan till Sjulnäs ud) Lillpite 
Serj KR bh Fil allmegen knmmanfallades och 3 
atflpite bla a ER andra tjenlige HÖdLrödsänmnen : 
u NYSERGN NI Dar möt NR ber | ; 
fåraren Bjö ; SIC metijta beredwillighbet &S 
5 RE brå $ RE Jufpeftoren nan 
TRON udda förtroende till och fännede i 
SNES DE födeanutena Uti Etorliovn Å el I 
NUSRARTTTT 7 i Nä AS 
än UNGA 0 rd ena oaunmna undervättelje a | 
CR erhållit i verne och atffilliga andra tvafterå Debt 
JA C erifa, minera fommelt ök d 
ÖR SSG enmeligen allmänt feridda få 
OR utv vom I landstafwens tjunligbet fom Fa nas DE 4 
NG Se jen att Ajestor MPMageman för wid ha 480 då 
ng Elg vd) bärvm fpridt undervätteljer, Bed | 
Ro od med de undervätteljer jag fått af gilötn - 
kona alla kunmanitimmande berättade utt Dett 
re ju fs HERR Sar an rört för widpafs tr tio ar - 
[| rt Fand, Taft de oj | : nn. 
) JAR t de ej funde upptyja ac d 
äl ofvanftående gunma ccböl jan och å att 
” Cr ru vill nÖdbrödsämnen, jom af RÖTNee HR 
IRENE Yr n bof innehöll, jenite mydet godt. ev 
Ater om alldele$ ide pastade får Sn 
tillämpni dn Idde paslade för orten eller ead 
SS end under mwara förballanden, utan om enter 
AE ob Er a och Sransmån, och då jujt det ön 
on b för re äns as RA uti Vandtmannatidffriften 
TG rn och då för öfrigt denna bok inneböl 
lättfutteli (0! yn och mwidlyftiga recepter för att war 
Unsmtör fen Cue dekutom ett och annat fom jeduare fee 
fullo (ks a inata mindre tjenligt (iajom att beffleten 
ER Hl er öres ur fafwarne eller att dre Full 
KR Stönin La NA tog Jag ar gumman boken och lennade i 
MUD ln. bärte ar Landtmannatidftriften famt 
Su ale 5 mwara bälta mattwampar.” Hdnvid torde mårtfo 
é l : An nr j : 
Hödbröd rn fin. ft EA bad tidlfrifta beffrifning på 
uu 13, Hädje a ig Yr ;3 förr än jag 
belabi öns g je af mig vättaded förr än jag ut 
Den 29 Dt säfte: ä nr 
fet fammantatlor.e elfte jag till MNosfork Qrut Ywareft fol 
(om 1010 Häftet af. (oanbelar Benaabla SO pA 
nom | ar tatandstaf bereddvs.  Derefter är 
mig fd Me ar b ed. Derefter begart ja 
+ BL fen Ra ven roltet Janimanfallades till 2 
de jag VR 3 Nine företogs reja till Erönås, der inträffa 
för jmdad till AN ijt under det allmogen fanns tal- 
MERA vajtämma på hwilfen jag infann mic för 
Snings meddelande, Dvarefter jag ät gälfgijblesen 
i : : $ 


affemnade merjördt prerbröd ar iölands h mantat I tt 


tillhandahållas dem fom wille mata 
De fivifter om Nnvdbröd ut de eremplar af Understons 
”wara bäjfta matpvampar” fom jag of hushallninge älljfapet 
till utdelin mottagit utvelades alleffådeå der jag fram 
velte jä längt förrådet medgat. NF Smitt arbete OMver 
mwamnmparne utdelat nplar till tjfolan Ii Oijebyn, till 
folfftelan i (Eljöbyn famt till folfffolan I 
nås & desja biläggas härhos mwederbörande 
qwitton; ett eremplar änmadt för rolfftolan 15 
holmen bar jag änn qwar i min ward vutdel 
Slutligen anjer jag det ide omwigtigt att omnänma ett 
ryfte, jum på följda frällen både uppe t marfen och här 
nere på föuftlandet blifvit utferidt oc eburu otroligt och 
ringa truwärdiat, af allmogen tredt; detta ryfte, troltgen ar 
någon Uajtunad hopfatt, fan, om Ddetej frafttat wederlågges, 
på det farligafte ffada om god fak; man berättar nemligen 
att perioner inom Skellefte lappmarf dött af förtärd hvamp 
fpis vc) att af denna anledning läkare t Skellefte förbjudit 
allmvgen allt flags förtårande af vamp; eburu tydtigt im 
jeende att denna berättelfe måjte mwara antingen rent faljt 
eller åtminftone avrundad på nagot miftag, ta majte man I 
hög grad beflaga att deriqenom ett menfughetens tramats 
firtdande t erfarenhet om def cgne fördelar betydligt för: 
nvaras Jag bar tådte mwartit man om att frannvia och 
tydligt beftrifva de giftiga vamparterna ed) alltid upp 
manat att gj utan förftatiabetSatgärder, fatom fofning 
jaltwatten eller watten med lingen, förtära nagen obetant 
hvanp, men tilifa fforvt ramballtt wigten ar att fånuna 
några få de allmännafte Ätliga arterna.  CEmedertid ma 
man wål få boppaå att ej allt för mycdfen förargetie och för 

tret utaf dylifa tjfefulla vyften ma åftadfommas. 
Pite den 22 MRewember 1867 


1 


tillpite Zjul 
folfjfollärares 
fre Pit 
bt 


t 


2. NR MRingins 


Jar 


Hushållsgilenas Arsberättelfer. 


Från Pite ftads Gille. 


Ai hr 


I vnligbet med 10. $ uti Hus 


mat Förwaltnin 


wember månad, får ja 


arsbe 


HArwarande Hushålls:Gille 


vättelle. 


ec) förbållandena i all 
de 3:ne föregående åre 


Beträffande jordareal, jordman, Aferbrufömethod, åf. 


brufsvedffav jamt jfog 


mafte 


teljer uppgifiwes. 
Wåderleken war u 


emella 


nåt ftarfa inöfal 


bwarefter den mid war 


amt förenad med fall bläft och torka, 


och töl 
Euude 
arne 
Hare. 


Itarf mwårme men I före 
lonumaren (ty froftnätte 


lattes c 
förenin 


ofningen gid m 
anled börjad ga 
och fortjattes but 
Efteråt vd) mid 


iter I början och 
I med 


ledes ide bafwa Wwarit ce 


föranleda till någon fördelaktig fförd af ' 
desflagen; ockja inträffade tymwärr mifmwärt jäledes, att 
Korn, j 


ber åkern warit wäl bru 


fornet, 
difad ja 


Ofwerjägar n O. Nydjtedt 

Allnings-jällffapets ft 
g5-Utjtottets cirfulår 1 fiftlidne NR 
31 fortbet afgifiva Oushålls-Gilc: 


ec år af mindre omfattni 
månbet föga förändrade man biwvad 
us berätteljer antydeå. 


Ssförballanden, äro desja i det när 
oförändrade från bmw 


ad i förlidet od) 1863 års ber: 


uder förliden winter mydet fall m 
I ända till Mars månads utgån 
ens inträde fortfor att mwara  Fyli 
bwarigenom med in 
vcdtet längjamt, ja att fåningstiden 
nfta obetydligt före Midjommarda 
wudfakligen förft 7 till 14 dagar fed 
jåningstiden inträffade wisterligen 


ning med längwarig torka. Den fort 


Yr inträffade redan i Augqufti och fort 
medio af September månader) 


angifne mifgynnade omftändigheter, iynad ja 


gnade att frambringa mognad el 
de här brufliga jä 
af: 


om är octen8 hufwvudutjäde, bar jordbrutaren 


fad och difad erhallit 3:e till 4: 


bwaremot der den mwarit mindre wäl odlad od) illa 


mt total mifmwär 


till högft 3:e fornet. 


Rag, jom odlas obetydligt, har gifmit ungefär ena 
banda rejultat. 


Hafra, fom äfven o 


bann id 


e mogna. 


t ide inträffat, endaft erhållit 2:a 


dlas obetydlig och meft till foder 


hb bler fill vv 
: j bellev till meanad och bl Å 
Få is, fom cj bell i . SR 

Il på AE n jämt qaf en inberqning umydet unde 
del bortrenw > Är 
; | ordivufterna vi 
; ut, fitatom Nga jord rr är STR en 
MR Söaffaftningen mv mot anita ju Jå HA 
en mindre del, I anveude till I REN SR Nr 
€ iu r : | ; åa . 

) [| er met hölt L C be | 
ad MN t an) banva mwartt öm medelmattan 
deck i allmänhet < 4 STENIGA 

Lin och hampa vdlas ide nor 
Ladugardöfrotfel, i ; p 
Odlings oc Öifningsföretan mn ng 
FBöganläggningar, av t VI RAN 
punkt, iom uppgtnv N uti 1564 RR a sa 
nägqvn förbättring t Diinmgsa ; | SS Rn 
— Folfffolan bar under (vr | mg AR 
oSjar & ftlidfor, tilljanuman 5 SIS 

Så wi ningen wid demamnmma nortga bed 

per "nn I 
beto] 1 Skolans medel a 
oadaowäben beftyrelje beftående at en 
i [| en beftyrelje 
Fattigqwården ffötrå a | iyvelje; Änga Ten 
öiöranbe och fyra Iedämöter, om bet RN SR nte 

tandernad bebhof od) tillle att gen Nr 4 4 

2 ee FN 23.700 Rdr Jun : 
terna under aret uppgiugo ttll 3100 te SA NRE ER e 

i S enligbet med ofwan antvdda mifavn VET 
landen, bar ärswärten i allmänbet, met STEN N 

vell, 4 Lå | ; | 5 

: | ) elatftiat nom l utg 

anaften, utfallit högt vförde ad OCR We 
åf mntagas fom mifwärt; ocffa ya D Er 4 Teg 

Åed. d vtterjt wåra penningeförbållandena ov ! Fnul 
 övininer fom lifwål till någon del blifwit SU 0 : 20 

- ) NÅ , 1 AP Be; 4 d y Q 
en undjättning och de bidrag Kongl Malt SN t 

ht enffilda perjoner och fommnmer femnat ovte Fn 3 
' lö » mycfet nedtrycdtta, en OYjd oa ( 

Daglönerva åre AN OM 
tjenligt arbete; duck hafva ftadens myndigl ; SER Di 

; irfa qS qen D 
förnt gått t författning om, att genom 4 ii - 
månna byggnader m. m. bereda arbetets flash 
betsförtjenfter. 


[ 
D 


/ Stads 
Från Neder:-Borneo Sofeus och Haparanda Sta 
SHushållsgille. 
(i Telegrojadfijteuten hr 6: D. oj Ana Mir 
tider igare Sweriges innebyggare b 
Sblaud tider då nordligare Sweriges | Lå 
wit  emlatté med mifmwärt och deraf REN enterlofe 
, den mu lenvande gener 
elände, torde endaft fa of d 


ÅA 


ar Pr 


IS 


hunma erinra fia något år jon i li 
EE al ar, fbet d de i 

sger RA en allmännare föröbutje SE nu 
Se AG nd en lifnaade fattigdom tt Ra 
bd vfortutigenr Stölden, fe der ftövfta ST j: 
eken I ls Yandtmannen ffiljer jä beflr 
älta fan AA Föld under jommaren i ni 
till fina werkyin. Te NINE Oitorft öfwerensftåm, 
balles vd) Brinen Er fö - jo Kö 
ffadliga (TDTNDe Skr fir och meras, och bäfgar 
eller på de NEG font ment ett fforpt begränfadt on 
ÅN Höna fald är Tionde lägenheterna, DEL lör dl 
fa RA Jjuft den, Jen utan att mwara än 5 
ma Ha 2 fina werfningar öfver beta provi b. 
men belånin 3 MDLtden och bringar of en föga wälfo 
åtänfv And jallke Den förra fan hafföns. sl 
Gert frNnöre-eya 6 genom vdling och utdibningar ,. 
den emiga ifen i de seg alldeles” inga bjelpmedel. R 
föreg ned mör a norra hafiven of en eller annan rt 
erfara dep förderfli sr är det wi, fom i förfta land 
lydligane EN ll den Nordamwind, jom 
be YST s VIN JR ; ixtli 
oe Re TA denfamma bus a åde wärtli, 
åffar reiult ffekor kel 


detta gilles diftrikt. ia F3 atet af årets fförd järffildt i 
L ; , ja få a PES ' pF unten 
jamma. Kölden å Sör LA mart lagdt bela werden det 


År på mång: ; ärjat wåra åferfält; mifawa 

Men. Her Föne fdr på andra äter ide fullt får fan 
4 . I deles fruft sy SVR 2 rit 

af den uslajte beffaffenbet. Gurybdan hyr Et MAN förda: 


) j Kr Hurudan befvlkninarne fö 
Jon under en följd af är fmäningom. vtnilgens ftållnin, 


under jadana för ] 
fig. Otwad for Vällanden fall wara, fan man lätt Fänt. 
Hen rät ud ; romannaminne aldrig inträffat båärft - 
" Sntänen Ar l röd anlitats, det ffer nu dagligen NN er 
bjely, föl BR icfe tala om bacftugufittare. He de 
Mina be SED [ottade landsmån och utlännin - fåtit 
uwultit ibjäl, och ännu. är vr Ile ohvifvelaktigt” mången 
se for Et annu är det en gåta, burn åtffilli RN 
Hillsned Ab a winter funna framflåpa en lh 
fwärtom umbar REN här är wibt ie wan wid fbe löd 
BörAd. hcp kg 3 och förjafeljer äro dagliga gåfter SR 
fram med litet ydlig Jätte deras förmåga att dra a fin 
jon nn FM RR bögft fällan på jä bårdt” pror 
lehwer wåren, biarmed fall bon I beftår profivet och upp 
SE Pr kära 1 rar NN , 
utiäde är en jälljuntbet och tll följ beraf får do en 


blifvit UnNDergråfd 


ltt 


pris, der det finneå; då tillgången derpa Ar alldeleå  otill 
rädltg, äfven om penningar att föpa detjamma funde åt: 
fommas, bwilfet ide beller är tänföart? Od burudant blir 
wil tillftändet då näfta dr? MW måga ej tänka derpå! 

Höfförden har fitta jommar i allmänhet utfallit viflig, 
och det är i fanning en ftor lyda, ty nu är det mjölfen fom 
hufvudjafligen ifall uppehålla lifvet; det med halm i viktig 
mängd uppblandade brödet torde mid näringsprocesfen endaft 
jpela en underordnad role. 

Ett ftort fel begå jordegarne deruti, att de ej vdla an: 
dra rotfrukter, än potatis, och denna ochiå långt mindre, än 
bwad jom funde eqa vum. Det ffulle alltid. oc) färdeles 
nu, wara of ofantlig wiat att ega förvader af födvånmuen, 
fädana jon rofiwor od) tålrötter. Men med den erfarenhet 
man mwunnit, wagar ingen ombulda desta rottrufter, emedan 
de äro färdeleå begårliga för tjuvar och ar dem anammasd, 
långt innan de blifwa mogna för fförd. Detta funde mår 
bända bärft förefommas derigenem, att alla, jom ega jord, 
beld em del deraf med rofiwor och rötter; de blefwv da för 
allmänna att wäåda någons roflyftnad; tv det är ju endaft 
det jälljynta man wanlighvis och framför allt will ega. 
För att uppmuntra denua gren af hortifultur torde Hus: 
hållningS-fållffapets medwerfan funna bifwa fill ftor nytta. 

Larfiftet, denna för orter få mwigtiga tnfonuttälla, har 
till råga på olyctorna, alldeleå flagit felt tår. Orjafen här 
till får belt fätert till ide ringa del föfad to den mvanligt 
jena jommaren, fom förft långt tr i Juli månad fåg ten 
fmålta i Bottenhafiwet. aren, om utan bwifvel tnfonn 
fig på wanlig tid. fom fina gamla pastager fpärrade af is 
och wände fanffe om i förargeljen till längre t föder Des 
lägna floder, fom medgåfwo fritt tilltväde. Detta ffulle dvd 
ide ftå mwäl filljammans med den tfheori man uppfrält, att 
nämt. faren varje år beföfer de frällen, jom fett honom 
födas, förmtjatt att han ej blir fångad under wägen. Detta 
antagande, ty annan benämning torde wäl bänvidlag nap: 
rajt funna amvändas, tål att ligga till fig ännu någon tid; 
eqde det mwerflig avund, då blefwe det mårt att förklara, 
buru flarfängften I allmänbet fon mwariera 1å betydligt under 
olita är. 

Öhver larodlingen Mwila oc en ond MNemejis; ännu 
ftar frågan bärom på famma puntt, jom i fjer, och det will 
ej figa mydet. Ett par aftwvelstarar, iom man fångat, dogo 
innau de uppfyllt fin beftänmelle.  Säkunda änn om fel 
lagen förhoppning! 

4 


än 


MWH hafmwa död 
Söt balwa doc upplefwat bättre dagar l 
3 U D a 3 : 
SR of ech gynnat mwara företag. Shöbörtn bena a et 
atö e den Iporjambhet och) mattligbet, Dvilta Dä I ; 
Se SR egenffaper hos bmwar vd) en, jon af tj Kg Lid 
sg en RR gj farg natur medten fa n i 
1 AND Ara wti nu fått, är lärvr ; 
Hä SR «Ar dfärorif vd) torde idv: 
Norden rn den ffall belt mwift göra ef förffåndi 
EE ae amt möta den goda tiden, Jont, mt Dö r 
fåt a ad an UR äter. Cmedtertid ega är i 
ff MW en blif på ftällni i i ert, 
| ringe et, af hjerta; 
inftåmma uti ett: Gud bättre! 901 Nätet: 


ö 
Från "Neder-Lule focfens Hushållsgille. 
åren (i Varddjurtäkaren hr I. O. Sacobsjon.) 
are D ro [ : 
det förberedande ar. vanligt fall och längwarig förjenad 
träffade förrän i modio or a tbden, få att denjamma ej in 
garne af ANS AN FUNNEN. afflutades i jilta d 
och) på lättare FRSRUET Srodden, fom på ängländta ftällen 
åfer förgwäfdeg. or ont frodigt, men på janf od) odita 
då de jä för or a. vgrås, bann rappaft mer än gå ia 
a för orten forgliga nätterna under den PO på 
- ue 


ITS SN ORSA At 
följande nätter uti Augujti månad genom froften förfför 


all wärtligbet och Ie 
på unlgb hb lemnade kk 
jen RIEr att afteja. NPR mag 
Vetta forgliga förhållande i 
omföt öken ande bar dot ide i jin hell 
SR AR tnom gillet, utan hafva åra ålen 
SEDEN FR Sundom en delaf Sunderbyn Awan. 
ti flata, för, Anden torde nap NES, EA 
Hau, I iNDdeo Ede nappa er lyste ec 
är utjädet mom gillet Dä att tillgå EE bet 
SR RR Progg odlas här har lfemnat famma rejultat 
ller ; Hafra, lom bufwudjafligen odlas fäfom foder 
PR Sera: till uttädets dyrbet, odlats mindre ån 
Wibes ) hann på de flefta ftällen ej att gåt 
Gäkjat LG ar fa bwaraf det förfta på de fednare åren 
ka a Widt jag met lemnat en medelmattig 
2 HN eremot bar hampa ffadats af froft och ej gifwit 
ning, fom den wanligen brufat göra. 


Af potatis i anfeende till intr ; 
Wilke 18 bar i anfeende till inträffade froften blifmit 


annen en omatad od) fru 


Ofriga rotfrufter vdlas ide ar allmogen utan I få liten 
jfala att Det ej förtjenar omnämnas. — j 

Höaffaltningen har Iäwäl på artificiella, fom på natur 
liga ängar femnat gud förd. 

Ladugärdsffötjel, jom borde mwara en ofj orbbrufets förfta 
näringsgren ftår för nåvwarande på om t eflig fråndpuntt, 
nvilfet torde mwara ber ende deraf att förmydet freatur un: 
derhålleå i förhållande till fodertillgången och det qvalité, 
äfmen jom att jordbrufaren lägger förliten wigt på odling 
af foderwärter, utan uteflutande begagnar fin öppna åker 
för fådesodling, fom beflagligen få ofta lemmar honom föga 
eller ingen affaftning af det dyrt föpta od med vett och 
möda utfoftade utjädet. 

Fårafweln bedrifwes ej heller fåfom den borde; faren 
äro i allmänhet jmå oc magra, boppadade i trånga och 
låga förbus (der fådana finnas) eller t en liten bur I mörkt 
hörn of ladugården, der de fa tillbringa 8 a I manader på 
mager foft (myr och ängeshö) utan motion och friff luft, 
vilket gör att fåren ofta äro underfoftade den af allmogen 
fåfallade ”mattujjufan.” 

Det wore derföre önfeligt om Husbållringsfillffapet 
wille anflå någon del af det tillgångar för inföp ar nagra 
fyringbaggar af Svuthdvwns, eller någon annan för orten 
paSfande race. FJ anieende till landtmannens befymmers 
famma ftällning har under året ide några nyodtingar af 
betydenhet blifmit wertftällda. Deremot ävo tvänne ftörre 
utdifningar, deraf en t Nutwik och en t Sunderbyn under 
arbete od) nära afflutade famt en wid G:la Lule of den får 
fallade flodaremyran och ffifteSwiken. 


Från Öfiver-Lule focens Gille. 

; (Mj t. f. Proften 9r KF. Shönjeat 

Ofwerhopad af göromål of mångfaldig beffaffenhet famt 
fafnande den infigt och erfarenhet fom en någortunda fans 
ningsenlig och riftig uppfattning of en Ffonmmuns framåts 
eller tillbafagående t def efonomiffa ftällning föwidt denna 
ftår i fammanbhang med eller beror utaf jordbruket, torde 
min tyftnad mwarit både uriäftlig oc mera på fin plats; 
men då Förwaltnings-utffottet anfett det mwara of mer än 
manlig wigt att äfven från Länets Oushällsgilen detta år 
erhålla uppgifter om årsmwerten, Iadugårdsjfötleln jamt de 


52 


bidragande ocjaferua til det beflagliga tilljtåndet i Allna, 
bet, ja mill jag, efter tid och förmåga, Alatnea några bit 
börande uppgifter mt antyda bwad Jon fydrs hanwa 
dragande föranledt den HÖD font är rådande inom länet 

ej mindre inom denna rörjamling. 

Hmwad un förft ArSmwerton beträffar, 
fagdt, öfwerallt derom fått fförda den bittra erfarenh ten, 
denfamma utfallit a ofördelaktigt, att on Ior del af ber 

ningen, utan IHtatens oc) den en)filda wålgörenbetens mella 
fomit, inart nog baft att gå tillmötes de Faler, dem fan 
endajt Bungersnöden fan frammana. Oct är thywårr i 
att befara, att, jå frifoftigt vd) oegennyttigt man både 
mänt och enffildt fört att förekonima werflig hungersni 
behofwen äro jä ftura och omtanfan hos den endfildte at 
mwålbetänkt förja för morgondagen för ringa, att, när de 
lider längre fram på waren, nöden börjar antaga botan 
fullare dimenfioner. — För att mi i fortbet omnämna d 
ferffilta fädesjlagen, få må derom mwara fagdt, att: 

Stornet, ortens bufwudjäde, har åt ingen femnat god 
ät få medelmattig, åt en ftor del mindre än medelmått 
fjamt åt ett rätt betydligt antal alldeles ingen atfaftnina 
Anmärkog må oc att byarne utefter Lulezelfwens födra ftrand 
blifwit betydligt mera mwan(ottade än de på motfatta fidan 

Rågen, allt för litet odlad, har wisferligen och Kidit a 
froft eller ffördats för litet mogen, men doc gifwit betydligt 
bättre aftaftning än tornet. 

ofran, i lifhet med vagen, ftjufmodorligt behandtat 
afmejad fom grönfoder, torde få anies bafiva lemnat medel- 
måttig affaftning. 

AF Rotfrukter intager Potatis obeftridligen det förfta 
rummet Då äfven detta Wwigtiga födvämne förft genom 
froften hämmades i Wwerten och jedan på manga ftällen frös 
i jorden famt nu ilutl. af det tilla, jom fanns qwar, mefta 
dels affedt till fåd, en ide obetydlig del under den ftränga 
földen bardt före jul tagit ffada i fällarene, fan man anje 
briften på födoämnen uppnått fin höjd, ilynnerhet för den 
löja, ide jordbrufande befolfningen, af bwilfa en ftor del 
fatnar al affaftning af Ladugården, jom Iydligtwis genom 
riflig och till ftörre delen wäl inbergad Höfförd lemnar en 
affaftning, ocfjå den enda dagern på den eljeft få miörka 
taflan. 


f 


Att nu mydet orda om den nöd od) det mydna elände 
fom genom året8 mifmwert drabbat ftörfta delen af fommus 
nens befolfning, båtar föga; bär gåller att ödmjuft böja fig 


få bar man, jnay 


i y äfiwa Han nede 
er Den tunga Fabersagan och, efter den SE R: 
Ne bvar ibland of, wija att omr ar. Re 
1Qat re SS Frågar man då efter orjafen, en örat 
CN käftar bana efter denfanima, SS SÖN ME 
OKAT : ER : | ÄN | | 
å Od Rs Få fl flöden HE ANALGD längre än a 
nvalte SSR wara att häri ligger I. z Kö RA RS 
Malta man att ftjuta hela re SR OR 
är ett ER Tre NG a an iq lida det måva. ger 
tala om, Dr äro, fan det aldrig för ofta framl Da fr 
RNA AG ftartt betonas, att man i allmänhet AS Igrofatt 
ör okt viktigt wäl taga mwara på de få war 5 jom bar fin 
er S bivilla Förjynen tillmätit den ERA NR 
FE örotfua att vdla i närbeten af od) under polen 4 
är, mer än fillbörligt är, 


förjummat att tillv EE 

älsenligt afdita fin jord ed) maune ej ja SR ökben 
dam AN (lat, att man filtledne mar majte PIE een 
un ) 2 l inge än om jorden wartt wål bifad ? = a 
1a2 20 sign of den förfta froften, rg a rr 
aa aiöifitfna aft wattenijufa trakter, I Verve Sån lg 
agatö? En dryg andel i aret S SPWR fela Se Ka 
totade plägjed | i ) ut bejä I a at 
rotade fauha fäbdeöllan I GENNaNDA bar jorden lita ftort 
bc al DNE af den jåd, bon i fitt fföte emettager | 
Arten aljfar ombyte af födoämnen. Slna d 
Peng Elagan öfver årets mifvert allmän, Ja tl örbe 
SFR wer den löja befolkningens för Nrnue Uf Öfver 
Der ingalunda uindre allmän och brlbar ; rå rs 
Syre 000 periöaed folkmängd funna föga flera 
räfund till egentliga jordbentare. inistv ka fer, för 
ra Denna Hlagan har fåleded utan Hut pe, ter 
i FR ab är att göra för att förefomma en är  trlöeda 
i HÄGN Owarifrån härftamma denna LOKE er 
LINES Söäkne den ide till meftadelen utgöras kl & 
la id till en jordbrufande befolfuing, Mmvilfa, a AN VRtteB 
döttrar T att ett blott nödtorftigt uppeba 1 oc 
i LÖR i fin antete$ vett, utfråfdre STNVERE 2 ys 
pick ut ANDE land, öfwergåfivo den torfiwa, ER liga 
AR bete UL eu inarfam, men fund föda; bandg Ven a 
derad 5 Je blef allt för tungt, derute lodade 8 TA 
met, Mm Mibidleglinaar att fförda guld och AD Före 
förförif a etan ide, att de ju ocå > KR rå 
RAT förboppningar förmerfligade; men fr 


d4 


draded fnart neg: förtjenfterna bafwa ide allenaft ned 
till en cbetydligbet mot bwad de förr mworv; de bafiwa hy 
mwårre är alldeles upphört. Skall nu deama arna bej 
ning, förjtörd både till fropp och fjäl, ide till fitta nh 
falla den allmänna fattigwarden till laft och på jamma a 
förmandta hela fommunen | 


|| till ett enda ocmenfamt fatt 
hus, omöjligt att underbålla både för det allmänna od 


enffilda barmbhertigheten jä måtte lika baftiga fom Eraft 
och ändamälsentiga atgärder widtagas från läwäl fot 
jom den jordfafta befolfuingens fida.. Det finnes öfiverf 
Fa vuppedlad mark af god beffaffenbet. Till den jord, 

de trolöjt önvergifivit, måfte de aterföras. Ett ocgennyt 
och ändamålsenligt torpjultem torde då mara aft if 

vummet tänfa på. Men på det att ide barnen måtte h 
t föräldrarues fotjpår, är det ej mindre angeläget att 
mera allmän och uppriftig vmforg eqnas åt odlingen of de 
Hälsförmögenbeter, på det att det frö, jom Omåänten red 


lycata nedlägga måtte medan tider är upprydas och en 
Jum bär fin frukt både | 


Nåd fås i det meta barnabjertat 
tid och ewigbet. 


Från Pite fockens Hushålls-Gile. 


Aj hr ÖOjw 


I affeende på Brukuinngsfätt, Aferbrufsredffap oc Ai 
betsmethod bar ingen egentlig förändring egt rum und 
dret. Det ämur allmänt brufliga fättet att arligen beja 
hälften af åfern med forn lärer wäl fnapraft funna ani 
annat än högft ofördelaktigt, då jorden, derjemte till Jå 
bejadd med rag od) blott fill SE ttabe, rie -tonma 
i åtnjutande af den Mwila och den onuvwverling, fom äro | 
vundgängligt nödwändiga för de fortfarande fruftbarbet. 
De ffördar, fom detta vaftadt fran jorden erbållag, ma 
under jadane förbållanden egentligen wara att betrakta 
lom en fruft af den ftarka och) ofta aterfonumande gödsling, 
lum bär beftå8 Aferjorden på Iindarnas befoftnad, emedan 
jordens egen fraft måfte wara undergråfd af allt för ftora 
fordringar på dej aljtrvingsförmåga. Härmed fan ide m 
ningen mwara att ogilla en fraftig och tillräcflig gödsling 
men endaft att fäfta uppmårffambeten wid burujom en de 
af gödreln ffulle funna fill lindor och nyodlingar bättre an 
måndag, dereft ett ändamälsenligare brufningötlätt förlänad 


erficlöjtnanten, Riddaren I pv. Nehaufen.) 


I 


50 


mn, ja attijäga 
SINE utan alt fäden, 188 
åt åferjorden full nåvingSfraft, nuts | RT 
åt ER JEN : vödjeln. En följd af detta 4 MN 
be oc Ära ; den ftora benägenbet Rn VON 7 
De sö äsmwert I fäden, jom näftan NEGMaRE Ö SR Ng 
i i Y ; i é jun tl 10 tv ' 
ön kn fwvifvel medförer Den, jynnerliga RT kt 
öra vlågenbeten att jäden efta lär TAR In örnen be 
7. if > tid a torka 1 l | 
i pehöfwer längre tid att AC AE RS AN a 
- tll lig jäd finne och utt jordens icfe q bj 
erjat fl IM 
In ifni sjerligen mycfet 
ÖR iffande jordens afdifning Aterktår mt : id ing börjat 
a une ftnina börjat, 
tt önfta; men de bemödanden | ni RAN NE OL 
bra ott väthvift erfännande oc b Ra NE Or 
Rade infiqt om nödwändiql SEN SL ON WS EEE Nee 
oli EE Ar ARS AT dfträdtare 
mwarltag IAEaTa EN tiden tillatit dvylifa arbeten i ANOR ST 
finnas. ee till jadant ändanut antlagne KR SA SS 
RENAR on under förliden höjt en Ior ma till injtun: 
bit dh varmed mn måfte upplfjutas 
mit upptague, ij 
É or del ma 
e wår. p ” 
FEN företeelie, om den « d SE 5 Hök vå 
NG en beftaglig orfaf t den radande RE övulevanDe 
M töförtjenft Tiqaer dvd deruti, att tanken KT TR 
åt ND Si def odling alltmera AE ” Så fan oa 
; inge för lange url C Ht 
efolfningen. Det alltrö IE Gl "för R 
ah bot ören jöfa ett, om oc vin jär intagen, 
app li dadt på fladugqar | 
fö I ft qvundadt pv SUR 
ppebhålle, förnåmltga PA SIR LO Fd 
SN att uteflutande ftödja 3 ST Ar örlärtunantill 
de ffogsförtjenfter, funnes på gud Mag SB 
föanae I är nde ödda, jA midt MOTA fin Nr in 
in rätta heder. crf [dl NRA 
och premier Hfola D [ TT han 
bujesfollst nedläy 15 på jordens edling k i ot lindring 
ENE jfatter till wärn emet a AT Runt 
; jer, I sjligen ANve [ a | 
i de henvjöfeljer, Jont möjttgen ; CR Ra 
a Ed länet död, Jom SK REDERI - 
faan AG i minbre qrad, flatertenn en AN ar är 
Set jorden för en tidigare fjadd oc an - år från Gillet 
frolt Till fadane belöningards erhållande mag 
volt. I äda N 
SR Nä mn til 
z SN Så läke är deremot att månda Eu = 
JES störd till fruften af jordbrufarens arbete SE Ur 
re NR ning och uppehälle. Den IA acer af Mars 
e ad bera q 5 uppe = ; 2. ; 
ER fäniastiden, i följd bwarat ftörfta - SURA äts 
träta Bra um förft efter midiommar måfte na HelNGb 
a bötten ide ifulle råda till för 1ADCNE MU 
an derför 


d6 


bwitfen fruftan i 
[ un och i den joralis i 
5; bi eh I a e [ d Tg 
i köer den ftora förjtörelj fn ae 
/ toguad ide fomna grödan anjes: län: vr så 
RR ide gifva mer än 2 tv. D 3:dje f net, ( 
; 5 k 2 TOD fornet, 3000 
ke lifaledes ; i 1 i fn LSE ot 
ornet derjemte alm in I d ; 8.250 £. 
/ | 2 allmännaft - fel fiwan ag 
dryg od dälig beftaffente mydet vag od) till mjöl böjt 
4 Det Wore etadjant att fö d 
; R é i hl att nef 4 i 
rake för nagra HNUyudre di I 2 a 
oc rele mindre ffada janit $r til å 
FA Jordegare erballit fin förd än 
det ftora belgrg al. Ia IUten betydenbet i förbällande | 
bätnad. Sn i ec Ide funna lända till någon nr S 
lifönppehälle och f ack Af den brift jom är att olla 
fälla, få med TERID ag Ivar oc) näftan omöjlig att > 
TA upphjocs RA Jem denfamma, äfiwen uton - 
oftalig ÖR uf . finn SET förjöf att tilhvinna hr 
oelopp vr; Sv DEGEN T DID De TN ve oli 
att nedre AGE DE ligen mäft tä Trätto. 
sg. Gillet 2 mattv undwifa en dörr mi 
nedjäfta behbokmer sar ltt NOggrannaffe öftverwäaande | 
för ände det till det tägfta möjliga er lt 
menniffor  ecéf Mel under winter ät NET IN 
till jpc p ÅN Stetlgen tredjedelen ide e $ 2 tech 
af gr EKG, utom årets gröda flrbeda er Utott 
Drift ottföjlgen Ad Eubikfot. Patagligt är NE ad 
erjättas genom RAD Tag och att förre delen beraf Hlåfte 
briften af utfåd Eh Dbiödsämnen. WBidfommande I jtild 
blant! Pi & "OH anies den utgöra 4 a 5000 ret 
foldater och Sc 2,31 0 fot åt jådane mindre ONA a 
ffäfja fir äber Ntungar, Hwila jafna utwärar aft noe a 
a fig lädeskorn. VER för 
Soderti är 
rädlis (öh ugängen år deremot god och anjeå fullt till 
fär bid fr MH bebof, Dwarmedelft en mwårderif bjel 
LadugårderensDArden för dem, jom bafiwa tra 
deg Staf feln de i bänjeende till ren brkens tjo 
3enom någon för 2 SBDäl funde  utfodringsjättet  winna 
methoden sila ER men rejultatet af den nu Mälliga 
tillwerkninger a UL en ganjfa god mjölfarfaftning Smör 
rn ge dar nom Gillets område på längt när de 
i det att jmör it Off nt 34 en bättre framtid till mötes 
förbållarg ”FTEn "utbjuded till al —-jå fr ; 
de fommer att fortfara. — En Ve för 


3 
Fa 
Å den 


brufning of foffe i förening med en bättre hushållning med 
gräddanv, hwarpa i fråmfta vummet nöden od) måhända I 
någon mån Gillets werffombhet torde hafwa föltat uppmärtz 
jambheten, åftadfomma fäfert många pund jmör till affalu. 
Ppriferne ärv för nävwarande: Råg 36 238 Rdr; Korn 
32 a 34 Rör tunnan; Smör 7'/;, S a 8, Rdr pr 20 
ffälp., a Potatis finnes ingen tillgång. En flygtig blick på 
desta prijer mwiljar det i fådana tider Jom deåja wanliga men 
ogvunjamma förbållandet, att de artiklar fom för töuppe 
hället ärv närmaft nödwändiga och måfte föpas frå högt i 
pris, under det att hwad fom fan afyttraå betydligt fjunker. 
Onffligt were derföre om em inföpstförening funde bildas, 
för att motwerfa imörprifets altför ftarfa fallande amt der 
medeljt uppmuntra oc) underlätta def tilhverfning och af: 
fättning; men de fwårigheter jom reja fig bhäremot, i följd 
af favitalbrift, torde mwara, om ide vöfverwinneliga, doc 


ide lätta att undanröidja. 


Från Råne fotens Gille. 
(Aj Landsfiftat hr CE. D. Berabmart 
Sijom mwanligt. woro till denna dag mid åretå flut, 
Hushålls-Gillet$ tuom MNRåned fotens mwärda medtemmar 
genom pålysning fallade, i 
fuga, för aft meddela fina upplysningar och vön, i affeende 
på Aröwärt od) förd under detta är, och hwad mera jom 
funde wara af wigt att fänna, i affeende på jordbrukets 
fromjfteg inom fodnen, äfventom för att inbetala den wan= 
liga Ärsafgiften; och war detta tillfälle färjffildt mwaldt för 
årets fifta ordinarie Komnumalftänma 
förhoppning fåledeå wore, att få 


till fammantråde t Råned focen 


fammanträdet, da 
war utlyjt att hallas, och 
många ledamöter fom möjligt ffulle fammantråda. 
Sammanträdet började med uppflåfondet of Fönvalt: 
ningå-utffottetå cirkulär af Nowember, och ett tillfölje deraf 
uppgjort fammandrag öfver ärswärtens belopp och beffaffen= 
bet under förleden fommare, devwid från de färffildta delar 
af jodnens tedamöter mid förut hället fammanträde wmwartt 
närmwarande och uppgifrit det förhållande om beffaffenheten 
deraf, iom i werflighetenu egt rum, och för att i möjligatte 
måtta fomma rätta förhållandet få nåra fom möjligt. Mid 
diffusfion af detta änme oc hufmwudorjaferne till äretå mif- 
märt, woro alla enfe derom — att, alla jom baft högländta 
åfrar, och äfven, eburu af fidländtare beffaffenbet men mål 


VER ere 


| 
| 


58 


bifade, bade de deraf, juft i vd för difningend full, 
den fora fördel, att åfrarns warit under mwåren en Wed 
tidi förra och beqwaima till Mdd, amt tillfölje De 
profiterat af dew goda mwäderlefen under Midjommarti: 
och biwilfet äfven baft den Safeljd, att desja |bemmans, 
rätt fåra fima åÄfrar mun cn mweda tidigare än an 
bivilta åkrar warit fira och obeqwänma till Jädd intill ; 
nafte tiden. -— Alltia vd till följe af deja tagttagel 
höres många fommit pa bättre tanfar i Allvende på difni 
gen af fin aåfer vd) fommer detta är äfwen i den d 
att hbafwa nyttiga följder för frömtiden, lifalom det och 
nytta med fig derutinnan att mången i landet nyttig 
« födande mosja cd märt blifvit begagnad, jom tilljö 
under de goda tider aldrig warit patantt att mnvåndas 
tödemedel för memnuffor, men nit under detta år fomn 
till funjtap i alleende på derad ftora nytta, och treligtn 
för framtiden fan bidraga till mangens nödtorftiga (i 
bärgning, och undwikfonde af bungersnöd, jamt jåledes ifra 
detta är fomma att räbva fin period i MNovcrland jajom föd 
medel för menni)for. 

3 afleende rå fi dertillgången wader Aref, jå är bu 
nande att erfara, att den mwarit yng, och i anjeende t 
det gynnjfamma bärgningswådret afhven af god beltaffenhet 
I oatt man i allmänbret bar förhoppning, att den ffall råd 
till för aret, och ej fajom förlidet är på wåren hvinga man 
att välta fina freatur, och Aven nödgas Hagta dem t brijt 
på foder. Att fodret för freaturen är godt och fraftint 
och att folket i allmänhet börjat hushålla med qråddan, 


lutjar jig deraf att Imörtillgången mwarit ynunigare ar unde 
förejulswintern a naget föregående ar, och att prijet fallit 
Ner tran 50 öre pr Ifälp. till 37 oc 33 öre, -— bwartill 
dod nualte rväfnad en erlaf, neml. ätt bebofivet twingat till 
Mera parjambet uu Ut förr, och penningebriften gjort in 
ffränfuing wid inföpen. ; 


Xl Nit blef fraga om arsafgiftens erläggande, men då 
aflägsnade na alla utan att wilja höra på det örat — od 
Anumanträdet upplöftes plötsligen utan att nagon uppbörd 
blef af; vd) då Ing i allmänhet fönner nin oförmåga, att 
fåjom ordförande i Gillet fuma Werfa något i demia Jaf 
anbäller JAg wörbjamt att för framtiden mwarda ffiljd från 
Ordförandoffapet - oh får jäjom efterträdare föreflå Herr 
Int. Sjöftedt mid Melderftein fafem funnig i de färffildta 


grenar af Candtbushallnin; ch jordby es rd SH 
lämplig dertill än jag I 00 jordbruf, och i öfrigt mera 


dl $ille. 
Från Neder-Kalir focfens Gill 
(f Brufspatronen hr D. Hununel : br. 
ed i ; Ls mandrag ap mete 
SF lifhet med förra året, har ett Kr RA 
togiffa ebjervatiomer wid härvarande d re bra 
ovolog tt: ROS Srelfe of De z 
t OMNve ad. BSD jemföre : s es 
vr 1866. beluäesed il ffilnad I medeltemperaturen 
ad Da IL till 1,ar gr. bwartill den lägre be SR 
H a IR > ICY sy C 
ER under Juni, Anqufti oc September västar RR 
yn 3 bafiwa bidragit. Junt 1867 underftiger janm | TRE 
866 med 3 SR, fli med 1 ir. och Se 
36 med 3,55 gr. ugujt on Skog. oo SPreaER 
VISSER gr. Hårt finner man fått vorjaten 0 da 
30 undkalan mifmwärt. I anjeende till den En EA 
wåren, funde uttädet förjt bringa ij 20 ÖR —N 
martiden; da bärtifl fommer, att frojt reda | 


Dd t böng= od) torr 
22 oc) 23 Augqufti, kunde endalt a de m Å 


för an jfördag fröbart forn. SÅ 
vält afdtfade Afrar, Hördas I KELLER SA 
LE lar ekå0ien i ätftilliga byar utmed ftora KSR 
os RE uti Sörens by, der byamän 
wid bafskulften, jvnnertigalt uti Görens b | e Gäl em 
mwidtagit den Elofa atgaärden att ftrö mna & rar, seen 
desfa funna tidigare bejås; tornets Färna ER SA 
tidigare utbildad vd) dymedelft fraftigare att me Ifa T LE 
US tt godt rön, jom för framtiden under gr 
RS SR lj värdt. Från jagade by har 
förhållanden funes efterföljansmärdt. ö N V tuber 
inföptå utjädeskforn af öfver 11 [töpunds Wwigt a Särna 
( mu [ efter Töred och Sang 
ÅA manga tfällen, jynnerligaft ef k EN é 
baftarorng bar froftffadan deremot warit mycet Åtor, VR 
dan Storufförden önverhufwad fan betraktas jajom lang 
ber i bwärt. 
under medelmattan eler mit 6 
förd par utfallit på enahanda få - p ; 
Sd ang illen ide hunnit ffjuta ar, 
Hafran, jom på ätffilliga ftå ev I 
ji icfe Ice f infoderfförd. 
vr jälunda ice lomnat full grönfed | Ve ; 
iz Wotatis och öfriga Rotfrukter bafwa t allmänhet gif 
vit ytterjt ringa aftaltning. | Nor, a 4 
1 bötäångften bar deremot Wwarit Ymnig, SVETSARE 
lindor och härdwallsängar, och fan i allmänhet anjes jafor 
enver medelmåttan. ko / [ FR ER a 
Lin, fom af brift på utjäde, t anfeende till ROM 
jena början, blifmwit i mindre ffala odtadt bar doc ana 
fig, äfven fentida fådt, lemna fullt amvändbar Kar bwi : 
oc närmare inbemtas af Björkfors Förmwaltarek, AN 
Bergbom, här näcflutne uppfats, hwari ämnet mera 
ftändligt utmeclas. h 5 : + Ne 
| Smör har, tillfölje af den ftora foderbrifton under för 


60 


va mwintern och waren, producerats mindre än MWanliot 
dot temat ide ubetydrtigt öfwerffott till affaln 
| Larfiffet owanligt vinaa, bögft adel af den und 
före; a ar mwanigen erhållna fanaften. ä 
Si DHD Strommingsfiffe Dy | i 
PR oh Ctrömmingsfiffet medelmåttiat, men Löj 
oo XM under detta år ommånna fottigwärden, bliv ett j 
lorgligt ämne, och tarfwar widlyftigare utredning, än bn 
till tid.od utrymme bär medaifiwa. Sernmuntta orcjak 
till den öfade fattisvom n, förde du få jöfas t de nd 
Jeduare tiden ofta aterfommande m bwartern befolkning 
FiNnga Iparjambetsanda, jamt de tillfällen jom åt den AM 
Deredtö att, med få undantag, I bwarje by je för: fix up 
dufade en månad maror ar fadan beftaffenbet, fom för det 
dagliga Itvets cqentliga bebof ide äro uödwändiga. 
— Holkjfolewäfendet bar edan förra året ide under t 
HARRER nänundwird förändring. 
| ; . 8 : 
följer fn I OCEENe Sparbank under året. bafiwa 
Sf eebogientl RAA rä d da INRE stand 
angelägenheter nart i Länets tidning ht igt a freent 


m 


ös EN ; . 
Till Ordföranden i Neder-Kalir Hushålls-Gille 
K 1. Svufspatronen Herr D. Hummel 
RS an SER UN ar DH DT ffrtfiwelfe af den 1 d:s far j 
Varned rörande arsmwarten i desfa trafter Ienma följand 
meddelande: TS 
DU SER " 
ERA fånga och ftränga winter följdes en Ii 
tg em nl war fa att något jordarbe hoc 
RER RANE i a got jordarbete ej fund 
lag sen ERAN SUHE manad då ARE ÄÅNnu 
) SANör Wiarbrutfet funde jälunda ej wara ar 
0 re AT SOT TAG ek a ej Wwara atlutadt före 
Man Al Sunt federmera följde eu fortare tids fena 
fv &R viltet ajorde att mwarjaden uppfom mydet jen 
fedan AR ngar förhoppning ont en god fförd, men 
on FA Nu Uren under den öfriga merttiden blifvit mera 
RN Ae a Myce längjamt med fådens öfriga utwedling 
If nd alt in HDRN för nattfrofternas infinnande 
OmPguade jomt ffadad AP soo riken 
4 N dvaves betydligt af ful od ätter 
MoÉ ben 22 ud oh ar ar fula vedan nätterna 
[ 22 23 och bwad jom då för 
ko a å a förblef Do 2 
a nätterna mot den 2 och 3 Sr bort 
Döjtrå Er + grader under fryspunkten 4 
D Ni od tf N 
för Hr fore SSA af den länga och falla wåren 
) lent till wert och war äfven omv 


dera te 
on når mattfrefterna inhume fwvadan ÅnNven Der 


arvert inträffat 
vå otatiien UR blaft bortfröiv 14 tidigt att rotfnölarne 


ej hunnit uppnå någon betydlig ftorleE hatmwa tifaledes lem 
f I T 
a bå Rat 1 är ? Sr LA allit mycdet qvuntamt, järdeleå 
å filtdor fd bårdsmwallsängar har åsmerten warit vitlig ; 
medeltal fan antaga att dest (enmat em tredjedel bögre 
) Fa än förlidet Ar 
[bib ät fåde od) rotwverterna ll mnat detta nedfliende 
vejultat är t med alädje jag fan nanma det en Nn art finnes 
fom tycdeå fullfomtiat tala wa t fliumat Aven under mera 
ogunnfannna är, .famt fofvur att MU erjatta edlarens arbete 
vem. linet, icnmaren 1866 utjäddes här på förjöf 11 fr 
linfrö fwaraf erhållits 5 lip. ntmårtt madert lin da bet 
tebutom är att antaga att myctet fan hafwa gatt IBUloraot 
genom omwana wid linets rötning vd) beredning. Sutlden 
iommar jäddes 30 fr linfrö hwilfet misterligen ide upp: 
nådde full moanad, men doc war tilrädligt förjigfommet 
för att lemna till jpånad wadra och dugliga tägor ehuru pet 
ej fan blifwa Ia mydfet gifvande i mwigt jon om bet uppe 
nått full mognad, emedan fröet ej fanns henuma fran Töres 
gående höft utan förft hemfom på förfta öppet matten NA 
funde fådden ej werkftällas förr än den 3 JSult, bwvilfet wiar 
att om denna fett 12 a 14 dagar tidigare Mwilfet måders 
tefen äfven tillåtit jä bade deraf funnat erhållas fullgod 
förd. Detta är dot att betrakta mera fajom förjök och 
were det öuffligt att dylika ffulle anftällas i fpridda delar 
af gilletå vmrade och om det da ffulle utvönas att mwerten 
går bwarom jag är fullt öfwertygad bör det blipva en lifö- 
fråga att få de odling att taga fart i ftörre ffala, bwaris 
genom en för octen wål behöflig infomjt funde erballadg, jamt 
genom linets förädling till garn och wåfnader tillfälle bere- 
das till idvoghet och arbete inom hemmet under mwara fanga 
mwintrar. 

FI fammanbang härmed torde jag ähven böra nämna 
att orten8 qwinliga befolkning ej är Ia ohumig tpånad och 
wäfning fom man hade frål antaga af den länga tid jom 
fåwäl fpinnrocd fom wärftol warit mindre. begagnade, för 
beredande af arbetsförtjenft bar här under några är ärligen 
förädlats 30 a 50 lisp. inföpt lin bwaraf erbållits ett ganffa 
mwadert lärft och bar det wifat fig att ffidligabeten i fämäl 
rånad jom mwäfning årligen tiltagit.  MNeder-Kaliv & Björk 
for8 den 4 Jan. 1568. Garl Bergbom. 


d 
d 


Maj 


Augujti 
September 


October 


Nomwember 


December 


Under 
hela året. 


Sammandrag of meteorvlogiffa tafttageljer > 


ta tempervat.jY 


15 gar 
ter fr 


12» z 
efter Dr 
efter vara 


gar, högft 1 
efter hwarandr 


20 da 


28 dagar, högft 1 
ejter lhwaraundr 


np 122 dagar, högft 1 
"efter hwarandr 


30 dagar, högft 1 
efter fwarandra. 


25 dagar, högjt 1 


+ 23 (d. 11 
efter bwvarandre 


+ 16 (d. 4 : 
efter bvarandra. 


13 dagar, högft 3 
efter hmaranudra. 


+9,, (d. 26 


15 dagar, högft 5 
efter bwarandra. 


40 eller der- 
under (d. 20 
oc) 21) 


14 dagar, högft 5 


+ 3,4 
efter bwarandra. 


+ 30,, (bd. 22 


| —40 celler der- 
under (d. 20 od) 
21 December : 


Inn ejtor hmwarandra. 


I Aprit od) Juli 


19 dagar, högft 8 


242 dagar, högft 19 


Fetearalftattenen 1 


4 dagar citer 
hua andra. 


> dagar, 2 eitet 
tnvaraundra 


8 dagar, högt 3 


jter frvarandra 


högft 2 
randra, 


6 dagar, 
efter bv 


11 dagar, högt 8 
efter lfwvarandra. 


18 dagar, högft I 
efter bwarandra. 


15 I högft 5 


efter hwaraudra, 


17 dagar, högf 3 
efter fwarandra. 


123 dagar, högft I 
eiter fwarandra. 
I Oltober. 


Ieb 


Snö öfver 
den 12 b 
förfra milda 
tfaded d ) 
od) ee för 

tatten emellar 
ror War 
fråde$ ku 
m. 20; I 
Univer natten 
froftländtare f 

Natten till I2 od) mare gången jå frart 
att 3 lnier t jig på grunda, inUa- 
fiående watten i" ort berydng ffada på 
äterjälten 2 ng form. 

Start froft i foluppgår 2 od) 10 
oc) häftigt regn d. 1 14 od) 15 
Forfta jnön den 24 

I igjartygen jom und rbåffit i tera turer, lemnade 
banmen fifta gången: "Haparanda d. 15 oc) "Bor 
lontuire d. 26. Etädfore dd. 30. Elwen iöbee 
lagd den 31; funde på 3:dje dagen föras. 

Den I affeglade ffonerten ”Norden” fwarefter al fjö 
fart flut. : 

Cavidjulret + faft form oc) alldele$ nedfjjunket 1 tere 
umometerslulorna fr. H. 3—4 e. m. den 20 till 
H. 5—6 ce. m. den 21. Himlen derunder nroln: 
för, i brandgul och violett järgton wid dag$ljud. 
Lugnt. Scdau mörkret inbrutit, fijrnorna jmä, 
1 dammnng luft. 


Ymmgt 
Ajta d. 16 


Från Pajala fotens Gille. 
Aj Beubspatronen yr €. I Sohlberg 
Bettagligen bar det femte mifnwärtåret bemfjöft fon 
munen. Hen förflutna mwintern war ytterft hvar för I 
flags förflors werfjtällande t följe af myden jnö. Tidio 
fran börten föll juö, bwilfen öfades genom varbrutna ; 
mwäder beta mwintern onmuiwerlande med fträng Föld fom war; 
rade emellan 30 a 44 grader under flutet af December 
Santart manad. Man trodde att middagsjolen i An; 
jfulle något förminffa de ftora nömasjforna men tillfölje | 
falla nätter oc) mulna dagar, bade den föga mwerfan, ja NN 
Anuu den 28 Maj, då fånorgen de föregående ären Bh är 
wero Aferfälten, med få undantag, betädta med alfa 
bjup inö; vakbtadt äferfälten blifmit tidigt affade (en met 
jom bär och inom Lappmartöjodnarne brufos för ning | 
ftiga Imältning, bwilfet är af mycden nytta) funde jänin 
tiden ej börja förrän den 12 Juni, ä många ftällen ej för 
ben 18 i jamma månad.  Sålede$ ne wedor fönnre | 
wanligt. Den ymniga fnö fom föll från böften hindra ; 
fälans bjupa intvängande i jorden, Dwadan wärtligheten till 
tog med en förmanande haftigbet, dertill on owanlig Mfeme 
omfring 30 gr. i ffuggan under 6 dygn midjommartiden 
mydet bidrog. Om denna mwärme fortfarit vtterlis ae 6 
dygn Jå bade jädesfälten hunnit mogna oc) farhår a | ; 
mibmwåärt mwarit undanröjda, men fylig mwåderlef inträdde SÅ 
fortfor till Augqufti månads jlut, då de olycdsdigra föojt ät 
terna tillintetgjorde landtmannens förbeppningar un 
fådd är af Wwigt a denna oct, då jorden är tjonli via 
ee betet ATG Henric Olsjon Stänmajfäriwr nee 
06 Delemt Af fOCkNem, ont to följörar nöng ib: CE 
fjörning från Atrarna funde jä RS dä M 
[igen fullmatadt forn, jamt fröbart utjäde + FS 
är i öfrigt inem fonumunen af froften totalt ölbnd med 
mes af cirfa 300 tunnor dugligt utjäde lg Me 
oderwärter och rotfrukter odlas ti stnblt 
= buftoudjatligaft: föjare RI fee EE till 
a | AE RS + D ) ge I 
erg enär falen å wisja ftällen redan bortfrös > Suli 
daFfaftni ri änbe falli : i 
winner böbrggit it ANS utfallit vnmmnig, bwartill 
bar fodret jemwal Dlifrvit ala funnits i marken och 
öölingers gedt inbergadt. 
blifvit titfördar än förre omfång bhafwa ide under året 
; e förut började nmyrafdikningarne äro 


6D 


anledning förmoda, att företag: 


a tade, od har man 
Brake nyttan deraf 


iambheten vigta$ at detta HÄLL to januna man 


rfönned. BA 
i Qin odlad ide inom Gillet efler todnen, dock har början 
feett af em och anuan perfon, utan att rejultatet ännu blif 


wit närmare fönbt. 

FSerdbrufet. Ofmwerläggning om nyttan 
difning börjar allt mera göra fig gållande, och lynes uyod- 
fingar nu mera mwara förjedda ned ändamälsenli Ja biten; 
äfven i affeende a aferbruföredffapen har förbättringar in 
tvädt ehuru mydet ännu aterftär att önffa, Ia oi afjeende a 
redffap fom åferbrufgmethoden. j - 

Binåringar. Desja befta i ffogsförtjenfter, handjägning 
af planfor jamt Ieverering af fägtimmer till lägmwerfen, tjärus 
och pottaffebränning. A deja produkter hafva priderna 
warit låga under flera år, fill följe af bdaliga conjuneturer; 
jalede8 infomften cirfa hälften i jemförelje för 10 år fedan 
Då nu flera års mwifmwärter inträffat iom föranledt jpanmäls 
uppföp fill bwarje hushåll, de flefta familjer under hela året, 
ett bättre och öfverflödigare tefnadsjätt ar från är tilltagit 
med ftegrande pretentioner a faffe, fyr i Fläder och annat. 
jä år ju ingenting naturligare, än attfottigdom och obeftånd 
måfte uppfta. Detta är orfafen till det beflagliga tillftåndet 
i allmänhet. 

Ladugärdsftötfel. Denna wårdas ganffa bra; och hu 
fommunen på denna nåringågren god infomft, i anieende til 
den förmånliga affättninggorten MNorrige. 

PIjäganläggningen från Kengts bruk till Svwando by 
6 mil norrut fom blifwit utförd af ftatömedel för beredande 
af arbetsförtjenjt ät den fattigare befolkningen, är nart får 
dig och fommer att affynad näfta fommare. . 

Tjenftefolf. Desja åtnöjas nu med mindre löner, fedan 
arbetsförtjenft fafnag, fålunda betalaå on piga med 40 Rdr 
och en dräng med 90 Rdr Rmt i lön. 

Folfffolebyggnaden är nu färdig, och fan ffolan fonma 
i wertiambet få nart lärare erhålles. 


at jorbeng af 


Från Ofwer-Kalir foten. 
(Af Infpektoren Hr B. Krook.) 
Då, fäjom i är är fallet, åferbrufet mwarit jå otadfamt 
jom möjligt är det fannerligen en fwår uppgift att afbandla 


vå få mtresfjant ämne; doft bar ag fr 
tit, jöft fa fännedom om tillftandet inom Gi 
får bärboås arginva min arsbevättelje: 

Stornfförden vlef, till följe af inträffade nattfroft 
ffadad att men hela fodnen ej ffördafs mera än 
16,000 Ert deraf endajft 4,700 tft fan anjeå fröbart vc 
eller 11,300 tft omer och mind unvändbart till föda 

tilljatts af ftörve eller mindre del rågmjöl. Skull 
funnat företagas It wanlig tid bade, atminftone I de Ii 
frojtlänta byarna, förden blifvit ganifa viflig och in e 
desbrijt uppitatts men mi funde, tilrötje af den falla 
fen, tugen ladd börjad före ten 125 FJum, da derem 
janma mwanlgen plågar fe 1 uta dagarn: af Maj mm 

Rägfförden bar wiiat ungefär famma dälina i 
tillfölje Deraf att Mön betädte rånfälten ända til lörtt 

arna af Juni, Hwadan röta uppftod. 

Potatisfförden bar warit långt under medelmåt 

Hafre har, iavm ufod lenunat bögtt Elen jt 

SHvaffattningen har ver bupvud taget marit 
ebuviwmväl de lägta elfängarn tillfölje at den läng? 
mwårtloden gihvit mindre affa ning sö 

Brukuingsfättet af jorden är det wanlioaa nemlt 
vuppbörligen draga fornuffördar ur de fran fars vd 
tid befintliga åkrarna, Dwifa naturlighvis woro ildele 
ugna om ej gödjettillgangen more få rviflia: d & i; - 
individer, bwilfa börjat infe det vriftioa häruti hn | 
egna jordbrufet en ändamälsenkiaa fötlel a 
Syr ont YES ETIERKER a S 
” RA nr SA odlingsföretag fu 
fförre TN ' er näftfonmimande Jvommar 


terna I d 


ar det anjlag Itafen bewilljat för detiamnma 

- laga jr så Fi UR till follmångden hr 
. ganjfa tvudande. uder aret D 5 perj 

njutit fullt underbäll ti Y ort 


I £ rotar od) def 

, av re J N ES 

penningar uttarerats 600 Rdr. On man re + 
» Ae LMV | 


derballet för hwar i 

| war och en at desj 5 perje 

ARE I esla 15 perfoner uppaår 

för RT uppitar den rejpeftabla inge ED 4 

Sig ” 2 if drabbat jagwerfen och de perfoner bi 

00 TÄTA ror ech rvörelie, då deremot endatt 
D abb en Jordbrufande befolkfninae 
| SER | gen. 

egen fon HE ar utt ett beflagligt tilljtånd, en 

at Hola finnes och ingen ambulatorift. Skola 


Dt 


AM: 


störetag börjas i Alsjert o 
feta; 3) och fåra in 
amma genaft på nyåret få lufta en nund 


raminerad lärare, Dwilfen under jomnnarferierna 

några mwedors underwisning i de förre bys 

denna undevwisning of föga elter ingen nytta 

n inom den förta tiden ena aret inhemtad 

nad till det följande.  StUcbeds wore minft 

| + Småbarnsffolor of nöden. 

fet were | [ x et bärftådes; men jom 

vvå uten häröh bör d mwördiga prefterffapet torde 
st för en Lefman ritat att Yttra fig I fafen. 

Att uppg erna fill det i allmänhet beflagliga 
tillftändet inom focfuen fan hafiwva fig värt; men bufwudz 
viaferna torde duck wara följande: , 

Den jordbruket förderfl haundfagnuingen fnvilten 
pärförut medtagit alla för detjanuna behöfliga Mm etöktrafter 
och varat bemman n eanat a fin Hd och omtanke, 

[| 


l 


pmwarföre jordbruket betraktats nara NPg ndaft jom em bis 
jaf; men bandjägningen emot mwarit bufwudlafen. Hade 
bandidauingen betraktats tajom en biförtjenft, endaft warande 
till för att jysfeljätta folfet under den tid af året då nagot 
arbete för jordbeufet ej fan mwertftällas; då hade den marit 
wälgörande, famt bidragit till ett allmänt wälftånd och jag 
är fullt öfwertvgad om, att tillltandet inem Jodnen maart, 
iftället för beftagligt, nära nog det båfta inom någon af de 
norra jodnarna. De genom Hhandjagningen erhållna  pens 
ninaarue bafwa hbufwudiattigen amvändts Hl inföp ar dyra 
bältar, caffe m. fl. öfverflödsartittar få att af de hundratus 
jentals NRiksdaler, bwilka under en följd af är infommit i 
joduen, unmera ej finnes qwar något utan deremot ffulds 
fättuingen är nära nog allmän. 

Den verhörda mängd af Inhyfingar fwilfa under ffog5- 
förtjenfternas gyllene tid nedjatt fia önverallt I jiocdnen och 
under denua tid hade fin viftiga bergning, men mu jafna 
jämwål arbete fom lifsuppebälle vd) fåledes tomma fattigmär: 
den till taft. 

Den af Fövwaltniugsutffottet öhverjanda ”Nödbröds 
brodyren” har blifvit fpridd mom fofnuen och undertecfnad 
bar wertftällt brödbakfning både af NRenmosja och Grantar 
med det bäfta rejultat man funde önffa fig; doc betwiffar 
jag det någon of den fattigare befolklningen begagnat fig af 
dylifa nödbrödsämmnen utan har def egentliga föda beftätt 
af den dåliga gröda de fatt ran fina aferlappar. Sedan 
den nu fått tillffånd ott fubböreöfritt tillgodogöra fig wind 
fållen från fronomarferna hoppas jag det denfamma ej fom 
ner att lida någon nöd. 


d 


Fran Jodmocks forkens Gille. 


x. Ullewins, 


f- do Kronolän$mannen hr IF 
I anieende till wåderlefsförhållandena bar under 
tfepp nagon färdeleå owanlig företeelje ide förekommit. 
Wintern, från och med Januari 1866 till och med 5 
cember 1867, bar utmärft fig genom en jemn för 
melta hög temperatur, varierande emellan 20, 30 a 35 
och fundom derutöfiwer; men I fynnerbet bar den mn 
jednare hälften af fitlidue December mwarit fråns 
den grad fträng att fwedda näfor och findknotor I 
frottffadade fingr i oc) tår uppenbarat fig der oc) bu ar, | 
nerligaft bland mindre wäl beflädde individer inom focfen 
5 afeende på marwinteru må endaft anmärkas, attt 
peraturen derunder längt in i Juni månad, mijade ji 
fall, att fjelfwa Junifolen bade mydet brädt med att 1 
danrödja de jnömasfor Majiolen Mappaft till hälften må 
bopfrympa; och följden af denna ebenägenhet bv aa 
Se att afdanfa, blef, att fåden ide funde anförtro 
jerden förr än midjommaråtid n dagarne före od oft 
den 24 Juni. 
Dafttadt , : p i; 
é Ddaktadt tutten efter fädesanden öfwergid till fola i 
rådde doc Juli manad med en warm och för veget 
Hanen gvnlam mwaderlek, heljt nederbörd vd) uppehållswad. 
regelmasjigt ommärlade på ett lätt, lem, vaftadt den j 
tida Jädesanden, mgaf jordbrufaren det bäfta bopp om, br 
man fallar, godt ar; men YPappmarkens gamla plageris, natt 
biffen EON lg dod på den wmwantiga tiden och D 
) i De tl il i 4 
dd följden af deslad härjningar bar witat fig i den mångd 
olefa- och af hunger-förjwagade individer, wit ft Gu 
; l ormwagade tmndivider, fwitfa, näft Gud 
bafwa ftatens mellanfomft lamt goda umedmennifforå rikti 
ue så tada för ett lif Jom annars ohvifwelaktigt itul 
vit Så ref för den bittra bungersdöden. | 
övorbattrandet med Äröwärte Så 
yt ed arten inom So oc ud) wid 
ins Jörjamlingar år följande: Eid 
ornfödet et re Til er | T 
sligatön Ag da nd Rn TA 1ädesjlag, med 
Hi i Ö I ovinga qvantitet bafee jom ffördats 
BEÖN — bärrar fra I r I un ördats 
ENN Sen ana ida TERS er obetydligt deraf fan 
forumjöl. AA a få fo KOM of bättre råge elle 
3 Några få, för mattfrofter mindr ; 
bemman bar mål - & ln TA Tr SAN 
j t el af ornaffajtningen utan tillbland 
ng funnat amvändas till tt arätbor 
Där ON : S nägorlunda ätbartfbröd, men 
& denjamma i qvantitativt hänfecny förra el 
zh hänfeende reducerar fia till en 


obetydti äl 
etydligbet, fan man, utan atleende på deste enftafa fall 
Mu Me 


690 


vt bättre, antaga, at ett ibland de väralte mi 
värtår OM mat hs an Sr 
; tatis, rofwor och Ffålrötter. X ; 

potatis, rof ef Ju tnfon derti 0. felt 


i bar mijwärt mtraffat » 0 
nvilta redan under Juli manad Pvedde putattå 
I NA, Å å 

EN: met 


jaden och federmera, fram iutet al Au ufti, äfven 
RS ftjelfarne mid jorden, bwarjemte brijten på rean 
RR hahwa menligt imverfat va roefnver och Fätrötter; 
ud äv dem alltför jenut intrafar janingst OsRr den länga 
och falla waren, mena uta verjafen till nmibwart n, mil d 
tyrit jum vetfrulter Potatiten, jon på froftönuma Itåll n 
aunat ingen offaftning, bar & froftretare hemman gihvit 


) 4:de tornet.» 

ka [öre OS uta | jullt m delmattia, vd) vin 
raningen gymnad. utmärft tjenlig mwåderlef, M 
vet utmärkt vodt; men detta djande förballande vat 
t, torde fran met mwaren derbetdt lifwal urppftå ho 
od) det af den fimpla ockaf, att renar 
onyttiggjordt mycet hö fom marit 
3 warit Marfaktigt omhågnade, 


b 
fed 
tad 


mängden NYLYJYNEL, 
uppåtit, nedtrampat och 
nvpjatt i häsfjor, Wvilfa del 
dels fafnat all frång'el. . 
Med undantag af det avbete utfatttge perjoner me Ez 
illa, met undfäende af bwad man fallar dagligt bröd af 
nödbjelps-fomiteen eller det förråd af mjöl, forn och itvöm 
ming fom genom en mwålgörande allmänbets ädla fritoftighet 
fommit Jodtmods oc) Dwifjofs fotnar Hill godo, gihvad 
endaft få och föga lönande biförtjenfter, ft er. ett mycket 
inffränft bjelfs och fågtinumerbygge, under wintern, jamt 
någon tjärubränning, fill waren. 
Bland ve wärtämnen font under CM nde 
ande nöden, i jafuad af den för husbhället 14 migtiga pos 
tatifeu, ffulle hafwa utgjort en jund oc) nårande föda för 
de många hungrande inom focdnen, wore otwviftvelaftigt Ihvam- 
parne, och lämpligare tid, till utvotande at Lappmarisnybyg: 
garens fördomar mot delammad användande till föda än 
den närmarande, fan hvärligen gifvas; men, vaftadt un= 
dertecdnad fifttidne höftiommar genomftröfwvat trakter der ja 
dane mwanligen plåga I ymniahet förekomma, i affigt att 
deraf infamla ett förråd för mwintern, bar det beflagligen ej 
vcfats mig att af vamparter upptäcda mera än en enda 
Murkla. Briften på regn är enda orfaken Hl min otur 
t omförmålda bänieende. 
De förhållanden jom förorfafat det armod jom ar fran 
ar fruftanåwardt tilltagit inom Gillets diftrift, och Tom 


den för banden mas 


10 
dereft en öhvergang fill något bättre vi inträ l 
tar att tförmwandla fonununen till tt Boog fatt 
ärv mångfalldiga och ej få lätt utredda Will doc i; 
ita Fortbet föfa påpeka de förnämfta. så = 
YLappmart: nvLyagarens fallenhet för mafliabet oc f 
1 förening med en omtanfa jom aldrig vm It fa fi : 
öftver morgondagen, torde a betrafta$ rätom ped ti 
ortaten till def onomiyta obeftänd D öja Pap, hu 
nybyggaren få equa Mulen medfi enlig jun ST 
någenbhet I illa nål ttninaa mn cp medföra i 
mwinit för dag dy derför ut ute och jagt d ER 


wudnaring. Ynqsröj 
I Ungsröjdiel och å dling dermed 


nav ban, räder ingen brädffas; fan jag föda mina 2, 3 
tor och häften, nog lefmer 199 da; mn Nn er aren th lat 
wårr, mwilat honom motfatfen: tv när nifet up fört HE ; 
mwillbrädet föchvunnit och forna råfat affin vu ba - | 
Lena I och jä, med ett od: pvåälta och det ne db fc 
Sad Hanunde 4 fo hb bäften; gifhve Gud att «il FLN 
gare egqde ett ja I YdDliqt ant atu vv VS / 
habunda ingabunda fallet. fi il : pp äg NN 5; 
om för det närmwmarande ide eaa ett nda a i 
varann han till antalet if de ( ittre b AG 
MNybyggarens iråkade usla beläar ndgrfnA 13 
i bufwudiaten mara en följd iF FRU sn ” 
och SM IBHoTberaj ytterjt inffrånkt dn 0 
Faffeforbentnrn OVER orjaferna fan ytterligare hänför 
Pre ladtben "gent, tom, för 40 är jedan inffränkt endaft t 
2 ole alt af RAM vn gjyl IDA kalt I 
LG RAL CSEGD ent mattiiabhetens aräns, 3 
ab ofog KE är utgjordt den fräfta, fom geni 
wälftånd fwari Cule Carmen förande undergräft d 
allmänna i EN Yule fappmarts inwänare före faffedryd H 
br je s nförande Itg befann och bragt defamma till d 
fare UND ETRGNg. i en 
KS e 30 » 1 
gare fela bwarifrån lapparne lifalitet jom nyby 
SR BeN FE i i STEN bar och i hög arad men igt önverkat 
tidrymd bvc AR i fv, att Lappffa folket under den 
eh arom bär är fråga till betydlis del ; a 
a iwungetratt emigucra iller lg el utarmats : 
lapparnes efonomijfa tillttand ; grannrifet Norrge; dvd. ä 
orowädande fom flblpa ve er ma förtvifladt 
Till de orfater jom a Ule 
Hälften "at nyböggat kala m allat det AeMmod hmwart min 
läggas: briftande arbetäförtien ös mu befinner, må vtterligar 
erfjentter i förening med den fv 


fandt 


öfmerdrnr t I 


Cf 


frålining Owari bela vifet Hill Tölje Al penningebriten 

affärswerfjomheten fig befiuner, ANvemtvmn 

a peiler på lifSförnödenheterne. 

fom här ofman blifvit Yyttradt om NYbYyggare 

allmvaen (oiuadswanor m. m., gäller ide alla henumana= 
bärftåd MNåare finnas bland dem, Mwvilka Adaga> 


boer 
aga omtankfa, nit och drirt i it biwad till henmmandsbrutet 


ed) äre mwalbergqade 


dy den tynaur 


Inmvab 


Hushälls:-Gille. 


Från Arjeplougs Lappmarks 
XX Kyrk den Å 1). B 


af Fövwaltningsuttfottet icfular I 


Med anledning 
[ Ad Arjeplougs Hudshalls-Giulles mag 


:Rwwember 1867, far 
nar bärmed inbevätta: 

1) Att årets fornaröda gifmit helt få uch usta forn i 
aren, deriqenom att akrarne i detta Ars Ia längwariat falla 
wår fnappt till Muädjenumar hunnv bejas och fjedermera 1 
fin mwärtlighet förjenadeg genom turfa om dagarne och fyla 
om nätterna under fjelfma den i manliga ar bäjta mårttiden, 
och i jynnerbef förftördeå når det Ied narmare ifördettden 
jamt allvnvärft tog ffada natten mot den 20 Augqufti da 
nälftan all potatiskal nom affrySning hvartnade och) natten 
met den 3 September då de vedan förut mer och mindre 
ffadade fornåfrarne allmänt af froft nära nog tillintetgjordes. 
I joduens öftra och jödra delar har dock någet Nöjäd, fadan 
den i fitt gröna, omatade och frusna tillltand är, erballits, 
men t de mwäjftra oc norra trafterne nära fjelle har jförden 
tetalt Magit felt jämwäl & forn jom petäter. En bidragande 
erfaf till det beflagliga tillftåndet i allmänbet uti bwad 
mennifferS föda angar, bettar äfven dert att ftyfet, om ut: 
gjör en måjendtlig beftandsdel I Arjeplougsbovines föda, 
under förledue jomnmar war alldeles owanligt flent, ja att 
högft få husmödrar fått infalta nagot deraf för wminter 
bebofwet. 

2) Men bwad äter ladugardsffötjeln och busdjurens föra 
beträffar, fa har man etjeft ide orfaf att flaga, DA Arete 
böaffaftning warit temligen god. fmvat af bärdwaltar fom 
rädningar, ffränder och myrängar, Dwilfet och allt under tjen- 
ligt berquingswäder fif hästjas. Ehurmväl a fomliga Ia 
aenbeter, järdeleå der böet funnits blandadt med fråcfen och 
mifur, lapparues renar gjort for ffada, dels genom merflia 


12 


förtäring af hört och dels genom unedrifning ur häsijov 
od tramp, få att den ESmwenifa Iadugårdsboffapen fått a 
jnuaf derför. Emedan lapparne föga bry ha om önverbeter 
påbud att akta fina renar för mybyggarnes böbäsfjor, 

då ffada derå ffodt äfven böetå egare hm ganjfa wärt f 
att med mittnen funna ftyrta hwilfen lapps renar det egen 
teligen mwarit, jom förerjafat honom den mangen gang böaft 
fännbara förluften 

3) Arets balmaffaftning, fåjom grönföuren och faftfull 
har oc onefligen för ladugården wartt ffördad god och tå: 
rande. 

4) Jordens brukningsjätt är inom Arjeplogs Gilles 
råde detjamma, fom jag i föregående areng uppgifter re 
inberättadt. 

5) Lifa förbållande är oc med Gillets binåringar. 

6) OM hwad ändtligen fågtimmerbuggningen angår, I 
blefwo de mid fvänne auktioner gjorde anbuden & ftubb 
öresargiften per tråd 4 fronans fogar ej antagne, bwarför 
to denna winter ingen annan Ifogsahwerfnuing här ffer än a 
520 reftbuggesträd 


ec 
N 
d 


Från Armwidsjaurs fotens Gille. 
Aj Krouolänsmannuen hr Jör. Starrin, 

I anledning af cirkulärbrefwet af näftledue MNowember 
manad, får t fortbet anföra följande: 

Den omwanligt laga temperatur fom, med I undantag 
hela förliden jommare war radande tmverfade mydet men 
ligt på wårtligheten i allmänhet och fynnerligaft på jädes 
grödan, Dwilfen, planterad förft i flutet på Juni månad, på 
ra ffallen uppnädde halfiva mognaden, jom till ftörfta delen 
förftördes genom froftnätterna mellan den 20 Augufti och > 
September, Ia att rejultatet af äretå fförd är total mifwärt 
Sfter t bwarje by anftålld underjöfning är utvedt, att inom 
denna jocen och Mala kapell utjas ljubundrade tunnor forn 
deraf ffördats 935 funnor fwagmogen och af föld fradad 
gröda, bwaraf bögft 256 funnor anjes dugligt till utjäde, 
bwadan taledes brifter 414 tunnor utfädeskforn för fommande 
war, fem doc efwifwelaktigt uppgår till än högre belopp, 
emedan ide obetydlig andel af den fröbara affaftningen har 
på Hera Itällen malt tillgripas för lifsuppebålle under höften. 

Potatis, fom i ntjäde uppgår till närmajft 600 humor 


| th ffadaded ofta af natt 
rades i för utbildning af tvrfa vc a 8 Ste 
pinbradet lå de lenmat vbetydtig arftaftning, ein 
Ienje nappat motiwarande ut) SERA . MR Rona 
bro. | freatur inom fecdfuen & 0 
talet underhållne frea | j 
OM ERA Rea förut meddelad ech | ar nd AR CA FE 
[ang till det bättre uti ladugårdsffötleln 


i d brunt 
eft under året införd. Med få undantag ar d 
bli 


D hy j a 
söjättet af jorden enabanda, doom. oj, att en r Ny 
nings plöjes och tas Ark mwanligen n D SE 
NS då jomliga jordbrukare börjat dels ige läg va i jr ho 
för till linda, dels träda vd mäverla med ra pe Sd 
SSE jamt funnit detta fätt SUNE nliv re 
SS af z oxföljd gande a 
ivrhuppad nar efterföljd I 
AÖDASRT TE do be länare tid [era 
pel täcdta och del öppna, är wäl en längre - HER 
wertftålld, men bdesja äro wanligen för grunda och C 
t J 
tiga för att åftadfomma alyftad merkan. Srlde 
T >åjom bidragande ortafer till det betflagliga Ah se S 
s0mänbet torde It förfta rummet böra TI - ; Nr 
vå | ölj ifs n och dels mighusballninge 
N ra följd mwårtåren och de 
nwvarandra följda mt i : | nav 
ni och andra fyrartiffar, lamt det oförhvartiga INS 
ningåjuftemet derigqenom den obetänffanume, under [EeNdg 
Ng. 6 väl i FR srharda I y 1 
öfade behof, fått ffuldjätta fig för oerhörda Henna SM ilben 
jemte intvaflat den mera Rs Jon Ag nr 
l 5 jeunv co rutinerad. On bidragande er 
ifall betalad jeunväl blir n 6 be 
betrycfet är otwifwelatftigt anven briljt på ET ältar - 
junnerligaft indragning af Eee Mala & Fr 
a är Jedan inom denna focden, fler: e als träd 
nagra ar Jjedan mor j oreda 
ftämplades od) bwarje abe erhött ja Ae UR är Ae 
ban på hela mwintern ide förmådde n NG a& det, 
aldrattefta icfe ett enda tväd att alver 


Från Gelliwara fotens Gille. 


(Aj Kronokänsmannen hv TH. Sitjwerbr md. 

Till följe af den fyliga oh falla unge Tatt KE ÅN 
dande förledne wår till medlet of Juni MaNaT un + n 
warjädden mwerfftällas på den förut mwanliga FRSINOm 
iutet af Maj, utan af förenånmd ocfaf werfftäldes benjamna 
emellan den 17 od) 25 Juni, fring bwilfen tid ligg 
inföll, få att qroningen förfiagid ganffa fort, ebuvu äl CA 
af månaden nagot fyligare wåderlel inföll, fom warade S 
början af Juli månad, under bwilfen tid mwärtligdbeten, $i 


Hud I Af uuden war Vader 
med nagqorh ju! mwåärine; (nvadan och åf 
tvar I fredigbet [ tt förboppningsfullt utiect 
rboppningar blefiwe dec tvywärr behvifnn. 

Stornet ortens allmänna uttädv, bar fill följ: 

ter biwarandra I flutet af Augqufti vc) början at 
mtråffade jfarpa nattrrofter, på de flefte ftällen t 

rrujtt, och endalt a få Hen bar någon fill utjäde du 
manmal erhållits, atom t Hades, Watti, Sattu, Rudt 
Mäntuware, Rattowvar Horube a nvilfa ft 
aftältumngen fenmat endaft 3:dje fornet 

Potatis bar äfwen lemnat rinna aftaftning, uppga 
till 2:a vd) 3:je fornet. 

Höfförden bar i allmäntet lomnat avd affaftning 
tullt motjwarande bsbofwet för den boffap fom mwinterföd 
Churn renfreaturen redan på höften uppbetat betydliat, 
1e5 ded ingen brift på foder uppftå. 


Lin odlas tte, ebuvw det were af bebofiwet påkalladt 


nuumnercligaft fen allmvogens qwinnor äro funnige bädeti 
nad och fpanad. Sålom nu är förbållandet amvändes bor 
ullsgarn t ftället för tin, och Droiltet erfordrar de Ffoutant 
tom funde bejparad 


Ladugårdsfrötfeln bedrifwed någorlunda, men härutin 


nan fordras ännu många förbättringar. 

Binäringar beftå endaft af ffogshbygge, bwarmed b f 
ningen i den öjtra delen af joduen har fatt fia förtjenit 
det humana bolaget Bergman Hummel et C:ni, anna 
more tillltandet med befollningen mera än beflaganswår 

A ffogarne cqnad en noggrann upphat, ja att härut 
nan tntet widare är att önfta. 

Socfnen bar genom MNödbjelps-tomiten i Lule hållit 
en god bjelp t fpanmål, och lärer fomma manadtligen und 
wintermanaderne att utbtmnas. och har härmed en hop a 
betsbeböfwande fått fig ivsfeljättning, fåfom med UpPprödjand 
af den utftafade allmänna wagen emellan tejpojerf och Kr 
foplatjen bwarjemte början är Hjord fill uppförande af tocfn 
häfte för denna bhjelps erhallande, ftår fomnmunen i ft 
rörbindele till de ädle gifvarne, fom och till dem bwilfa fö 
ataltat att jodnen deraf fommit i atnjutande 


Jutasjerfiwi fotens Gille. 
hr I 


R. La 


Beflaqlugen ha ven d tta å blif mjöf 
on NLA mijvert Mellan Lv > od fule Lt . 
inträffade flere ffarva froftnätt 


I nunnan ar n balm allite 
wvöda få att ingen amn | : N 


yi 


Frau 
p/ 


bhemiv 


votattjen har fnappt lenmat uta 
jom till det mefta blinvtt ma 
för puffarendå utt drin; tull d 
denna enda rardening rlanfa 
jafta befolkningen berom bd, eh 
nas bö, ja ÖNDer OR rede 
darue, J0m på IM fan med lit 
wit lösflåpte redan Mörta ietid n | 
pörd mängd önverpvåninat De öl a IF 4 
jädant de fommande aren ob joat får fe Ra fen 
bar den påföljd att den falta I folfnin ! ma & Le ben 
torfwa de odlat och orten inlunda blim i förn UR X 
ch ödemart jädan -den uripvungligen martt bi Jwet Sd I å 
till den fafta befolfningens berquing fill nötte mniande ÅR 
iförd är fäledes nog dylter, hållt jom hungersndoden vedr 
rv mangqensg doerrvar. 
ci Saken kid det beflagliga tillftån? t bland e na 
befolkningen år 1:a de flere på bwarandra Tel) ud mtigh v a 
åren, 2:a den fora ffadan renbjordarne gjort at - Sn 3 
3:e penningebriften. bemmad fredit och britt dl De ör . 
od) för det 4:e att nubvggen bittills utan ur] Ng ch : 
anlaggde umeft ä& de mera froftlänta ftällen, eburu SÅ é - 
ingen brift är på froftfria trafter, t. er. TM Jag” SOLA ST 
jag på ett berg, Lannamvanra Falladt, beläget mid etl NG : 
od nära Sappero bv, (om bland de froftönum ite. p a 
Gillet), blott för att prova upptagit en TÖCrAON 08 Fen 
jädden dera ide blef werffrälld förr än den 23 jut ebue 
hant jäden lihvål megna och förblet offada? eburn ke. 
under de ffarpalte froftnätter. On natt Då marken ; SÖ 
före berget alittrade af froft Ia arp rem den na ot ut 2 
wara, fteg jag opp på berget och fann fill min Hora fel 
undran intet tedfen till frott j SET 
Med ladugårdsffötieln och bynkringstättet ar jerder 
annu ingen förändring ntramat 


r för år 1567. 


Yr Anmärkning 


gusdjuren i Norrbottens lär 


Sjukdomar 


10. Forfoter och fmittofamma fjuk: 
domar 
HJeltbra 
Aumwarta 
pringor 
Walpjiut 


2:0.  Stonftitutionella fjufdomar: 
Tuvberkeliiudom ov co. / 6 
Biekfot (wartujoty 

Beunmjukhet 

Stväjtjjuli 


30. LoFala fiufdomar: 
He I 
vari 
nflommatior 
ungunflammation 
VB ite 4 
sel « tuggwerko 
Ynugomphyfjenr . 
Magtatarr 
Rohl 
Sufltommation i bi [| é ” 
Magimtd im den od) tarmarna 
UWrinftönn - j 
cuvn "än 1 si 
Jujlannmnation i fädegtr ngen . . 
Stiflanunation 1 fijmodern och jlidan 
staljuing t é Ca 
npuoderutfoll 
Owarblifven ejterbörd 
Förlorad fönsdrift 
Suffanunation i Jujret 
>Sceujt milonmaton 
Yedwridning 
att od) ofwerben . 
CEranthenatiffa jjutds 


RTR 


IFador 
Staftvationer 
örfigtnin 


I D. FIocobsjon 


Januari 1S68 


Betänkande och JörMag 
med ouledning of Norrbottens Läns Hushällnings- 
fällffaps wid fammanträdet den 29 fiftlidne Januari 
fattade beflut, afgifiwet af dertill utfecdde 
fommitterade: 


Sö anmiteg jordbrufet uti frörre delen af Sweriae t 
Jit, de erfarenheter fom gjorts oc de förändringar, fom ti 
följd deraf blifvit mwidtagna t förut härfdwunnet: brufnin 
rätt, bafiwva fenurat MRorrbotten näfton helt och hället vorördt 
cl) den frändpuntt, på Dwviten jordbruket härftådes befim 
na, är jaledes lag. Fordbrufet beduifhves nämnligen fort 
rande i allmänhet jäjom wnder längt förgångna tider, m 
redjfaper fom tagit ringa intryd af feduare tiders förbätt 
ringar, med ett arbetåfatt, fom ide ftår t öfverensftånunm 
med nutidens fordringar. 

En fort utredning af det jätt, på Mwvilket jordbruket 
närmarande non Gätet bedrifiwveå ffall fena ftöd för detta 
paltacud Anmärkas bör dod förft aft undantag från detta 
vlmånsa förhållande finnas, att jordbruket på nägra ftäll 
oedernves på ett bättre vd) frdåenligare jätt, men jom det 
iv undantag ej regel bafwa fommitterade ej anfett det bör 
på omdömet tmverfa. 

Ctt näftan fullftändigt enfädesbrut begagnad. Kornet 
är nemligen det jädesflag, fom egeutligen vdlas är från : 
på ommartegar.  (Srfarenheten har doc wijat, att rägn 
mognar fifa rätert ja oftajt jäfrare, på de ftällen der di 
blifwit förjöft, men, ehuru detta förhållande är tilljul 
ityrft, har ducf ej ännu, med undantag för några trafte 
inom Pite foden, detta jädesflag fonmit i bruf, annat än 
till mycet ringa omfång.  Näft kornet intager potatisodling 
främfta rummet; men denna odling har dot i allmänhet 
wartt mindre betydtig, ehuru det wijat fia, aft denna rot 
rutt nar för fulla utwecdling under wanliga är a alla ftåflen 
der Eorn odlas och mognar. — Flerftädes amvändesd dejutom 
amma jord är från år till uppdragande af potatis utan om 
byte ens med forn. Bland öfrige fädeswärter hafiwa gra 
bir Sn Omen weterligen, nägonftådes inom länet 
jäde ae Na fonumitterade byt den afigten, att detta 
- 20 aa 3 I a Jäga nafuraliferadt, fenlle mogna fill 
iförd da det utjas på för detta lädcejlag lämplig jordmon 
jom blifvit till be mottagande rätt beredd. Hafra vdlac 
bir och der till grönfoder ud) binner jällan till mognad ett 


åtlande, fom möjligen ffulle funn Ändras, om Na 
ARE under ett quunjamt år få den till mognad vd) edan 
SSE RE bibehålla fr Roj Rotedtingen är obetyd 
br inffräntt, fajom i allmänhet i hela Iorrtand till 
. "täpper unvid allm I huru desja båda ret 
IEEE rv ivnnerligaft den föritnämnd mydet tålig för 
Jörs AM femnar Qer ina fill oc) med på ftållen der Al 
mn fädespe duttien ar tejlt Linvdlun har övtt De 
ienalfte åren blifvit I ! | femnat mw [ra rejultat mm 
att iwmunerlgalt nem de Tralt | at rder 1 n nu a 
Qänets nödbjelvåskfomite widtanits, det är hopp Perem aj 
odlingen af denna nyttiga hushalläwert ffall blihva utbred 


inom Länet. Ham dlad ut I ihodnna op cf cg nager 
jtaded fill nAmnd d mångt Uf cf I N lag bar EN 
jerliqen Invete (mar?) förlöfts på enftaka IF [en y under 
oda är lemnat ganifa tillfredsftällande affaltnin ja 
Swad foderodlingen widfommer, Ja bar mum ide m 

jörandet of gräsfrö, fatent allttetlönver timotej Ian utt 
någon näMmndwird uppmärkfambet, eburu det genen de fer 
jäf, fom förnåmligalt of ftandsperjoner blivit gjorda i till 
julle Adagalagdt, att bada desja federw rter trifvas bår och 
femua fullgeda ffördar, faftån möjligen under fortare HidFöljd. 
Det från förfådren ärfda fättet att lata linda, fom mwarit 
upplöjd och nagra ar betadd, ar fy Ner ar anmände 


deremot änn; men lindan ändtligen gråsgrodd, temnar ide 


deftvmindre en mångårig, Yppig atfaftning. 

Fördelen af åker och lindmarkens afdrkning oc) botten 
jyrans bortffaffande är wisferligen af flertalet inledd, men I 
allmänhet alltför litet beaftad. På få frällen om på nagot, 
får man fe fullftändiga ofdifningar. Härtill fonumer att 
jorden för grundt bearbetas och att Afrarvne på MATEN bes 
gödslad med den fpillning, jom fallit under wintern, hwilken 
brunnen, jom den oftaft är, utbredes på Afern, omedelbart 
före fornet, bwilfet fednare defutom utjäs tjodt. Dlågen 
heterna häraf äro, att jäden werer på halmen, att den nappt 
argängen mid förfta häftiga reguftur nedlägges, för att e 
mer refa fig, att den till följd deraf Dliv mindre gihvande 
och mer fänstig för froft, för att nu ej uppräfna andra olå 
genbheter. A 

Uti ladugårdöffötteln aterftår ÄäNven mydet att önifa, 
innan denianuna fan intaga ett wårdigt vn och en frame 
ftående plats. Orfafer dertill ärv manga vd troligen ar 
Hushällnings-fällffapet wäl fända. Kommitterade inffröuka 
Ng till att anföra, att utfodringen i allnvänbet är för napp. 


q ; v 
. äro att jöfa i måra jumps och myrtrafter, ärv 


i ) ör Ar övdt, Ddertill mwaål 
oven andra, enligt bwad ofwanför är anfördt, i FURL 
ine jäfom att Afer: och lindmarfer ej afditas etter, au 
tagas, att de Pwarfen erhålla det djup ej eller det 
i ör att framfalla dermed afjedd 


jändigbhet, 10N 


att allmogen tnfätter flera for I fin ladugård än den 
fan framfö I 

des, att de tydligare detarne af länet bittillå, utom det fift 
året ide ens producerat mör inom orten, utan att jäd 1 
ofta nog måjte bämtas från andra fratter, att det mör jo 
beredes tfe lämpar fig att längre tid förwara, famt att vit 
tilhverfning är nåftan belt och hället ofänd. Uti de no 

ligare fjodnarne affättas mwisterligen betydliga qvantitet 


da, att mjölken ej rätt tillwaratage vc amvän a 
f lande, 
pifert Upp / 
Te fom är nödwändigt f 
ÄJE 


merf sp ätlningg-jällffapet, jom tillfullo infett wigten vd) 


ändigheten deraf, att allmegen AR SÄ Jem Kd 
ibrin ST ) fdifningar ffola merte 
mör oc) det från Stalir floddal bar äfven på Jenare Ar tigt bilringar SA IEA SERA Neue byft den 
intagit en framftäende plats I handeln famt betingat bi ftållas, [CE Yt R = S SRS ue 
tag pe RR iorn INTOPAPE onnib Del od S tro, att befolfningens uppmårfj 2 
prifer, till följD af den omjerg inföpare eqnat de « TUNA Det blifvit wädt på demmx mwigtiga angelägenbet, 3 


nödmw 


utfemnats to marfnaden, men met beredningen af Imöret 
de Finjfa focfnarne är deremot nycdet att anmärka. 

Den inhemffa foracen bar wifat fig, wäl ffött, owan(i 
mjölfgihvande och det är jäledes att hoppas, att, om frafti 
utfodring och vått omforg eguas åt Iadugården, den ice all 
najt bör blifwa ett riftigt Drag till uppehållet, utan äfwv 
lemna betydliga produkter till affalu. 

Att på ett benman föda flere dragare (häftar) än jom 
för detjammas beböriga ffötfel erfordrag, är onefligen en ftor 
mifsbusballning, bwilfen flerftädeå eger rum. — Orfaken til 
detta för ett rätt jordbruf ffadliga förhållande torde, jom få 
mydet annat, böra tillffrifwas ffogöbrufet, och fommitterad, 
bafiwa ide melat underlåta föfta uppmärfjambheten derpå 
En bemmanöegare fom för fitt jordoruf blott beböfiver on 
häft bar ofta fvenne. IF ftället för denna för jordbruftet 
obehöfliga bält, bwilfen utfodras med det båljta fodret oc 
ofta användes till förstor utom hemmet i ffogen, der fåledes 
aven en fter del af frillningen lemnas, funde bonden ans 
tingen öfa fin ladugård med 1 a 2 for eller oc beftå rifli 
gare och bättre utfodring åt de freatur han bar. 

AF den utredning konvmitterade uu lenmnat om jord 
brufetå nävmwarande tillftånd, framgår, ätminftone enligt derac 
Ajigt, att de förändringar, fom I främfta vununtet erfordras 
för att förbättra detjamma äro afdikningar, införandet af 
lämpligt werelbruf, förenadt med odling af ädla gräsflag, 
lamt en förbättrad ladunärdsfrötfel. 

Att fanta och földbällande trafter finnas till mydenbhet 
alleftädes inom lånet är allmänt funnigt, lifajom och att till 
desjas fullftändiga afdifning erfordrag ftora penningebidrag 
ran GStatsmagternas fida. Många afdifningar af mindre 
Färrtrafter böra doc utan mellanfonunande bjelp funna af 
allmogen företagas, blott öfwertygeljen om deras nytta och 
nödmwändighet blir allmän; men utom de orfafer till frojft 


: ifwärtär, fom öfwergått länet, och genon de be 
mängd TR förtäiusdet till ftörree myrutdilningar, jom 
fä ären erhållits, har anjett, att tiden nu Är inne att 
Få agrononmer anftällda inom lånet, bwilfa Dels äro VE 
tell att uppgöra fullftändiga afditningsplaner för hela CC 
uar, dels funna tillhandaga allmogen med utftafningar i 
den odlade jordens oc) jmärre närheten af obe L389 
jumpuvarfers afdifning, dels alltid ffola Uf Ske net 
för att meddela råd och upplysningar I alla fi Mjuce 
hörande förhållande/bar, i enlighet med framftälli 
uppdragit åt fomnmitterade att bereda detta ärende och ha - 
tommitterade, till följd deraf förffaffat fig uppfysningar från 
nedaunämnde län, der agronomer dels marit dels äro ans 
hälta desja uppgifter inhämtas, att lönen uti Geifeborgs 
län, jemte vejefoftuadserfättning och LR AGE 
gått till 2,950; att den uti GStvra Stopparbergs län an - - 
uppbär i lön 3000 Rdr, bwarjemte han tillita åtnjuter id 
efter 2:me bäftar och 3 Rdr i arfwode för bwarje förrätt 
ningö= och refedag, mot ffyldighet att: uteflutande ad Är 
tid ät agronomifta arbeten od) wintertiden upprätta ar 3 9 
foftnadsförflager, utan rättighet att derför Fal, PR 
fen, farit med fyldighet desutom att till Oushll SM ä d 
ffapet ingifva redogöretfe öfwer bwad han EN r z 
vättat; att lönen utt WeftersNorclands län är 2,5 ke 3 
famt att uti Vefterbottens län genom Tandstinget SR AR 
en fringeejande undervwijare i Gandthushållningens olifa od 
fwilfen har i lön 1,500 Rdr och refekoftnadserjättning 
Rifsdaler. i Fy 

| Så Gtund af desfa upplysningar och då EN 
ide hbyja något hopp att Landstinget är willigt anfä aftös 


ning til mer än en agronom, hafwa de befltutit Henmffälla: 


[4 


Få 


liggande /Ar 
net 


23 


ett Hushallnings-fällffapet ingår till Länets näft fom 
manträdande Landsting med anhällaon, att Landstinget on 
lär nödige medel till en länsagronoms aflönande med 2,500 
sRöor, of fwilfa 1,500 Fidr fåfom lön, 100 Rdr fafom er 
jättuing för upprättande af Fartor och foftnadsförflag och 
690 Rdr fåfom refefoftundserfättning och dagtraftamentr, 
famt att denna agronom ftälles till föllffapets difpofition 
med ffyldigbet för fällffapet att för hwarje är, jemte eaet 
yttrande, delgifwa Tandstinget den berättelfe Ofwer under 
året werfftällda förrättningar, fom of Länsagronomen ffall 
till fällffapet infändas. 


Under tider af nöd och bekymmer tedes tanfen vfrin 
ltat derpå, hurmotda denna nöd oc) desja tvrydande förbi 
tanden I afla rigtningar ärv framfallade I mer eller mindre 
mån genom befolfningens eget förrmållande, eller helt vi 


ballet af orfafer, ton funnat fwarken förefommas ej ella 
till fina mwerfningar mildra med till buds frående medi 
Att ett upprigttat hvar på denna tanke till någon del bli 
en fjelfantlagelje, injeå om man faftar en blid på förhålla 
det under de jenare åren, vd) gör fig reda för de medel til 
utfomjt, iom anlitats, och den ringa tillit fom gifmits d 
ftändigt högre och högljuddare warningarne från yperjona 


om welat deras wäl oc) önffat en återgång till fordna w: 
nor och) lefnodsjätt. Jerd och ffogsbruk har wisjerligen upp 
tagit befolkningens tid och tagit alla deras frafter i anfipråf 
men det jenare har, det fan ej af någon förnefad, under åts 
minitene ftörre delen af de fift förflutna decenuterna infräts 
tat mer od) mer på det förra, bwilfet derföre maångenftåde 
ratt Ita tillbafa och förfalla. Stogsbrufet har fåledes dragit 
för myden fraft från jordbrufet jamt defutom franrallftrat 
den löja befolkningen, bwilfen egentligen från ffogsbruket har 
bämtat fitt bröd. Under den tid, da de lodande biförtjen 
fterua mweoro rifliga, hafwa alla förfök att wäda befolfnin 
gens bag till förbättringar i jordbruföwåg warit fruttlöja 
men när, fåjom förbållandet nu är, de ocande, tillfälliga 
rikliga förtjenfterna näftan belt och) hållet affinat oc) dyme 
deljt wifat alla länets innebyggare wanftligheten af den tillit, 
Jom fåftats wid dem, famt derjemte återfaftat på jordbru 
fareng ffuldror underhallet af en mangtalig arbetålös befolt 
ning, da bör man funna hovpas, att de för allmänt och en 
Ifildt wäl omtänkfjamme ffola med uppmärfjambhet lygna till 
ad och med efterföljd befrämja de erempel och föredömen 


I 


så 


iom läggas reamför deras Hen. Att gera Jorden och) ar 
tet På demanuma fill en den fårafte ysjeljättning, att ae 
ont geda vejultater och genom en förftandig anordning för 
må både den redan jordfafta och den löja befolkningen att 
inje jordens aftaftbara wärde och de mangraldiga fördelar 
våde i materielt och andligt hänteende, jom ett vätt brut art 
dentamma för med fig, torde wara det mål. till bwitfet 
mwarje för länets framtid D. 1. |. jordbrukets upphjelpande 
nitälffande perjon bör ftränmwa. i 

Mången torde imvända, att jordbruket här i länet ar 
i hög Arad mwanftligt och ofta gifver def idfare en alltför 
fuapp lön för hans möda; men, ehuru hårutt ligger mycken 
anning, I det att flimatet gör fpanmalsaffoftningen efäker 
jfulle det mwara en tvöltlös tanfe, om man trobbe, att ingen 
pjelp finnes för att mildra vd jörminffa de ffadtliga immwert: 
ningarne af froft och föld. Att helt och hället upphäfwa dem 
järer aldraminft hår wara ott hoppas, men det torde ide 
funna förnefas, att ganffa ftora fteg funna tagas, för att 
fomma till ett bättre förhållande. Den allmänna froftlän 
digheten jyneå utan hvifwel mwara en naturlig anmwisning 
dertill, att jordbrufet bör ordnas för foderodling och bor 
ffavsffjötiel i en widftrådtare ffala, än hwad nu är fallet 
och en ytterligare muvisning härtifl gihver den rifa grass 
wärt, fom wål bäfdade lindor under en lång följd ar ar 
lemma. Men detta utefluter ide möjligheten och nödmwmäns 
digheten deraf att derjemte odla fpanmal, för att fylla at: 
nminftone en del af tänets behof, bwilfet fäferligen annars 
under den länga tid, fom all fonumunication med andra trvafz 
ter är högeligen förhvårad, ide ffulle funna ffe. Härtill er 
jurdrag dod, för att deraf draga ftörfta möjliga fördel, för: 
ändringar uti jordens ffötfel, härtill erfordras afdifningar, 
lämplig aferbrutöredfrap och ett ordnadt arbetsjätt. Churu 
HushållningsÅTälffapet genom fpridandet af ffrifter, inne 
fattande lärdomar och råd för ett bättre orduadt jordbrufs 
jätt, genom premier för odlingsflit oc genom andva upp: 
muntringar föft mwerfa för detta ändamäl, ha doc wåra hins 
der legat deremot dels uti obemedlade hemmandegares oför 
måga att undertafta fig de foftnader, iom för Mwarje för 
bättring i ftörre eller mindre grad mafte erfordras, och dels 
förnämligaft uti allmvogens wanliga obenägenhet här, fajom 
på andra orter, för förändringar, hwilka wisferligen i tljufa 
färger funna målas och beffrifvas, men hwarutaf de Ddod 
ej inför fina ögon hafwa ett vbeftridligt och talande bemis 
uti deraf bärflytande förmånliga rejultat. Det är fördelen 


S4 


och nyttan af en förändring jom måjte ligga flara, för at 
Semfanuna ffall anffå på den fora allmänheten och det är i 
affigt att bereda allmvgen tillfälle att på nåra hall och a 
nom praftiffa bowis öhvertyga fig om fördelarne ar ett fö 
vättradt jordbrufsjätt, fom Hushållnings jällffapet fäftat fi 
wid den tänker, att i bwarje focfen mom fuftlandet, burd 
invättas en eller flore mönfterfarmer medeljt arrenderande på 
wi tid af jmärre Henmuman, Dwilta ffulle föras och bruf 

på ett för orten ändamålsenligt fätt oc med goda redffaper 
enligt af fänsagronomen utftafad plan oc) under ledning a 
någon i närheten af mönfterfarmen bvende dertill lämp 

perjon.  Oushållnings-fällffapet, fom anjett, att ett Ddylitt 
arrende lättaft bunde åftadfonumas derigenonmr, att egare til 
fjenliga hemman uppläte dejamma emot mwif ärlig erjätt 
ning, med ffyldighet för egaren att werfftälla allt jordörut 

arbete efter gifna föreftrifter, allt i hufwudjaklig öftiveren: 

ftämmelje med det wädta förflaget (fe Hushällnings-Jälljta 
pet protofoll för den 29 Januari detta år) har uppdragit 
ät fommitterade att närmare utreda denna fråga och ha fom 
mitterade, till följd deraf, utt ffrifvelje till Ordförandena l 
Hushallsgillena nom töjfttandet dels utveclat buru de tänkt 
Mn denna wigtiga angelägenhet ändamälsenligt funna ordnas 
dels infordrat uppgifter på perjoner, fom förflorvat fig williga 
på de angifna wilkoren upplåta fina hemman. Denna ful 

melje bifogas: 


Till ordföranden i N. MN. fockens Hushållsgille! 


MD Norrbottens Läns Kongl. HOushållnings-föllffaps 
mwinterfjammanträde den 23 fiftlione Januari mättes atfeitlliga 
förllag, affedda till jordbrukets uppbjelpande inom Länet, oc 
då Jälljfapet anjäg en del af de framlagda förflagerna wara 
af ffor wigt, jamt defutom erfordra en fullftändig utredning 
tilljatte$ en fomité med uppdrag, att till ftundande fanman 
fomft bereda desia ärenden, och få wi på grumd deraf hän 
wända of till Eder med anbällan, att I wille inom Gillet 
inbämnta upplysningar oc) derefter teman tfomitén war & 
följande frågor: 

Ar 1:o. Finnes någon mindre jordegare inom focnen, fem 
är millig att, under en tidrymd af minft 5 är, npplåta fitt 
hemman på det fätt, att han dera fjelf oc) med fitt folk were 
ttållande allt erforderligt arbete, åtager fig brufa och fföta 
jord och ladugård enligt de föreffrifter, fom Förvaltnings 
utftottet i famråd med agronom beftämmer famt under när 
mafte tilljyn af Gillets ordförande eller annan fullt fompe 


tent perlen emot åtnjutande af ej blott all aftaftning från 
pemananet, utan äfven af ffälig erjättning för de fejtnader 
för afdifningar m. om bnvilfa funna antes nödmändiga mir 
förfta öhwvergangen till ett för orten åndamalScultgare brut- 
ninaslätt men met ffuldiahet dod att aniwvara för alla hem 
manetS onera ar vad nanm de mwara ma? d 

20. Hun fter årlig evtåttning begäre$ af den eller 
dem font förklara fig williga att på ofvanffrifue n ilfer upps 
fåta fina hemman ed) an deuna erfättning of Eder ffältag 
ter öfwerdrifven? é 

30. Hurudant läge, hög, tid, etter froftländt, burn 
pögt ffattetal, burn fter areal m.m. utmärka detta eller desta 
pemman? I 

40. HOhvu fört är uttädet al böft och mwårjå 

50. Ouru många freatur af Häftar, for oc) får min 
terföda$? | / ; 

60. Hun fror bar arga affaftningen bittills warit? 

OT fommitterade wända fig Hill Cder, för att erhålla 
ofwanffrifne ragor befwarade, Wilja de Även till tedning 
ör Gdert omdöme och till meddelanden inom Gillets område 
lemna em fort vedegörelje för orfafen dertill att desfja frågor 
vlifwit frrmftällda, jamt afgilwa de grunder, på Mmvilfa fom 
mitterade tänkt, att ett förändradt bLrutningsjätt of jorden 
bör fattas. 

Oct wmvarande brufningslättet af åferjorden Teder, genom 
de frändigt werande balmffördarne, till jordens utjugande 
och fordrar en ofta upprepad ftart gödsling, för att fyumna 
frumbringa hjelplig fförd. bwarjemte för att ej ogräs ffall 
taga allt för mycdet öfwerhand, jorden mate öfverlaftas med 
mer jäd, än fom för en god äriug är lämplig. Dertill fom 
mer, att jorden för grundt bearbetas, att den, utan ombyte, 
är från är bär fanuma föde, famt att den ej afdifas. Sköt 
fel af lindor för foderwert lemmar mydet öfrigt att önffa, 
för att metivara nutidens fordringar och tända till vitt 
aagu för jordbrufaren. Det wore, för att lära länets jord 
brufare, Hwilka redan måhända till nagon del infett, att 
förändringar böra företaga$ men rygga tillbafa för dermed 
förenade foftnader, öfwergangslättet Tran gammalt till nytt 
jordbruf, för att inom hwarje joden funna yraktifft wmwila, 
att jwårigheterna och toftnaderua för införandet af en före 
bättring i jordbruföwäg ide ärv ftörre, än att deufumma ar 
bwarje omtäntiam oc aftgihvande jordbrufare fan widtagas; 
för att tydligt jätta för hwar och end öga, att toftuaderna 
mångfaldigt frola uppmägas af nart utfallande viktiga ffördar: 


D? 


3hHh 


för att häfva deras rarhagor, tom fre på nyttanarf ctt fö 
ändrat brufningsjätt, men ide bafwa fjelf tillit att tillgriy 
ett jädant, ide mod att bryta med gammal häfd vd) att 
underfafta fig ett öfadt men lönande bewvär; för att fflut 
ligen jäfwa deras omdöme, fon widballa, att det myvarand 
är det bäfta och för orten låmpligaft, för allt detta mor 
det jynnerligen önffwärdt ott få en eller flere hemman inom 
bwarje fomnun upplåten på de mwilter, jom här ofwanfi 
i förfta frågan äro framtagda. 

Kommitterade hafwa tänkt fig ott brufningsfättet b 
blifva följande: 

På det att jpanmålsproduktton med mera jfåkferhet ma 
fnma bedrivas bör den del af jorden, jom ligger högt 
är minft froftländig, amvändas till åfer famt brufaå ut 
en färjffild wertföljd. Den bör för detta Ändamål indela 
od) brufas i fyra eller fem ffiftesbruf, emedan jorden då m 
mindre gödjelåtgång, bibehålles wid tillväclig wertfraft. &S 
fom exempel på ett fyraffifteSbruf må auförad: 

1:fta året fwartträde, 2:dra böftråg. 3:dje ärter. rotfru 
ter af roftwor, potatis m. m. d. fJamt 4:de året forn. Då 
aferarealen är något widfträdtare, få att en mindre del för 
lemnar en för busballet tillväcttig fpanmålsaftfaftuing och d 
ärter binna till mognad, torde med fördet funna tilläggas 
Ste ffifte, då wertröljden t. ex. funde blifwa 1:fta året Pwart 
träde, 2:dra råg, 3:dje ärter blandade med något hafre, 4:d 
rotfrufter och 5:te forn. Till desta wertföljder ffulle öfwva 
gängen mwara ganffa lått och ide förenad med nägra jyun 
ligt ftora foftnader. j 

Yinderna åter brukas it en civeutation, fom förnåämligaft 
afler gråswert och linodling. Deras midd bör defutom a 
ligen 1 bändelje tillgång dertill finned, ökas genom nyode 
lingar, fom fedan torfiwven hunnit förruttna, och gödjel dera 
blifvit nedlagd, genajt böra igenläggas till lindor. 

Då en god höfförd utgör fanffe den mwärderifafte affaft 
ningen, bör äldre lindor, när gråswerten börjar oftaga änve 
upplöjag utan att någon beftämd erdning emellan findarne 
behöfwer tafttagas. i 

Härmed bör doc ej dröjad för länge, ty em utmagrad 
wall fordrar ny gödsling, innan den fan lemna en till 
feedöftällande fförd.  Smvil tlinder jom nyodlingar böra 
afdifas. ; 

Bägge fMaacn behandlad derefter på följande fått: 

. Efter att föregående iommar hafva blifvit upplöjda 
bejäs de 1:fta året med lin; om mwidden är för for att be 


d ondaft lin, fan återftoden bejas med bapte, 2:bra Sa 
+ forn, för Dwilfet wäl gödstas oc) i bwilfet Ned grid 
ör mwarefter de lemmas aräsbärande ja länge ffördarna ar 
jur Fomiten blefwe (Sder förbunden om I anfeende annat 
vutningfätt än bär ofwan uppgifme för Cder 206. vga 
fämpligt Tädant benäget uppginva, fyner en Totta nh 
prufningSlätt ide torde pasja för afla trafter af fä kr -- 
ftomiten tillåter fig äfven tälta Eder uppmår IR 
derpå, Att det eller de henuman Jem funna fomma a er 
pjudas, böra mwara belägna I eller tnvid förre Mugr Md 
Smwar & denna ffrihvele torde benaget LTR PAER 
fomiténs ledamot Direftör Foqelmaf, under adrefs Vulva, 
Ava, fednut inom medlet aj Maj manad 
tulca den 23. Mars 1868. 
ÅH fomitenå mwågnuar: 
28. v. Rehanfen. 
Med anledning af denna förifvelie hapva följande anbud 
ymmitterade infommit: f j . 
= förän Pite focfen af Arrendatorn af CRIS TOTEM e rn an 
Fredr. Beraftröm, bwilken fordrar, för AI LUTOUR, [eran is 
till fycftiftesbruf, 200 Rdr deta året och 100 Rdr erg, 6 
under de 3:ne derpåföljande, emedan ban, talom aret 
af ett boftälle, ide eger nagen jäferbet TOY att i on a 3 
draga nytta af de foltnader för AE aga OR SN 
hemmansegare fan påråfna Boftällets afer och a 
görande den del af dettomma, jom anbudet SUS SE 
en areal of 38 tunnland. FJordmånen ar age effaffenbe 
sd) teqet fördelaftigt; ; | 
y öka Meder-ånte focfen af Bonden 3. &. SSR, 
eqare af Vs mantal utt Sunderbyn, ömt EeN at a 
föder 6 for, 3 får och 2 häftar, bwilfas utfo EA kr 
jaftigen beftår af trädeshö. Henmanet är N ige " & 
från Sulea gamla ftad, genomffäres af fon bb anna 6 
wer-Lule och bar ett efter fin fatt omwanligt NE ös 
ffifte med ommwerlande jordmen ar and, jah a a 
fermylla, äfweniom något röta; låget är. i allmå aa atv 
men med godt affall för särar. ARRNRNe d AV 
jädet utgöres af I Vv, a 2, unner a funna 
EE amt a Bonden Ifjok TN NG 
tv. mantal uti Skäret, hwarar födas 5 Ra 
hälft. Båda desfa hemmansegare Are williaa at! verbet K 
nina hemman till HusbällningsTällffapet för införa 


me 


NN 


N 


ett ordnadt jordbruk, på de wilfor oc) med & IHtvldigbet 
jon uti fommitterades ofvananförde ffrifwelje ärv an Vija 

Srån Måne foten af MNänmndemannen Jobau Hett. 
blad I Orrbyn; 

Från MNeder-Falir foten af hemmansegaren Grif ce 
derbelm i Gammelgården, bvitfen numera återfallat jitt or 
bud, jom defutom innehöll obilliga erfåttnin 1Sanpraf. 

Från Ofwer-FKalir foten af Infvektoren 5 Björlin 
Jon och Handtanden I. F. Lundin, hvilka fjamfåldt ega Blad 
wifeng bemman 2 1 om /,, mantal. 

Från MNeder:-Torne fofen ar Konful MN IM unerfe 
egare af 3 mantal i Wuono by, liggande mid ftora land 
wågen !'/, null från Haparanda. A hemmanet, jon nylige 
undergatt laga ffifte, med ffuldighet att utflytta, för Dwilfo 
ffuldigbets fullgörande tillvädlig utflyttningsbjelp erballit 
utjas 7 tunner forn jemte nagot potatis. Henmmanet lem 
nar I fett mmwarande ffit foder till 10 for, men Omehar 
utom lindor och äfermarf, 67 tunnland Ang, af bwilten arcal 
Itörre delen fan genom difning fultiveras til linder. Hen 
manet är utan åbe, men på def område bo 3 a 4 inhyjin 
gar, Dwilfa hafiwa må tegar, men Dwarfen egande rått till 
delanuma ej eller rättigbet att på bemmanet qwarbo (Kon 
jul Wennerftröm bar erbjudit en af desfa inbyjingar åferjord 
till IV; a 1, humor utjäde och äng till 1 fofoder, med 
våttighet defutom att få rödja ng på bemmanetå mark till 
ytterligare ett, mot en afgäld af 20 Jommardagåmerfen” är 
ligen, men anbudet bar af inbyfingen afflagitå). De milkor, 
Jem SKonjul Wennerftröm uppftällt, äro, att Hushbilnings 
jällffapet anfwarar för alla bemmanets enera, uppgående til 
bögjt 150 Ir årligen, under den tid af 10 år, på bwilfen 
bemmanet af honom will till lällffapet upplåtas; förbindande 
ban jig ded att, i fall nybyggnader under arrendetiden b 
bhöfiwa för bemmanets behöriga ffötande uppföras, deltaga 
med hälften i fojtnaden för det wirfe, fom dertill erfordrad 
bwarförntan Sonful Wennerftröm förbebåller lig att fritt få 
bilponera det bemmanet tillhörande larfiffe i Torne elf; 

h Från Garl Guftaf8 focfen af Herr Ofwerjägaren L. Sv 
benftjerna; , 4 i 

Svan Ofwer-Lule, Ofwer-Torne och Pajala focfnar hafwa 

deremot tnga anbud infommit; 
” Stommitterade hafiwa pröfivat de infomna anbuden och 
dermid ide funnit fig fuma förorda till antagande anbudet 
från Näne, Ialom mwarande i högfta grad vbilligt och def 
utom i uppgifterna föga tillförlitligt; ; 


RA 


f i splydni 
. wer-Kolir, emeban de upp 
GuENDe La X tv t mman, jartent mt 


« Re 
nom Ffemiten lenmat IN in 
i Ur kimtigt i affeende på läge, HiTom Mit: ! - SR 
inatt underfottadt I dt ite, Ialom we ul ES C är 
fa af AbYggnad, gjorh föga ån 
nönftertarn, ; | I fe + 
anbudet från Carl Guftaf, emeran NG 
ec att en SR EGENSENREE Ål ut 2 Fa är : I ; bea 
ufet att 
fen, att 


n 


ad cm Nn Yr 
5 ullt öfvertygad cv 
är arne till för 


föreffrifna AnNvrdnin; CBJ 
an utan bidrag utför dejamm 
set icdfe blir Jamma fördel, n 
manar fill lifta erterröljd, om 
perreman, fwartill fomme 
un ärliga afföltningen vål rna | 
una genom förandvemgen jfull S un bo SN ar 
ihvitå, erfåttningsamnpraten, OL ERae ne We c | 
ningejunmuana uppgtne, blenve öpmerbri 2 bi 3 on 

Hwad åter widfommer d öfrige anbuden MT hi 
mitterade funnit det från Pite locfen (FAO ige a 
pejftämda mwiltor, jämt hoppas, att be förl d OLA (RR 
ftädes fomma att midtagas, I bändel. foutrat en SVAN 
tänd, ffola lända jednemånnen till for fördel, dett: 


d 
N 
PD 


mydet förre ffäl, om allmogen utt denna Nan Ku Dn 
alltid wijat fig mera böjd för ranmiteg, mera ENGMAN 
vå rad oc) mera fraftfull i fina företag an to oandra a 
at länet; ; Å 
anbuden från Meder-Lule focfen billiga vd pepina 
eburu inga beftamda erfättningsanpraf br EST 
men dä deäja erjättninaar egentligen ffola , i JA Sr 4 
tällda afdifningar och bemmanstunebanmwarena RR 
williga att inga På de mwilfer, Iem1 ge RT 
jinnas angifun, få fan ej den föftnat Ib fin! sa > tg 
Hushållnings-fällftapet, blifva för någ Korn DI EN 
an den, fom är ferdrad af arrendatorn Ning ch Å Nn 
mitterade måga faledes RR lor, månen te 
inftone med den ena af desfa aborr, 1 
föräkAa wi det förballande, att DET ua si] AR sir 
man är beläget imvid en mycfet trafiferad og: vi 3 ka 
andra i närbeten af fora fulbragen på ett IN 4 ön sa 
nen, der mycdet är att gora I odlingar, der FGDDN a NOR 
jord finneå och der felkvifa byar, 1 nwilka alla I - 
bör i en framtid intaga ett framitaende vum, haga på ak 


HUE 


fidor, ide tilltre fia argera, bwilfet hemman 1 fådant 
bör can företrvädet; 

anbudet från Neder-Torne bafhwa kfommitterade äfm, 
funnit fördelaktigt och antagligt, förnämligaft of det fer 
att ftället för denna traft af länet bar ett utmärkt låg 
bwarföre fommitterade, då detta hemman är tjafnad af äl 
förefla ott genom HOushällnings-fällffapets åtgärd en perj 
anffaffas, fom på arrende emottager och fföter detta henun 
under ou ftidrymd af 10 är, med ffvldiahet att underk 
tig de föreffrifter i affeende på jordbruket, fom of Bushi 
ntugs-fälljfapet eller dej ombud meddelas, med ffyldiah. 
defkutom att beftrida alla hemmanets onera af bwad nan 
de mwara må, men med rättighet att under de 4 a DH förjt 
aren af HOucshallningsfälljffapet Aarligen uppbära 200 Rd 
allt efterom hemmanet fommer att indelas til 4 elle I 
ffiftesbruf. 

Söljande hemman torde jäledeå för ofta vmerdadt I 
damäl wara att påräfaa emot bredmwidftåcnde erjättning 
belopp: 

Erjättnina 
. 1:a året 


Ghefsboftället Gran i Pite foten. 
5. EC. Sundftrömå hemman i Sunder- 
byn of Neder-Lule focken äg 
Sfak Olof Pettersfonus hemman i Sfä- 
ret of Neder-Lule foten by 
Stonful MN. Bennerftröms hemman i 
IBuono by of MNeder-Torne foten . 200: — 200: 
bwariaenom en utgift ffulle uppftå of 800 Rdr det förh 
od) 500 Rdr det andra, tredje och fjerde jamt möjligen äfw 
det femte, t bändelfe bemmanen indelas i femftiftesbrut, 
Wwilfa jnmmor doc funna uedjättas till 600 Rdr od) 40 
Mdr a ot Ett Hen arrenderaå i NReder-Lule. 
Stomnutterade få fåledes, på aruud et of [1] 
ge f på grund af det ofwan a 
Att Hushållnings-fällffapet uppgör kontrakter med of 
wannämnde hemmansinaehafware på wilkor, att de, mot 
afnjutonde of föreflagna erfättningar, ätaga fig brufa och 
odla fina hemman efter den plan och på det fått länsagro 
nom beftämmer, under dennes uppfigt och under Gillesord 
förandenas eller annan i närheten of hemmanen boende 
dertill lämplig perfons närmafte tillfyn; fomt att, om fäll 
ffapet anfer fig fafna dertill erforderliga medel, hemftällan 
of föllffapet göras hos länets Landsting om ett årligt re 


iousganflag of 1000 Mor, under en tidrymd of 5 ar 
a en RE med en eller flere innehafware af hem: 
yn n i de Fommuner, från hwilfa nu intet eller vantagliga 
jul infommit, äfwen funde uppgörag ty förft derigenom 
blifwa werkfningarne rigtigt wälgörande och den tanke fom 
(ligger till grund för förlaget, rätt genomförd. 


DÅ ladugårdsffötjelns ändamalsentga ordnande a ett 
af bufmwudwilloren för bwarje jordbruk, 1 hwilfen traft. ar 
Zmwerige fom belft, blir detta ännu mer förhallandet på 
ort, jom är färdele$ egnad för foderproduttion od 0 mm i all 
månbet år i bejittniug af geda betesmarker UAtt upphjelpa 
vunna näring är jäledes ett det mwigtigalte wiltoret för IN 
vrufets höjande och länets framfiridande 1 odling och a 
ftand. Sajom ett medel dertill bar Onshallnings-Jall Sd 
fältat fiy wid det framftällda förflaget om STOR 
rättande oc) uppdragit at fonmmitterade att jöka Rn SR 
fråga, lamt derefter till jällffapet infonuna med förf ag Kin 
de atgärder, jom för målets winnande funna ecforbrag. FN 
följd deraf hanva fommitterade fatt fig t förbindelle nm 
Husbållnings-Jällffapet i MWefterbetten, der, enligt bwad tom 
mitterade hade fig befant, ett bymejert genom OnShållnings 
iällffapets fraftiga medwerkan fommit till ftånd, och a fom 
mitterade härmed öfmerlemma ide atlenalt utdrag ar ett brel 
från Sekreteraren i MWefterbottens lans Oushållnings-fälljfap, 
nvilfet innebäller alla till frågans sb SJ NN 
lysningar, (Bil. EC.) utan Aven afffrift of "Kontrakt om 
Bymejeri” (Bil. F.) 


(Bil. C) | ser 

Med anledning af Tit. bref ar den 27 Sebruari ans 
gående bymejeriers upprättande I Norrbotten ber jag att få i 
meddela i denna, för norra Smwerige ytterlt wigtiga, Tråd 
den ecfarenbhet, fom är munnen bär, jemte De förberedande 
åtgärder, fom målte tafttagas mid mejeri8 anläggande 

Atgärder: ; 

10. BVör Hushållnings-fällffapet eller landstinget före 
rantera något premium at den by efter det ESR ORT aa Ge 
will upprätta. Här är premie 200: Ror, Jjom. utfaller, år 
inart mejeri fontraftöenligt ar upprättadt, för en gang me 
ffvldigbet att bälla mejeri 13 Ar 


92 


20. Bör endera of förr nämnde myndigbeter hån 
mejerfta med aflöning bår 150 MRdr för År mejeri 
delegqarena hålla mejerffa med mat oc) hbusrunr, weed och n 
turlighvi$ allt bwad till mejertetå uppfättving hörer. 

30. Oc framförallt, att någon för. frågan nitiff oc 
fraftfull wilja bearbetar allmogen 1 den bv, der man ii 
bafva bymejert, hänvid allrameft qwimorna, dom tt dett 
bänfeende ärv de meft genftörtiga, då de anie fig fictjn 
wara fompetente att fföta mjölken famt ej, jom MANNen, 
funna fullt fatta betydeljen af att asjoctatton är enda 4 
mwägen, ott af imad fanumanffott mjölk bereda en mwara, j 
lifformiat beredt oc) eutigt marfiadens fodringar behandiad 
tar ffäliat och äfven bögt pris DÅ uu jag ej met, by 
vinvida HOushallning$fällffapet I Rövrrvbotten beflutat nån 
medel för mejeri, utan det jyues jom förberedande Åtgärd 
endaft femma att widtagas af den utfedda fomiten, ton 
det ej mara olämpligt att medlända afffrift af det fontratt 
jom emellan detta läns HOnshallningsfållffap och Högfiö bya 
män tollmeåd focden är ingånget, jamt en blankett till den 
vedumwisning, jonr månadtligen uppgöreå of mejerffan i del 
egarenas nävrwarv och hittills atnunftone af fälljfapets fefre 
ferare, Lbwitfon är underteduad. För att befordra den goda 
tafen hafwa ätffilliga perjoner i Umeå ftad od) invid tetnat 
fig för mwisfa ffålp. färfft inör, Dwilfa tautingen jmå fryden 
ellev i bytter för Ivarje, Wwarje lördag tillftälles dem : 
nägen bonde i byn fill ett till I Maj ftatucradt pris af 5 
öre. Oft bar juft ife ännu till någon nämmvård månad 
talts, men fommer den efter 6 månader från mejeriet öpp 
nande I ftörre fala i handeln. Här beredes för nårwarand 
endajft fumminoft. Mejerffan har en elew, en bonddotter i 
byn, fom förbundit fig att qwarftanna detta är och näftfoms 
mande fyttningötid övertaga mejeriet på egen band, d 
mejerftan Ffommer att flytta till annan foten. — Man målt 
wara ytterft förfigtig att ide göra anläggningen, der man 
beböfwer bygga, alla omfoftnader inffränfas på allt jätt och 
wi amvända bär en liten fruga med vå rum — föt od 
fammare. Halfwa föfet afbalkfadt för mjölf, det andra hälf: 
ten för oftning oc) tjerning. Kammaren är mejerffans bo 

ningörun, filljammans med elewen. Doe ett färffildt vum 
för ojtens förwaring od) ans. 

Hör att lihva vd) eana menigbeten inför jag redumwis 
ning för bwarje månad ifrån mejeriet i Umebladet. Man 
mäåfte möta frågan på allt wis, ända till det fitter i örhin 
nerna. Sommer dertill ponninginkomft Jå har man fått en 


sti medbjetvare för fafens framgang 
pladet eedomisningen: | 
'Högfjö bymejert | 
MBid afflutning och redogörelje för tiden ifrån mejeriets 
nande den 13 filtton Puvw. till Dec. månads utgang 


ha 31 fan d mjölt. 
i mnats 2031 fannor vjfunuuad mjöl 
gar Anger 141: 


220: 


sörjalts jmör, oft, fjernmjölt och wW afta för 
Nobållning i oft och mör fill Januari 


Mdr A60: 

Af tvenne proftjerningar bar befunnits till 1 jfalp. imör 
itgå I medeltal 3,90 fannor mjölk 
; Januari månad: 
wnlenming under månaden 1904,7 En 
Dio högfta per dag 67 

Div lägtta per dag 54 

Tillwerkning: 

yt ft. oftar beräknad mwigt 343 ffälp.; Ialunda till 
 oft ätgått omfring 3 fannor 50 Etum mött. 
397 ffålp mör (brutto); till 1 ffälp. imör, falunda 


78 tunn mjölk. 

Utdelning: 
foutanter efter föriälda produfter — - 106: 03. 
vft 102,3 ffalp. . ER SM J2. 
jmör . SR RET 
s Behållning till Februari: - 
363 ffälp. brutto vä RE ENE Ja 2 30. 

>, D 3 yen I RA 
SS k vv AA 06 370: 56, 


Genom brift på wåg är produftionens mängd 4 Md 
gifwen efter liggaren för SS ES tillwerfningen, dels efte 
vofjwaäaning of oftar af olika ftortef É 
ET Sö dllng inöret är prepareradt för Silaer 
wäntar war ifrån Sundswall, måhända gar värper : SÅ 
på inöföre ett lab. — I Själhvad bjuds 10 ER ES åa 
jfälp. om det föreå dit. I annat fall år kjlikt yeef fån 
Stocholm på wåren eller till midjommaren tr bd 
12 a 15 Rdr. — Moypfinner häraf, buru årligen : ra 
Rifsdater förfara$ genom ofunnighet, fördom od AN 
bärmiäng. I Hj by ega bönderna ända lika RDR ot 
war I bushället fom den, de fenma till mejeriet. 7 


mjölt 
Dn 
div 


1 ffalp 


4 fanner 


2 


bållades aldrig I byn med mjölt, men mv år det annat. D, 
erfänna det jjelnva, att de ej bade nagon nämndmwåärd 
tonvit tilljörene. 

Ferd. Unander 


(Bil. 5.) 
SKontrakt om Bymejerier. 

Omellan IMWefterbottens läns Kongl. Hushållnings-jäll 
ffaps Förwaltnings-utffott vd) underteduadoe, HÖJ byamin 
1 Umea foden, är följande önverenstommelie träffad: 

1. Förwaltnings-utffortet anffaffar on funnig vd frid 
lig mejeriföreftander)fa, för att under ett Års tid från den 24 
naftfommande Oktober fröta och handbafwa ett of byamän 
i Höje, mid berörde tid uppfatt bymejeri, Dwilfen meje 
föreftånderfta of Förvwaltnings-utffettet ftådflas ed) aflöna 
men ffall af byamännen förtvå med husrum, wärme od) fojt 
ballming. 

2. Bvamånnen tillförbinda fia att under ofwamtrännd 
tid, då Förmaltnings-utffottet vefottar aftöning till mejer 
föreftänderfta, tnom byn upplätta vd) efter bälta förmaga wid 
maftballa eft bymejeri, för Dwars rväfning tjentigt ftälle mom 
byn anffaffas vd) upplåtas. : 4 

a) ett Invggt vd) ja högt eldrum fom möjligt till mjölt 

ler till bered 


fammare förfedt med innantönfter oc 


i ör oftens uppläggning vd, tort: 
nurg, aven förledt med innanfönfter och innantudor, fi bwil- 
fet vum dvd fullfomligt luttfri eva jafer må få in: 
lättas, om 14 nödigt fumes. 

i ce) Qel i ftuga elle föt And rymlig jpis, för imörtjerniug 
oftuing, diffning och tvättning af mjölffärlen m. m. od) dec 
198 uppläggning till torkning. 

od) vätt till utrymme i fållare för jmörets förwaring, till 
deb detjamma till förfäljning affändes. 9 

3 Ofwannåämnde rum ffola oc på byamänneng ge 
menfamma befuftnad förjeå med pasfande inredning fålom: 

att i mjölfammaren anbringa byllor rundt omfring 
rumniet hvcnne öfver Dwarandra, bwaraf den nederfta 1 fot 
rån goffwet od den öfre 4 fot från detjamma, båda 1!/. 
fot breda; tr= j 

aft i oftrummet upplättes lita—-byffrffere yllor, meemmemed 
De tffrtrrad, att den nedre byllan derftädes led 3 fet oc 


den 

V dv dd V | 
ve od) ffela bräderna dertill wara 
tyngh 
wål ov 


YD 


öjve S fot från gelhvct; deja Hyllor måjte mwarg on 
ftarfa fåfra frällningar, få ott de bära den Hora 

jum på dem upplagga 

yflade, ”) 1å att de lätt finna bällas inyaga vc ro 
se. Sör mejeriets bebef åtaga ha byanmnnen, att före 

den 24 näftfommand Oftober upplätta följande tuwentarter 

nemligen:? - - ARR 

alFtråg af träd, rymmande I a 2 fann x biwabera 

100 tändare, ware fig ftentrutor eller blecfflalkor, biv ff 
dera mellan 5 a 7 fanuvrs rymd. 

2 ft. imörtjernor af mwanlia form, bwaraf den ena bor ryms 

"ma onifring 10 fannor i 


rena 


den andra hälften deremot; 
eller och någen bättre weftjerna ar Ultuna nvedell. "") 

I ft. oftfittel af foppar rvymmande minft 30 fannor met pip 
och) handtag famt ipisrinda, få att denjamma tätt fan 
förad på vd) iran elden Na 

LTR jernaryta om 8 a 10 fannors rymd fer 


watten. fartö ne Fr 
6 ft. oftformar af tråd me bestar od) Tod. cn q 
git oftprestar uppftällda yclftfi IMper eta fötet, Hart 


t. termometer. i 
i Så för måtning af mjöl dy wasflia behöfliga rumdmatt. 


1 ft. wågffäl med migter uppgående fill 40 ffålp. för måg: 
nina of mör och ot. 
6 It. ör med uppftåcnde 3 tums böga fayter till jmörhvått 
ning oc) faltning med betten af björf 
lå ft. ftor fotbunfe till oftmaslans fnådnins 
4 åt. Iaar fill wasflans förmaring ec 
4 ft. baljor till hvättning Od) diffning m. m. 
6 ft. ämbar. 
2 3 förtenta biectffopor, deraf en om en Fanna odd 
en qwarts fumas rymd till mätning af mjölf 
2 ft. wattffopor. 3 ra 
2 ft. fora byttor till oftenå faftning. 


uppfefning af 


U dad-tfonnma-attbeböfmas. 


2 duålin banddnkar. ; g 
1 dusfin oftdutfar of tunn tinnavåf. v 

+) Numera beg 
Mmvarigenom Inf träff 

=) Numera begaanas weftjerra 
od) tillverka dylita iom byn till affaln. 
tan fwarje flöjdrunnig vondpojke Aöra dÅ 


ar often äfven på andra fidan. 


han dem en gång fett. 


dy mwattenbemtning m. m. 


en Om 


ajord inom byn af Ultuna modell, 
u De gamta duga ce. Weftierna 


( 
on Ko ae 
Tofta ayeor förre och mindre till Imörets nedpadning, före > a 
a - 


4,” 
agqua$ bättre och ändamäålsenlgare 4-fontiga ipalor.  € 


| 
| Föra 
| 


20 


pr 
Ar ft. ffumfedar 
2. avåddjvader. 
2 Nn. barplar 
1 It. vltborfte. 
2 pt. fnifiwar till ojtffvapning. 

Sv. Mid mejeriet tilljandaballer byamännen heböfl 
torr, finbuggen weed, ja mwal för mejeriet jon Jöreftaänderft 
bebott. 


-.6:v. Byamännen taga fig att i tvur en gång bwar 
| 


ta till Umeå ftad frakta ed der förjälja eller på amvin 


frällen apfltemna det jmör oc) den oft jJom fon wara att fr 
mejeriet afyttra, vd) ffall redevgörelje för förjäljningen od) d 
tnflutue penningarne wid återfomften till mejertföreltåuder)t 
afleninag. 

T:o. På beftämd tid bwarje morgon ffola byamän 
fläta wid mejeriet oftenma den anjölk, de funna dit aflit 
börande, om möjligt år, tifa mycdet lkemnad hwarje dag frå 
janmna gård, atminjtone under hwarje färffild månad, emcda 
beråFiingen ar fiqwiden ganffa wåjendtligt derigenom und 

INDd den D på dagen, mjölten lemnas till Mejeriet 
bör enten mwara gjord, 1å att Bvar och en i fållet för mjöl. 
ten fan återfå otwasfa till ungefär 1, mot den mjölf, jur 
lenmats, att begagna till mecseft, wålling eller drycd för tu 
war ed) grifar m. Mm. 

8v. För bwarje dag fall mejeriföreftånderffan ur 
antecfan, huru mydtet mjölk, bwar och eu lemnat, huru måna 
uftar blifwit gjorda, biwiuta beljt alltid böra wara af lika 
manga fanner mjölk, jamt huru mydet jmör blifvit tjerns dt. 

Jo. Yifoledes antednas vrdentligt när och huru mydet 
mör od) vjt, jom förjäljes, lamt de penningar, fom derför 
inflyta, fwitfa af mejeriföreftanderffan uppbäras ud) förmwaras 
till utdelning wid bwarje månads utgång. 

10:0.  Iid allmän byaftämma I See månad utje bya 
männen en bonde oc) twa bondhujtrur i byn, bwilfa, under 
benämning af mejeriets ftyrelje, fall Canvordua Oh, avdkara 
allt bwad jum för mejertets Upplättning till den beftamda 
tiden erfordrag oo) mejeriet fommer i ordning bafiwa 
uppfigt öfwer detjmma vd) tilje att föreftånderffan noggrant 
fullgör fina ffyldigbeter. 
ov Iliv. Denna ftyrelje åligger i öfrigt, att jemte före 
Itanderffan od) efter hennes börande, widtaga alla ytterligare 
anordningar, tom för mejeriet oc) de dermed affedda fördelar 
funna anjes nyttiga och behöfliga, jamt att genen uppmas 


0” 


ningar och råd, om jå behöfwes, föra tillwånja byamännens 
puftvur, att till mejeriet affenima få myctet mjött jom möjligt 

12:0.  WWid bwarje månad utgång ffall ftyreljen och före 
fänderffan öhverräkna, huru mydet mjölk bwar oc) en un: 
der den förflutna månaden till mejeriet affemnat vd) fumma 
å dem mjölk, jom under jamma tid till mejeriet emottagits, 
uwarefter de under månaden influtna penningarne på hela 
ujöltpartiet fördelas, oc) lemnas efter det pris på mjölken 
per Fanna, fom devwid uppftår, of ftyreljen liqwid till hwar 
od) et of Mmejertets delegare för dem mjölk han under före 
adende månaden, fotit tull mejeriet affomna, hwarpå till fram 
tida jäferhet -qwitto bör af hwar vd) en tagas och af ttyrel 
jon förmwaras. 

13:0. Ingen annan af byamännen och deras bhuftrur, 
in ftyreljen, bar rättighet att anmärfa något emot mejeri 
iöreftänderifan, utan ffola de, fom fövma några förändringar 
i bennes fjätt att fföta fitt anhvarsfulla uppdrag af bebofiwvet 
påtallade, derom göra framfrålhving till ftyreljen jom eqa 
att i öfverenSftämmelje med fradgandet i 11:e punkten i Ja 
fen beftuta. 

14:o. Om någon är med ftyreljenå, fålunda fattade, 
veflut mijnöjd, må han ega att frågan till aflmän byaftäm 
mad afgörande hänffjuta. 

15:0. GSfulle twiftigheter emellan ftyreljen och före 
jtänderffan uppftå, hwilta funna af dem biliggaå, får an 
målan of den mifnöjde derom göras till Fönvaltnings-ut 
ffottet, fom öfver twviftigheterna beflutar och med bwilta bi 
lut bada parterna måfte atnöjas. 

16:0. Tunvis, helft 2 a 3 månader i fender ffola 102 
af byns unga buftrur efler döttrar dagligen wid mejeriet bi 
träda med ffumning, oftning, tjerning oc) bokföring m. m., 
för att lära fig mejerihushalluingen, få att denfamma al 
någon bland desfa må funua wid förfta Årets utgång ör 
wertagas. 

Skulle någon af elewerna mwija ftörre fallenhet för me- 
jervibushållningen bör denfjamma få länge i bitvåde och un 
devwisningen wid mejeriet deltaga, att-han ma mwinna få 
dan fäferhet oc) wana dermed, att ban fan öfvertaga fföt 
leln af dylif anläggning på annat frälle inom länet. 

o17:0. Omwar vd) en af ftyreljens ledamöter ffall för fitt 
befwvär åtnjuta någon ecfättning, bwilfen wid årets flut af 
byamännen wid allmän byaftämma frall beftänunas, men 
minft 20 ffälp. oft, famt gemenfamt under Arets topp all 
tjernmjölt fom wid tjerningarne erhållog, utom 1 a 2 Er 

DT 


28 


deraf för Invarje oft, om nårnuvgt efter tjerningarne gör 
wid bwarje tjerning. ' 4 
; 18:0. Fövvaltningsutffottet förbehaller fig vättigbet 
att. när det behagar under arvets topp, tmpeftera mejeriet 
oc) qranjfa vätenffaperna och liqwiderna, Jamt att göra d 
anmärfningar och föreffrifa de vätteljer, fom milja jig a 
bebofwet pafallade. s 
TG Mejeriföreftänderftan fall efter bälta förftån 
fföta mejeriet, 1 att bäfta mwarer och frörfta möjliga aftatt 
ning deraf erbålles, lamt ffall, utan annat biträde än det 
fom af elewerna erbållas, perfonfigen werkfitätla alla arbeta 
iom wid detfamma tfrågafonmma. 
Umeå den 9 April 1567. 
På Fövwaltningsutffottets wäågnar: 
6. von Begefacd. 


Ferd. Unander. 
UWuderffrifwet of 14 bönder i Höfjö by. 


På grund af desfa upplysningar få fommiterade föreflå: 

Att "Hushällnings-fallffapet till det bolag, fom fan 
bildas i någon förre by af länet för anläggande af ett 
mejeri, eller till den enffilda perfon, fom upprättade; ett 
dylift, anflär ett bidrag för ex gång af 300 Rdr, fedan 
antaglig och of Sällffapet godfänd fåferhet blifmwit fräld 
för att mejeriet fommer till ftånd och ffall ffötas efter de 
föreffrifter, fom of Sällffapet blifva meddelade, fomt att 
Sällffapet defutom under förfta äret aflönar mejerinnan, 
hwilfen bör hafwa undergått fullftändig mejerifurs wid W- 
tuna eller annan lifftälld underwisningsanftalt. 


Slutligen få fommitterade tillfännagifva, att af leda 
möterna Herr Förfte Landtmätaren I. E. MNyftröm mwarit 
förhindrad att deltaga i fomittnaå öfwerläggning och befut. 

Luleå den 15 Juni 1568. 

VB. v. Rehaufen. 
R. Sbhough. G. Elowfon. 
Sirt. Arel Fogelmard. 


D. Hummel. 
SH. A. Widmark. 


a 


Rågra ord om den Iöfa befolkningens allmännare 
fäftande wid jordbruket, famt om fattigwärden. 


I en tid då nöd od) fattigdom i mer eller mindre grad 
råda i alla fommuner inom länet är det ide underligt om 
tanten företrädeåwis fåftes, ide blott på nöbmwåndiabeten att 
jöfa afbjelpa och afwärja de hotande befymmer, fom i fattig 
domen ffepuad redan famlat mörfa moln ofmer of, utan 
och på de Ffraftigafte medlen dertill. Grfännande min oför 
måga att löja de uppgifter, hiwilfa må anfeå wara de tjen= 
tigafte och bäfta för att hårutinnan uppnå ett önfhvärdt 
mål, manas jag doc af det lifligafte intresfe för den matt 
påliggande angelågenheten att lemna mitt ringa bidrag till 
def; lösning, under förhoppning, att åtminftone något der 
utaf fan mara tänbvärdt för den eller dem, iom med förr 
förmåga och infigter funna finnas willige att åt frågan gifma 
en fullftändigare och mera tilljvedöftällande utredning 


Det är ide förfta gången fom frågan om fattigmården 
och dermed gemenffap egande änmen mwarit föremål för Kona! 
Oushållningsfällffapets behandling. Bland de bandlingar 
furnad många mwärderifa anföranden och förflag, redan edan 
flera är tillbafa, Bwilfa i många fall jynas på ett träffande 
lätt anflå den wäg jom bör följas, och bland desja intages 
ett utmärtt rum of en på Kongl Sälljffapets befoftnad för 
tvänne är fedan tryct afhandling, hwartill Sällftapets förre 
vice ordförande lärer wara författare. 


Att ingå uti närmare utredning af ocfaferna till den 
wåra ftållning, hwaruti länet i allmänbet och den löja be 
folfningen i fynnerhet befinna fig, ffulle leda till en wid 
lyftigbhet, den der är få mydet mera öhverflödig fom desta 
orjafer ice blott äro många gånger förut i tal oc ffrift ut 
wedlade, utan och derjemte  temmeligen allmänt injedda. 
Jag förbigår dem fåledes för att undwifa ett tröttande upp 
repande deraf. Om medlen till en förbättring torde dere 
met meningarne mwara delade, ätminftone i wisja aficenden 
och) det ffulle wara mig den jaunafte tilfredsftällelje om jag 
härutinnan fon lydas beträda en wäg, der deolifa åfigterne 
funna mötad, för att genom ömjefidiga jemnkningar fort 
lätta. till målet. Är man nemligen förut enie om det ondas 
tillvaro oc) om önfeningar för def afbjelpande jamt der 
efter fan förena fita åftgter om botemedlen deremot, få åter 
ftår blott fraft och ibärdighet wid genomförandet för att 


100 


fonima fill ett rejuttat och detta jynnerligaft från fom 


munernas nDda. 
Men till ringa båtnad ffulle det linda att erda öm 


fattiqwårdend lämpligajfte inrättande utan att derjemte, I 
widt möjligt, föfa förefomuma fattigdomens orjafer. Ett år 
att erdua underball oc) hjelp at dem jen äro i behof deraf, 
och ett annat att föfa förminffa de behöfwandes antal; men 
desfe bägge ärenden ega doct den frörcfta gemenftap med 
bwarandra; ty det är fart, att fattigwärden öfas i fanuns 
män jom de behöfwande. Ett fortgående i fådan ristning 
fall onundwikligen teda Hl allmän fattigdom: den enes be 
bof ffola uppflufa den andvas tillgångar, fill def intet fin 
nes qwar, — Då man talar om fattiqwardenå ordnande jr 
nes det jäledes böra ffe 1 jammanhang med frågan om 
jättet för fattigperjonalens förnunffning. 
Sör ingen är det obekant att fjagde perjonal näftan ute 
flntande vefryteras ur den löja befolkningen. Hufwudjyftot 
måjte taledes bliva att föfa förbättra dennas frällning, att 
uppfriffa den håglöshet fom fattigdomen ja ofta föder jamt 
att, med allwmartigt frambhållande af arbetets nödwändighet 
och tillbafawijiande af alla obefogade anfpraf på andras hjelp 
utan de egna anfträngningar, föfa bereda denfamma till 
fälle att genom eget arbete oc omtanke förförja 13 och fine 
familjer. Den enda utvägen härtill Har allmänna epinionen 
redan länge anfett wara, att åt jordbrufet Atergifiva det 
råtta heder tåfom geundwalen för bHefolfningenå uppehälle 
naturligtwis med affeende jennväl derpå, att biförtjenfter jå- 
wäl i ffog och mart fom i hemmen ingalunda böra ffjutas 
å fidos ty desfe blifwa alltid ett nödwändigt bidrag för ful 
lande ar de behof, Dwartill den mindre betydliga jordwidd 
jom fan åt den töla befolfningen upplåtas, ide enfam fan 
- Ane apnR ön häraf framträder den 
ofta omordade nödwåndigheten ä ä Ö 
befolfningen wid orden. NECK fillg en öl 
I detta hänleende har Hushällnings-Sällffapet tid efter 
annan jöft bibringa öfwertygeljen om nyttan of torpfyftemet 
eller jordö upplåtande för alltid eller på mig tid eler på 
lifstid, jJamt utfäftat premier till uppmuntran hårutt, utan 
att fafen ändå tagit någon nämmvärd fort. Förf på fed- 
nare tider jyne$ denfamma hafwa blifvit inom fommunerne 
INR wårme omfattad, åtminftone på flere ftällen; och 
- ör pra juft nu är fynnerligen gynnjant till följe af 
Der allmänna tanfen att något mäfte görad, bör man fuma 
hoppas att ftörre fteg ffola taga$ på denna måg. För att 


omelle | 
sunbgänglige 
pyfingar, i de 
odlad 
trudfande 
må 
upp 
mwerdet N 
målet och man måjte derföre 
(ätelje a 
att Denna blifwer f 
är fåledeå att fommunerne 
ser med fullt allwar. 
man må ffeifiva afhaudlingar I 
man fommer doc ide längt dernue 
uer tillämpning och mwerfet gripeå an 
dande. Oh detta jyned 
ty denna fråga berör ji 
wara eller ice wara — 


benäget Å 
nödiga modificationer 


101 


rtid funna ernå någon wälendtlig framgång erfordras 
un en ömjefidig jannverfaon emellan jorbegare och in 
t att de förra böra inie fördelen af att affta, om icfe 
få ätminftone odlingsbar jord för att minffa den alltmera 
fattiqwärdsbördan, under det att defednare böra förs 
3 att mottaga och vdla denna jord al omtantka för fitt 
chälle och emot wisja förpligteller. Raturligt är ott öf 
ifna anipråf på eua ell audra fidan motverka ända 
tillje, att fontraften om upp 
f jord tillförjäfra jordegaren en ffälta evtättning utan 
ör inhyfingen betungande. NRödwändigt 
taga denua ang Lägenhet om hän- 
Man må tala i timmar och dagar, 
häften efter velumer, och 
d om ide allt detta win 
till praftifft mmvän 
ligga I fommunernes högfta intreste; 
väl den fafta fom löja befolfningens 
defz eriftens och defs framtid. 
örda grunder får jag alltiä fill 


Byggande på ofwan anf 
» med för olifa orter 


bepröfwande och till antagand: 
framftälla följande: 


4) Förflag till upplåtande af jord ät den löfa befolfuingen 


a) Allmänna grunder: 

arbetsför inhyfing, om ide förut 

år med jordlägenhet lagligen förjedd, beredeå inom hwarje 

by eller af defs Henumansegare tillfälle att förffaffa fig od: 

lingsbar jord på ett efter Högft hvänne närliggande ffällen, 

ä in= efter utmarf, outingen jalom torp eller fill befittning 
f fontraftets upp: 


10. Mt fwarje gift, 


på milj tid eller på NifSttd, med millfor a 


fyllande. ö 
90. Arealen af den upplätna jorden utont 


>D byggnads 
hyfing, fedan han denfamma 


ätminftone en fo om ban 
äfven bör 


plats bör beftämmas fa, att in 
uppodlat, derå fan wiuterföda 
jorden mål brufar, med beråfning att ntkymme 
finnag för något Jäd och potatis. 

3:20. På by må bero att fördela inbyfingarue till er: 
hållande af jord i ett ungefärligt förhållande till bwarje 
bemmansegares fatt, dudt med iakttagande deraf, att der 
jord förut fimes mara till en eller flere inhyfingar lagligen 
upplåten, fadant må räfnad bemmansegaren till godo. KWma 
ej bemmansegarne ajämjas om fördelningen afgöres den genom 


102 


lottning. By må och på gementam mark funna nedjätta der 
antal inbyfingar, den behagar. 

4:0. Billigt affeende bör fäftas derå, att inhyfing mått 
få bibebålla den boftadsplats, han möjligen förut bebyat 
äfven om jorden på annat ftälle lenmas; men om detta fed 
nare måfte fee få aftägfe, att alltför ftor vlägenhet uppft 
mwid jordens brufande, och flyttning af boftaden blir när 
mwändig, bör by efter euffild hemmansegare biträda med all 
för flyttningen nödige förstor nom mi beftämd td jamt 
wid de flyttande bujens uppförande medbhjelpa med wisj 
dagåmwerken. 

50. Arbetsför inhyftng, fom ite will på de för fon 
nvnmen i allmänbet beftämda grunder emottaga honom 
bjuden odlingsbar jord, fall funna till förre eller mind 
del undandragas vatt till fattiqunderftöd, dereft han der 
tommer i bebof, och behandlas enligt 7 I 2:0 och 4:e mor 
af FSattipvårdstörordningen den 13 Jult 1553; tfala on 
ban ar lättja och förjumligbet brifter uti föreffrifven 
linrgöffuldighet 

6:v. Der jord blifwit upplåten & byns gemenfanm 
mare fall inbyfing utan wägran och efter 2:0e dagar för 
ut erballen falletje utgöra de beftämda dagåwerfena till do 
eller de bemmansegare, bwitfa han tilldelas. 

T:0. Den i fontraftet beftämda vdlingsffuldighet, hwi 

Fen icfe torde böra jättad högre än Vy geometrifft fn 
årligen, ffall af inhyjtngen, till dej eget bäfta, mwvillkorligen 
werkjtällas. 
80. By efler benumansegare, fom nefar att jord på 
lagde jatt upplata, ffall wara pligtig att, dereft inhyfing 
tom bordt jorden erhålla, behöfiwer fattighbjelv och fådan er 
haller, till fattigwaärden, med ftöd ar fottigmwärdöförerdnin 
gen, järjtildt erlägga eu årlig afgift af åtta Rdr Rmt fö 
bwarje fjadan inhyjing. 

20. Likald ffall by eller bemmansegare, Mwilfen hä 
danefter tillftädjer inhyfing att bolätta fig & defs mark, utan 
att ega eller Defomma i allmänhet beftämd jord, wara för 
ratten till nyg fagde årliga ofgift, få framt fattigbjelp fö 
jadan inhyfing förekommer. | 

- 10:0. För jorden bör ide föpeffilling i allmänhet ut 
räjftas, utan endajt dagåmwerken efter mista, (minft 5) fri 
hetsar.  Hemmansegaren ffall det ftånda fritt att i ftället 
för beftåmda dagswerfen låta inhyjing werkftälla accordsar 
hete till motfwarande belopp. 4 


103 


£ 
td 


1:20. DÅ flyttning från föruhvarande arena : 
ifrågafonumer, ffall inbyfing ijelf draga förjerg ont It Tor 
jecnde med nödige bus. 

k 12:0. Till en fruga med 2 
alnars längd och atta alnars br 


vm, af inalleå högt 12 
dd, jamt fill nödige utbus 


och) gärdtel na inhyjing taga mwirfe ar hemmansegarend Hoa, 


fifwäl blott efter b | 3 och amvisming. 35 and far ej 

ö werande fri 
EE Till öda Ifötälor för torpetå ifötisl oc) bebyg 
gande Må torparen få begågna hemmansegarens haltar, emet 
afwerenskfommen erjättning It dags rten. 

14:0. Efter den beftamda tidens fölopp aterfalle bu / 
oc) jord till by eller henumansegare utan € Jättning (Sö 
att under tiden förhindra hujens forjaljning eller tagande i 
måt för inhyjingens möjliga fulder, funna || RARE An 
ifrån början betrakta fajom hemman: gar ng tilll ria bet 
deriqenum, att ban, jå att jaga, inkfoper Dem Men j en 1w1 
ärlig nedjättning uti inbyjingens da Swertsjfyldigbet.) ; 

"450. Twiht emellan jordegare och torpare rörande ton= 
traftet fullgörande afgöres genom fompronup, jammanhatt 
af tvenne utar bwardera parten malde perjoner bwilfa Ir 
dan utje den femte. Def beftut får ide efverkFlagas. 

b) Underlättande atga der: 

1:0. På det inhyjingarne under förlta tiden Hå odling 
fortgår, ffulle funna erhålla tillgang till erford vlig gen & 
för nycdlingen och nagen bjelp fill fin utfomit were neDi: : 
att hemmansegarne atminftone under frihetsären aftatt 
någon äng till afbergning för föda åt en för Benna upp? 
tåtelje behöfde dot i Fontraftet ife upptagas, utan torde 
böra bero på hemmansegarnes beredwillighet och lärifilda Of 
werenskfonuneller. ) 

2:0. Lifajå flulle fafens framgång tättare befrämja, 
om hemmansegarne med mista förstor ÖH dagiwerfen utan 
betalning underftödde inhyftngen mid tägenbetens bebyg: 
Jaude. | 

30. DÅ den fattigare delen af inhbyltngarne fan bafiva 
jwårt att auftaffa medel för lagfart af upprättade fontraft, 
borde af Landstinget begäras ett anflag Tr ex gang att till: 
dela$ de nejt behöfwande af födane inbyjfingar med fent 
bögft tiv Rdr jäjom underftöd till tagfarten med tontrafkter, 
jom upprättats inom ett är efter det fommaunaltamma fat 
tat beflut om detta eller annat förlags fillgmpning Tor UPP 
låtelje af jord. 


Nå 
| 
i 
J 
I 
i 
| 


g 


c) Atgärder för werkjtällig heten 

bo. IF fonomeralffånma fatta$ beflut om de allmän 
na avrunderoe för jordens upplåtande. 

2:0. Hör närmare ordnande of hithörande ärenden upp 
göres t Byaftämma förflag till fördelntug af inhbyfingarn 
od) den dem filldelade jord, antingen på gemenfam mart el 
enffilde bemmansegares, desfe feduare doc obetaget att und. 
tiden färffuldt upprätta fontrafter i enligbet med de af ju 
nen bejtåmda grunder och att dem wid fördelningen få ji 
tillgede beråfna. Härvid bör äfven föreflås antalet dags 
mwerken för Dwarje a gemenfam mar upplåten lägenbet i 
desjad fördelning på bemmansegarne. 

3:00. Byftånuma må äfven boma befluta fådane jemnt 

ningar uti de af foduen antagna allmänna grunder, Dwilf 
funna mara för byn mera lämpliga. 
0. Inom Mwarje by wäljeS en Fomité, Mvilfen det 
Ifall åligga att fift inom 3 månader efter det fonmuna 
fänunan fattat det t 1 puntften nämnda beflut, till fom 
nuomnralnämaden eller annan för fodnen wall gemenjam ti 
nitfé aflemna af dem uppgjorda förtedningar a alla inom 
byn affatta läigenbeter, upptagande hemmanet varifrån 
jord upplåtits, tnhyfimgens nanm, ungefärliga arealen, med 
lärjtildt antecdning för dem, fom förut innehafiwa jord, burn 
manga freatur winterfödas m. m.  Lifaledes göres förted 
ning a de hemmansegare, fom jord ide upplåtit jamt & in 
byjingar, fem möjligen wåarat jord emettaga. 

50. Cfter Ifedd granföning af desjas förflag fall fom 
numnalsnämnden eller den färffilda fomiten, jå fört ffe fon 
och filt inom fyra månader efter focfnens förfta beflut i frå 
agan, förflagen med eget utlåtande aflemna till fonumurnal 
fämman, bwitfen ma befluta om de midare atgärder, jom 

finna erfordras. 

6:v. Deretter hafwa bysfomitérne intet annat alig 
gande an att tillje det inbyförgar federmera erhålla jordla 
aenbet, tunnan de få nedjätta fig vå byns eller hemmans 
egarens mark, jomt anmäla om tådant ffer... De utöfwa 
åhven tilltyn deröfiwer att på gemenjam marE nedfjatte in 
byfingar fullgöra fina ffyldigheter. 


Beträffande Hjelfwa fattigmårdens ordnande har den tan 
fen ganffa allmänt uttalats, att fommumerneå fördelning i 
dutribter jannolift ffulle förminfta fattiqwärdstyngden i det 


105 


att NON mindre områden were ftörre lätthet, dels att pröfi 
ard och en behef och dels att tfontrofleva myvändandet 
uttenmade fattigbidrag, jamt anordna arbetötilljällen m. m. 
yudelning i biltrifter eger mwisjerligen Äfven nu vum på ett 
och annat itälle, men få länge fattigwärden till ftörfta delen 
pejörje$ AF hela fonumunen gemenfamt, fon fagde biftriftå in 
delning möjligen leda endafjt derbän, att diftrifterne fins 
anellan täfla om att erballa bidrag ät få många fattiga 
jom möjligt vd) dermedeljt göra fattiawirden mera än nö 
digt DY. Angeläget wi derföre wara, att till en dylif 
mdelning börde ffyldigheten att bwarje diftrift ffulle i förfta 
band underhballa alla fina fattiga.  Härtgenomr blefwe det 
för varje färftildt diftvikt of fynnerlig fördel oc) wigt att 
jä mål förje inhyfingarne med jord vd) genom bidrag med 
förstor och dagåwerten defto förr förbättra bdera$ ftållning, 
jom och att hvå dem framlocfa arbetshåg od) dritt, der desta 
flumra, för att efterhand funna förminitfa fattigwardsutgif 
terne. DÅ det emellertid är flart att iomlige diftrikter, äfwen 
med den omtänkfiammafte förmwaltning, mafte blifva mera 
betungande än andra, bör efter hwarje ärå flut jemnining 
fte och ffälig erjättuing beredag at de diltribt, bmilfa fått 
widfännas drygare toftnader. 

FS öftverensjtänumelje härmed framjftälles följande: 

BB) Förflag till Fattigqwårdens ordnande: 

1:o. Omwarje fonmmun fördelas utt fattigwards-ditritkter 
men bhiwilfa en of fommunalnåmndens tedamöter år ocd 
ningsman för bwardera diftviftet. Desja diptvikt unna fedan 
indelad i underafdelningar, beftaende Heljt af en by med 
dertill hörande martbyggare, eller och of flere byar efter fom 
nunalftänmandå bepröfivande. 

2:0. Inom bwarje underafdelning utjes af och bland 
bemmansegare, en eller högt 3 fattigföreftändare, fmwilktas 
åliggande är att handbafwa hela fattigwarden inom afdel 
ningen på jätt Kongl Förordningen den 13 Juli 1855 
itadgar. 

30. Kommunalnämnden utöfwar den allmänna tilljy- 
nen öfwer de järffilda afdehungarneå fövwaltning, enligt 
nämnde förordning. 

4:0. Till bejtridande af de förfta nödige utgitterne till 
delar fommiunalnämnden Dwarje underafdelming den af per 
jonal utgående fattiaftatt, iom inom denfamma belöper. Den 
Drift jom derefter uppftår fylle i förfta hand genom utde- 
bitering efter jordbrutsfurf inom Diftriktet. 


nuv 


106 107 


ön. Fattigföreftåndarne werkftålla debitering, uppbi qifterne efter jvrt för ”andra beffattningsföremal” 14 noga 
dy utdelning efter bebof, oc må devwid inbemta byftämm jom möjligt följa höjningen eller täntningen uti argitern 
vttrande |A ofta det anjes erforderligt. för ”jordbrutstyrt”. 

6:0. Md bwarje Avd flut nlemna de färffilda af 12:00. Genom omwan augima förfaringsjätt blipver en gt 
ningarnes föreftandare till fommunal:nåänmden behöriga r wen följd, att inom Atfjfilliga diftritt arqitten för jordbrutsfyrk 
dowisniug. upptagande fattiqperionalens namn jamt för In plir I fförre eller mindre mån lägre ån medium för bela 
och en det belopp fom ban under årets lopp merkligen | jodnen. Vikfald är det möjligt ott de i 3: untt artepD 
fommit, beråfnadt fömäl i perfedlar, fom i penningar eft medel i början ide blinva tillväclige till fföliga erjättningar 
at Jocfu un beftämdt pris.  Derjemte utföres huru mydet åt De diltrift, Hwilfas afgtfter ÖMverjtigtt meranämnude me 
penningar på biwarje jordbruföfyrf belöper. dim.  Nättwyt lynes Jaledes, att de mind betungade dt 

To. Af dessa uppgifter upprättar fonumunalnämn jtviften i jädanut fall till en tid bidragit till fyllande ar desta 
ett Jammandrag, lem upptager beluppet på jordbruföfyrt in FE arfättningar. Menu da on mindre fattiaswardöutgirt till ftor 
bwarje diltvift och med ledning deraf, medium af alla del är en följd ar flof od) omtantfjam förmaltning tant äfven 
belopp för hela foctnen. perer på de tillfällen till utfomfit och fövrmårt om Piftriften 

So. Finnes häraf att ett eler flere diftrikt mwarit m bereda den löra befolkningen, oc) da detta är mål war 
betungade, än bwad detta medium uhvifar, bör erfättni efter alla diftrift böra fträhva, ja ynas bemödandena här: 
dent meddelas of tnflutne väntor & möjligen uttänte fapit utinnan böra uppmuntras derigenom att, edan alla biltritt 
och) af de medel fonv fomnnmalnämnden egt för fottign under några Ar baft tid att ordna den löra befolfniugen 
den uppbära af ”andra beffattningsföremal", ja längt ftällning od) denua att odla jur erballua jord, de diftvikt 


förfla, död i intet fall mera än Mvad diltviktet uta wilfa$ fattiqwardintgifter underifiga medeltalet för 1odnen 
; öfwerbufivud, dock ffulle befrias från allt bidrag till andra 
jaledeg blott under en 
Pp 
A 


önmer det för tocdnen erhållna medeltal. 
do. Md tilldelande af jagde evjättning må dot fom diftrikt efter jordbrufsfyrk, Det mur 
nuwmal nämnden taga to nogarann ompröfning hurvida mil mwifz tid, t. er. 3 är jom de mindre betungade 
busballning eller utdelning af underftöd utan bebof egtru erlägga bidrag, doct ej bögre än intill medelt 
amt i fadant fall minffa erföttningen ofter befogenhet. för erjättning at de mera betungade, derejt de I S:e punkten 
10:0. Det af fonmmmalnänmden fålunda uppgjo dertill affedda medel ide förfla. 
evrättningsförflag bör ofördröjligen öfwerlemnas till fomnun 13:0. Fattige perjoners intagande och ward a Lagarett 
nalffännmuans pröfning och godkännande. beror på fomnmumalftåmmans pröfning och beflut; deras un 
11:o. Sör att, luwidt möjligt är, bibebålla em jen derbåll der beftrides af fonuuunalsnämnden med om händer 
proportion emellan de till fattiywården utgående utgift hafwande medel på gemeniavr betoltnad.  Yitala beftrrdas ut 
etter jordbrutijyrt” od) ”efter fyrt för andra beffattnin gifter för medifamenter at fattiga, fom njuta underftöd. 
röremål bör afgiften för de fednare beftämmas fålunda, att 14:00. Rörjununar någen underafdelning de ffyldigbeter, 
dentanuma för förfta året, jom den föreflagna förändringar jom enligt förordningen deulanunma tillfonunma, ma fommu 
tillämpad, utgår till högt lifa belopp jom förr egt vumi nalnämnden widtaga nödige atgärder för rättelje båruti och 
medeltal, Sedermera tages Sen afgirt, fom på "jordbrn derejt den dertill finner jig befvgad, övertaga förhumnmdt 
fyrt under Töregående aret efter jocfnens medeltal belöpt, t fattighjons underhåll på afdelningens befoftnad, antingen 
Arund Jer följande aret debitering & ”andre Veffattnin genom afdrag & den mid aretå Hut utfallande ertättning en 
fören", ja att denuqa höjes eller minffas t famma förbi ligt 8&e punkten, eller genom utdebitering på afdelningen. 
fande. Uppitar fon ett är till ett annat öfwerffott a det | 
för fitnämnde fyrfar influtna tvtalbelvpp, Iwilfet ffulle I 
mwila att fattiywardäntgifterne i fin helhet undergatt mint oo Langt ifrån att tillmäta ofvanijtående förlag den full 
Ah frid og fommit jordbruföfyrfarne tillgodo, | Ifändigbet, den vedigbet i framftållningen eller den djupa 
att bilbare SR ott bejparas och emot jäferbet uttänas, I blid in uti förbanden warande förballanden fom amnets 
tida en fond för fattigwarden. Härigenom  ffulle a omåtliga wigt fordrar, wågar jag dot boppas, att de dere 


utvitten borde 
let för Jednen 


108 


uti framfaftade fanfar ma anjes wärda någon uppmärkjan 


bet. Afjigten är oc god, tv jag bar länge öfwertäntkt d 
ämnen i den djupa öfwertygelje, att Rorrbottens län, aen 
den löja befolfningens förbättrade frällning; genom mm 
mwande af def tdogbet och fraft; genom wådelje af fönst 
för pligten att jöfa förjörja fig och de finas genom 
egarnes fanmmwerfan för uppnaende af desfa mål od i 
allmän, flof bushbållning ffall funna, om ide blomftra, 
minjtone med mwärdig och parfam förnöjjunbet lefva, ut 
att ja ofta jöfa fitt bröd ur ftatens oc) den Friftliga n 
qörenbetens band. Pited, Gran i Maj 1868. 


26. v. Rehoufen. 


Rorrbotteus Väns 


Kongl. Hushållnings-Tällffaps 


Handlingar. 


Luleå, 1869. 
Aktie Bolagets Tryderi. 


Protokoll hället wid Norrbottens 
Läns Hushållnings-Sällffaps win- 
terfammanträde i Lule den 28 Ja: 
nunari 1869. 


MNäårwarande: Ordförande: vice Ordföranden, Herr 
SHSfwerftelöjtnanten m. m WW. von MR I iujen 

Ledamöter hivilfa bär i alfabetifft ordning uppta 
Her grebkbandlaren och riddaren Er. Aiplund, reftor C. I 
Batman, löjtnanten CC. OD. Bergman, bemmansegaren GÖ 
5. Bergftröm från Björsbyn, handlanden NR. ECE. BWBergftröm 
vemmansegaren GC. OD. Blomqmwift, hr A. Brattberg, inge 
niören P. HA. Bränuftröm, apotefaren G. Ekman, Ieftor GÖ. 
Elowjon, jägmältaren 6. AA Ennes, direktören S. A. Fogel: 
mard, landsjefreteraren PB. AA. Genberg, kaptenen och ridda 
ven Ieh. Grape, faptenen och riddaren J5. Grape, follega 
B. Holm, Brufsvatronen D. Oummel, länsdjurtätaren 3I. 
D. Facvböfon, öfwerjägaren Lothigins, disponenten AR. 
Lundblad, fägwerförgaren Per Milsfou, dispeneuten Dwen 
teleqraffonumisfarten & R MRingius, förfte landtmätaren I. 
6. Nyftröm, hbemmansegaren Er. Pettersjon, handlanden 
DH. P. NRutqwvift, jverjägaren G. Rydftedt, landtbrufaren 
I. 5. Sandftedt, faptenen och riddaren IR. Sdhougb, landt- 
brufaren A. Sjöftedt, v. vaftor AA. A. Stecffén, handlanden 
H. I. Sundftröm, disponenten GC. Wfbjelm, löjtnanten och 
riddaren H. MWiomark, jamt underteduad fekreterare, fom 
förde protofollet, hwarjemte flere andra ledamöter jamt an 
dra utom Sällffapet ftående perioner woro nårwarande. 


$ 1. 
e6. D. Herr Ordföranden heljade de nävwarande 
wälfomna och förflarade mötet öppnadt. 
$ 2 


> Uppläftes & Fövvaltnings-Utffottetg wägnar den 
arSberåttefje, jom ffall affändas till K. Landtbrufs- 


4 


Akademien, jemte de tillägg fom funde anfes erforde 
tiga för Sällffapet för närmare fännedom om Fö 


mwaltnings-Utjfottets Åtgärder om. m. och Dvilfet an 


är intaget i Vil. A. 
$ 3. 

Framförde br Ordföranden till hr NRingius Si 
ifapets tadfambhet för det jvunerliga nit och den oför 
trutna mwerfjambet, Dwarmed br NRingqius tillaodoja 
(änet& intresje wid fandtorufsmötet i Stocholm fit 
tidne fommar, äftvenjom för hans gånva till Säll: 
vet af 20 er. af hang Trädgardsbof. 


$ 4. 

Uppflåjteå revijorernas berättelje öfwer 1868 u 
väfenffaper och fom den ide innehöll några anmärt 
ningar, bemwiljades Nörmwaltnings-Utffottet anfmarskri 
ket för förmwaltning och råfenffaper för nämnda är. 


$ 5 
Enligt mwederbörandes förflag imvaldes till m 
iedamöter i Sålljffapet: hier poftfommisfarion I. I 
vindftröm och handlanden MR P. Forgberg i Hapa 


randa, tullförwaltaren 6. Andersjon och notarien MR. 


Ström i MNeder-Kalir; i Ofwer-Lule: doftor G. Bol 
Boden, hand. C. 5. Sundftröm, Hohnfors, infpekto 
6. MW. Pettersjon, Ljusän, fjamt Hemmansegaren Ifa 
sorfberg och Lars Nyberg, MBMittjerf; i Lule ftad: band 
oo I. Sundftröm och vice follega P. F. MBWMidmarf. 


$ 6. 

'Söretoas mal af ledamöter i Förwaltnings-Utffot 
tet i ftället för her D. D. Sundberg och NR. Enqwilt, 
jo woro i fur att afgä, och föllo de flefta röfterna 
på br fapten Ja Grape och hemmansegaren $. 5. 
Bergftröm i Björsbyn, den fjednare efter (ottning nu? 
ov fapten Schough jom erhållit ett lifa röftantal. 


ling, Anton Sundbuwm och garfwaren DD. I. Cdfaft, 


Kr 


euppleanterna i Förvaltnings-Utjfottet återiniwals 


$ 8 

Som hr tvrkoherden I. Grape atfagt fig ordförans 
deffapet i Carl Guftafs Gille, Olet br öfverjägaren 
v. Sodenftjerna utjedd til ordförande. 

$ 9. 

Mid mal of revijorer för 1869 års räfenffaper 
utjäaos dertill Hrr poftinjpettoren MN. LC. Amneus och 
pandlanden P. Gowenius famt bemmansegaren (Er. 
Pettersfon i GTdNVIÉ. 

$ 10. 

Rid fråga om ftälet för jommarmötets hallande 
upplyftes att NReder-Ralix mar i tur att hafwa detta 
möte, men beftämmandet af daqen efwerfemuades till 
Fönvaltnings-Utffottet; doc uttvydtes den önffan, att 
det helft Blefwe mellan den 12 och 20 Juli. 

$ HH. 

Från Pite Gille infomna och witsordade handtin 
gar rörande werkftällda odlingar upplåtes och beflöt 
Sällffapet, att i enlighet med Gillets hemftällan, ja 
jom premier för deras odingsflit tilldela inhbyjesmans 
nen Olof Aberq i Rofnäs och qruffövwaltaren MAuders 
Berggren wid NRosfors Mvardera 2:ne jilffwerffedar a 
10 rdr famt inhyjesmannen Sanuel Forberg i Blad 
mark 1 jilfwerjfed till famma wärde. 

8 12. 

Söredrogs en till br fandshöfding Bergunwur fralud 
ifrifwelje från hr Olof Eneroth om inföp af hans bof 
"Rolfffolan", jom af Gefleborgå läns landsting blifvit 
prisbelönt, och beflöts, att Fönvaltnings-Utffottet ffulle, 
ifall bofen efter aranffning befanns ega erforderligt 
wärde, ega att af tillgängliga medel för inföp af dens 
jamma amvända 50 rdv vmt. 


$ 13. 

I anfeende till det widtomfattande arbete jom om 
nandet af de ftatiftiffa uppgifterna medföra bewiljad 
Sällffapets fefreterare en färffild erjättning af 50 nn 
för. Mwardera af de tre är, varunder detta arbet 
mwarit påfalladt, äpvenjom 50 rdr för timevarand 
års arbete dermed. 

$ 14. 


Uppläftes ett från Kalmar Hushällnings-Sällffar 
Sonvaltnings-Utffott anfommet Girkulär om att Ur 
ffottet till Agent wid Sälljfapets InduftrizErpojiti 
antagit handlanden Carl ($. Johbansfon i nämnda jtad 

S-15. 

Det of Fomiterade, fom wid förra mwinterfamman: 
trädet blifwit utjedde, uppgjorda förflag för befordra 
de af jordbrufets och ladugardsffötjelus I länet utv 
ling förefom mu till behandling, och jom det fönd 
faller + trenne puntter, blefvo desja war för fig för 
dragna och diffuterade. Förfta punkten innehöll io 
jande propofition: 


att Hushållnings-Sällffapet ingår till länets näft fom 


manträdande Landsting med onhållan, att landstinget an 
flår nödiga medel till en läönsagronoms aflönande med 2,500 
rdr, of ymilfa 1,500 rdr fåfom lön, 400 rdr fåfom erfätt 
ning för upprättande af fartor och Foftnadsförflag och 600 
vde föfom refefoftnadserfättning od dagtraktamente, famt 
ott denna agronom frälles till Sällffapets dispofition, med 
ffyldighet för Sällffapet att för hwarje är, jemte eget 
et rie hå landstinget den berättelfe öfwer under 
vet werFftällda förrättningar, fom ä [ 
till Sällffapet infändas. SE Se ng peeen fra 
Or Ordföranden erinrade hävwid, att fift hållna Land 
ting beflutat ett rejervationsanflag af 1,500 rdr med anlod 
ning af den å vifsdagen mwädta motion om ett ftatslan a 
5 millioner vdr för wattenaftappningar och regeringens till 
följd deraf remitterade  ffrifwelje med infordradt undad 
yttrande, huruwida landstinget wore benäget att iffåda fig 
anwaret för den del af ett fädant län, fom möjligen fund 


talla på detta län, jamt att detta landstingets refervation 


anflag affåge amvändandet af faffunnig perjon för förberes 
dande underjötningar om de wattenjjufa trakter Jom 1 förfta 
mmmet borde ifrågafomma mid medleng amvändande. 
Ehuru efter denua svinran uppmärfjambheten fäftades 
derpå, att en länsagrenom härigenom ingalunda bleve obes 
pöflig, utan hvärtom ftulle fonumna att hafva en helt annan 
uppgift, nemligqen att gå länet jordbrukare tillhanda med 
vad oc) upplysningar wid fjelfwa brutningslättet, tramftälls 
3 af andra falare det Yrfande, att fragan uppffjöts till 
jonmmarjammanträdet, emedan intill den tiden vifödagen fattat 
jitt beflut om den mäådta motionen, oc) blef Sällffapets 
peflut, efter förfiggången omröftning, att frågan ffulle upp: 
ffjutas till fommarmötet : 9 
Komiterades andra propofition: att Hushållnings-Säll- 
ffapet uppgör Foutrafter med ofwannämnde hemmansinnes 
hafware på wilfor, att de, mot Atnjntande af föreflagna 
erfättningar, ätaga fig brufa och odla fina hemman efter 
den plan och på det fått länsagronom beftämmer, under 
dennes uppfigt och under Gillesordförandenas eller annan 
i närheten of hemmanen boende dertill lämplig perfons 
nävmatte tillfyn; fomt, om fällffapet onfer fig faFfua dertill 
erforderliga medel, hemfrällan af fällffapet göres hos lä 
nets landsting om ett årligt refervationsanflag af 1,000 
rdr umder en fidorymd of 5 är, hwarigenom fontraft med en 
ellev flere innehafware af hemman i de fommuner, från 
hwilfa nu intet eller oautagliga anbud infommit äfwen 
finde uppgöras ty förft derigenom blifwa weriningarne 
riftigt wälgörande och den tanfe fom ligger till grund för 
förflaget, rätt genomförd, | 4 
företog3 fedan till behandling, och anmälde hr Ordfö 
randen, att jedan fomiterade upprättat fitt förlag, hade bon 
den Erik Mattsjon & hemmanet ov 24 i Rofnas även ers 
bjudit fitt hemman till begagnande för ändamalet. = 
Hr Ordföranden framftållde, efter nagon diffusfion, 
jörft den frågan, om Sällffapet anfåge tfragawarande för 
flag få nyttigt, att uppoffringar borde göras derför, fwilfen 
någa belwarades med ja. S | 
Härefter tfrågalattes, Hill huru ftort belopp Sällftapets 
egna tillgångar medgåfwe bidrag till ändamålet, och beflöts, 
att åt Fönvaltnings-Utffottet lemna det uppdrag, att före 
jonmmarmötet uppgöra beväfniug öfver Sillffapeti tiflgan 
dar och angifea det Orlopp, bwiltet fajom fyllnadsanflag 
borde af landstinget begäras, lamt att detta förflag föntle 
fromläggas mid fommarmötet, på det att Sällftapet da öI 


S 


wer fomiterades propofition ffulle funna fatta beflut, bwar 
jemte på framftällning af br Hummel Sällffapet biföll, att 
Sörmaltningeetsr parar rn förefla bwilfa henuman företra 
dedmwis borde antagad, äfvenfom tiden för derad öfwerlem. 
nande till Sällffapet. ; 0 RN 
Somiterades tredje propofition: att Hushållnings-Säl- 
ffapet till det bolag, fom fan bildas Pra flörte er 
lönet för anläggande af ett mejeri, ellev till deu enffilta 
perfon, fom upprättade ett dylikt, onflår ett bidrag för en 
Md af 200 rdr, fedan antoglig och of Sällffapet nodfänd 
äferhet blifwit ftäld för att mejeriet fommer till ffånd och 
ffall ffötas efter de föreffrifter, fom af Sällffapet blifwa 
meddelade, famt att Sällffapet defutom under förfta året 
aflönar mejerinnan, hwilfen bör hafwa undergått fullftån- 
dig mejerifurs wid Ultuna eller onnan lifftäld underwis- 
rt Te if 
ifolls af Sållffapet, fom härtill anflog 350 rdr (dera 

150 till lön ät Mejerinnan) och fvstn till SA 

ning$-Utffottet att mellan de infommande anbuden utwälia 
ändamalsnlig plats för mejeriet inom någon annan fom 
mun än NReder-Lule joden, der Mejeri redan finnes. 


$ 16. 
Söredrogs Rongl. Landtbrufs-Afademiena ffrifwelj. 
- ArNar tar po farha if 
ang. Atgärter för en förbättrad ffogamwård, Mwarmwid 
till bejwarande förefom följande fråga: 


"Då en ändamålsenlig ffogsffötjel är för närin- 
garne i allmänbet vc) landtbrufet i junnerhet nöd 
mwänbdig, huru fan en dylif ffogshusballning inom 
mwårt land allmännare Awägabringag famt för fram 
tiden betryggas? Kan detta aftadfommads endaft på 
öfmwertygeljens mwåg, utan att ngftiftningen beftåm 

omer något om den enffilda ffogshbushållningen?” 
fin ägt Pr diffusfionen härom med att fom 

N nl, ) D er dy q I nti 
fine an på öfhvertygeljeng wäåg ingenting 
oo, Or Per Nilsfon företedde fullmakt från DHfwer-Lule 
todnuemän att föra deras talan rörande itämpling of wirte 
é ffatteffog od) protefterade mot ingrepp i eganderåtten 
Öar och en borde få hushålla med fitt. Det unde wål 
wara godt att fara på ftogen, men om behofwet fråfde, 
munee  tmgen annan råd än ott tillgripa den. Det funde 


odia jtundem wara nyttigt att fpara på ipanmäl, om man 
pade jädan qwar, men om medel behötdeå för nödiga utgir 
ter, IA måfte man lälja ben. Men tifajom man fritt dispe 
nerade fin anmäl, mafte man ocfa ba rättighet att fritt 
disponera öfwer fin fog, oc) tlagftiftning were i detta fall 
ofwerflödtia. . 

dr Rinqius anförde, att ffogarne äro en egendom, jom 
man fan busbålla eller mibbushålla med, och erfarenbeten 
tärde, att den ffogsafwerfning fom i länet föreftommit wore 
en mifsbusbållning. Men följderna af mifhushallning med 
ffogen Wworo fådana, att de iumverkade ffadtigt äfven för anz 
Ba. Om en perlon mibbushållade få, att både han Hjelt 
och andra bade ffada deraf, funde han ftällaå under förmyn- 
dare. Detta borde derföre Aven funna tillämpad utt ifrå- 
gawarande fall. - Wetenffapen gåhve mid handen, att ffo 
arne äro regulatorer af de Elimatifta förbållandena, oc) då 
det Mwijat fig, att befolkningen ide behjertade detta, utan 
twärtom fommit derban ott på flere ftållen tillgang till hus 
timmer Jafnadeå, wore lagftiftningens melanfomft af nöden. 

Hr Enned uttalade jäfom önffligt, att ftaten genom 
tagftiftningsåtgårder ffulle funna motarbeta afwerfutna ar 
jnarrar & enffildad ffogar 

Or Per Nilsfon medgåfhwe wisferligen, att mången få 
illa hushållat med jin ffog att hau wore infträntkt till iporr- 
bygge, och funne önffligt, att ung fog parades, men da 
man fafnade andra tillgångar oc) utgifterna fordrade pen: 
ningar, funnes ingen annan rad. 

Hr Is. Grape uttvydte äfven fin önffan om fparrhyg 
getå inffränfning. 

Hr Ringius tog fatta vå br Per NRilsjons medgihvans 
de, att det mifshushållades med ffogarne. 

Hr Sandftedt förenade fig med hr Ringius, och toge 
ide blott fafta på Per MNilsfons medgifwande om ftogens 
Elena beffaffenbet, utan wände fig äfven mot hans erempel 
med jyanmälen, Mwilfet ide more tillämpligt, ty anmäl 
funde man få iqen om ett ar, men ffogen hunne ide till 
återwårt tnappt på etthundra ar. 

Hr Afplund funne det i fin ordning, att da man egde 
bemmanet, borde man åfwen få hushålla dermed efter behag 
och ide ftällag under förmynderffap. 

Hr Ekman befwarade den framftällda frågan med uej, 
iy om lagftiftningen finge ingripa i detta fall, ffulle den 
äfven få ingripa i allt annat, och fom ett ingrepp i egande- 
rätten uppfattade talaren ett aläggande af lanftiftningen att 


SE 


- 


10 


ffydda andras egqendvm genom att ide få fritt diSpune 
fin egen. 


or Per Nilsfow wille gifva det af honom anförda oc 


af br Sanditeddt angripna orempict den folfning, ott di 
enffilte måfte få disponera fin egendom i Imväl den 
viftnutigen Joni den andra 

Or Skhough betwiflade wisjerligen ide, att på ett vc 
annat ftälle det jom af en föregående talare Yttratå om d 

wetenffapliga tafttageljerna funde eqa fillämpning, men fun 
de ide tro, att det gärt få längt i Norrbotten, och det wor 
wil meningen, ati Sällffapet Mulle yttra fig i öfwerensftåm 
melje med förbållandena i det län, bwartill Sälljtapet hör 
de. Nr denna fynpuntt fedt, anjäg tal. ide afverfningen 

länet bafmwa tagit fådan utfträdning, att förmynderffap mwor 
erforderligt. Talaren aniäg defutom ett förbud för iparr 
bygge wara mydet oriftigt, tv man funde mycdet wäl tänt 
jig, att fparrbuygget wore beböfligt för em rationel ffötjel a 
ifogen. Skogen beböfde gallvaå, men om lagftiftningen lad 
binder I mwågen för buggning af mindre tråd, förbijäg hor 
med detiamma mwigten af or vattonel ffogåhbusbållning « 

betordrade juft motjatjen of det hon affag. En annan t; 
lare bade angifwit ocfafen till fparrbygget, nemligen belo 

wet, oc) det wore ju naturligt ott då man hade en egendom 
wille oc) måfte man draga affaftning af deniamma. St 

en more en egendom, af (vilken man äfven mafte ba in: 
fomfter. Kunde man ide längre påräfna infomfter af den, 
uppbörde ocha ofwerbningen. Tatl. betraktade endaft jom ett 
undantagsfall, om en oc) annan fafnade byggnadstimmer. 

Or I. Grape inftämbde i den fifta talarens åfigt, att 
Wwarrbygge ide belt och bållet funde förbjudas; få önffligt 
det än wore att det inffränttes. 

Or Nydftedt delade jamma äftat och yttrade att totalt 
förbud för jparrbygge wore bhögft olyctigt, emedan ffogens 
vationela bebandting dervigenom metwverfades. 

Or Elowfon uppfattade frågan jäfom affeende on för 
bättring i ffogsjfötjeln vd) ett betryggande för framtiden 
Det hade här anmärkts, att den enffilte mafte få fritt dispo 
nera fin egendom, få att Lagftiftningsåtgärder mot den on 
ifiltes fria behandling af fin fog more ett ingrepp i egan 
derätten; men det funnecg många förbållanden, fom begrån 
lade den fria dispofitionen: fälunda pålade rvifådagen fatter; 
bmwilfas utgörande jag ide funde undandraga mig, och I ör 
vigt disponerade jag min egendom endaft ja länge jag ide 
ffadade andras intresten. Talaren trodde mwål att tillgäna 


en 


på fog funnes I detta län, men att ffötjeln ingalunda wore 
gud. Det were mydet bra, om man bade fördel ar par 
bygget, men 1 ladant fall were det jå mydet angelägnare, 
att det ftälldes iå, att denua infomft funde fortfara, bwarz 
före åhven lagitiftningen borde ftållas i den vittningen. 

Hr Ovdförauden crinrade, att denna fråga mwarit flere 
gänger ventilerad inom Sällffapet, och att Sällffapet jenafte 
gängen uttalat jaljom fin aftat, att ben öfwerdrift, fom läge 
i anverkning of Imäått mirfe, wore ffadlig, bv före Såällffa- 
pet da anlag önffligt, att oexportförbud för mwirfe under misja 
dimenfioner utfärdades. 

Hr Hummel, jom wid tfrägamaronde tilfälle warit närs 
mwarande och deltagit i detta utlåtande, förklarad: fig mid 
bålla jamma åfigter. Tal. anfäge förnvynderffap nödmän 
digt för den lättfinnige och offofe ffogsahwerfaren och rpere 
tören. Sålunda behörde rpertförbud för allt biladt wirtfe 
under 7 tum i lycfant lamt för vundt wirfe, jom ide håller 
9 tum på 24 fot; men i öfrigt mafte man werfa på öfver 
tygeljens mig. | 

— Slere ledamöter inftämde båruti. 1 

Hr Ekman yprotejfterade mot ett fadant Leflut; funde 
ide finna, att ffogen derigenom bättre bewarades, ty man 
funde jåga 6 tums wirke, och en iparre är förädtad itawäl 
jum det jagade wirfet af jamma dimenfioner s 

Hr Rutqwift oanjag otroligt, att någon fågade 4 tums 
bräder. ÅLAR q 

Hr Hummel bevarade br Ekman, fom jyntes ide hafwa 
vått uppfattat förhållandet. Det hände nemligen att från 
utlandet fomme beftållning på fågadt micke af ja jma dimen 
floner, nen man funde ofta finna fin fördel mid att fönder- 
läga ftörre träd i flere mindre; i Dwilfet fall fom helt wore 
fördelen på det jagade wirketå fida, ty detta betingade 50 a 
100 procent bögre pris än fvarrar, fmwilfas erport redan 
härigenom more eu nattonalförluft. 

Hr Sdvunh hade ide hört någon yttra, att förbud för 
utförjel af iparrar ffulle werfa förbättring i ffogåbushåll 
ningen, men när man dertill affer, att folfet är bervende af 
detta hygge för fin nödiga utfomft, 14 måfte man göra fia 
den frågan, bwarifran medel dertill ffola tagas och bwem fall 
föda det, ifall det ide får nvttja ffogen. Tal. fjäge ingen 
annan utwäg, tv man funde ide låta mennifforna wålta ibjäl. 

Hr Sacobsfon anfag, att om fparrbygge fortfarande 
tillåteå, funned ingen gräns för ffogend utarmande, od) när 
det wore förre förluft att utffeypa parar, än att behandla 


+ 

fo 

b | 
VR 


| 
É 


12 


Mogen till förädlad form, 1å tycdtes det jum f - 
a ER en i tycdtes det fom ffäl neg funnet 
Or Hunnmel anförde fåjom ett erempel p Dd 
pris mellan mindre mwirke, att wanligt NE Sof ; 
bet betalteö med 75 öre, men att fogsegaren deremot a 
bölle för färdigbilad jparre ide mer än bögft 12 öre a 
eller ungefär 72 öre iparren. När man fötter fia mid feil. 
uaden i arbete mellan ett hustimmer och en fparre, wore i 
mydet lättare att inje den ringa förtjenft, jom foltet 
på det fenare godjet: arbetet wore ringa erjatt ffogen Hd 
allé, bwartföre tal. fortfarande Yrfade erportförbud. k ; 
Or Pp. Widmark uppträdde härefter oc) framftällde ja 
om jur anat, aft bär talades endaft nonfens jamt hebue 
lade till Sälljfapets upplysning, att on traktat wore aff 
tad mellan Frankrike oc Swerge, att denna traktat c 3 
gällande fraft i 12 år och att denjamma ide tillit ägt 
erportförbud, ja, icfe en gang någon förändring i full. 8 
Or Ekman wille beriftiga hr Hwnmels uppgift om pri 
let på frarvar i ia måtto, att folket werkligen bade förtjen[t 
deraf fålont binäring, och da allmogen ide funde bys Ja 
lägar, were parchygge bättre än intet. Se 
dr Shough aberopade en föregdende talareå Yttrande 
att det ide funnes nagon gränd för fparrbygge. Detta more 
enligt talarens förmenande ett mibtag, ty den gränfen fin 
nes alltid: ja mart fparrbygget ide längre betalade fig. Det 
bade äfven yttrats, att hbustimmer betalade jig påttre än 
marrbygge. Detta bewijade ingenting annat, än att om 
man funde jälja bustimmer efter 75 öre ja mydet fom man 
Fan att aflata, ffulle man naturlighvis ide ivsteljätta fi 
med fparrbygge; men när efterfrågan på hustimmer ide före 
NR malte fparrbygget, fom hade affättning, utgöra folkets 
biförtjenft. Ett erportförbud förekom tal. mwara detjanuma 
vom se bränna upp pelfen för att få bort ohyran. 
ru TE ana fig böra meddela, att han ide wille 
oo e uttala nagon altat i frågan, emedan han, fåjom 
rs fos KAN Hogstomitén, ide borde hylla någon be 
gar RME so alla de af fomiten infordrade upplyönin- 
PR bygden från Gäddwif anförde, att fådana 
2 ad am ; a bar ffog, neg wille jpara på den dugliga, 
igen CR 6 ffadade, men under mifmåärtår hade de 
Re ng annat att lefva af än ffogen oc) då måfte tagas 
aban font betalades. Förbud ginge ide an, tv jälom för 


pållandet mere I den bv talaren tillhörde, behötdes palm 
till filfet mn om. och funde omöjligen undmwaras, 

Hr Rutqwift fäfte förra talarens uppmärffambet pa, att 
pan mifförftätt ordet ”förbud”, emedan det endaft wore för 
pud för utförjel, jom önffades, tfe förbud för brut inom 
andet, och att erpurtförbud behöfdes, tunde man fått finna 
peraf, att på ett od) annat frälle tillgång på hustinmer 
jafnades. 

Hr EC. DD. Blomqwift från Boden i Ofwer-Lule funde 
ide finna nägon ffilnad mellan fronan och den enjfilte i frå 
ga om bebofiwens tillfredsftällande, utan målte begge taga 
der det fanns att få nagot 

Hr Ringms åbercpade vm ett faktum, att flere byar, 
jom baft- rif ffogstillgång och grda förtjenfter under den tid 
dera befolkning justeljatt fig med ahvertningen deraf, nu 
word utfattige, hvaremet manga, fom ide alls befattat fig 
dermed, mworo i goda omftåndigheter. 

Hr H. Widmark förordade lagftadgadt ffydd rör weran 
de ungffog famt förpligtelfe för vuffilte att vlantera ffog i 
mon af afverfoing, der jadant funde oufe$ beböfligt. 

Or Sbhough wille ide medgiftwa riktigheten af hr Rin 
git uppgift om att många byar worv utfattige till följd af 
ffogshygge, men om det ffulle wara font, wore detta intet 
bewis för Fadligheten af frarrhbygge, utan gällde frgöhyage 
i allmånhet. Pa denna grund ffulle man faledes nödgas 
förbjuda all flags fogsafvertning, men få långt wille man 
ide gerna gå. Det har bland annat anförts emot ffogåat: 
mwerfningen, att den få lätt lemnade lätta förtjenfter, att 
flöferi och fattigdem blifwit följden, men fomequent tilläm- 
padt ffulle man fifa gerna funna fåga, ott ju mindre man 
förtjenar, deftv ftörre blir mwälftåndet. Den enda tagftift 
ningSåtgärd talaren mille förorda wore ett åläggande om 
plantering. 

Ör Nyftvöm önffade meta hwar man fulle plantera, 
när det öfwerallt fins imåftog? 

Hr H. IBidmark anlag att det Jom i allmänhet ffulle 
ifrågafomma wore en ändamålsenlig ffötjel vc ett rätt ffydd 
för mwerande ungffog, men förutjatte äfven att platjer in- 
nad för plantering. Ä å n 
> Or Per Nilsfon erkände, att byar funnos jom aftverfat 
för mydet ffog, men de bade legat under ffifte och talaren 
önffade meta, bwarifrån de ffulle tagit de druga Mirtestojt- 
naderna. Det funde wäl fe ut fom ffulle de wara utarmas 
de, men få more ide förbållandet, och om ide taga ffiftet 


—————— — 


> 


RNE RR oc 


FEAT TE FS 


14 


bade warit, föulle de warit mwålbergade. Skogs apverfaingen 
bade jäledes bielpt dem att bära de ftora utgifterna för jtif- 
tet, och man finge fåledes ide fulla på fogsbygget, om all 
ide bade ia mydet öfwer. Det funnes Wwisjerligen tibia 
byar, fom Äfven undergatt frifte och bwilfa ide Wwöjeljatt 
jig med Ifogåafmerfrning, men de bade quda ängeslågenheter 
och andra naturförmåner, bwitfa de hade att tada för fitt 
mwålftänd. 

Jr Nyftröm önffade höra itgeritjenftem C fö 
om ffogslädd wore behöflig. FETT SS nt 

dr Elomwfon lade wigt på att ffogarne wore en nativ 
nalegendom, iom borde brutad, men, för att lemna ftörjta 
och femmafte affaftningen, äfven wårdag. Fråga hade upp 
Itatt, om plats finnes för plantering.  Talaren hade unde 
hvenne fomrar baft tillfälle att genomffröfwa ganffa widfträcdta 
trafter och funnit flere ftällen lämpa fig för ffogöplantering 
bwarföre efter talarens äfigt den bäfta ffogsitötfeln worr 
att man befrämjade ffogens aterwärt då den afwerfades, 

Or Ennes befwarade bi NRyltröms fråga med den upps 
Iyåning, att fådd more modet nyttig. å 

ör Hummel deremot wore of den tanfen, att ändamg 
let wunnes uton add, blott man lemnade qmwar nagra frötråd 
ha FÄR gr Boden förmålde, att för tre år je: 
an ffogseld öfmwergå erad tr ? og re 
kewe Hö I derad traft, men att ny ffog redan 

OF Sandftedt erinvade att i länet funnes ftora myr 

ftrådor, af Dwilfa flere woro af fådan beffaffenbet, att de 
ice tilläto odling, men deremot ffulle wara färdeleå lämpli- 
ga för ffogsplantering, blott de blefwo utdifade, od) hwari 
genom de i dubbelt hänfeende fomma till nytta. 
>. Or MNyftröm framftållde den frågan, om Sällffapet an 
1äg det imverfa på flimatet, om all ffog intill 3 tum i fut: 
fant borthögges. | 

Or Ringius war övertygad om, att i jädant fall åf: 
men den aterftående ffogen Hfulle förderfwad och flimatet 
blifma detjamma lom inuti Rygland på jamma breddgrad. 

Öv Shough påmindes genont denna fråga och fwaret 
om en anefdot. En anatomie-profeöfor frågade en elev, 
bwilfa muffler han anfträngde meft, då ban Elef i ett träd; 
a förflarade fig ide funna befwara frågan, emedan han 
S pos t nägra tråd. Det wore efter talaren8 förmenan- 
HR an on an befvara frågan, när man finge någon erfa: 


Ör Hummel trodde, att en fådan ödelåggelle fan ifrå 
gafomma, om hbuganing af Jima dimenfione nuge fortac 
od att jäledeå den hjelp befoltningen bade i milwartår ar 
iparrbygae idfe metfwarade den jfada, fom förorfafadeg vå 
jfogen; men funde ide inftänvnna med br MRingius, att öf- 
werallt der ffoasafwerfning eger rum lemnade den fattiga 
efter fig 

Or Facobsfon fälter uppmärkjambheten på bwad efter 
fommande ffola i nödens ftund taga till, om fparrarne ned 
huggad, och det wore talarend erfarenbet, att iw mågan är 
ftörft hoå dem Jom aldrig befattat fig med ffogsafwerkfning, 
tv desia fenare ligga borta i ffogen, hwarigenom mydet 
gödjelänute går förloradt, dj fehva på matiad, iom fuger 
ladugården; Åfern bliv härigenom förlummad, ängarne ut- 
wårta Mm. om. jamt anförde jafjom erempel på följderna af 
ffogåbygget Tärändö by på gränfen till Öwer-Kalir, hwareft 
hwarenda bonde mwarit wålbergad förvån ffogsafmerfningen 
ftrådt fig dit, men uu fnappt någon finnes iom ide är ffuld 
fatt. Talaren Aberopade br fapten J5. Grape fom ftöd för 
jina uppgifter. j $ 

ör I8. Grape uppfteg och beftyrkte defamnna 

Hr Hummel antog desfa anmärkbvingar wara viftade met 
bonom, hwars hud marit det enda fom t nåmnda traft be 
fattat fig med ffogsafmerfning, men funde förjätra, att med 
undantag af tre perjoner funneg numera ingen enda i hela 
byn fom more bufjet något ffyldigt. Tal. funde få mycet 
mindre medgipva riftigbeten af det påftåendet, att ffogsat 
werfningen wore orcfaf till det aftagande mäljtändet bland 
allmogen, iom ingen bemmansegare Dehöfde uppoffra en enda 
dag af den mwacdra Arätiden för ffogåbyggets ffull utan be: 
derefwed detta juft under den tid ar året, då ban ide funde 
equa fig ät jordbrutet. | 

Hr Blomqwift från Boden förmenade, att det wore 
fändt, att flere betalt fina henuman medelft förtjenfterna på 
fogshygget. ” | > 

Or Sandftedt anförde, fåjom bewis på möjligdbeten 
att alldele$ utrota föogen, Swältorna i MWeftergörbland och 
Söland. | ' 

Hr Efnan antog det wara obeftyrkt, om fog nägonfin 
unnitö på FJöland, och Hwad Swåltorna anginge, more det 
ide heller bewijadt, att utrotningen af ffogen derftådes ffett 
genom nedhuggning, uton anjag mycet jaunolifare, att Hogs: 
eld öfmergått denna trakt. Man bade bär äfven talat om 
gränfen för afmwerfningen i bwad dimenfienerna mwidfomme, 


16 


men denna mwere mydet var att beftänrma vd) berudde på 


biwar vd) en eqen åfigt och fördel. För fin del antäg tala 
ven 7 tums wife för gvoft. 

Or Ordföranden, lom efter derom framftålld fråga för 
flarade diffusftonen öfwer förfta delen of K. Afademicns 
fråga flutad, bämvifade till Sillffapets förut uttalade åftat 
och bemftällde buruwida Sillffapet aniäg, att på öftverty 
aelfens mwäg någon förbättring i ffogåwäården funde war 
att förmänta? Demna fråga behwarades med öftverwågand 
Nej 

ör Ordförauden anmärkte derefter, att fåfom naturlig 
följd bäraf, måfte Sillffapets äåfiat mwara, att lagftiftningen 
borde ingripa. 

Jr Hummel: dud på ett moderat och förfiatigt' fått. 

Hr Ordföranden framhöll att hvcnne Atgärder iwo0r 
föreflagna, nemligen att ffydda ffogen genom återwärt och 
genom erportförbud, och önffade upplysning af närvarande 
jägeritjenftemån, burmvida fontroll Funde åftadfommas, i fall 
lagftiftningen införde ett fådant aliggande iom fådd i mon 
af ohverfningen. 

Hr CEnnes anfäg kontroll i detta län omöjlig, ty ännu 
funnes få ftora fogar, att åtgärder bärutinnan ffulle mara 
alltför tidiga. 

Or Rydftedt upplyjte, att i Danmark föreffref lagen 
att om enffilt perjou afwerfade ffogen falt, wore han pliatia 
att efter 5 är merfftålla fådd, och om ej detta ffett, full 
fådd på ffogsmarkens egares befoftnad ite af ffogåtjenftemån 
Här wore dot ingen födan föreffrift af nöden, emedan en 
ligt talarens förmenande falhuggning aldrig funde inträffa. 
Defutom wore fädd bhärftådes onödig, ty naturen förjde 
fjelf för återwårt på det lätt, att fröet, jom är förjedt med 
mwingar, föreg omfring på ffaren om måren och, då nön 
imälter, ftannade det qwar på marfen och öfvergid til gro 
ning. Skulle lifwäl lagftiftningen faftftälla något om fådd 
mafte mwisfa är beftämmas, inom bmwilfa denjamma borde 
mara mwertftälld. 

Hr Elowfon anjäg ide lämpligt att uttala fig om de 
närmare föreffrifter fom funde mwara nödiga, utan att Säll 
ffapet blott borde yttra fig antingen för erportförbud eller 
aterwärt. 

. Or Ordföranden framftållde berefter deuna propofition: 
den jom mill, att lagftiftningen ffall ingripa för ffogarned 
odd med erportförbud, jmwarar ja, den jom det ide will 


17 


jwarar nej. Binner nej, har Sållffapet uttalat jig för ett 
tagftadgande om fröjadd Å 

Or Mingius invände, att det funde nunnad de jom ön 
jade begge delarne. j | 

Or Drdföranden delade berföre propojitionen i 2:ne och 
framitällde till ny propojition: anjer Sällffavet, att lag ftift- 
ningen bör ffydda Ifogarne genom erportförbud för micke af 
de Pnärre dimenoner, jom Jö ut blinvit uppgiina? 

Då ftarfa rop af både ja och nej hördeå blandade med 
bwarandra, anftälldes omröjtning, bwarwid befanns, att ja 
bade fegrat. 

Hr Sdhough anmälde refervation på den yunb, att ers 
portförbud ide allenaft ide medförde den dermed åjyftade 
nyttan, utan tmårtom wore hinderligt för rationel jfog5bhud 
hållning, unt ott lagftiftande makten fannolift ide Itulle 
göra något affeende på Sällffarets utlåtande. 
> Hr Elowfon referverade fig, emedan han uppfattade er 
portförbud jåtom en olyda för befolfningen i migmwärtår. 

Her Ennes, Rydftedt, H. IBidomark, Bergman oc Ekman 
m. fl. antednade fia änven bland rejervanterna. ; 

Hr Ordföranden framftällde derefter propolitton om den 
andra Atgärden: onfer Sällffapet ett fådant lagftadgande 
önffligt, att ffogsegare må äläggas att befordra ffogens 
återwärt? 

Ajwen nu hördes blandade ja och nej, men br Drdföran- 
den förklarade fig anje frågan med ja bejwarad, vc, då intet 
vrfande på votering afhördes, befäftades de med flubbilag 


SI. 


Härefter förefom till önverläggning det af ffogs 
fomitén till Sälljfapet remitterade, af ofwerjägaren C. 
Degerman wädta förjlag om ftämpling utaf jennväl 
med laglig rätt & ffattemarE afwerfad fog. 

Hr Enned förordade förflaget, funne det mycet lämps 
ligt, att det aftverfade mirfet lades i bögar, innan det förs 
des från ftället, oc) afftämpladrå; detta wore en ftor lättnad 
både för ffogsafwerfaren od) jäaeribetjeningen och ffulle före 
fomma myden willvädigbet för den jenare och mycet obebag 
för den förra; trodde ide beller att det ffulle medföra ftor 
Fojtnad, ty afftämplingen funde fe vå fontrollreforna. l 

. Ör Hummel yttrade, att förflaget wore af ofantligt in: 
gripande natur och anfäg, att bär ide were tillfälle att ingå 


15 


ftälla den frågan, om förmanen för fronan af en fådan 6 

fråmmelfe funde öfwermwäga den jfada fom genom foftnad 

och obehag ffulle jordegaren  tillfftyndas. Det more aw 

fändt, att de olägenheter, bwiuta förflaget anag att förekom 
ma, endajt funde uppfta på fadana ffållen, Dwarcft filar > 
frenomart fföto in mellan enffiltaå eger. Desja borde en 
ffilte funna få tmlöja, ty t öfrigt trodde ide talaren att me 
en få talrif och waffam ffogsbetjening fom mu finnes, någ 

äwerkningar i ftor ffala numera funde bedrifivas. Nåäaot 
behot af ifvågafatt afftämpling förefunneå fåledes ide, vi 
det julle bli alltför tungt för folfet att befofta denianun 

Sällffapet hade redan uttalat fig för förbud och fröjfädd, v 

man borde ftanna dermed. 

Or Bergman: innan Sållffapet afgåfwve något utlätan 
de, burde det afgöras, om förlaget är utförbart. Dett 
wife mr talaren underjöfa. Om förflaget bifalles, blefn 
det nödwåndigt, att bemmansegare antingen tom wifs ti 
gjorde anmälan om bela afverfningens afftämpling, må 
uppgift on antalet trän; detta wore ucdwändigt derföre att 
iägeritjenitemånnen ffulle funna ftålla fina förrättningar der 
efter. Men det är mydet troligt, att en ftor del hemmanis 
egare, jalom marande mindre ffriffmmiga, fonuna att för 
unma detta, och det wore äfven vart för honom att I 
förband beftämma afwerfningens fortet. En förjummelje i 


to alla detaljer, jJom dermed more förenade, men wille upa 


ena eller andra fallet utfatte faledes hemmansegaren för 
faran att blifwa lagbrytare, ehuru han begagnade fin egen 
egendom. Skulle äter anmälan om afftämpling få görs 
när om belft och för bwilfet antal trän fom helft, ffulle id 
jägeritjenftemännen hinna till på alla ftållen, äfven om de 
ras antal wore flerdubbelt. 


före påftode talaren, att förlaget wore vutförbart, men id: 
flott denna utftämpling, utan hela främplin Satgärden mor 
vtämplig och föranledde lagbrott.  Talaren wille bewija det 
Om man ginge genom fegätrafterna ffulle man finna måns 
ga tråd mvarjta med främpel, men många utan ffämpel wara 
borta. Detta wore helt naturligt. Stämpeln anbringas 
nemligen tum från roten, men då mydet nöd fallit, 1: 
jom hår manligen inträffar, och jynnerligaft wid Yrwäder 
plifwa främplarne ffylda oc) är mydet wärt för arbetaren 
att träffa på det utftamplade trädet; men om detta än lydas, 
pefinneå det ofta nog vdugligt, oc) arbetaren föredrar att 
taga ett frifft träd, eburu oftämpladt, framför det främpla 
de, fom ban finner mara till ingen nytta 

Hr Ordföranden erinrar talaren att meningen med före 
naget icfe affer ftämpling på rot 

Or Bergman erfände viktigheten häraf, men hade mwelat 
framhålla olägenbeterna af frömplingen, emedan han aniäg 
amma olägenheter uppfomma på ffattemarE jom på fronc 
marf. Den enda fördelen af ftämplingen more, att fontrol 
len för tjenftemännen blefwe lättare, men ffogsbewakningen 
wore redan ja wil oraantierad, att nagra Ytterligare atgär 
der funde oanfes obehöfliga. 

Hr Per Nilsfon were a fommunens wåguar ffidad att 
proteftera mot en jadan åtgärd jom förflaget affåg; trodde 
ide dubbel jägeriperfjonal tillväcdtlig, om det ffulle utföras, 
od) anlag blefvo då erforderliga till aflöningar, Dwilfet 
ffulle återfalla på de ffattdragande. 

Hr Fmell inftämde med bre Hummel och Bergman, fom 
bade anfört goda ffäl mot förflaget, och betruftade det fom 
ett waldjamt ingrepp i eqanderätten lamt medförde onödiga 
toftnader, bwarföre talaren protefterade deremot. 

Hr 6. D. Blomqwift fran Boden fäfte ähven uppmärks 
jambheten derpå, att jnön lade fig mydet bögre än ftämpeln 
bwarföre denna more olämplig. J g 

Hr KH. Biomark trodde att diffusjwnen fommit på fi 
dan om ämnet, ty meningen were wall att endaft fadana 
bemmansegare, jom mworo hvungna att föra fina fogsprodut: 
ter öfver fronomarf, föulle wara förbundna att ta ffämpla 
dejamma. Under fådana förhållanden ffulle ide frömplingen 
bli få jwår eller foftfam att utföra. Benwiflade att många 
ifattemåns ffogar mworo jå belägna, att ftämpling ffulle be 
böfwas. Owad en föregående talareå anmärfning om fam 
tidig anmälan från flere håll betväffade, wore denna ide all 
beled viktig, ty Engesbyn hade åberopatå, men talaren wigte 


20 


ide att Ffronan bade några marfer qwar I MNReder-Lule foden 
bmwarföre fadana refer fom af br Berman Aberopats id 
funde fomma tfråga. On it förflaget förordade fontrol 
more em bjelp för bemwatningsperfonalen, och fill fördel för 
bemmansegaren, jom deriqenonr undginge alla miftag och 
förwedlingar.  Föreflår derföre, att Sällffapet ger fitt utia- 
tande i den riftning, att födana bemmansegares ffogåpro 
dufter, tom måjte förad öfwer fronomarf, borde främplas och 
fronan betala ffämplingStoftuaden. 

Hr Cfman funne en oväthvija deruti, att den ena hem 
mansegaren, fom år olydig nog att ha fina egor gränfande 
till fronans, ffulle underfaftas inffränkning i fin dispofitiong 
rätt fill ffogen, men den andra ffulle flippa. 

Or Per Nilsfon aberopade äftven de olägenheter fom 
nppfontme mid djup nö, famt framhöll den ffada, hinder 
och foftuad, fom hemmansegare blefwe underfaftade, ifall ide 
HogStjenfteman infumne fig när han behöfdes. 

Or Ringiud ifrade met de tona talefätt, fom framftällde 
iwarigheter mot tillämpningen of förflaget, ty fådana fom 
me ide att finnas t prattiten, famt om ingrepp I egande- 
rätten, ty något binder mot den fria dispofittonen af Hogen 
lades ide genom förflagets utförande Owad foftnaden be- 
träffade, borde den jå mycet hellre utgöras af ftaten, fom 
fronan genom den föreflague åtgärden deftv bättre fund 
jfydda fin egendom. 

Or Lundblad jåg I förflaget ingenting annat än ett för 
iöf af öfmwerjägaren Degerman att trafasfera allmänheten... 

Or Ordföranden uppmanade hävwid talaren att hälla 
fia till ämnet. 

Or Lundblad ogillade förflaget; allmogen brukade föra 
de huggna tråden la för laf ur ffogen ucd till mattendra- 
gen, men om förflaget gid igenom, ftulle ban få wänta der- 
med tills det behagade ffogsbetjeningen att utftämpla dem. 

Or Ringius funne fig föranlåten att wända jig mot 
den filte talaren, fom offentligt bade anflagat öfwverjägaren 
Degerman för trakasjerier. Detta wore en bögft obefogad 
tillwitelje; talaren ffulle tvärtom böna bewifa, att hr De 
german wid flere tillfällen af egna tillgångar bifprungit avs 
betare, blott för att de ide ffulle tomma i freftelje att Amer: 
fa ffog, och fådana drag bewifade juft motfatjen fill hwad 
lem jifta talaren anfett tillftändigt att yttra. 

Ör Elowfon funne betänkligheter wid förflagets anta- 
gande och frambdrog erempel på pvarigheten att tillämpa det. 


Hr Afplund tydte att man måjte ha en jägmåftare jeomt 
till bands, vom förflaget ffulle tillämpas. 4 

Or Rydftedt framhöll, att förflaget Åjuftade ffydd för 
fronoffogarne, men ingenting bindrade ffatteman att gå in 
på fronans ffogar oh hugga famt fedan transportera träden 
till egen nur; bärigen m blefiwe mwintten med Itämplingen 
ingen, utan blott folitnad, bwarföre talaren ide funde biträs 
da förflaget. | 

Hr Shough wille i likhet med en föra dende talare 
wäga fördelar vd) olägenheter mot fwarandra. De fördelar, 
iom enligt förjlagets motivering ffulle winnag more minffa- 
de befwär od) vbehag för bewafningsperionalen bwaremet 
olägenheter wore förökade dylifa för ffra5egare, fom utgjorde 
flertalet. Antag vlågenheterna ftanna på de febnares fida, 
bwarföre har afftyrkte förflaget. förmenande att ftaten borde 
hälla fina tjenftemån ffadeätöja för behvär och vbebag tom 
åtföljde tjenften. 

Hrr Hummel och Hedftröm från Gäddmik funuo bet 
äfven vutförbart. 5 
i Söka diffusftonen nu mar flutad, framftållde hr Ord: 
föranden den frågan, om Sållffapet aniag det wådta förflas 
get outförbart? é 4 4 

Frågan beimwarades med öfmermwågande ja. j 

Her IRingius, DH. MBWidomark, Ennes och I: Grape wille 
h de tillhörde minoriteten. 


i protofollet. bafwa antednadt, att d 


Som kfodan nu war 4,90 e m. beflöts, att fluta för 
dagen och) fortfätta förbandingarne i morgen fl. 12 


Ar och dag fom ofvan S 
In fidem 


Auguft Cajanus. 


Protofoll hållet wid Norrbottens 
Läns Hushällnings-Sällffaps wmwin- 
termöte i Lule den 29 Januari 1869, 


NRärmwarande: Herr Ordföranden, Ofwerltelöjtuanten 
m. m. WW. von Rehaufen, od) af ledamöter ett flertal af d 
wid gårdagens fammanträde fålom närwarande anteduad 
jämt undertednad, fom förde protokollet. 

$ 1. 

GS. D. - Föredrogs Stuterifomitens Cirkulär, jom 
punfewis befjwarades: 

1:o. Om de åtgärder, fom på fjenafte 30—40 ären 
inom Norrbottens län blifvit widtagne till Häftafwelus för 
bättrvande, genom HushållningsSäillffaper, Föreningar fö 
Häftahvelns befrämjande eller enffilta perioner. 

Smwar: För omfring 13 är jedan inföpte Hushålnings 
Sillffapet en bhingft of Strömåholmårad vd jenare äfven 
en annan af jamma rad, hwarjemte Sällffapet under twvän 
ne ar underftödt en perjon i Torne focen med bidrag för 
bållande af beffällare af Strömsbolmsras; 

2:0. Cndaft af den fiftnämnde har aftveln marit god; 

3:0. Som från ftuterierna ingen hingft för nåvwarans 
de är ftationerad i länet, wore önftliat, att en för Bmwarje 
fögderi funde fås, och bör ide jwarighet förefinnad att få 
dem lämpligt placerade, men anje$ jemtlandsras företrädes 
mwis böra amvändas; 

40. Häftafweln inom lånet ide fullt tilfredsftällande; 
bäftuppfödningen ffer näftan uteflutande för arbete; i den 
norra delen af länet är afwelu företrädeswis af blandad 
finff, och i den födra delen Angermanländfe; 

3:0. Länets bäftafwel affer endaft eget behof; 

6:v.  Snföp af föl har ide egt rum. 


$ 2 
Kongl. Landtbrufs-Afademiens civfulärffrifwelje om 
Arliga fammanträden af delegerade från rifetå famtliga 


Hushållnings-Sällffaper uppläftes, och färffilt om ett 
iammanträde den 22 näftfommande Februari, och be 
jlöts, att Sälljfapet aenom ffrinvelje ffulle anmoda 
pr Candsbofding Bergman att mid detta jammantråätt 
vepeefentera Salljkapet, nvarjomte Sätlffapet uttalade 
jia fer ärliga fammanträden i Stocholm, jnvidt de 
plefwe hållna under pågående rifsdan, och bwarigenom 
Sälljfapet till undvifande ar ftora foftnader, fortfa 
vande funde reprefenteras af någon rifsdagsuan från 
länet. 
$ 3. 

Föredrogs januma Akademies civfularffrifvelje an: 
gående tillfällen till undevwisning i befbejlaaskoniten, 
och bejlötå, att 150 rdr ffulle anflås til den perion, 
jom af Aövwaltnings-Utffottet blefive anjedd jajom 
famplig och fom wid Veterinärinrättningen i Stocholm 
blefwe till (Elev antagen, med wmilfor, att ban efter 
genomgången furs anftålldes wid länets fandtbruté- 
ifola, och fwartill ffolans föreftändare un för jin Pdel 
förflarade fig mwillia, famt under förutfattning att Ta: 
gafomna furs finge under fommaren qenomaas. 


NER 

Uppläftes jamma Afademics civkulårffrihvelje om 
bewiljadt anflag för utftällningar och prisbeloningar 
af flagtdjur och mejerialiter m. m. och Mwart war 
infordrats före den 15 näftfommande Sebruari, och 
blef Sälljffapets Heflut, att jom tiden wore för fort 
att nu funna fatta någet bejlut, funde Sällffapet ide 
afgifvn något beffed Darom, förrän det fommunicerat 
fia med andra Oushällnings-Salljfap. 

I 5. 

Förefom fråga om vttrande öfver de af br Ord: 
föranden och Hr Nvftröm framjtällda förlag till in- 
byfingarneg fäftande wid jorden famt om jattiqwärdens 
ordnande i fänet, men anjags denna fraga mara ar 


24 


jä ftor betvdelje och wiat för länet, att någet uttalan 
de från Sällffapets fida mu ide borde göras, utan be 
iföts, att Sörmwaltnings-Utflottet till SKommunalnänn 
derna I länet ffulle affåta en ffrifvelje med anmodan 
att inom den 1 näftfommande Juni infomma med för 
flag till frågans ordnande, bwarefter Sönvaltnings- 
Utjfottet ffulle bereda denfamma till föredragning och 
afgörande wid näta winterfammanträde. 
$ 6. 

Härefter förekom till diffusjion fromftållda frågan, 
om omM Hivilfa åtgärder böra widtagas för att lifiva 
hågen för trädgårdsodling i länet? 

Or Ordföranden anförde, att obefantffapen med man- 
liga trädgårdsalfters ffötjel hindrade på många ftällen fådas 
nas odling. Genom länets nödbjelpsfomité bade frön af 
fälvötter m. m. blifvit utdelade i jodnarna, men hade des 
jamma endaft på få ftällen lycdats och orjafen dertil möåfte 
föfad i Dvuiftande infigt att rätt fföta dem. Detta alftrade 
emellertid obenägenbet för odling af många nyttiga frufter, 
bwarföre det fyntes nödigt, att på något fått befrämja fun- 
ffapen om bderaå och öfriga föfsträdgårbsmerters edling 
ffötjel och begagnande. En hushållsffola för qwinnor ffulle 
derför mwara ett lämpligt medel att bibringa fänucdom ej 
blott häruti, utan oc i andra för qwinnan nödwändiga, för 
trefnaden, busfliten och det efonomiffa målftändet mwåjentliga 
faomt för en busmoder mwigtiga busbållsbeftyr, fåjom pina, 
mwåfwa, nödtorftligen jy, fröta ladugård m. m. 

Or Ringius uppläfte den af honom afgifna Arsberåts 
telje öfmer trädgårdsodlingen 1868 (Bil. B). HOmwad den 
nu framftällda frågan betråffade, fönderföll den i 2:ne delar, 
nemligen förft om några åtgärder böra midtagad. Det wore 
tydligt, att allt Dwad fom befordrar fedlig vdling, borde be 
fordras; Eneroth ijunnerbet hade frambhållit nyttan af 
trädgårdsodling, ty genom att ivsfetlätta fig dermed, blefiwe 
mangen afbållen från tidsfördrif af förnedrande beffaffenbet. 

en äfven i efonomiftt hänjeende more den fördelaftig 
Det funde wäl fynas, fom ffulle den häruppe ide löna fig, 
men många trädgårdåwerter äro mydet härdade, till oc 
med mera bärdiga än lädesflagen. Man borde nemligen 
betänfa, att de frön wi begagna, till ftor del fomma från 


dra länder. Were desia uppdragna bäruppe och tillgång 
a jabana funnes, ffulle werten wara jå mydet mera härdig. 
Man borde betrakta trädgärdöftötjeh iom ett fanbtbruf, 
men trädgårdöjfötjelu ger i wisja fall mer än dubbelt jå 
ftor affaftning. Man Elagade föderut, att d n ide bure jig, 
men ofta beftode oriafen deruti, att man bade en lyrtvåd 
gård, jom uppate bivad föfötvår ärden aff ftc derfö e burs 
| man bår ftålla det jä, att enbart be för nödwäns 
vigalte aljter blefwe frumbringade; fjelhwa inbvfingen funde 
pa ett var fängar; det tvge ide bort n igen til för bonem, 
utan bulten och barn funde dermed fysfeljättas. Al nugens 
pufwudjakliga föda utgjordes af ipanmäl och mjölf, men 
detta More CM nmibbusbal nina. Omarje mennijfta behörde 
nemligen ett wibt gvantunt folbaltiga och ett wit t rönt urm 
qwäwvehaltiga Amnen Jör pitt uppebålle, men em ben neg 
uteflutande åte en föda, fom innehöll en öhvern jan 
mångd at det ena ämnet, måfte bon deraf äta 9 mycket 
mera, för att fjälunda funna filltöra froppen erforderlig 
mängd även of det andra ämnet, och betta wore ju en 
mifbhushållning. Denna migbusbållning more qu Uj 
grönfafer, jälom fål och ffidfrufter, fonnecligen lämpliga a 
förefomma.  Bälta fättet att jprida fännedom om oc) håg 
för tvrädgaärdårdling were att meddela prattijt underwisning 
derom i folfffolan. Wid wisia folkffolor jöderut finge barnet 
mid fitt inträde i ffolan nägra buffar att mwårda oc ta le 
af jämt taga dem med fig, når det fenmade ffolan bär 
funnes inga trådgårdsland och ide heller duglige lärare Bar 
och med trädgardsmåltare föderifrån beginge mipgtag I bör 
jan af obefantifap med Himatetå och jordmaneng fordringar 
Derföre behöfdeå en mönft vträdgård, der man unde få lära 
fig det nödmwändigafte. Men mönfterträdgärd n borde Sus 
manfla$ med en busbållsffola, jätem br SED E rRYRAT nd 
S ett fattigt land wore angeläget att a EN KR 
jom möjligt ammwända de fnappa fillgångarne o6)-9e a 
med de minfta uppoffringar winna de ftörfta fördelar. 9 åh 
borde derföre ej göra något enfidigt, utan bellre fa Pos 
tande jom möjligt. Om inföp af ett litet Moserkr So ; 
åftadfonmmas, ffulle på detta funna förenas AA SA 
linffötfet, ullberedning, fonfervering och inläggning af aw r e : 
of fött och wildt i beddolor, med ett RR g 3 
busjlöjd. Sävom ett exempel på buru äfven. en Ke ; 
landsända funde bereda fin befolkning nödtorftig u NN i; 
wille talaren anföra Halland, fom beftar till ftor del af vg 
landsfält, ehuru på fenare åren planteringar börjat företagas, 


20 


nen bwareft allmegen tejwat af att bereda ull, och Dwvit 
busflöjd är få utbredd, att man näfton aldrig en på land 
mwägen fer metunorna utan fin fidftrumpa. Genom ou 
dan folinvättning jom förut blifvit ontydd ffulle elever b; 
das och fuma ipeida fönnedemen om flere nyttiga bush: 
der. Safen wore derföre wärd att beakta. Att föreflå plat. 
för ffolan wore fwårt; Gäddwik wore ide olämpligt, men 
efonomifta ffäl mille talaren lifiwäl föreflå Pite; tv der ba 
nemligen redan för flere är fedan ftadens vch landets fru 
täntt jig on föjdffola, och vm liten fond were äNven bild: 
uppgående till 1,677 vdr 26 öre. Defutom hade Pite fpar 
bant en refervfend af 2,094 rdr 56 öre, fon möjligen it unc 
gen mon funde wara att påräfna. Talaren bode mwisjerliaor 
intet bemyndigande att gifva några löften i detta fall, mer 
med fänncdom af att andra fparbanter af relervfondens til 
gångar anflagit medel till allmännyttiga ändamål, bor 
man funna beppas att äfven bär något i den mågen blef 
gjordt. Om ffolon förlades wid Pite, beböfdes ttgen Anna 
undevwijare i tvädgårdsjfötjel, än em få qwalificerad trädgård 
dräng eller dalfullor, att de funde följa gima föreffrifter, ti 
den egentliga undeviwisniugen erbjöd fig talaren att grati 
mebdela. Det wore doc ide talarens mening att un fram 
ftålla något beftämdt förflag, utan blott att föreflå en fomi 
te8 tuljättande, bwilfen till nåfta fommanträde egde att in 
fomma med förflag och tog fig talaren friheten att till i 
damöter i deuna fomité föreflå br Ordföranden, famt bi 
Widmark, Sjöftedt, Degerman och NRingiud, och kunde d: 
Pite bojatte tedamöterna utarbeta förflaget fomt underftälla 
detjamumna brer MWidmarfs och Sjöjtedts pröfning, warejt 
det ftulle öwverlenmas till Sörwaltnings-Utffottet. 
Or Ordföranden framftällde då den frågan, om Säll 
ffapet anjäg, att en fomité borde tilljättas, bwilfet befwar: 
des med ja, och gvdfändeå äfven det af br NRingius före 
Magna walet till ledamöter i fomitén. 
Härefter afflutades mötet med nägra of hr Ordföranden 
framfagda afffedsord. 


Ar och dag fom ofvan. 


In fidem 


Anguft Cajanus. 


VS 
Bil. A. 
Fill K. Condtbruks-Rfademiens Förwaltnings:Komité. 


Norrbottens väns Hushållnings-Sällffaps Fönvaltnings 
utffott får. härmed äran afgifva fin Berättelje för fiftför 
flutua år 1865. 

Efter 1S67 årå milnvert, iom ipridde nod och förfäran 
öfwer en ftörre del ar lamdtbefolfningen i länet, och wars 
jwära följder endalt funde afvändaå cc förmildrat nem 
om ingripande fraft från regeringens fida och en vuttröttlig 
wälgörenbet från tycftigare lottade medmenniffor, motiag 
man med en längtan, bwaruti farbåger och förboppninga 
mwerelwis mworo övervägande, vefultatet af ett nvtt ar 
Detta relultat war gynjammare än man wagat boppas. Ett 
fnappt, dåligt och cförvlött uttäde war ide t mabdt att tifwa 
till öfmeripända beräkningar. Mäånaen amvände det Mmarare 
med fänflor lifnande den drunkrandes, tom griper i balms 
ftrået för att bälla fig uppe. Men det är att D märka, att 
balmftrået denna gång ide gädade de förtwiflade i deras 
famp för fin eriftenå8 Toad ware den marna jonmaren 
funde äfven fydlävjft utiädestorn hinna till mognad Er 
jemföreljeförjöf fom blifvit anftällda mellan ffånftt G-radigt 
och i Norrbotten uppdraget forn utwiia en ganffa obetydlig 
ffilnad i tid både för deraå gående I ar och för bderad mog: 
nad. Någon gång fones till oh med det jydländita sa 
förfteget. Till och med 2-rabigt forn, jem äfven i jö ra 
Swerge mwanligen beböfwer 2 a 3 wedor längre megningé- 
tid bar i allmänhet funnat ffördas fullmoget. Wertförbals 

landena ba få tillmwida mwarit owåntadt gynfanmma, men briz 
ften på regn bar warit mycet fännbar. Till följd härar 
bar ffördens mycenbet ide motwarat beffaffenbeten, men 
lifwäl warit belt nära medelmattig. Semförellen mellan det 
elifa utjädet af forn, bwad affaftningens rymd och mwigt 
angär, lemmar färdeleå intresfjanta remultater. GSälunda, Ive 
ned det 2-radiga bafwa warit tyngft, eler ända till 1 SE 
oc) det norrbottniffa lättaft, eller i allmänbet 11 12 ip. 
bwaremot det fenare, der det ide marit fullt med oqrad, 


23 


lemnat fförjta affaftningen. Gburu det frenmande utjädre 
bunnit full moanad, torde det dod få onfes jom af; be 
att det ffanffa fornet under wanliga år ide Fulle Ara ie 
härdigt fom ortens. Man fan ätmäinftone ide draga ln 
beftämda futjatjer af de hittills gjorda förföfen. Gnbnft or 
under flere är fertjatt jemförelje ffulle dertill wara eqnat 
SMom jvnnerligen tyctig får emellertid uppffatta8 den » ; 
ffändigbeten, att fremmande jvdländfet, äfven danfft er 
funnat med framgång inympad i mår jord. Med ett SM 
dre parti norfft forn bar i wisfa af de öfre bygderna ber 
förföf blifvit anftällda oc) med gvnufamt rejultat. Noritt 
forn bod dod äfven ar bärftädes warit amvändt. 
Magen ones öhverallt hafiwa gifvit vikti ftni 
Idee fälom undantagsfall torde än NG on 
gnvit 20—30 fornet oc) dej mwigt har uppgått ända till 
15 Lisp. Afwen af fornet bar på ett och annat ftälle a 
pir mwarit utomordentlig. 
| otatistförden har i några focnar warit riflia, i 
mindre tilljvedsftällande. Sian exempel på ga 
faftning al denna votfruft ma nånuad, att enligt uppgift 
af egaren, ingeniören Sandftröm i Pite jofen, H0:de fornet 
blifwit ar honom ffördadt. Det hade blifvit utjadt på 3 
qv gärdöplanen: uppbruten jord i bwvarmuman fåra och wil 
gödsladt med I fal (urin). Stålen lärer Mingrat fig efter 
marten näftan fom en ärtwert och uppnått flera alnars längd 
SS nånmda focen har på dMefsboftället Gran förjök blif- 
wit gjordt med odling of gråärter, Dwartill utjädet tagits 
nan Hellinagland, och hade de blifwit frördade famtidigt med 
fornet, eburu en del af halmen ännu [fod grön vd i Bloms 
ma. balen war mydet frodig och bidrog till fenare mög: 
nad. Cmeltertid ffördades fullt mogna 9 fot efter 2 fots 
Pr Detta vejultat är få mydet mera lofwande för fram 
och Pau dom fädden ide funde werfftällas förrän den 6 
- 2 en väåtteligen bort ffe tidigaft ud) till oc med 
ER rg ga ffår ännu i allmänbet på en låg ftånd- 
Drog sn inet. Att emellertid äfmen härftädes hållas madra 
FÅ Rena man deraf, att på Björkfors egendom i 
Äg a er mjölfaffaftningen efter 43 ft. for uppgatt 
a RN eller It medeltal 720 !/, fanna på bwarje 
förjrad af mjölken från 8 ft. qwigor, jom under 
VA. ij Flea falfiven, utgjorde bela affaftningen 32,902 
5 Ter. CT an wadrare rejultat har br GSjöftedts lar 
ngård på Melderftein lemnat, i det 19 för, bwaraf ihwal 


tre MUDer aret burit förfta falfiwen, qifwit 15,674 fannor, 
eller MÄTA 825 fanuor på bwarje fo, qwigorna inberåäfnade. 
På förra frället har högfta mjölfaffaftningen af en fv marit 
Sfwer 1,100 fanner, och på fenare Mället 1,244 tannor Den 
fö jon gihvit fitnämnda omantiga refultat är af ortens rad 
od) född I Persön, Ieder-Lute joden. I begge ndugårdar: 
ne amvändes endaft fallfodring 

Hf ertens bindringar intager fortfarande ffogsarwerfnins 
gen förjta rununet oc) jynes deu ännu ide wara lämpad 
ofter det mått od) den behaudting, fom nödig omtanfe om 
jänetå framtida wälbefinnande berde föreffrifwa. YWWid fidan 
af den fofliga afwerkringen fortgår och den demovaliferan- 
de ftriden mellan winningstyftnaden, fom ide atfer medten, 
oc) tjenftenitet, tom ide alltid ur denna ftrid går feqvande. 
en tillfredSjtållande lösning af denna fråga år fätertigen 
tifa war att erna, fom den ffulle mwara af betydeljefult lyft: 
ning för befoltningen bäde i fedligt och efonomifft hänfeens 
de. GSåfom ett löfte för framtiden torde doc böra nänmas, 
att egarne af Gyljens Bruk i Ofmer-SKalir foden ämuna, et 
ter flutadt laga fifte, tuföra em fullftändig Torpindelning, 
för aft derigenom göra det ftora antalet brufsarbetare och 
inbyfingar mindre beroende of de nu mera än förr fälljynta 
winterförtjeniterna. Man bör få mydet hellre hoppas att 
omtäntjanmbeten för underbafwandes wälbefinnande ffall winna 
mera allmänt tnfteg äfven 1 desja bygder, fom ecfarenheten 
nogfamt gifmvit mid banden, att det bittills följda utlug 
ningSjyftemet ide i allmänbet ländt någondera parten fill 
batnad. 

Af öfriga binäringar har fiftet detta År ide warit git 
wande, oc) bwad färffildt tarfiffet angar, bar detfamma ma 
vit längt under medelmättan. Det förjämrade tarfiffet I 
Torneo elf bar Mutligen t orten framfallat on yttring af 
wertjambet för def uppbjelpande, i det eu omforgsftull och 
ändamålsenlig invättning för larodling i nämnde elf blifvit 
erduad, och bmwad fiffens infigtsfullare behandling widtom- 
mer, bör med berömt onmänmad den injaltning af fart 
iställare, jom hr Kapten Rutberg t Reder-Kalir pa filta ti 
den börjat amvända. 

Det anflag of 500 rdr, jom 1867 åre landsting bewi- 
jade för intöp af linfrö till afgiftsfri utdelning i länet, bar 
under året blifwit för Ändamålet ammwändt, od) bar affalt: 
ningen wmarit medelmåttig, ehuru werten lidit af den bål: 
lande torkan och på många ftällen blifvit utjädd på ctjen- 
lig jord. 


30 


Den uppmuntran fill bymejeriers inrättande jom 
1868 ärd landsting utgatt nedeljt de anflag af 350 : 
bar redan burit fruft, i det att foutraft blifwit af  Sörtva 
ningöellunateen. upprvättadt med NRuhviks bvamän oc ft 
uejerietS mwerfjamhet taga för börj 5 Ne ; 
MISTER et faga jur början den I Februari in 

Sällffapet har warit I tillfälle t 

j tar 0 N N aft utdela premi 
odlingstlit till ett märde af 142 rdr 20 öre, furtrirte 
[RN RR för i fule gala ftaod prijer för utftäll 
öremål funde tilldelag flere verjoner ti I Hon; 
Ca i perjoner till ett fammanlaad 

Sålljfapet bar defutom för en | 350 
pe Il har 3 nmumma af 355 vr 3 
öre under året inföpt och utdelat wärdefulla bödfer om Kö 
busbällntngen, amt underftödt Awa fandtbrutsffola är 
ett anlag ar 1,000 rdr till premier ät lärvlingarne derftäde 

. Såillffapets infomfter ba utgjort 4,320 rdr 97 öre o 
utgifterna bafwa uppgått till 4242 rdr 69 öre, få att b 
bällningen wid 1868 ars flut utgjorde 78 rdr 28 öre vm 

Yule den 28 Januari 1869. d 

Pa MNorcbottens fans Hushållnings-Sällffaps 
Sörmwaltnings-Utftottå wågnar: 


25. von Rehaufen. 
Auguft Cajonus. 


t 


Suom tilläga ti p ifwelje torde mi 
anföras fäljanden dd till denna ffrifiwelje torde midare bi 
Wid Sällffapets förra winterfjammantråde bejlöts 

Ti Ipringgunmfar af förädlad ras ffulle af a 
ul inföpas, bwarjemte br Hummel erbjöd fig betojta int 
pu a Fö NOR a att en pringgumje ffulle funna uvppftål 
Hr ER LE era af länets fem elfdalar. Detta beflut hu 
innebäll a ningö-Utffottet funnat wertftålla af urfaker, fom 
a SJR Tfrifmelje från Intendenten Jublin-Daunfelt 
t[l bwilfen Förwaltnings-Utffottet wändt fig med förfrag 
vina ag GSkrifweljen lyder jålundrs. - 
oo vteD anledning af den uti ärade af den 14 denncd 

N , , . pd 
Negri LEN Täga oa jag mig fribeten meddela, att, enligt 
NE för ro baggar af Cheviotras, de till förädling a 
vdö. Bari tgafte prominjers farraler tjenligafte. — NRänmnde 
Gbentetbillar KR inom födra Skottland belägna I. I 
gg är ev de. å de bara, ljungbeflädda bergen gå ute 
ee $ stmmel jommar oc) winter, vattadt fift anförd: 

er ofta nog är rått bifter famt jnö faller till ftörre 


31 


djup. De ca wäl Mutna froppar, tjock fåll ar til hushallé 
pebof iVnneritgen lämpliga  fardull, äro ej alltför ftervwerta 
tätt födda och tU allmänbet lätt förnöjda. För några ar fe: 
dan anffaffade jag, på anmedan of Haltändfta Onsbållningi 
jällffapet, åtffilliaa djur af denna rad tll nånn län, £ 
par Femtlands Hushållningslällffar i ar uppgjort ar [ 
de ungbaggar, lem etter nämde djur för navl unde un 
disponible. De Halländfta Cheviet-djuren bafwa dod ter 
figen wamvårdats, jä att efter dem uften afvel ffall hal 
oj obetydligt deaenererat. Tillåta derröre Hushåll 
ftapetö tillgangar tadant, tror | tt allt ffål a 
vette från Skottland införffrinva order PD 
äå delamma är der civfå Pund 5 för Tana q 
prisbjur,” od) fraften från Gdinburgh ell 
bör ej öftverftiga Punud 1 pr djur. Import är 
nävwarande förbjuden, men torde redan I 
näfta mår Ater blipva tillaten 

De af Förwaltnings-Utffottet utiedde delegerade I 
jamlande af vd) beftyr med artiklar till landtbrufsmötet 1 
GStvtholm hafva warit bre v. paltor Stedjén, löjtnant Wid 
mar od) tlänsdjurläfaren Iacobsjov, och tat ware desta 
delegerade matte MRorrbotten ha warit järdeles utm itEt vepres 
jenteradt, att döma ar det förwånande ftora antalet betöntn 
gar fom tillföll detfanma. Deleg radeå berättelfe lyder få 
lunda: 


Fill Norrbottens äns Kongl. Hushållnings-Sällffaps 
Forwaltnings-Utffott! 


UWndertecduade, jom af Förmwaltnings-Utffottet erhållit 
uppdrag att mwerfa vd) ordua för länetå reprelenterande wid 
den utftällning af produkter från jordbruket vd) deb binå 
ningar, mwilfen  mwarit förenad med det fiftlidne Jonmare 
bållua allmänna Landtborutsmötet uti Stotholm, fa härmed 
äran afgifwa följande redegörelje för det lätt, på viltet 
detta uppdrag blifvit utfördt. 

De felflagna ffördar, fom en följd af ar bemiöft länet 
och den mifnvärt, fom under år 1867 inträffade, förenad 
iom den tillifa mar, med en fragnation i alla andra amare 
grenar, funde ej annat an menligt imverfa på länets del 
tagande uti om utfällning, egentligen affedd för produkter 
från jordbrufet. Genom medwerfan af bv Ordförande I 
Hushålls-Gillena oc benäget biträde af andre för utftäfl- 
ningen och) länets reprefenterande mid den imtereålerade perivs 
ner, blefwo doc delegerade i tillfälle att till Beftvrelien för 


32 
landtbrufömötet injända 33 anmälningsfeolar, i enlighet mer 
bilagde förtedning, & produkter dels af jordbrufet dels a 
dek binäringar. Större delen af de fälunda anmälde pro 
dufterna blefvo till Stocfbolm affände och Dderftädes erpo 
nerabe. Genom oförutiedda vmftändigbeter omintetgjorde 
några erpofitionsföremåls önverfändande, och bland dem åf 
mwen de, enligt delegerades äfigt, wärdefullafte, 2:ue for 1 
fjellras från Hr Sjöftedt i Råne. re 

Wid den prisutdelning, fom i jamnanbang med utftäl- 
ningen egde rum, tilldelades utftällare från Norrbotten 29 
prifer, of bwilfa 2:ne förfta, 6 andra, 4 tredje vd) 10 fjerde 
rörutom andre tillfomme imärre belöningar uti penningar oc 
en medalj, jom blef tillerfänd delegerade. Bland desja pric 
her, bwilfa alla delegerade ide anie fig nu behöfwa ipecificera 
bar förfta tilldelats br Telegqraffommisfarien MRingins och 
br Saptenen NRutberg, den förre för legymer den fednare för 
unjaltad” tar, fwarjemte 4 af de öftian äro för landtbrufs- 
vedffap och 3 för jordbruföprodutter. 

Af det nu anförda framgår, att de bidrag, fom bhåri 
från till utftällningen affändts i allmänbet blifvit wähvilliat 
och langt bättre än man mwågat boppas, bedömda. Det re 
multat, Jem mu wunnits bör mwara en driffjäder od) on upp 
nänatran till fortiatt deltagande i fommande utitällningar 
bwilfet mer än annat är equadt att fäfta uppmårffambeten 
på od) utbycda fönnedomen om lånet i vdligare byggde 
bwarjemte detta deltagande tillifa fallar of fram til on 
täflan, bwilfen alltid måfte blifwa för of beljobringande och 
lärorikt. Utt länet wid desja utitällningar, jedan de får, fom 
de många olydsåren temnat efter fig hunnit fåfas, ffall 
funna intaga en mårdig plats, tro delegerade med wifjbet 
fromgar af det nu hallna. De fel uti anvrdningarne, fom 
mu blifvit begångne funna hädanefter undmwikas, oc) uns 
ffapen om huru det tillgår wid desja utftällningar fall lända 
till nytta wid framtida. 

Delegerade wåga påpeka nödwändigheten af att förbe 
rebandet till blifwande utffällningar uppdrages at perjoner 
från ffiljda delar af länet, bwilka bwar på fin oct funna 
werfa för erpofitioné-föremalg infamlande. Då jwårigbhet 
wilat jig att, för produkter af renffötjel eller i allmänbet 
få fallade ”lappwaror”, funna bereda rätta platier inom be: 
böriga afdelningar, anhälla delegerade att Förwaltnings-Ut- 
dfottet wille till den lig bildande Boftyrelfen för näfta Landt> 
brufsmöte ingå med anhållan, att en iärffild afdelning måtte 
anordnas för produkter of reuffötfel och fåfallade lappwaror. 


Sutligen få delegerade anballa att Förvaltnings-Ut 
jtottet wille för Hushallnings-Sällffapet anmäla det lälljpor- 
da nit med Wwilfet hr Teleg ajfommi arten Min ins inem 
Piteå werfat för deltagandet uti utfrällningen, den oförtrutna 
od) aldrig bwilande omwardnad, med bwilfen han wid fjelfiwa 
erpofitionen bewafat länets dej; utffällares iutresjen. 

Det anlag af 200 rdr, fom blifvit fräldt till delencra 
des dispojition, bar warit fullt tillväcligt, och tro delegerade 
jig, Iedan wisfa inföpta artiklar blifmwit för atda funna wid 
reduwisningens afltemuande, bwilfet nart ffall fe, till Ouö- 
vällnings-Sällffapet äterftälla en betydlig del af de anflagna 


medlen.  Lulea den 24 Januari 1869 Me 
AC. A. Steffen. 3. OD. IFacobfon. SH. A. IBidmark 


Från Ofwer-Torneo och Pajala bar länge flagan för 
iport$ öfver nagon ljuldom i deras akerjord, hwi fen warit 
i hög grad bhinderlig för wertligheten derftädes Sörlidne 
böjt Tändes derföre ett prof på jurdarten till Kongl Landt- 
brufå-Akademiens SKemifta Laboratorium för att derftädes 
underiöfas, och för udgra dagar jedan ankom uttlåtandet, grun- 
dadt på den mwertftällda analyfen. Det har denna ydelje: 


"Analys af åkerjord fran Ofwer:-Zorneå och 
Pajala fotnar. 


NN, den meft humnshaltiga, mörfofte jorden. 


coffopift fuktighe 9,79” 
Hygroffopift fuktighet - so co co cos 19 "7 
SA änmnen (od) fem. bundet watten 6,95 


5 watten lösliga beftåndsdelar. 
Stileljyra . 0,029 M a 
Lerjord oc) FSernuorid . 0,009 9/4, 
FUL - 
SUS 0,004 "74 
Alkalier . . 0,016 "/, 
Fosforjyra — . 0,004 "/, 


3 faltfyra lösliga beftåndsdelar. 


0,162 "/, 


Kilelfyra 
TN 4,004 "7, 


Lerjord vd) Jernorid . 
Stall. 1. d 
7 SE 0,148 ?/, 


Atfalier 


Sosforfyra 


I faltfora elösligt . 


V:. 2, den ljufare, på hummus fattigare jordmånen 
Hygroffopift fuktighet . SRLSraRS 
fem. bundet watten) 


Orqaniffa änmen (och 


0,094 "/, 
O,114"/, 


83,4 "/, 


2,31" 


I matten lösliga beftåndsdelar 


Sifellyra . 
Yerjord od) Jernorid . 


Kalt 
Talt 
Alfalier 


Fosförjyra 


fa] 


Kilelyra 


terjord oc) FJernorid . 


SKalf 

Talf 
Alfalier 
Fosforjyra 


I jaltjora olösligt . 


0,009 "7, 

0,004 [ 

= 0,010 "/, 

0,004 Y/, 

= 0,010."/, 
pår. 


3 faltfyra lösliga beftåndsdelar 


=-0;105 9; 
4,651 "/, 
0,206 ?/, 
0,469 "/, 
0,108 /, 
0,169 9/4 


90,4 "/a 


3,68 


Analvferna hafwa blifvit företagna och beräfnade på 
jorden, edan den aenom fållning Olifmit befriad från förr 
och mindre ftenar, då endaft de finare beftändsdelarne huma 
anje$ för närvarande utöfma något inflytande på wärtnä 
vingen 

Omad JM 1 beträffar, 14 fan med temlig fäferbet anta: 
gas, att briften på falf är ocjafen till def oförmåga att i 
närwarande tilftand underhålla wärtligheten. Den ar 1866 
patörda nyjorden har troligen tnuchållit falk, fom för någon 
tid warit tilvädlig att erfätta ifrågawarande jordmåns egen 
Drift bärpa; men det jålunda tillförda förrådet har fedan 
def blifwit förbrufadt oc är jorden nu i ftörfta bebhof ar 
Falfning i en eller annan form; för öfrigt är den femilfa 
jammantåttningen fådan, att man med fal fon wänta ett 
godt rejultat af denna jords brufning. Kalfningen bör heldit 


företagad om höften; ffulle jorden mwara höftjädd, more dud 
ffäl att pa måren giva den en övergödning med jupers 
fosfut, folfpudrett, fint benmjöl, gipS eller dyltt; till höjt: 
gödning fon amvända cif falfmerget eller fläct falk; ar 
denna feduare dock ej för ftor mwantitet på engång, utan 
pör falfningen heldre upprepas under flera är. 

HOmwad WW 2 beträffar, få torde ocjafen till de mindre 
goda beffaffenbhet 1å iöfas, dels hos def; fyfitaliffa, dels hos 
dej femijffa jammanjåttning A ceua fidan fan man neml 
antaga, att den ringa humushalten bar till följd jordens 
för baftiga uttorfning ett antagande, jJom ånven beftyr: 
få genom det hittomna jordprofiwets omwanligt låga matten 
halt, ej wöpgående till !/; af den I 1 befintliga; AI andra 
fidan torde återigen de i jorden tillftädesmwarande märtnä- 
ringSämnena mwara mindee Wwerfjamma till följe af den wår 
föstiga form, bwari de fig befinna 

För denna jord fan en blandning af falf och affa med 
myllrif jord och ftallgödfel anfeå mwara beljolam; härmwid af 
je8 bufmwudfafligen falkens upplöfande werfan på t jorden 
redan befintliga, wärtöfta wärtnäringSämnen, bwiltas öns 
derdelving defutom bör befordraå genom jordens flitiga 
bearbetning. Stodholm, LandtbrufssAkfademiens Kemiffa 
Laboratorium den ,, 68 

Dörrar Nylander, 
t. f. HFöreftåndare.” 


Slutligen torde böra omnånmad att br Telegraffoms 
misjarien Ningius förärat Sillffapet 20 er. ar den utaf 
honom och hr Vindgren utgifna bok om trådgardsodlingen I 
den höga norden. ; 

Sällffapets fasfaftällning tnhemtas närmare, an bwad 
redan uppgihvet blifmit, af följande: 


ÖOfwerfigt of Sällffapets Fasfaftällning för år 1868. 
SInkomfter: 
Behållning från är 1867 - oc ocoe  c oc > 9: 82. 
Ardafgiften från Gillena: - 
från Pite foden . 10: 
" Mrjeploug - » I 
Pite ftad - . 22: 
MPUjd «a + FÖR 
NReder-Kalir 44: — 100: — 
Transport 109: S2. 


- Transport 109: & 
från OfwerFKalir . 21: 
"Haparanda och 
Ieder-Torne 47: 
 Mmle an . . DO: 127: 
Bråmvinsmedel oe RR RDR Sh 
Af landstinget ouflagua medel > o sococ cc 700: 
Afwa Laudtbrufsftola tnbetalt > co co co 556: 30 
GSumna 4,320: 
Utgifter: 
Anflag til Awa Landtbrufksffola —. oo oc oc « 1,000: - 
Inföp af böcfer, jom blifmit utdelade. «os sv 353 
Trydningskoftnad för Handlingarne, protofoller, 

PPPIANEE Mesa rr FÖRR RN 
Ding NR 78: — 
Statiftiffa uppgifters infamling «= . soc ooo. 42: 10. 
Anflag för Landtbrufsmötet i Stocholm —. + 200: — 
SIndrifning of årsafgifter SA 3 


BOT: 


. ev or 
Sör underwisning om Inodling. . oso co cc 24: 
Sör dito DU MÖDÖTGO se oc  « & 81: 
Premier för odlingsflit . 

Telegrammer SS 

Salter 

Poftporto SR 

Anflag till mejerielever . man 4 

Renffrifningåsarbete för fomitérade . 

Uppböpsaf If. > so Aa 
Premier för torpanläggningar 

Dito mid fommarmötet 
Arvode till länsdjurläfaren RENEE 

Dito till Sefreteraren oc ffattmäftaren 
Skrifmaterialier oc) refor - 
Avwode till waktmäftaren . 
Behållning till är 1869 


Summa 4,320: 97. 
LE a 
Bil. B. 
Arsberättelfe öfwer Trädgårdsodlingen 1868. 
g (aj hr Telegrajfommisfjarwn L. A. Ningius.) 
GSädden = rum mellan 23—30 Maj. 


Inga wärfrofter utöfvade något menligt inflytande på 
den till lif wädta wärtligheten. Sn 


37 


Pilarue blommade den 25:e Maj, Winbår oh Hägg 
30:e jamma månad, Strusbär 3:e Juni, Smultron 15, amt 
Rönn och Apel 18:e fanuna månad. Hela fonumaren, 
mwanligt torr od) warm, war oftmånneligen ganffa qynnlam 
för trädgårbövdling 

Hägen för trädgårdsodling är fradd i mårfbar tillhvärt, 
tydligt ffönjbar derigenom att flere enffilda arbeta upp och 
förbättra redan egda Imatåppor od) andra utvidga ja nyans 
fägga.  Cremplen härpå äro wisterligen ej många och frames 
tråda Ännu endaft hos fråndsperjonskla$fen, men betednua 
dot ett ffridande framåt, oc) äfven genom ffridande fan 
ett mål binnad. Ej nundre betetuande är att under bwarje 
af de fednare aren, litjom oc under det fifta, några nya 
på orten ej förr odlade, wärtarter öfat autalet af? här få 
föfta eller Dit införda fultwärter. Jag har mig befant att 
ätminftone 8 i ftaden ”) bvende perfoner under året till plan 
tering hemförffrifmit diverje träd famt fruft= oc pryduadå 
buffar. 

Från Landtbruks-Akademien$ Erperimentolfält bar un 
der året till förjöfsodling ntdelatå: till hr Apothetar Efman 
2ne förter potatis od) till mig 47 fryten unga frufttråd 
jamt 37 orter multrou. 

En fännbar brift har under wåren ganffa bjert frame 
trädt och ej mwarit utan fitt menliga inflytande på trädgårde- 
odlingen fäwäl under fifta iom föregående ar, nemligen bris 
ften på en fröhandel, jom funnat eller på ett förtroende 
wärdt fått welat fylla ortens behof. Daftadt jag härtill 
uppmanat perjoner oc) erbjudit min handtedning har nem 
ligen ingen fådan funnat åwägabringas, och de imå frötills 
gängar, fom förefurmits och thy mwäre måjt anlitad hafva 
till ftor om ej ftörfta del utgjorts af förlegad mwara. 

Från Håradsftrifmar Sandman på Framnäs har före 
wifats mig rotfrukter af utmärft beffaffenbet, ja lådana att 
de funnat på Mmwilfen utftällning fom häldft mtaga en he 
dande plats äfven utan affeeude på den nordliga bredds 
qrad, Wwvarunder de uppdragits. De utgjordes ap Kalret, 
Nödbeta, Altrvinghams oc) wit Belqiff Morot. 

I ftadeu har föfSwärtvdlingen guhwit följande vejultater: 
Bönor: (blott vinga qwantitet utjadd). Tidiga auto, brokiga 
Isleburger jamt Mazaganbönor gåfwvv god iförd och moget 
frö. Små Mvita Perlbönor ("1000 för en”) mognade ej 
od) fatte endaft få må ffider, fom aldrig bunno någon ut: 
bildning. 

+) & Bite. 


38 


Arter: Daniel O'Rourke och wanliga Majarter gåhvr 
avd fförd, tifaja ortens GSocferärter of Swenftt frö från 
Göteborgs tvädgårdsförening (desje fednare woro doc 14 a 
20 dagar fednare än de andra); KrypsESoderärter worn Elena 
och fena famt mwifjade fig ej förtjenta att refommenderag. 

Gurfor: för desta war jommaren färdeles gynnfjam och 
de gåhwo rifa jamt förträffliga ffördar; utom på bänk odla 
de, hade på fall jord — fritt och utan all betädning fomt 
utan något flags underbädd blifmit utjädde frön till 
Wefteråsgurfor fom fålunda fonftlöft odlade I följe af gvnn 
anuna wåderletsförbållanden gåfivo rif fförd ; 

sStälrabbi: gaf wader od) gvd fförd. 

Kälrötter: dito dito. 

Grönfäl: ffadades mydet af maft. 

Blomfäl: gaf mwader od) god fförd. 

— OHOmit HufmudFål: (Tidig Engelff midfommars) gaf gan- 
ffa mwadra bufvuden. | 

> Hilmer Sowojfäl: blef ide bra, gaf Elen förd och nådd 
ej någon utbildning. Jag är ej föfer att det war rätta for- 
ten jag odlade under detta nann. 

Lok: mig weterligen odlades, utom den wanliga ESda 
tottenlöfen, eudaft hwit Hollindfe Perlz, denna förfförde 
af nuajt. 

Rödbetor: Häraf odlades mörkröda Holändffa, famt 
Basfanosbetor, bägge gåhvo wader och god fförd, färdel. 
ben jednare forten, fom under denna beta och torra fommar 
wifade mindre benägenhet att blifwa trådatktiga och trädiga 
än den förra forten.  Desja Basfano-betor utmärka fia för 
jin tidighet och gedbet jamt äro mwärda ftor uppmärkjambhet 
i norden, ber de i allo wifa fig förtjenta af det beröm fom 
alleftädes t vdligare delar af landet dem tilldelas; de äro 
mwiöterligen  ftjuja till färgen oh blifwa ide mwadra om d 
enbart inläggas men denna olägenhet afbjelpeå lätt deriger 
nom att de fofas ed inlägga filljamman med någon mör 
fare fort; fmaten är tärdeleå fin och behaglig. i 
Morötter: Långa MNorffa, Utringhams och vita Bel 
giffa gåfwvo god och wader förd, tifafa Domwifer-farotter, 
men länga röda Surrey hunno föga utmecting. Domvifer- 
farotterne äro jmå forta morötter fom ijynnerhet efter böft- 
jadd utmärka fig för fin tidighet och äro att fjawåäl för dens 
na jom för godhet att refommendera ho8 nordbon. Owita 
Belgifta äro ftora wadra rötter jom nöja fig med fämre jord: 
man än de öfriga forterna, men ftå ocfja efter dem i jmat 

Palftenador: gåfvo god fförd. 


Sallat: Stvr gul Afiatifft, Steinfopf, Brinne Ger 
Syrind eller jättesjallat lemnade alla vif vd) wader förd 
tifafå frusbladig gul och grin Endiwien 


Bil. C. 


Om förföfsodling of Quinoa eler få kallad Peruanfe 
Spenat (Chenopodiwm Quinoa.) 

Uti Perus och Chilis bergländer vdlas denna mwärt oc 
förtåreå t mängd af desta länders innewånare, den Wmwärer 
der Anuu wid 13,000 fots höjd öfmer hafwet, der Bwarfen 
råg eller forn wilja mogna, fröet är färdeleå närande och 


ofwertråffar till och med i näringswärde wmwåra wmwanliga få 
deåflag färdeleå genom fin ritedom på mwåärtlim. Om mi jems 
föra mjöl af wåra nåringsvitafte jädesflag Hafra och hete 
med det af Ouinva, utfaller denna jemföretje fålunda: 
HOmwetemjöl: Hafremjöl: Ouinvamjöl: 

16. 14. 16. 


Batten 
FVärtlim . . . 10 18. 19. 
0 oc 2. (0) 5) 
Stärfelje m. m. 72. G2. 60. 
100. 100. 100. 

Allt detta föranledde att man efter den mifmärt, fom 
under förra året ja härdt pröfmade norden, lätt Ieddeå på 
tanfen att förjöfa om ice detta fådesflag, fom t andra län: 
ber wijat fig härdigare än rag och forn, vd näringsrvifare 
än bägge, ffulle funna fortfonuma äfven t wår nord och här 
blifwa jom i fitt hemland en wäljiquetje för octen. Mö 
jerligen äro temperatur och wäderleföförbållandena här och i 
ifrågawarande wärts hemland ganffa olifa, enär den på hems 
landets bergsplatäer wmwisferligen har en ganffa val men 
nåftan bela året lifa temperatur men här en fort men ganffa 
warm jommar; men om mwärtfen under mår förta jommar 
fan erhålla ett ungefärligen lifa mått wårme fom under en 
längre utfträdt vegetationstid i hemlandet, 1ä blir endalt 
fråga om hurwvida den är i ftånd att under wår forta veges 
tattonstid tillgodogöra fig den mwårmegvantitet om famn 
jommar erbjuder eller om den nödwändigt fråfmer en längre 
vegetatioustid. För att få desje förhallanden genom förs 
jöfgodling utrvönte hade af Ousbällnings-fällffapets ordförande 
jemte bref af den 11 Juni tilljänts mig några fröpateter af 


10 


denna mwärt, med uppmaning att delö Hjelf förföfa def odling 
od) dels deraf till förjöfsodling utdela åt andra. Jag bade 
emedlertid redan förut den 2S Maj för förjök utjått frö of 
demna mårt bwvadan jag utdelat alla de mig tillffidade fröna 
Svmligftåded vlefwv af ofunnigbet de uppfomne plantorne 
alla uppvrycta fåfom vogråd men på nagra andra ftällen mår. 
daded de, fingv forhvåra oc uppnadde utmärkt frodighet, 
utmärtande fig genom yppig wärtfraft, men ingenftådes mog- 
nade fröet. MWarten åts af forna och def blad amvända på 
jamma jätt jom manlig fpenat gåpvv föga efter denna i 
wäljmaf men öfwvertrvåffade den i bördighet mangdubbett. S 
ivunerbet boå Hushallningsfällffapets” vice ordförande på 
Gran Jamt hos undertednad utmärkte fig wärten genom Yppig 
mwärtligbet vd) hos underteduad der den på en Jelig warm 
plats blifvit jådd minft 14 bagar fidigare nådde den on 
böjd föga under 8 fot. Af det uu gjorda förföfet od) deraf 
att mwärten ide ens under en åå warm fommar fom denna 
lemmnade moget frö är man emedlertid ej berättigad till någon 
beftämd flutlats att def: odling för fröet ffull är i deja 
bygder omöjlig, ty härom fan man förft efter upprepade och 
omjorgöfullt utförda förjök döma. MU weta vj hwarifrån 
det of tilljända frå bade fommit fanffe från mwårtens hems 
land men troligen fran England od) man får ej fordra att 
en mwårt från ja olifa orter fall i förjta generationen acclis 
matijerag. Hade mi utfädt fröforn från Cqgypten, jä hade 
läferligen ej heller detta, oaftadt den warma fonumaren, mog: 
nat här. Mull man vtterligare förjöka att acelimatifera tfra- 
gawarande mwärt, ja borde detta lämpligaft böra ffe på jä 
ltt att man tillvädligt tidigt uppdrager plantor i Erufor 
(1 planta i bwarje frufa) od) jedanu med tHimp utplanterar 
deela od) fålunda genom att fonftmåsjigt förlänga vegetas 
tionstiden fraffar jig bär mugnadt frö bwilfet utjaädt vc) på 
enabanda fatt behandladt generation efter generation torde 
fomma att winna I tidigbet och jmåningom unna acclima- 
tifera$. Att det Humpwis inföpta fröet ide ger mogen fförd 
bewijas tydligt af de under nuvarande förhallanden gjorda 
förjöfen, men i bwad fall jom håldft är wärten wård en 
plats i fötswärtträdgården der den under en tid, då den 
werfliga fpenaten är fwäår att erhålla nemligen högfom- 
maren, lemnar rif förd af ganffa förträffelig fpenat. 
Piteå i December 1568. 
2 AA. Ringins. 


a 
Bil. D. 
Till Norrbottens läns Hushållnings-fällffop, Luleå! 
Utaf några Yttranden, fem med afieende på ffogsitöf: 


jingend imverfan på flimatet oc) landtbrut hö falldeg mid 
sushållningsfållftapets Jammanträde den 28 fitlidne Januari, 


föranledes jag att bärmed till Hubhållning älljt pet ofwer 
temna nårjlutne antecfuingar, I. m b inmwit mig ben er me 4 
delade utaf Herr Inipektor Dwen. på Nostorp. Dec one 
tedningar öpver fäningstiderne 10 D Rosti eb bruf allt tran 
är 1844, utmwija att jadden under be 10 fc it: öv Fu år 
antedningarne omfatta funde itädj (med undantag a ott 
ett är DÅ den egde rum den 3 Juni) ffe i Mai månar, 
den under de följande 7 åren endaft 2:ne ängen funnat ff 
i Maj månad, famt att den under de filta 8 åren Ä vv 
fett i MWiaj, utan förjt i Juni månar. Under oe 20 
förfta ären bar fädren altid ffett före den 9 Suni (deraf 
endaft 2 gånger få jent fom den 7 Suni), men unber FE 
jifta åren har den aldrig ftett före den $) Sunt. jan ar 
man de är antefningen omfattar i grupper med 41 Rea 
grupp och tilljer huru många dagar bwarje ärå NR 
är aflägfen från årets förjta dag, ji finner man medeltide 
utgöra: 

dagar, 


för förjta gruppen 1 


40 
för 2:a : 149 
för 3:je 
för 4:de 
för te 
för 6:te i 

Siningåtiden bar fåledes beftåmdt och temmeligen regel 
bundet framflyttatå allt närmare lommarjotjtändet, 38 
man dvager förfta gruppens medeltid 140 GE från ön 
gruppens 164 dagar, Jå faner man denna forn anan a 
göra för 24 är jemt 24 dagar eller efter medel ert jr ja 
dag för hwarje är. Genom ett jädant förhållande ee 
lägges en afgjord förfjämring ar ortens ige 0 Re 
bwartill antagligen ingen annan orcjaf, än föogsttöfling 
fan uppletas. | ; 

ESfada är emedlertid att ER 0 gg 
åfwen froftnätterna under fommaren famt ANA 
derlefåförhållanden, hmwilfa humat gifa At dem é ; ty ligt 
öfadt wärde. GSanneolift hafva nom lånet dylifa ante 


" 


42 


ningar förts på mer än ett ftålle och i jä fall wore önfte- 
ligt att de t Husballningsfällffapets handlingar offentlig- 
gjordes, enär derigqenom jäferligen ganffa tutresjanta up 4 
Ivöningar ffulle låggad i dagen. De antedningar jag fört 
öfver wisja frädflags blomningstid, froftnätter m. m. börja 
förjt 1562 od omfatta fåledes ännu för fort tidrymd för 
att funna tillmätas någon betydelje, men ffola framdete 
någon gång, då de blifmwit mera tillöfade, meddelas. Sa 
anhåller att ofwanftaende tillifa med öhverfända antecdnin. 
garne utt Hushaällmingöfällffapets handlingar intagasd. 
Piteå den 5 Febr. 1869. d i 
2. A. Ringius. 


WBårutfödet wid NRosforf bruk under åren 


1844 d. 11 Maj började wårutjäde z i vider 
SK 5 z de wårutjädet of forn, hajra och wider. 
1846 d. 22 é 
1817 d. 26 

1845 d. 28 
1549 d. 3 Inni 
1850 d. 26 Maj 
1851 d. 20 

18352 d. < 

1853 d. 

1854 d. 

1855 d. 

1836 d. 

18000: 3 ov 
1855 d. 28 Ma 
1859 d. 

1860 db. & 

1861 

1562 

1863 d. 

1864 d. 

1865 d. 

1866 d. 

1567 d. 2 

1868 d. 


" " " 
" 


" 


Hushallsgillenuas Årsverätteljer. 


Från Lule frads Gille. 
Af hr I. M. RKinel 

Hattadt förliden winter i allmänhet mar fall och oms 
mwerlade med ftora nöfall, blef marken tidigt bar, Dwari 
genom wårjädden funde företagas i början af Juni manad 
jä att man tryggt fan fäga, att ogynnjammare temperatur 
och) wäderlef för jäningsarbetet har man ej hart på flera ar. 
GSvmmaren war warm oc) äfven nydet gqvunjam för vege 
tationens fortgång och uhvectling. De jordbrufare inom 
Gillet jom innehade riadt forn of ortens jäd hade tilljredö- 
ftältelfen, att inom omwanligt fort tid, fe fitt utfäde mwadert 
och) jemt uppfommet. FSörjöf gjordes äfven af en och annan 
att utja 2-radigt I. of förlandstorn, Hwilfet ffedde någen 
weda fednare, detta uppfom ocfa jemt oc) frodigt, men bann 
ej till fullfomlig mognad, ehuru det ända fenmade nÅger 
lunda god fförd.  Spanmåls: och foderaffaftningen inom 
Gillet$ territortum har utfallit ungefär fälunda, neml.: 

Storn, jom är bufwudjädet har I allmänhet kkumat mycdfet 
avd fförd, ijynnerhet för dem fom hade god och fröbar fåd 
od) efter hwad man funnat utröna gifwit 9:de och 10:e 
fornet af omwanligt god qvantitét, t. ov. m. finneå exempel 
på att det ffördats ända till 14:de fornet på mwanlig areal. 

Räg odlad ännu i få ringa mobn, att det fnapt ar 
nämmvårdt, ehuru detta fädestlag giver den jäkvajte och 
ftörfta affaftningen, fwarom och wid flere tillfällen blifvit 
upplyft; falom järdeles bemärfonswärdt erinrar jag mig de 
uppgifter, fom afgåfvodå, af 2:nr rveiveftive tedamöter fran 
Piteå jodens Hushallsgille, wid Hush.-jälffapets filta fom 
marmöte i Lule G:la ftad, nemligen, att der (i PiteÅ) er 
hållits öfver 25:te fornet. Det wore derföre i hög grad 
önffwärdt, om hwar och en jordbrufare inom länet ffulle 
företrädeswis equa fig åt Nagodlingen i ft. f. Kornet, ty det 
är fullkomligt utrönt od) fonftateradt, att Nägen ide alle 
naft bättre ftär emot froftffador än tornet famt debutom ger 
betydligt ftörre affaftning. 


+ 


Hafra vdlas ej här i widfträttare moln än om fan 

behöfwas till grönfoder. 

| Potatis bar jäjom wanligt föregående är bär vdlatg 
och bar man i allmänhet bumat beräfina 10:de fornet. Af 
öfrige rotfrufter odlas ringa. 

Höfförden har i är utfallit vått Förmonligt på lindorna 
nen deremot på de naturliga ängarne något under medel 
mattan och fan affoftningen öfwer hbufwud taget anfes fullt 
medelmåttig. 

Linodlingen Pwarmed några få förjök  blifwit gjorda, 
funnes ide omfattas med det intresje lafen werkligen förtjenar. 

Fifferierna hafwa fjåfom mwanliat bedrifmits ähven förl. 
fommar och bar ftrömmingå= och fitfiffet lemnat ett tejultat 
nagot öfver medelmåttan, men larfiftet bar warit owanliat 
flent och) höres hafwa för flere fifteriegare gifwit ide obetyd. 
lig förluft. 

Sör att upphjelpa denna för orten wigtiga näringsgren 
wore det i hög grad önffligt, om laredlingen med mera nit 
än hittills omfattades af vejp. filferiegare. 

Hmwad jordbruket I allmänhet widkomner, få fan man 
med tillfredftällelje omnämna, att detjamma under de jeds 
nare Aven inom Gillets område, omfattats med allt bögre 
intresje. 


Från Neder-Torne fotens och Haparanda ftads 
Hushållsgille. 
(Ai hr Komrer GO. OD. Burman.) 

Med affeende på de förhållanden, jom funna blifwa 
föremål för en årsberättetje, jådan fom denna, företer året 
1868 många egendomligheter, wilka länge ffola bewara 
minnet af detjamma hos befolkningen på denna ort. Safta 
wi bliden tillbata på ftällningen wid arets början, ja möter 
of på många håll ett ftadejpel, der Drift och nöd öfwertagit 
bufwudrolerna, der fjufdom vd) död frå färdiga att beträda 
ffädebanan för att göra flutfeenen dejtv mera gripande. Bes 
folfningen hade rafat i ytterfta trångmål genom fifta mif- 
wärten, men menniffofärleken war tillhands od) utdelade fina 
båhwer, och utan desja hade mången fannolift aldrig upp 
lefiwat waren, utan fallit offer för fjufdvmar, fom uppftå af 
etillvådlig od) ofund föda. Att dieten detta vaktadt warit 
Enapp, ligger i fafens natur; det fordras ftora förråder att 
lifnära en hel menigbhet; men genom att fparjamt och floft 


amvända de bidrag, fom Nödhjelpästomitén fett S fig i ftånd 
att utdela, har den fattiga befoltuingen emellertid, om ocj 
med förjafelle, finmmat uthärda öfwer mwintren. Deras tad 
jambetsjfuld blir under alla förhållanden jadan, att den ej 
fan afbördas. 

Owanligt har året warit i onfeende till wåderleföförs 
bållandena. WBintren utmärste fig för ftrång föld od) ftor 
vifedom på mös Hmwad jom annars fällan inträffar, neml. 
judyra och fträng föld mid mydet lå temperatur, hörde nu 
nältan till ordningen för dagen; under det thermometern 
mwijade några vd) trettio arader minus, upptornade jtornmuen 
jnödrifvorna bofftafligen i jemnbhöjd med hustaken och gjorde 
wägarne för längre tider ofarbara. Man wäntaode ofta att 
få höra talad: om olydor jom hungern, földen oc) in 1, denua 
hemffa treenigbet, jom lifligt paminna on de gamles Crynnier, 
förenade ffulle äftadfonuma; men Förfynen, om tanjte anfag 
måttet af lidanden förut nog ragadt, tillät ingen, atmin: 
ftone bär att omfomma omedelbart genom derad januverkfan. 
De wäldiga jnömasjocna bortimälte emellertid Jjent wanligt, 
och mot flutet af Maj hade jommaren redan befäftat jitt 
wälde. Onm winter warit tall, i war jommaren deremot 
näftan tropijf; inga froftnätter, idel mwmärme ända in ti Of 
tober, men obetydligt regn Suinmgen werfkjtälldes på mans 
lig tid; d. w. j. i Nutet af Maj vd) början af Juni. Som 
tillgången på utjäde, jäwål här, jom i öfriga fonmmunerna, 
war mycet napp och qvalitén dertill uiel, hade Länets Cen 
tralNödbhjelpSkfomité dragit förjorg om anffafandet af Stänftt 
jervadigt forn, och häraf erhöll detta gille omfring 100 tuner 
Det war med en fänfla, fuarlif nupftrojtan, om de flejta 
gingo att at jorden anförtro detta utjäde, hwiltet wårt under 
GStkänes jemföreljewis mildare flimat oc) längre jenmar, od 
fom man derför befarade ej Hulle hinna mogna på de fa 
wector, jom fornet häruppe bar på fig att utwedlas till iförd. 
Men vejultatet överträffade emellertid allas forwäntan. id 
iemföreller, jom blifvit gjorda emellan det Stanita uttädet 
och) ortens forn, bar det wijat fig, att det förjtnämda mar 
något jenfärdigare, men då mårmen och jommaren vädte till, 
bler vckjä det fullmoget. Det vattadt är dec kornaftajt 
ningen öfwerbufhwud att anje endaft jalom nära medelmattig, 
enär högländtare Åkrar NDit af torka, od) ortens uträde re 
dåligt; doc är qvalitéen uteväirkt Rågen äter bar på de få 
frällen, der den vdtats, lemmat en vinnig åring. Rotfrut: 
ferna deremet bafiwa temnat mindre god fförd; Höaftaft: 


45 


ningen är något under den mwanliga; höet beffaffenhet god 
allt werbningar af den torra wåderleken. = 

tarfiftet, fämwål i elfiwen, jom 1 ffärgården har i år äte 
warit mindre gifwande.  Berätteljerua om det rikliga fiftet 
uppe mid Torned hörer munera nåftan till jagans områd 
Werllighet bar det doc warit engång, vc) werklighet fan 
det ännu blifva, men devtul malte fontten votfwifiwelaftiot 
bidraga. Det är Larodlingen, jom un föltat wid fig wara 
förboppningar, och desja äro denna gång ganffa befogad 
De afwelstarar, jJom på fenböften fangades, uppfyllde fin 
beftämmelie, oc) t Juni månad näfta jommar torde, om allt 
går mål, fanffe ända till 100,000 taryngel få fäppad ut i 
elfwen.  Sjelfwa tarvdlingsanftalten befinner fig utt en får 
ffildt för ändamalet uppförd byggnad, jen är belägen pa 
Finjfa fidan wid en gren af hupvudeltwven. Snaredninga 
är mwerfftälld med färdeles omforg. Rummet är förjedt med 
eldftad, och på mwäggen finnes uppftälld en thermometer, jom 
anger temperaturen, lwitfen ej får öfwerftiga + 10 gr. Cels 
Under golfwet befinner fig en Orwm af 30 fot djup, fom 
ftår i gemenffap med elfwen och förfer anftalten med nödigt 
watten. Detta arrangement har anfetts nödwåndigt, emedan 
elfwen wid denna punkt är mycet grund, ja undercftundom 
näftan uttorkad, fwarigenom wmwattenupphemtningen blefw 
förenad med fort bejwar, dereft denna refervoir fattades 
Stället har dot den fördelen, att det ligger ftrart inmwi 
boningsbud, varigenom en ftändig tilljyn fan eqnas det 
junma. Ifrån fagde brunn uppfordra$ wattnet genom cn 
pump till en annan refervoir, fom är belägen några alnar 
öfwer golfiwet och uffedd att rymma det qvantitet matten 
om atgår under ett dygn. Derifrån leded$ detfanuma widar: 
genom ett far, jom är fyldt med foljtybbe, hwiltet afjer att 
aftadfomma en modererad ftröm, till den öfwerfta of jer 
ityden på ett lutande plan bredwid hwarandra uppftällda 
lådor, och ifrån denna till war oc) en of de öfriga fem 
bwwilta alla falunda beftändigt öpverjpolad af vinnande watten. 
Den nederjta lådan åter afbördar wattnet tillbaka ti elfwen 
På botten af hwarje låda ligger ibland grus den befruktade 
rommen, bland hwilfa ätffilliga forn redan nu äro få mydet 
utwecdlade, att man med blotta ögat fan fe huru den unga 
laren arbetar på att genombryta fitt fängelje, bwilfet har 
od) der till en det lydats. I Februari oc) Mars näfta ar 
wäntar man, att alla rvomfornen ffola wara utflädta, od da 
widtager omjorgen att förje ungdomen med lämplig föda 
fedan den lifwål förft blifwit förenad uti en gemenfam bafin 


Företaget (ofwar fålunda god framgång, ed) derför är man 
myden tad ffyldig de perfoner, hwilfa gjort det till en hes 
dersjaf att Wdas. 


Från Pite focens Gille 


Ai Hr Ofwerkt "nar nm. m. IL. von MNehauien. 

uti Aferbrufsfättet, redffaner arbetsmethod har ins 
gen förändring eat rum fedan förra äröberättelleu iugafs 
och de dermwid gjorda anmärtninaar gmwarftå alltia till ftörfta 
delen. IHid jordens afdifning jynes uppmärkfambheten alt 
mera fölftas, och de förlidet av med uppmuntran af gåfvor 
medel påbörjade ditningSarbeten fortjättas på ganffa många 
frällen. Om desfa arbeten och ide alltid utföras på ända 
målSenligafte jätt famt, fåjom naturligt är t följd af ine 
ffränfta tillgångar, tfe funnat åftadfommas i ftörre ffala 
ja milar doc företaglambheten härutinnan, att infigten om 
afdifningars nödmwändighet oc) nytta blipver mer och mer 
allmän. Lifaja har den löfa befolkningens förfeende med 
jord tagit, iäjom det will fynas, en ftörre fart. Frågan 
härom har marit föremål för öfverläggningar få wäl inom 
Gillet jom i Komwmmunalftämma och devwid rönt ett rvättvilt 
erfännande; men förhållandena inom fjodnen för nåvwarans 
de hafwa förhvårat eller omöjliggjort någon mera genome 
gripande åtgärd i detta hänteende, 1 det att några beffut för 
ändamälets minnande ide antetts funna allmänneligen ut 
föras, då många enffilda hemmansegares och i Jynnerbet ett 
förre bolags befinnande i SKonkurstillftänd förlama alla at 
gärder fom affe gemenjamma förbindeljer. Denna angela 
genbet bar fjaledes egentligen öfverlemmats till nffilda ör: 
werensfommelier, bwilfa oc uti eft betvdligt antal blifvit 
uppgjorda; men härmwid är lihväl att beklaga manga ben: 
mansegares obenägenbet, att tillåta lagfart med upprättade 
afhandlingar om upplätelje of jord. Uppenbart är att inby 
fingen bårigenom har ringa fäferbet för befittningen af den 
jord, ban upparbetar. AF nyf anförde ffål eller Iynn rligaft 
ett ftörre bolags fonfurå, omfattande omfring 20 mantals 
fatt inom fodnen, bar frågan om ett förändradt ordnande 
af fattigmården äftventedes för tillfället blifvit undanftjuten. 

Nyodlingar pågå näftan öfverallt inom jecnen, fonfte 
meft af inbyfingar fom upptagit frörre eller mindre delar ar 
erhållne lägenheter. Omöjligt är att angifwa midden d taf, 
men ofta ffeende förfrågningar om underftöd antyda, att 
vdlingsfliten under förflutne jommar ide warit obetydlig. 


45 


Den of Central RNödbjelps-Kommittcen, mid öfwerlenmandet 
af den |. E MNejferofonden gifna beftämmellje, att hälften ar 
räntan ffall amwäåndas till premier för odlingar, bör utgöra 
en måftigy uppnumtran. Säkerligen hade desfe medel id 
funnat anmwändas till ett bättre ändamal. 

Arets fförd har mwarit owanligt god t affeende på ber 
jfaffenbeten, men ide få fill mängden. Eu tidig wår me 
deraf medgifiwen fådd, en gynnjam jfommar och Höft befor- 
drade mwertligbeten få wäl man någonfin fon hoppas, men 
då den af gåhvomedel erbållna fröfäd natwlighvis ide fun 
de mwara tillvätlig, utan behofwet måfte fyllas med den bögft 
jwaga jåd, fom fram förra året funde finnas i Diftritts 
Magafinet inköpt eller uti enffildas på duglig jåd blottad 
förrad, blef följden, att grödan t allmänhet blef owanligt 
tunn och affaftningen ringa. På åtffilliga ftällen hade 
ihallande torka någon del härt, ebuvu ide i någon anmärte 
ningSwård grad. Detta förballande gäller lifhval egentligen 
fornfädet. Rågen blef deremot i allmänhet water och gar 
god dring; men detta fåde begagnad t mindre omfång. 

Af de jemföreljestabellev för ortens Korn och Skänfét 
fervadigt Son, fom till ätffillige perjoner utdelats, hafwa 
endalt hvemne Aterlemnats, bwilfa härjemte bifogad, me 
desfe torde tillvädligt ädagalägga, att det Sfänffa ferradig 
Stornet är fullt tjenligt till utjäde, ätminftone i denna del 
af länet. Den ena tabellen, förd af f. Rifsdagsmannen 
BHåckftvöm i Portsnäs, unvilar en ffillnad of endaft 4 dygn 
lednare meguad för Sfänffa Kornet, jamt en affaftning af 
16 '/. forn med en wiat af 13 LA pr gammal tunna, hwil- 
fet torde få väfnas bland de wadrafte refultat, fom funna 
erballas. IF öfrigt upptagas intre$tanta jemförelfer om två 
vadigt Sorn, fadt på eltfa flags jord, hwilfa fynaå ädaga- 
lägga, att merttiden för detta jäde warit ungefärligen lita 
jom för det öfriga Kornet, affaftningen mindre (eller G:te 
fvrnet), men wigten 14 LZ pr gammal tunna. Afwen dvs 
lift Korn bör fJäledes här funna med fördel anmwändas til 
frö, järdelvå om det blifmwer naturaliferadt. S 

Lin har under året odlats mera än något föregående 
ar, och dertill har utdelningen af linfrö wäfendtligt bidragit. 
GSförven deraf har oc blifwit temmeligen jemn och torde 
funna anjes fäjemt medelmåttig, få ott den bör mana till 
fortjatt och widftrådtare vdting af denna för husbebofiwet 
och husfliten fa nyttiga wert. Hampa: jamma förhållande. 
Som beredningen ide ännu förfiggått, fan det erhållna qvans 
tum ide uppgifwas. 


Potatis har på de flefte ftållen gifmit god och på måns 
aa vitlig fförd; men brijt på utjäde förliden wår inffräntkte 
äfven mängden af fförden. GSilom ett bewis på den rifa 
wertligbet fom denna rotfruft fan antaga, får jag anföra 
enligt egarens, br ISugeniören Sandftrömå uppgift, att efter 
ett ffål, utjädt på a gårdöplanen uppbruten jord i bwarans 
nan fåra och wäl gödöladt med f. f. Al, ffördats 6 tunnor 
och 2 fräål, Hwilfet gör 50:de fornet. Potatistålen lärer ling 
vat fig efter marken, näftan jom en ärtwert och uppnått flere 
alnar$ längd. I följd af det ringa utfädet är doc Potatis 
fförden i allmänhet längt under ortend behof. 

Fodertillgången är nappt medelmåttig Halmen, mydet 
tunn på Aåfern, giver fuappaft tredjedelen af ordentlig förd, 
och höet blef ja mål på äldre lindor fom på ängar mydet 
mindre än förlidet ar. 

Sälrötter och Rofwor hafwa wisierligen odlats med det 
frö, fom blifwit utdeladt, men endaft på några ftållen lyctata 
Orjafen bärtill ligger utan fvifwel uti obefantffapen med 
beöja votfrufters ffötjel och amwändande famt deraf beroende 
obenägenbhet derför. Skola desfa winna någon allmännare 
utbredning, fyneå wara nödigt att på något jätt befrämja 
funffapen om Dderad och öfrige tföfsträdgärdamwerters odling, 
ffötjel v&h begagnande. Måhända ffulle inrättandet af en 
hushållsffola för qwinnor wara ett lämpligt medel att bis 
bringa fännedom ej blott håruti utan ec i andre för qwin- 
nan nödwändige, för hemtrefnaden, busfliten och det efonor 
miffa wälftändet mwälendtlige amt för en hbusmoder wigtiga 
bushållsbeftyr. fåjom jpinna, wäfwa, nödtorfteligen fu, fföta 
ladugård m. m. 

Med Ladugärdsfrötfel vd Smörberedning är förhåls 
landet enabanda jom förr. Den fednare tvdes dock wara i 
något ftigande. 

S affeeude på nya förfök torde jag t forthet böra oms 
nämna att Gråärter, förffrifna från Helfingland, odlats och 
bunnit mognad, ehuru de ide unde utjäs förr än den 6 
Suni, i ftället för att de rätteligen böra fås tidigaft jamt 
till och med på fälen. De ffördades famtidiat med Kornet, 
ehuru en del af halmen ännu ftod grön och I blonuma, emes 
dan. det wifade fig att ingen fynnerlig mognad war att pås 
råfna fedan nätterna började bli för långa. Att halmen 
mar mydet frodig bidrog äfven till fednare mognad. Cmels 
lertid ffördadeå fullt mogna 9 fot, efter twå fotö utfäde 
Ett ytterligare förjöf nåfta år med tidigare fådd, fyneg alltz 

4 


50 


få löna mödan. Halmen är ett ypperligt och mjölfgiftwan- 
de foder. 

Med bitjända frön af Dvinoa bafwa äfven ffett för 
jöf. Här på Gran nådde werten wisterligen en böjd 
od) med 6 fot på qödslad jord och någvt mindre på vac 
lad, men bann ide till full fröbildning, foftän Add vmfrin 
den 12 Sunni. Samma vefultat I arjeende på uteblifwen 
fröbildning mwifjade fig på andra frällen, få att man tort 
funna antaga att denna wert ite här eger Någon framtid 
Sid af Potatisfrö, om erhållits af hr Kommisfarien Ri 
giuå, har deremot lycats förträffligt. En ftor del Potati 
uppnådde eu äÄggsgulas ftorlef, och fförden mar ganffa ri 


Från Neder-Lule foctens Gille 
(Aj Direktören hr S. A. Fogelmardk.) 

Citer en jen ibärdig winter, fom, betrväffonde földgrad 
vd rikedom på fnö, torde böra till de mera fålljperda, mn 
träffade under fifta dagarne af April ett ia baftigt wåderlefö 
ombyte, att mwårbrufet temligen allmänt börjades den 14 
Maj. Att den då Mutade winter Warit en pröftvotid för 
bela den Norrbottniffa befolkningen är allmänt fändt; m 
den genom 1867 ars fwåra mifmert botande nöden förefom 
af en jädan giflmildbet från förväl flatens fon enffildas fid 
få att ban i egentlig mening bwarkfen hos den orkestöfe el 
arbetsföre förefannus. MWaraktiga minneswardar ärv oc, litet 
bwar frans, inom Gillet refta öfver denna gijmildhet. Ca 
bafwa nya ffolhus uppftått oc nya difningsföretag blifvit 
a ffilda trakter inom Gillet utförde. Desta ärv de meft 
framftående bland de för allmänna medel werkftälde arbeten. 
BrytningSarbetet of nya mwiägar hade ntan fwinvel bordt 
bänförag hit, men målte bär förbigås med tvyftnad, tills I 
nets GCentralfomité fållt fitt utlåtande, burwwvida de härtil 
anflagne medlen blifvit 4 rätta platfer nedlagda!! 

Som ofwanför är nånmmdi, började wårbrufet ä de flofta 
ftällen den 14 Maj och torde warit fullftåndigt offlutadt 
Pingftlördagen, den 30 if om. Säcdes ffedde mwmarladden 
en hel månad tidigare 1868, än under det för landtmannen 
få olydliga året 1867. En fännbar brift på dugligt uvide 
gjorde docf detta är mindre fpanmälsgifvande än det i mot 
latt fall funnat blifwa. Behofwet af eldrior winner aft 
mera erfännande. 


Fäderlefen har under fåwål wåren fom högjfommaren 
och höften marit för fådeswerterna oc) retfrufterna ferdeles 
gqunnjam. Örödan blef tillfölje häraf af utmärtt bejfaffens 
pet och ffulle warit viftig, om utjädet ej, mot mångens förs 
medan, Wwarit felaktigt. 9 1 regn hade warit önfe 
mwåärdt, ynnerigajt för | nn. Den 16 Auanit öfwer 
it ev mwaldjant bagelffur en liten del af Gillets område 
od) gjorde ffada. Den 3 September inträffade förfta frofts 
natten och den 29:e förfta uctallet. Fonovarande winter 
bar Dittills, i motiats fill den föregående, utmärkt fig för 
fin Mida mwäderlet och ringa nömängd. i 

Hmwad de ferffilda fådesflagen angåä, få har 

Hoftrågen, vilken ännu högft obetydligt odlas, lem 
nat en qud förd; 

IBarrånen Mwilfen del fornet3 ömtåligbet för froft 
och mwanligtmwid-lemnar ringare affaftniug än detta, hwarföre 
den ocfia ganffa ringa vdlas ud) framdeles torde till föga 
affafnad förjhvinna har docdf detta ar lemnat en tillfvedå: 
ftåflande affaftning; 

SKornet, jom på mwista fräållen lemnat en riklig men på 
andra en ganffa ringa affaftning, beroende af utfädet3 bes 
ffaffenbet, har dot till natur mwarit owanligt godt vd) wige 
tigt famt blifvit inbergadt offadadt; 

Hafren, jom föga odlas, har lemnat en tilfredsftällans 
de och movgen fförd; 

Trädnårdsärter vd) Bondbönor tikafé; 

Potäterna hafva lenmat ex både vmnig och qod fförd, 

Stälrötterna likajå, der wattningen ej förlummats famt 
der de fatt mara eftörda för ofynnet; 

Morötterna ärv ännu om ja föga fänd wert, att derom 
är föga att jäga. Hittills odlas de blott utt trädgårdar; 
men bderad fid fommer nog, I den mån fandtbruket går 
framåt; | 

Linodlingen har, genom briften på annat utfäde, ät: 
minftene för året wunnit en ftörre utftrådning inom Gillet 
än någenfin tillförene, och har affaftningen till föwål myc 
tenbhet jom beffaffenhbet warit tillfredsttällande; 

Hdaffaftningen bar inom Gillet mwarit under medel 
måttan — med all fäferhet "del lägre än förlidet års. 

UWtom wid den inom Gillet belägna Landtbrufsffolan 
bar arundditning blifvit utförd af Hemmanscgaren 8 
GSuniftröm i ÄAnvan ä 12 qwadratrejwar aker, för bwilfen 
afditning Oushållnings Sällffapet (omnat en uppnvuuntran of 


100 vdr vmt. — Under loppet of 1869 fommer att inom 


52 


Gillet anläggas det förjta bymejeri i Norrbotten, fattoneradt 
uti Rutmiks by. Till demna onläggning erhålles underjtöd 
från länets fandstingskfaåta. 

Suom Gillet finnes ett enda induftrielt företag I ful 
gång nemligen Angbränneriet wid Gåddwik Ar binäringan 
bar tarfiffet under förlidet ar mwarit föga lönande. 

SHusflöjden idfad till husbebof. Att goda, Ännu vut 
wedlade anlag finnas för busflöjden, hade man under för 
lidet är ett utmärkt tillfälle att objervera, dels wid de aufs 
tioner, fom böllvå förliden wår, 4 för nödbjelpSmedel inföpte 
alfter, 'delå wid förlidet Ärö, inom Gillet hällne Landtbruts- 
möte. 

Fattiqwården år lifa trydande jom tillförene.  Atgär 
der mwidtogqoå förliden winter att, genom inbyfingarnes bins 
dande wid jorden, minffa fattigwårdsbördan. Det af hr 
SFörfte Landtmätaren I. CE NRyltröm i och för detta ända: 
mål uppvåttade wälwiliga förflag började od) fattes i wert 
ftällighet; men denna Wwerkftätllighet målfte afbrytaå emedan 
det mart mijade fia, att egenmyttan, juft från derad fida 
fom ffulle baft mefta nyttan ar förlagets  genomförand 
nemliqen hemmansegarne ijelfwa, fpelade eu måttig, att id 
fåga Mamlig roll.  Öenom mer eller mindre bedrägliga torp: 
fontrafter, upprättade ej till förmån för inbyfingar utan till 
förmån för egna oftaft underåriga barn, lydades det atjfils 
lige medlemmar inom fonumunen att tillffanja fig fin forn 
tunna, den utlofwade belöningen ät hemmansegaren för 
bwarje torpare antagande. En fådan händelje torde tyda 
på ett moralifft lidande, bwilfet med den ftigande folfupp: 
tysningen torde, om ej förjwinna, jä åtminftone förmildrad 


Från Råne fotens Gille 
(Aj Jufpettoren hr A. Sjöftedt.) 

Med werklig glädje fan man i är inge fin åröberättelj, 
emedan allt jom inom Gillet är ffördadt af fämwål foder 
werter, jom fyanmäl och votfrufter är af utmärft god bes 
ffaffenhet. Det är wisferligen fannt, att mwärt hufwudjäde, 
Stornet, ide lemnat någon rif fförd, men om man fager 
betraftande det dåliga utfäåde iom måfte af flertalet began: 
nas, få är affaftningen ganffa tillfredsftällande, fy wigten 
uppgår I allmänhet till 240 & pr 63 fannor. 

Det Korn fom från Skåne hit anlände och utlemnade 
åt allmogen till utfide, war dels G:rabigt, dels 2-rabiat 


| 9. Ärona 95 2 453 31 


53 


afaftningen efter det G:radiga Kornet fan man med fäkerhet 
antaga bafwa lemnat 7:de fornet, och def wigt uppgår till 
260 MK vr 63 fannor. Det 2radiga Kornet, fom I iödra 
Sverige mwanligen behöfwer 2 a 3 wedforå längre tid än 
det G:radiga för att mogna, har äfven bår i ar lemnat 
wader affaftning; def mwigt uppaär till öfver 260 & vr 
63 fannor. 

Råg, om tywärr föga odlas inom Gillet, har lemnat 
omfring 12 tunnor pr tunnland, och dep mwiat uppgår till 
3 centuer pr 63 fannor. 

Potäter ha lemmnat 10:5e foruet, oc) äro af utmärkt 
g0d beffaffenhet. 

"> Linodlingen, fom de feduare åren betydtiat tilltagtt, hwis 
fet bewifjas deraf, att inom Gillet i A blifvit utjädt oms 
fring 12 tunnor Linfrö, har fenmat aanffa mwacter affaftning. 

FHöfförden bar wisfertigen blifvit betydligt mindre än 
förlidet år, men freaturens antal är förftändigt nog betyd- 
ligt minffadt, och tillfölje bäraf torde den foderbrift jom är 
att befara bli mindre än annars blifvit fallet. 

En redogöretfe för ladugarden mwidMelderjten följer härmed: 


Mjölkaffaftningen wid Melderftein för är 1868. 
RN RRRRRjArrr5RN RR 


——— v=— <= 


Mjöltnin per Månad 


| SY eZ | SlSumna 
5; - Sl3S BIS € | Mjölt 
RKornas - ls: =|= | Mjö 


MNanm. — wigt 


—ftåtp 
. Hjelma Il 
2, Marfilla 11050) 77) 601 LV 


1101168'/165) 93) 79) 65) 34 
2 12/16511461118)] 108120 
5. Nilla 915) 19 - J111155 13511 231103) 86) 60 


. Rija 21 60) 4) 56) 2 34103) 98) 90 
5. Bolla I 850! B1l 0) 16) S3A1TI10S] 93 öl 78) dd, 45 
. Spätta | 900:103/1501140] 96) ST) 77 5l 681 43 — 
. Stjerna | 900) 62) 60 as! 4äl 51| 931108] 93) Sö| TO 45) - 
3. Persö 88) ä7| 10) 9ISS180:144/118 108 
—129/172/133:101/107 
- Rofa 300; 62) 601 5 54/12S:130/114/105] 82) 78) 75 
- Nälla Mö — 24! 921100) 90) 93) 99! SH TU 
. Keuja 150) 62 5 ;| 24 130,165!135|124/ 106] 93 
3. Ama S6| SS) 901 75) 66) 34 31 
4. fofwa 345) a?! 05 4) 31| 31) | 881109) 99 85 
Bella - 27/124/115] 961 69 
Hjorta | YSöj —| —| 44/108/101] 93) 69 6 
en s - a7/124/108! 99 82 
- Hjern 


14/124/122 111) 81 
. Kulan 987 104 


E 10 
60) 621 52) 45) 19 


54 


Jag får lemna den upplysning att MN:ris 15, 16 oc 
19 äro wisor fom endaft faljwat en falf. Uppgiften för 
N:rid 13, 14, 17 och) 18 är efter andra falfningen. 

Som det fan wara of tntreåje för mången att weta 
buru forna här ftillas, fynnerligaft fom jag ijelf amvändt 
flera metoder, men ej fommit till det vetultat fom med dens 
na ftillning, får jag här meddela följande: 

Stlodan '/a 6 på morgonen börjar fodringen och forta 
tillå freaturen äro måtta, hwilfet wanligen inträffar wid g 
tiden; forna lemmad derefter t vo till flocfan '/, 12 då fi 
bringen äter börjar och fortgår till fl 1, Mwarefter de ( 
nad I rv till fl. vv, G, då fodringen widtager jem förut o 
fortgår till fl. 7 då de erhålla filta fodret. Fodret gin 
i imd portioner, oc genaft efter det freaturen uppåtit fitt 
foder, erbålla de pånvtt, ia att de ide behöfwa mänta. 

Frifft watten ftår alltid framför dem i vänner; något 
mwarmt amvärdes aldrig. Pa detta fått atnjuta freaturen 
en behörig mellantid, för att funna idiåla det foder de fi 
tärt, och under fanuna Hd fwila, hwufet är högft ui 
wändigt. 

Svdret beftår af cirfa v, myrbö, vs härdwall jamt ' 
fåfalltadt trädeåhö. Alla desfa aråsflag tnberand to qud tid 
innan det hinner gå t frö, oc) torka$ ej mer, än att det 
fännueå feat. För att hindra höet ott ej taga wårme i I 
dan, amvändeå en fubiftum finmalet jalt pr 20 BB. På 


detta fått får man ett godt och nårande famt mjölkgifwan- 
de foder. 


Från Neder-Kalir Gille 
(Aj Brukspatronen hr D. Omwuniel.) 

Under ucdffrifmandet of den mwanliga Årvåberättelje, jag 
bar att ä härrwarande Gille$ wågnar afgihva, lifwag fint 
af den uppmuntran, bwar oc en, fom baft beröring med 
jocdbrufet, fått rvöna under det förflutna året, då, efter flera 
föregående Ars flena ffördar, en, om ide vif, doc till beffar 
fenheten utjöft god affaftning erhållits of jordens produkter. 

Tywårr är jag ej i tilljälle att för ndvwarande erbålla 
fammandrag öfwer de noggranna metevrelogiffa objervativ 
ner, fom wid bavwarande telegrafftation gjorts, men ford: 
blifwa i tillfälle att framdeleå fådaut till Förwaltnings-Ut 
ffottet öfwerlemna. 

Hänwijande till bilagde, af hr Infpeftor EC. Bergbom 
aflåtna ffrifwelje, Mvari mwåderlefsförhållanderne under wir 


55 


tern, wåren oc) fommaren på ett flart och fanningsenligt 
fått ffildrad, får jag, efter Jamrad med Gillets fedamöter, 
uppgifva rejultatet af fförden i allm inhet, inom fommus 
nen fålunda: 
Korn, affoftningen till mängden medelmåttig, men till 
peffaffenbeten owankigt qud. 
Råg, jiwål till mångd, fom beffafenhet öfver medels 
måttan. i | 
SHafra, rik qrönfoderfförd oc) på Atffilliga frållen, tidigt 
jadd. megen färna | | 
Potatis, medelmåttig affaftning al 
Med öfriga rotfrukter enahanda förballande. 
SHSöfaugften, nagot under medelmattan men mälbergad. 
Lin, på tjenlig jordmån utiädt, har teumat odlaren 
tilljredsftällande reinltat. | 
Smörproduftionen, ftörve än tillerent ve pris, 
fom för demua wara fiftlione Hört erhallits, torde oc bidra 
an fill öfade anfträngningar boå allmegen att än ytterligare 
mwinnlägga fig on ladugårdsffötjel bwartill oc det rejuls 
tat, jom härutinnan & Björkfors eqendom erhållits, Eraftigt 
manar. | 
Larfiffet, högft obetydligt, men frrömmings- och töjfiffet 
eder tiät: 
Fo dräfande ifa förhåflanderua i afieende å det 
fydtändffa tornets mwerttigbet oanad, jemförd med or 
ten forn, få mijar fia ar Sul Berqboms, jämt 2Me 
tromärdiga allmvgemåns objervationer, att ffilnaden utgör 
högt 8 dagar, ett i janning ov äntabt vejultat. . | 
De för jordbruket quunfanvna I hållanderne under fors 
flutua aret, lwilka ingihwvit allmegen förboppning och dikt 
för framtiden, bafwa uriafat, att urvedlingar jamt difnin 
gar i ftörre ffala än under flera föregarnde ar, blifvit i 
allmänhet utförda och fynnerligaft i de byar, bwareft laga 
ffiften blifvit afflutade; den blida nn idertefen under Itörre 
delen of Oitober manad btidreg och wAl ndtligt att under 
lätta desia arbeten. Wtan att omwara fjangwinitl, tror jag 
mig med mijhet humna förutjaga, att om Ita avnnamna 
förhållanden änyo uppftå, fommer den gamla fojbeten bod 
allmogen bärftådeå att ginva mwtta för fraftiat Tama 
dande i jordbiufawag, nvarjemte en förre ipartamhetsanda 
gifwit fig tillfänna efter det goda är jo mt EUR NAS 
Folkffolewåjendet Handbahves med ordning och nit. 
Någou tillökning i läsningen wid imåbarnåffolorne har aftad 


od beffaffenhet. 


56 


fommits qenom frivilligt bidrag åt ex of allmogen järdeles 
mwärderad jmåbarnslärarnna. ; 

A baruhemmet wårdas oc) uppfoftras 14 flitebaru. Un- 
der Året hafmwa 2:ne af de förft intagne, wid 16 års Älder 
utgått. Från det hbusbondefolk, fom tagit dem i fin tjenft 
bafwa hittills de bäfta loford om deras uppförande od) dua- 
lighet erhållits. : 

. I jrarbanfen hafwa infättningarne öfwerftigit uttagen 
bwilfet ipecifift fommer aft jynas i årsredogörelfen fom fall 
införas 1 Länets tidning. ; 

Diftriftsmagafinet har denna höft erhållit en af behof- 
wet påkallad och för framtiden fruftbärande fond of utmärkt 
fädeskorn. 

Tillägg: I affeende & Linodlingen torde böra omnåme 
nas, att en bonde i Rybelts Ly förewift prof på linfrö 
bwaraf han ffördat 10 fannor fullmoget, efter 2 fannors 
utläde. MWid Björkfors, har jennwäl efter 55 faunords utfäde 
erhållits 120 founor fullmoget frö of utmärft beftaffenbet 

Herr Apothetar Ström bar i fin fryddgård i riktig 
mängd injamlat fullmoget frö of flera Blomarter jäfom Natt: 
violer (Hesperis matronalis), Borftneglifan (Dianthus bar- 

batus). BValmv (Papaver somniferimm). 


Björkfors d. 6:e Fan. 1868. 


Brufspatronen H. Or D. Hummel, 
NReder-Calir. 


Med anledning of GH. H:s ärade of den 30 fiftt. Dec., 
får härmed lemna följande meddelande: 


På förlidet års ftrånga minter följde en tidig wår, oc 
fom jorden tillfölje af den viktiga fnödetädning den haft un- 
der wintern mar höaft obetydligt fälad, få funde mwårbrufet 
påbörjas redan i medio af Maj månad då jorden i de flofta 
fall war torr och tjenlig för emottagande of utfädet. Den 
berpå följande mwerttiden war mydet warm, med högft obe 
tydligt regn, ja att de högre belägna åkrarna delwis ffada- 
bes af forfan; wertligheten8 uhvedling git dot mydet fort 
ja att höftrågen gid i ar omfring den 20:de Juni, Kornet 
förfta dagarna i Suli, Rågen ffördades början af Augufti 
månad och Stornet medio af iamma månad. Sijom ecrem- 
pel på buru gilmande Stornet fan mwara, när det riktigt wil 
flå till fan jag nämna, att & ett fält hwarå utjätts 5 fu 
biffot, ffördats 95 fubiffot Korn, utgörande 19:e fornet. 


5 


Sornet har i medeltal gifiwit 6, forn. MRågen bwils 
fen mwarit uttadd I en odlad myra, har lommat 20:e fornet 
Potatijen 16:e fornet. 

Höaftaftningen har & myrängar mwarit mera flen, men 
ä lindor oc) härdwallsängar fullt medelmåttig. 

Linodlingen tfycdfeå winnua allt mera fpridning bland or 
ten8 jordbrufare; mwerten har äfven i år tycats mycdet wäl, 
ehuru eu od annan fan af ofunnigbet hafwa fatt den a 
mera opasjande jord, nvareft den lemmat fämre eefultat; 
efter. Dwarje fanuaå utiäde har erhållits 7 a 10 & Lin. 
En för Linets beredning pasfande ESdäktmadjin är i är här 
uppbyggd. 

AF här utfaädt Stkänfft hvåradigt Korn har, jemfördt 
med Korn of ortens utjäde, witat fig, att det twmäradiga 
Kornet legat 4 dagar längre i jorden, innan det börjat 
ffjuta brodd; att omfring en weda längre tid atgått innan 
det gid i ar, men att den egentliga mognaden eller frn: 
bildningen gått mydet fortare, få att det hvaradiga Kornet 
funnat ffördasg efter tvenne dagard fortare werttid, än Korn 
af orten utjäde. 

LPadugården utgjordes förliden böjt of 43 ft. mjölfande 
for oc) 6 ft. qwiger. Omwigorna bwilka alla falhvat förfta 
gången i Mars och April månader, bafwa tilljlammand lems 
nat 1,922 fonnor mjölt, jaomt 43 ft. for 30,980 fannor 
mjölf, utgörande bhela ladugårdens mjölfaffaftning 32,902 
fannor mjölk. Owarje fö bar i medeltal mjölfat 720 fans 
nor, för gråddlättning har warit uppftäldt 31,812 fonnor, 
Iwaraf tjärnats 388 lisp. 13 ffålp. mör, till hwarje ffål- 
pund fmör har fäledeå åtgått 410 fanmor mjölk, Efter 
bwarje full fo har tjärnatå 8 lisp. 7 ffålp. jmör jamt efter 
varje qwiga ungefärligen 4 fépund. 

Af forna hafwa 1 mjöltat öfver 1,100 fannor, 2 öfwer 
1,000 fannor, 6 It. öfver 900 fannor, 8 ft. öfver 800 fan- 
nor, 6 ft. öfwer 700 fannor, 13 ft. öfwer 600 fannor, 6 ft. 
öfwer 500 fannor, 1 ft. öfwer 300 fannor. j 

För ladugården amvändes utefintaude fall utfordring 
od) har under lednafte året ide amwvändts bwarfen fåd eller 
mjöl utan bafwa freaturen uttodrats endaft med hö och 
halm, Iwaraf de på beftämda fodertimmar erbålla ja mycet 
de wilja förtära, dod ej mera än att de fullfomligt wäl 
uppåta det jom lägge framför dem, så 

Hittils har mjölken behandlats efter den finffa metbhe- 
den, men är det taufen införa den Smwarpffa gräddjättnings- 
metbhoden elle mjölfens affulning med fallt watten, denna 


53 


method bar en tid amvändts på förjöf; och tydes den haf- 
ma ja manga fördelar att den bör blihva allmänt antagen 
af de anftällda förlöfen har det mijat fig att af hwarie 
Fanna mjölE fan erballas 26 a 27 ort jmör, bwilfet är Sv 
bögfta jmörutbyte jag hittills jett uppgihvet, defutom cr 
balles en utmärft god förmmjölf, fjamt fölltomligt föt tjärn 
mjölf, bwilfen, jemte ffummjölfen bör funna amvändas ör 
tilhverfning af funuminoft. Högaktningsfullt 
Garl Bergbom. 


Från Carl Guftafs fotens Gille 
Aj br Kuyrkoberden I. Orape. 

Sijom fändt är, war wåäderlefen under fiftledne fom 
mar gonnjam för ärSwärten få tillvida, att affaftuingen of 
de färffilda fådesflagen utföll färdeles god. om ocffå cj Yym 
nig, t följd af den langwariga terfan, jom tjynnerbet 4 bög: 
ländare trakter förorfafade ej få ringa ffada. Arets äring 


af Sornet torde t medeltal bona antagas till 3:e och 4:e 
famt of Rågen till 25:e och 30:e fornet, efter utiadd berät 
nadt. Ajwen Rotfrukter och Lin gåhve en nöjaktig aftafts 
ning, od) boppas man, att linvedingen inom Gillet uu fom 
mer ia i ogang, edan dugligt utföde erballits och befolfniu- 


gen blifmit öftvertygad, att denna wärt mycdet wäl trifve 
och fan med framgång odlad här uppe Oöaffaftningen 
eburn fnapp, torde dec, I anfeende till def qvda beffaffenbet 
och minffningen af Ffreatur under mijfmärfåren, i det när 
mafte mwara tillvådlig. — Genom de rikliga gåfvomedten 
efter. 1867 års mifwärt bar my fommanvåg funnat upp 
brytas emellan Lappträff och Keräsjoki byar, od) ehuru den 
na wåg än ej är I fullftändigt föid, ia fan man det an: 
faga, att den Imåningom, genem mwederbörande byamäns 
tillgöranden, förbättrad. IVågens längd utgör IV, mil. — 
Larfiffet bar flagit flent ut; dvd torde det höga prifet å 
mwaran till någon del jemna arrendatorernes förlufter. — 
Sattigwarden är ähven nu — och fedan alla nödbjelpsför 
räder it det närmalte tagit flut — mydet tvydande, meft i 
följd af briften på arbetöjförtjenfter. 
Inga årsafgifter af ledamöterne hafwa influtit. 


Från Pajala fokens Gille 
(Aj Brutspatronen hr EC. I: Sohlberg.) 


Med bifogande af den tuflutne Arsafgiften of Ledamör 
ter inom Pajala focens Hushålls=-Gille för 1568, utgörande 
enligt infommen förtedning 17 Rdr, får undertednad Ord 
förande infomma med den Arsberättelje, rörande Landthus- 
hållningen ec) deg binäriuaar fem demia jocten Husballs 
Gille bar att afgihva till Hörwvaltuings-Utffottet. 

Med tillfvedsftälletje går jag att meddela, det 1568 års 
fförd i frannmäl utfallit jert ged och i atffilliga byar 
riflig. Kornet, OuSshåls-Gillets Hhufwudid ger ingenting 
efter det ffänffa i mwigt, då det i allmänhet inom foden må 
qer fiadt 12 a 13 lisp. pr qanumal funna. Råd, & de få 
ftållen denna odlad, har giftvit lika wader fförd med full 
matade ar och mognad tifa fullftändig, iom ä Iödra orterna. 
Rågfärfwarne måljte marjamt handterad för att hindra Ia 
fallad drösning, &. mw. j. Rågens rinmande ur aren. Denna 
Råg uppnådde jamma wigt jag i arsbervättelje rör flere år 
fedan uppgifvit, nemligen 14 lip. pr gammal tunna torr 
och riad. Det är det under min wijtelje på Kenais endaft 
2:ne gånger under 12 år, få wadert vejultat erhållits. Den 
förflutna  mwintern har fåjom den If ående marit fordeleå 
wår för fjörstorå werfftällande, till följe af varbrutet Yrmås 
der och förjaftligen djup juö. Genom nö jom föll tidigt em 
höften, funde tfölden, fom wil under winterns opp manga 
gånger wijade öfwer 40 qvader Celfit ej intränga ferdeled 
djupt f marken, eh tt följd dera bildades obetydlig Fale 
Haljwa April månad ec under teppet af Maj war wåders 
lefen blid, och avnnades of de fvdliga windar, med ett och 
annat regn, Dmwilfet hade den påföljd, att jorden blef Inart 
färdig för wärlädden.  Salunda werkitaldes jadden emellan 
den 20 vd) 26 Maj, ed) på flere fållen, der Afrarna hun 
nit forfa, ännu tidigare. Den wadra mädertefen fortfor 
längre fram, wårme och regn ommwerlande, utan ffadlig inz 
merfan of falla windar, ed) wegetattonen gjorde fora fram: 
fteg. I Juli månad inträdde torkan, jom wisferligen & ett 
od) annat frälle gjorde ffada, men i det hela af föga bety 
denlet, då jag undantager ffogseldarnes, jom dock ödelade 
mycfen fog. | ÅN Kd 

Beträffande det Sfånffa G-radiga Stornet, fäjom utjäde 
i Norrbotten, få funes detfanuma mwara fullt amvändbart, få 
widt faningen wertftällss famtidigt med vctens Stat 

Foderwärter och Rotfrukter. Bland de jednare är buf- 


60 


wubdjafligaft Potatis iom odlas, och har döma giftvit god 
åring på tyngre jord, men mindre på fandjord. 
Hoaffaftningen, Jon a mista ftällen tagit ffada genom 
den ibällande fortan, anfes doc fylla behofiwet till näfta Wär 
ned tilljats af Llöf och renmosdja, utan att foderbrift befareg 
Ddlingsföretag af ftörre omfång bhafwa ide blifvit 
bearbetade, da jag undantager det myrutdibningsarbete, iom 
werbftäldts i Kauniswara by af gåfivomedel. Nyttan af 
jordens afdifning börjar alltmera tujes, t det att atffilliga 
öretag i demna viktning äro pabörjade. | 
— Binäringar, ffogsförtjenfter, de förmånligafte, bandjägs 
ning ar planfor, levererandet af lägtimmer till Sägmwerken, 
tjära od) pottafte-bränning. Till beredande af arbetsför 
tjenft åt den fattigare befolkningen har arbetet med allmän 
na fandswågen emellan Stengis bruk och Junujuando fort 
gatt, Dmwilfen nu är fullbordad och affynad. Defutom bar 
arbete med en wägförbättring emellan Färändö och Antis 
blifwit utförd, bwilten wåg fätteå ti förbindelje med den 
förftnämnde. Widare är wåg uppbruten förbi Muoniawara- 
forg, allt af detta årets qanvomedel. 
Lodugårdsfrötfel. Sinffa allmogen har en ide obetyd- 
[ig infomft af boffapsffötiel. Den wärdas t allmänbet wål 
od) def produkter affättoå förmånligt på Norge. 
Tjenftefolfet. Under fednare ären da arbetöförtjenft, i 
öljd ar nupmwärt och inffränfning i allmänna röreljen fat- 
nad, bar tjonftfolk lättare och till någorlunda ffälig aflöning 
funnat erhållas. Siunda betalas en piga med 40 od) en 
dräng med 90 -a 100 utom wanliga jma flåder. 
Till följd al Sönrwaltnings-Utffottets förifvelje, får jag 
widröra en omffändighet jom tillffyndar fuftboerne ffada, 
nemitgen Fjelle(apparnas olofliga inflyttning oc begagnande 
af venbete inom fuftjodnarne. Salunda har inom Pajala 
jocfen Atffiliga Siell-lappar inflyttadt med fina renbjordar 
och bojatt fig för bela aret. Den ffada fom tillffyndas jod- 
neboerna genom renarnas betande i ffogsängarne jommar 
oc winter, år ganffa fänubar. Författningen ftadgar miss 
lerligen att bwar och en ffall Hafiwa wård om fina djur, och 
betala ffadan, men det blir vårt — ja en omöjlighet, bes 
mwija hwilfen ägare till desja djur ffall betala ffadan i on 
ödemarf, der tujental8 renar äro Ipridda öfwerallt i ffogen. 
En annan omftändighet fom erfar menligt, och bliv ännu 
lvärare om den ej förefommes, är den, att fuftboerna an- 
tända ffogen och afbränna renmoöjan, för att bderigenom 
funna förmå lapparne att Hy. Hmwilfa oerbörda förlufter 


jädant förfarande leder till, fäwil för det allmänna fom den 
enffildta, är lätt att inje. 

Or Förfta Landtmätaren Nyftrömsd förflag, rörande Sus 
byjeSwåälendets vurdnande nom länet är af Htort märde och 
bwarje fommun bör wara tadjam, att frågan blifvit mwådt 
och fommit under diffusfion. Duck är det ej vädligt inföpa 
hemman oc Ajamta ytterligare ffulder, heldre bör odlingss 
mar upplåtas på frihetsär od arbete anffaffas 


Från Ofiwer-Kalir fotens Gille 
(Aj Hufpettoren hr B. Krook 

Rejultatet af fpannemål- och böfförden nom Gillet bar, 
efter bwad jag funnat inhemta, warit följande: 

Stornet, bwilfet till följe af den mwarma wäderteten på 
wåren fid utjas i god tid, ffulle, om ej en mera än wan 
ligt längwarig torfa warit vådande, hafwa lemnat den ris 
fafte fförd man funnat önffa fig; dod fan man låga att 
fförden utfallit medelmåttig od tll qvalitén i öfrigt ut 
mårtt få att mar fan antaga det tunnan lemnat i wigt 
cirfa 11 '/, lispund. 

Rågen, bwilken utfas$ i mida mindre ffala än önffligt 
wore, bar lemnat den bärftädes mwanliga affaftningen 6:e, 
7:e a 8:e fornet. MWid Gyljen bar deremot af ett utjäde ar 
7 fubiffot ffördats 242 fubiffot eller nära 35:e fornet wå: 
gande 13 liöp. pr G tubiffot, Dbwilket är ett flående bemwis 
på, att Råg är det för orten mejt lönande utlädet; men 
tillifa fordrar den vmforgöfullafte bdilning od ludring af 
jorden. 
Hafre, bar fåfom grönfoder lemnat en mera Flen fförd. 
Aid Gyljen har af 28 fubiffots utjäde erhållits 67 fubifs 
fot fullfomligt fröbar Hafre, Jamt 10 wintertafs grönfoder. 

Potatis, Pwaraf utjädet lifjom förr om åren mwarit obes 
tydligt, har lemnat medelmåttig aftaftning. > | 

Höfförden har warit längt under medelmåtton, fynners 
ligaft å myr: famt badängar. då deremot de lägfta elfäns 
garne lemmat en temmeligen god affaftning. i i 

Linfförden. De 24 fannor Linfrö fom genom Oushållz 
ning8-Sällffapets förjorg fommit Gillet tillhanda bafmwa förs 
delats emellan 10 perfoner; men fom Pinet ånme af alla ej 
blifwit beredt, fan uppgift om fförden ej afgifiwvag i denna 
berättelfe. 


62 


Brukningsfättet af jorden är detfamma fom t förlidet 
årö bevättelje uppgafs. 

Fattigqwården. Under året hafwa 21 perioner åtnjutit 
fullt underhåll å j. & rotar och debutom hafwa cirka 600 
Rdr åtgått i tillfälliga bidrag; detta allt förutom de vikti 
bidrag fom Gentral MNödbjelps-Konmittén ftållt till Sattia- 
mårdö-Styreljens förfogande och förutom Dwitta mänga af 
den fattigare flasion fått dö af vält. j 

Scdan laga ffiftet i Wännäs by blifwit afflutadt, wil 
fet fannolift fommer att ffe näfta wår, fommer mid Gvyljeng 
brufF en fullftändig Torpindelning att fompletierag, för att 
göra den ftora mängden af brufsarbetare od) inhyfingar 
mindre beroende af de numera jälljynta winterförtjenfterna. 

Några jemföreljeförjök mellan Slänfft 6-radigt och inom 
orten mwuret Stor fåjom uttade, Fan jag, Iedjamt nog, ej 
uppgifiwva, enär det Sktanffa Kornet, till följe af Nödhjelps- 
Kommitténs lhärftädes förlummetje, uppfom få fent, att de 
flefta åfrar redan mora bejädda.  Wisferligen lära nägra 
aflägfet buendsc nybyggare begagnat detta fom utjåde; men, 
efter lwad det berättas, med daligt rejultat. 

Owad nybyggeåmwäjendet widfommer är def nytta inom 
denna focken owederlägligen ftor; men hwad detfanuma inom 
den del af Belliwaare lappmarf fom undertednad baft till- 
fälle att beiöfa, widfommer, är förbållandet i det närmajte 
motiatt. Det finnes inom filtnämnde jecen perjoner, hwilfa 
infynt 2, 3 a 4 nybyggen utan att ä dejamma hafiwa werts 
ftållt den ringafte odling eller byggnad, utan infont desia 
endaft för att hindra andra mera mwerbfjamnma individer att 
tillgodogöra fig de oerhörda Angeslägenheter fom finna på 
många ftällen inom jocdnen. 

3 flera byar af nämda lappmar? är äferjorden den bäfta 
och minft fullftändiga man fan önffa fig; men ändå inträf- 
tar derftådea nåftan årlig mifnwärt, hwartill enligt min tonfe 
orfaken ligger deruti, att ingen fonunit på den idén att dika 
fin åker. ”Deremot äro på de fednare åren många ftörre 
myrutdifningar derftådes werfkftällda. 


a 


Från Gellimware fotens Gille 
(Af Kronolänsmannen br TH, GSilitwerbrand.) 
Hwad i förfta rummet Aråwärten beträffar, har Sdornet, 
ortenö enda utfäde, nemligen der utjädet warit dugligt, gif: 
wit medelmåttig affaftning, och är beffaffenheten god oc 


migtig. Dot bafiwa de flefte I mmansåboer de der marit 
i faknad of medel till uppföp af fullt fröbart utjäde fatt 
underhaltig och otillväd ik ing. 

Potatisaffaftningen har utfallit njfa bra få att dens 
famnma öfverhbufvud temnat 7: 8:e fornets årin 

Höaffaftningen har 4 myrår lenmat vi nen 
deremot bar elf och bäcte famt öfwerji nitgStngar lemnat 
någorlunda god affoftnin 

Fiket bar i allmänhet warit I invände att nös 
dig busbehofsfilt under j Jemmartiden fafuas för de 
flefta, omv jysteljatt fig med demra närh un, od) af will: 
brad finnes tutet i mwara mwidfträcta I : 

HOwad nyMN u nin blommer, ja målfte ers 
fännas att denfamma beför det ug. doc måfte 
äfven medgihvas, att denfjann j träd p fill ans 
dre delar af fodnuen än ( 1 oc) Sfröfelf:da= 
arne, fom utgöra den f rajte delen deraf; — beta den 
öftige delen är och förblifiver endalt ett renbeteland och 
föga duglig till cdling. 


Fran Arjeplogs fotens Gille 
I Nyrk 


( r 2 Pit r 

Med anledning af Förwa tninge-Utffottetå civfulår den 
5 December 1868, får jag, & Arj Oushålls-Giles 
wäågnar, härmed inberätta: | 

Att aenom mwinterföreté baftiga aftagande och åferjors 
deud tinade beffaffeubet man i Årjor veg under 1868 års 
wår redan den 20 Maj vh fjåledes här Få erten alldeles 
owanligt tidigt började få bejå äfrarne med det, aenom Cen: 
träl: RK omiténs förferg, från NRorriae erhållna lädesforuct tie 
norrffa funner, fom blifvit 2 jeplogå fappmar tilldelte, och 
bwilfet fornqvantum 2A je fomnuun fjelf från Junkar- 
dahlns by i Rorge hitbemtade; jamt näsot uorfet fjädeökorn, 
Dwilfet erhölls genom byte med Svdmod fummun, jom i 
ftället för Snipeftern Mannberg i Dfwer-Lu ed ficd bemta 
Arjeplogs andel af det jädesforn, jum Konungens Bejals 
ningshafwande inom länet uppföpt; Dwilfet alt war of Läns: 
ftyreljen vd) Centval-Stomitén en för folket mwålfigueljerik 
anordning, emedan i motjatt fall nära uvg alla Arjeplogg 
fommuns åfrar blifwit vbejädda, genom den då inom focfen 
warande totala briften på dugligt utfåde. Eter fornläådden 
war genaft i förfta haud en mild wåderlek till Pingftdagen 


öd 
den 31 Maj, då det blef kyligare wäder, iom likväl Mort 
war öfwergaende, få att man det oaftadt uti medan efte 
Pingat åhven fid fätta potatijen i jorden. Den 11 Sunni 
började det dvd åter att blåja fiellwindar och wara weftan 
mwåber med fyliga nätter, fom under denna tid ingafiv 
at omangen befymmer od) farhågor för Dwad hända fun 
de, intill den 20 Juni, då en qwäfvande warm Måderlef 
inträdde med thbållande torka, och till med i Suli månad åt- 
följd af ffogåeldar, Ända till den 25 Juli, då i Arjeploug 
något litet länge efterlängtadt vegan föll förfta gången efter 
midjommar och) uppblötte den på få manga ftållen af torkan 
remnade jorden. Följande dagen den 26 Juli regnade det 
och något, famt den 31 Suli fömmo äfven NÄgra regndrop- 
par. Men med Augufti månads ingång inträdde åter on 
vafbrutet fortgående torka, få att redan den 5 Augufti en 
od) annan, fom bade bögländta fandåfrar, nödgades för tor- 
fanå ffull fförda dejamma ehuru brädmegnade, på det att 
ide både forn och balm ffulle alldeles bortwijna. Samti- 
digt började man äfven flå bärdwallshöet, fom och började 
blefna bort. Den forngröda, fom märxer & tungjord, deraf 
ftörfta åfevwidden inom foden beftår, bugnades dot än yt: 
terligare med requ den 11 och 13 Augujtt, bwaraf forngrö 
dan i fin wärtligbet mydet upptifwades, få att af fommus 
nens flefta äfrar, Iwilfa ffördades från och med den 17 till 
och) med den 28 Augufti, affaftniugen war, eburu till qvan- 
titet ringa, doc till qvalité utmärkt god och ofrujen, få att 
man i det bela taget, hwad åkern och menfflig föda deraf 
beträffar, med tadjambhet för Gud, all wälfigneljes gifvare, 
bör erfänna året 1868 för att wara ett werkeligen godt är. 

Potatisaffaftningen blef doc något fämre, dels derföre 
att falen redan tidigt på jommaren af torka blef lifajom 
mwanmägtig od) började flafna utefter jängarne eller bänftar- 
ne, färdele8 hod dem fom ej mwårdade fig om att wattna 
potatistanden, dels och derföre att man wand wid mwarmen 
alltför länge fördröjde potatisupptagningen, få att potatis- 
fålen redan natten mot den 4 September frös till någon 
del od) än ytterligare af froft ffadades nätterna mot den 11, 
14 och 17 September, då man ändtligen i brådffande fart 
måfte affluta all potattsupptagning. SÅ att potatijen, fom 
fålunda i fin utbildning Dindrades af terfa, och mot flutet 
före upptagningen ffadades af nattfrojter, har lemnat eu af- 
faftning under medelmåttan. i 

Hmwad äter ladugårdsffötjeln och busbjurenå föda beträf- 
far, få har åreta höfförd marit ganffa iwag, järdeleg af fte- 


niga bhärdwallar derå wallgräfet för den ihållande torkan 
bertblefnade od) har ringa näring för freaturen. Afrådnins 
gar och myrängar war wäl böaffaftningen något bättre, men 
deod ide jom Fomwanliga är Lifvål blef alltjamman UNUDder 
tjenligt bergningåwäder bäfjadt och i lador införd. 

Arets halmaftaftning är af tun jord medelmåttig, men 
af fandäkrar genom tforfan blefwen jaft i 
 Sordens brukningsjätt är inom Arjeplogs Gilles om- 
råde enabanda jom förr. 

Lin odlad ide, utan användes i def: ftålte bomullsgarn 
> Att nybyggeswåjendet inom Arjeplougs lappmark baft 
jun nytta med fig bewifas tydligen deraf, att drifti , arbets 
jamme, flitige oc tilltagöne nybyggare alltid berga fig wida 
bättre än de ionr tefwa inhyjes. BWisferligen finnes härftå- 
bes några nybyggen, fom blifwit lemmade i ödeSmål, men 
detta beflagliga förhållande är mera att aniv Hon förorfas 
fadt af de äbvernes egen lättja, matklighet oc vtilltagienhet, 
bwilfet fan negfamt förmårfas af fådanas wantiaa föregtf- 
wande om orcjaten till deras afflyttning från ftället, hwilfet 
föregifwande från deras läppar alltid lyder jä: Det är få 
aflägjet från folfet. Hwilket ju flavt tillfännagifiwer, att d 
ide en gång Wwilja warda fig om, att hälla öppen mwåg till 
fin närmafte granne, utan onje det beqwämare, ott i den 
tätare byagden, wanligtwis ring fyrfan, få tigga fig fram 

Beträffande binäringar är fiffet här för närmwmarande den 
enda binäring, fom lönar jig, och i affeende bwarå undar 
året, fommarfiffet warit flent, men deremot winterfiffet har 
mwarit något bättre. 

Omwad futligen fågtinumerhuggningen angår, ja räder 
bår äfven i är en fortfarande omwerfjambhet, emedan dels för 
den länga flottningöleden till bafiwet och dels tjynnerbet för 
fjelltinumerffogen8 ”tortwärtbet ingen tnleduesbo, af fruftan 
för förluft, mwågar i ftubböresafgift bjuda mera än 12 öre 
pr tråd ä fronand fogar, hwilfet anbud å de fivenne fåg: 
timmerauttionerne under fiftlidue jommare ej blifwit af were 
derbörande antaget, hwarföre äfven i denna winter olydtigt: 
wis oc lifjom till en ftänglel från all biförtjonft ingen ans 
nan ffogsafwerkning får förjigga än blott bus några få, om 
begärt utftåmpling & fine hemffogar. 


"tg + CUVR Fö '0v:0 


"Ng 5uy 
nyval Ör vå 


'qva 9 & 60 


ol DD 


De Wigtignjte jordjörbättringarne, 
i bwilfen ordning de böra följa på hwarandra, och huru 
de böra ändamalsenligt anordnas, få att de 
funna billigt utföras 


) I 

I od) ned detjamma wi fala om billiga jordf 
gar, lemnadå åfido alla d vra vd) torartad 
endaljt funna oc eretagad ar den med ftörre 
fapital förjedde jordbrufaren. Orfånna mi fannin 
gamla jatien att: angen Är äferns moder”, ja ar 
naturligt, att. wi i förfta band ffola taga änasför 
garne t betraftande, och bafiwa wi ia mydet ftörr 
till, jom ängen är den met n uivardade delen, foftar minft 
att förbättra ud de uppb pande lägger bäfta arunden I 
ett framätgaende laudtbruf De vårajte olågenbeta bwvilfa 
på naturliga ängar oftajt förefomma och nunfa deras bör 
digbet, ärv fjumpiabet, m blupenbet och tufiwigbhet. Vi mena 
med jumpiga angar jadana, från bwilfa wattnet hatnar ar 
lopp, ehuru ej aa, men ffilja dem ran mader, förr 
öfverjwänmade ängar bwilfa dels tidtals Ifa under matten, 
dels ftändigt äre watt uyjufa. När affall finnes, och watt 
nets afledande cj medför alltför Itora toftnader, bör aflopp 
upptagas, doc ide djupare än 1 2 fet och bredden rättas 
efter wattenmängden, jom ffall afföras. Ms bör, när m 
ningen ej är att uppbryta än ven, afta ja för att qenom Djur 
dikning allt för bajtigt uttorfa Ytan, emedan cn Ior del af 
gräsflagen då genaft dö ut od eriättas förjt fter nAågvn tid 
De 10; HAgra Ar af andra. Aro de umpiga delarne af 
mindre omfang, underftödjeå difningenå werfan genom på 
förande af jord, beljt mergel, ont pasfand Hag funes i 
graunjfapet. 

GSanfa ängar, bwilfa ide tunna afditas förbättras ar 
nom inplantering af IWafjnwingel, Jättearö och Nörn af, bvilfa 
alla tlättaft inympas genom u dlägaande om böften af iön 
derdelade votftodar uti med Ipade gjorda öppningar, bvilfa 
edan tilltrampas Moflupna ängar förbättras ocnuom mes 
jans bertffaffande medelft ffarp barining, Jem wertftällos pa 
wåren juft wid den tidpunkt, då fålen uvk gått ur och 
mvslan med lätthet lösrifrves Stalfbaltiga fempefter, mer 
gel eller trädafta är mudet nvuttigt att påföra de bara flår 


ttrin 
at 


ÖS 


farne, fom federmera infås med gråsfrön, bufwvudjakligen a 
Timotej, Aljikes och HOmwitklöfmer, varefter mwältas ett på 
ganger med en eller annan dags mellanffof. Ofwergödnina 
med gödjehvatten eller benmjöl år förträfflig, men få landt 
brutfare anie fig bafwa rad dertill od) ännu mindre att lägga 
ftallgödfel på ängen. Angar, befjwärade af tuftvor, jemnas 
på följande fått: när tfupverna äro Ifarrartade, böga med 
en mal hals, aftagas de med flabadan etter tufffäran oc 
Hoptamlas t högar, bwilfa antingen fompofteras med kalt 
eller brännag. Flådarne iniäs med gräsfrö på fått förut är 
nånunrdt.  Eygentliga jordtufiwer, breda I botten och innehål 
lande god matjord, behandlas på amrat jätt. De afffärag 
lifajom ftarrtufiworna, men med frade Öred en grop die 
tufwan warit oc äfven tufwan urgröped något och ned 
trampas fedan i gropen jemns med marken. Den upptagna 
jorden fprides jemnt rundfomfring med jpaden. 

Ett owmwida mindre och lättare arbete, än att boerttaga 
tufwor, är att förefonima deras bildande, bwilfet ffer genom 
att om höften efter betningens flut omforgåfullt iprida fallen 
fpillning oc nmulhvadshögar amt afjemna jmärre upphöj 
ningar.  Vetning bör ide tillåtas, förrän en eler annan 
weda efter fMåttern och aldrig jent på böftarne eller nar 
marten är genombdränkt af regn. Angswattning oc) ångare 
underdifning böra till de i allmänhet foftjamma förbåttrin 
garne, och förbigag bär. q 

Afwen at beteshagar bör egnad nödig ward, få ott dv 
vödjas efter bebof, utditaå på mwattenfjufa ttällen od) indelad 
i passande lotter, iom war efter annan afbetad. 

Efter att hafwa nämnt de bufhwudjafliga åtgärderna, 
iom erfordraå för ängen och betesmarken, öfwerga mi nu till 
afern och ffola fäfta mar uvpmårffambet wid def dilning, 
gödning och bearbetning. För äferus ordentliga ifötjel fin 
nes ingen fat få mattpåliggande fom en ändamålsenlig od) 
wål utförd difning, och då erfarenbeten längejedan mitsor- 
dat, dels att de flefta af wårt lands jordmaner tarfwva en 
förbättrad afdikning, dels att ja fallad under eder grund 
difning är den fom bäft uppfyller ändamålet, ftela wi tillje, 
huru en Dylif ditning på ett billigt lätt förberedes od) ut: 
föreö. Planläggning för en fullftändig afdifning är fäl att 
anförtro ät en agronom eller landtbrufsingeniör, beljt der 
till fordras mwana vd) erfarenhet, få widt enödigt arbete och 
tidsjpillan ffall förefommas. Några grundregler, fåfjom was 
rande af allmän wigt, ffola nämnas. 

De öppna afleppen måfte naturlighvis förft orduas och 


uppfagas till behörig fturtet Den i lag omtalade ftortefen 
på afloppsditen är 9 fots bredd i dagen, 4 fots djup och 1 
fots buttenbredd Täddikfena göras mwanligen eu balf fot 
qvrundare än afloppet och blifiver derad bjup fålet e& 81, fört 
3 de flefta fall amvändas de samla aferdikena till täddifor 
od) renfas ett eller annat är före täcdfdiftningen på det jatt 
att de endaft fördjupas 3 a 4 tum i betten, men fidorna 
lemnag orörda. Har nan beflutat fig för täddikfnin J, Då dt 
fördelaktigt att efterhand fi djupa de aamla äferditen men 
tillika bälla dem få mala fom m jligt. En dylik endaft till 
butten fig inffräntande renöning är mudet billig, emedan en 
nagot man difore med arp ipade utan jwärigbet hinner 
100 fommnar på dagen. Anta au vr ett gammalt åkferdikte 
wara 1'/> fot djupt, ja är det efter 3 rensningar, få mwert 
ftållda fom wi föreflagit, 2 '/, fot bjupt od) amvändes för 
filta fotens fördjupning en ändamäl nlig mal rade 
blifwer foltuaden för D una gvåfning ie fynnerligt ftor 
Till fyllnadimaterial begagnas tegelrör, imäften, närdjet eller 
ris. Ohwverallt der pasjande vd) mwäålbrända teaelrör funna 
erballas till måttligt pris, är detta material att föredraga. 
ESmåften faller fig dyr, få framt den ej förekommer på fjelfiva 
fältet ellev i dej omedelbara närbet. AF trä är aipgärdjet 
bäft vd) envis fan med tördel brufaå, men finned fällan nära 
tillband8 i tillväclig mängd. Annat vis är föga mwarattiat 
och bör endaft I nödfall amvändas. Når deremot förre 
öppna bdifen förwandlag till tädta, då är ffäl iatt ofwanpå 
täcfdikfesmatertalen fylla med vis, belft i Mnippor oler j. t 
faffiner, för att minffa jordförning och planeringsarbete 
Kan man ftälla dilningen få, att wid de öppna grafwvarne 
upptagande difesbankarne jamtidigt bortföras eller afplane 
rad, winnued derigenom både tid ud) arbete 
Hmwad äferns gödning b träffar, är ftörfta och allmän 
nafte felet, att alltför liten gödning beftåd och dertill oftaft 
med länga mellanffof. Härom wore mindre att jäga, devejt 
ej den tillgång, jom finnes, på det oförfwarligafte wardöli 
jades. Det år beflagligt att je, burn gödjelwvattnet, fon 
ffulle mwara åfernå mujt och märg, får obejdadt bortrinna 
utan nytta, och huru månnabanda gödningsämnen, bwari 
bland den wärdefulla latvinipillningen, antingen alldeles ide 
eller bhögft ofullfomligt tilhvaratagas. Man kan lifna 
fihbibrukaten wid en flöjare, fom ej aktar nödigt tillgode 
göra fig de fapitaler, fom finnas i hang närbet. För att 
vätt och med ftörfta fördel amvända befintliga gödfeltillgan 
far, borde Bwarje landtbiufare bafwa fitt lilla erperimenta 


70 


fält med rutor, på t er 100 qwadratalnar I bwarje, oc) der 
göra fina förlöf för utrönande af de för hans jucd mejt winjt 
gifhvande gödjelmängder och bäfta bigödningsänmen. Erye 
vimentaltältet bör ligga i närheten af boftaden och utgöra 
a på egendomen manligaft förefonunande jord, jom, med 
undantag af gödningen, i öfrigt difas och ffötes Jon den 
andra atfern. Det tigger för öppen dag, att bär ej är fråna 
om annat an entia och prattiffa rön, fom nagot bwar fan 
utföra. 

Aferus bearbetning bör werkftällas i rättan tid oc) med 
omjorg. På en ftyf jord mäjte rätta ögonblidet påpasja 
med langt fförre noggraunhet än på fätt jord. En bufvud 
regel är att forafälliat wndiwifa för myden förning tidigt på 
wårarne oc deraf härledd häftig uttorfning, jom imverka 
menligt på den blifwande fförden. ANM fördjupning af mat 
jorden måte göraå Imåningom och mid de tillfällen, d 
gödöling eger rum. I allmänbet är ganffa adligt att ben 
beta jorden t för mått tillftånd od) wid al förning af jors 
den bör ide leumas ur figte ändamålet, jom är att befri 
afern från varåg, befordra förwittring vc) de femiffa förän 
dringar, jom för wertnäringen äro nödmändiga oc Nuttigen 
bereda markens yta ja, att bon befinnes lämplig för det 
jäde, fom odlaren nedlägger i jordens fföte. 

Sedan wi nu tagit betraktande de wigtigafte förbätt 
ringarne & den redan fruftbara eller vdlade jorden, ffola a 
t forthet omnämna, huru migtigt det är för landtbrutkara 
att, få midt det är förenligt med hans tillgångar och) för 
måga, bringa all jin eqande jord, dereft ej natur- eller an 
dra binder göra det omöjligt, uti bäraude frit. Det fan 
ide mwara meningen ott lemna en beffrifning öfwer utföran 
de af en nycodling, utan wi wilja i fället påpeka åtffilliga 
omftändigheter derwid, bwilfa tywäre fällan tillbörligen ffår 
ffädas och Ymwarigenom mången gång förlufter och mifsvå 
ningar uppfomma. Innan man företager en nyvedling, år 
nödigt att fänna ide blott marfens dugligbet till odling 
utar mwattenaflopp, areal och foftnad. Pen det är ide no: 
härmed, ty är nyodlingen af något jförre omfåug, måfte ar 
betöftyrfa od) dragare öfas, få framt ej det öfriga jordbru 
fet ffall blifwa lidande. Omtänkiam beräkning och förmåga 
att riktigt uppffatta, bur i jordbrufet det ena arbetet ingri 
per utt od) är beroende af ett annat, erfordrag iHynunerhet 
når man mill utwidaga fin werffambhet, oc) det är alltid ov 
geläget att je fig wåal före och ide i förhoppning på owiåk 
ifördar gå längre, än man bar rygg till. Fordbrufare 


måte tfjynnerhet nvga betänfa, att hand haudterina är un 
derkaftad många widrigbeter, att en gud tid efterträdes af on 
ond, på Mwvilfen man bör wara beredd för att hälla ut, tills 
ett qunnfjammare ffede åter intväder. 

Wi hafwa utgått ifrån en rörbättrad ffötjel af äng och 
betvämart fajom grundwatl för aferbrufet$ mwidare utwedtin 
wi hafiwa framftaållt de wistinalt förbättvingarne mid åferns 
Hötjel och antydt, att jordbrufaren bör, få län to velurfer och 
naturförhbållanden medgifima, göra all fin jord bärande. (SÉt 
en befymmerjam tid, jom rväct infring 10 år, ffola wi 
boppad, att för landtbrufaren randa Wymnngen till en bättre 
dag. Mäåtte mi, onr denna önffan går I fullbordan, förftå 
amvända den goda dagen jå, att wi förtröttansfullt funna 
möta den ondål Kärleken till jordbrufets ädla vit ffall då 
Iedad och födjad af den färlet, jom Eld liljorna på ma 
fen och föder foglarne under bimmelen 


Rorrbottens väns Kongl. Hnshållnings- 
ESälljfaps 
Matritel i Februari 1569. 


Ordförande. 
S. P. Bergman Landshöfding, Ofwerfte i arméen, K. MR. D 
I SG, DR BB. D 


4 BVBice Ordförande 
IV. v. Rehaujen, Dfwerfte-Löjtnant, R. S. D 


Sekreterare oc) Skattmäftare. 
Auguft Cajanns, Teleqraftommisjarie. 


Förmwaltnings-utffottet: 
Ordföranden. 


Bice Ordföranden. 

MNyftröm, I. E., Förfte Candtmätare, AhvittringSsftyvesman 
IMBdidmarf, H., Löjtnant, MR. MW. D. 

Grape, I5., Kapten, R. S. D. 

Bergffröm, 5. F., Hemmansegare. 


Suppleauter: 
BorBberg, B., Handlande. 
Fogelmard, S. A., Direktör 


Hushallningsgillen. 


Lule Stad. 


Ordförande 
Handland 


Ledamöter 
Amnéus, NR. L, Pofta ipettor 
Batman, GC. I., Reftor 
Bergman, S. P., Landshöfdina Ofwerfte I armérn, 
Ste Dt DIN GS DN. WD 

Bergltröm, MR. €E., Handlande 
Bendert, 5. Av Gonjul och Handtaud 
Brandt, I. EC, Guldjmed. 

udt, 5. G., Landskanstift 

urman, D., Stadsfomminifter. 
Cajanus, A., T affonimistarie 
Didman, 6, Urmakar 
Cfftröm, B. A., Landskamrera 
CElvwjon, $., Loftor 
Ennes, GC. A., Jägmåftare. 
Sorkberg, B., Handlande 
Genberg, V. A., Landsfekreterare 
Gowenius, P., Handlande 
Hacdgell, I. IB, Ingeniör. 
Grape, ÅK. IS., Kapten, R. S. D. 
Hammarén, A., Rädman och Handlande 
Holm, P., Sadelmafar 
Holm, B., Kollega. 
Holmgren, Poftiljon. 
Hub, I. A., Rådman. 
Johannefén, Lotsälderman 
Lange, A., Handlande 
Lundblad, A. MR., Disponent 
Nyftröm, I. E., Förfte Laudtmätare och Afwittringsd 

ftyreåman. 

Rydberg, EC. A., Stadö-Kasiör 
Shvouab, R., Kapten, R. MB. D 


Haparanda Stad och Neder-Torneo 


Haparanda. 


Sundftröm, MN., Handlande. 

Sundftröm, DD. I. Handande. 
Sundberg, OD. D., Handande. 

Irvlén, A Bergmäftare. 

Waldenftröm, Sritb., Land diräntmäftare. 
ARTO, 6. M., Iönkigy NR. BW. D, 
Widmark, 3., Söjtnant R. W. D DD, 
Widmark, SE S., v. Kellega. 


Pite Stad. 


Ordförande. 
NRydjtedt, G., Öfwerjägare. 


Ledamöter. 
Dahl, G., Auditör, R. MM. D: 
Cfman, $., Apothekare. 
Elfgren, E,, v. Conjul vd Handlande 
dHigaftvöm, 6., Tulluppfyningsman. 
Yindforp, I., Stapten. 
Sundftröm, I. v. Rektor. 
Nordftröm, SS 6., Handlande. 
Ryman, GC. &., Itädman. 
MRingius, L. dA., Telegvaffommisfarie. 
Ulander, A. P., Handande. 
UWander, en Stollega. 
Wallmarf, L., Byggmäftare. 


Soten. 


Ordförande. 
Burman, G. D., Telegrafasfiftent. 


Ledamöter. 
Asplund, C., Grofbandlare, R. BW. D. 
Bellman, G. MB, 
RR. et; D. 
SR 6. &., fycdoberde 
Boftröm, Y dr Handlande. 
Sorbberg, RN , Handlande. 
Gellerftedt, - SR Rektor. 
Genberg, D., Provinciallåfare. 
Grape, 3., Kollega. 


Selegrafdireftör, Löjtnant, 
e 


Haparanda 


Mattila. 
Haparanda. 


IWWojakala. 


Haparanda. 


Djeby u 


Blåsmart. 
Djebyn. 
Lillpite. 


Sjulsmart. 


Djebyn. 
Sramnåäs. 


SKopparnäs. 


Ejulsnås. 
Hjebyn. 
MNRoknås. 
Lillpite. 
Pitholm. 
Ojebyn. 
Blasmarf. 
Längnds. 
Böble. 


Wallin, A. F 


Grape Tb., 
Lindftröm 
Hertsaman, 
Hvolmitröm 
Krook, A ewaltare 

Yindb, > : GConiul. 

tundftrör . Oftweruppfyningsman 

ren. 1 AN atfemmisjari 


AR arafasjiftent 
» Poftf nmmisjarie 
S andlande 
ÖGarfware. 


Pipon. EC. E - 

Stenberg, C. Håradöböfdin 
Etrömb 3, HFärgerifabrifö 
Törujten, M., M [NOR ESND. 
Nronefogde od 


DN 


böfdina. 
Br nnerjtrom, MN, v. Conful och 
Seltergren, C., Handlande 
Sadel n, Abr., Handlande. 
Sachrisjon, A., Handtande. 
Obhrling, Handand 


Pite Soten. 


Ordförande. 
MNebauien, MW. v., Ofwerfte öjtnant 


Ledamöter. 
Andersion, I., Hemmandegare 
Andersion, Brynolf, Poftförare 
Andersjon, M., Häradsdomarc 
Berg, IJob., Hemmansegare 
Berglund, P. A., Nämndenvan 
Berglund, I., Oe mmanscgare 
Berglund, And., 
Bergwall, OL, 
Boftröm, 6. P 
Bäcdman, DO 5 
Björkman, Tv 
Badftröm, f. Niked dagsman. 
Claufén, UA. Ae 
Dahlbäd, I, Hemmansegare. 
Danielston, A., 


Danietsion, D. G., Nänndeman 


Häradå: 


udlande. 


78 


Hjebun Danielsion, 6. D Henmansegar Pitbolm Dleföjon, Å., Hemman Jar 

Jefre Degerman, Bruks patron Sjulsmart i å 

NRokbnräs Degerman, MN. P., SOemtnuanSegare ESitforf i; 

Gljsbyn. Engelmart, VB, Handland Sijebyn. slum, A., Poftförn 
Dijebyn. Crilsjon, IR. A., Henumansegare Dfra byn "Hysjon, A., Hemmans 
Trundahwan. Erifkston, Nils Pålsmart. 

Bergåwiken Criföjon, €. Nämndeman Arnemark 
Pitbolm. (Sritsjon, Crif, Henunmansegar Böbhle. 
Böble Crifslon, I. 65. Lillpite 

Längträfjt. Crsjon, 3. é Srundafwan. NRönuqvijt 
Otjebyn. Ordqwift, E. MH, Handiande MNRvSwik. Sandqwilt 
Böhle. Hedmwit, EC. F., Henumansegare Sramnäs. Sandman, 
Sjulsnäs. Hellaren, 2, NRämndeman. . Sandftröm 
Hortlar. Hortlund, SJub., Nänundeman. HDijebyn Stjernbar 
Röble. Holmgren, D. fon, Henumansegare - herde, 
Pourtinas. Holmgren, I. MN., Ström, MN 
Borgforp. DHäggltröm, NTE, Injpeftor. Swensbyn. Ställ, Matt 
Pitbolm Jons jon, Sam, Henmmandegqare Hovrtlar. Sunditröm, 
Böble. Jons jon, Er. ESundftröm, 
Hortlar. Jonsjon, Sj & NRoknåäs. ESundftröm, 
Pitbolm. Johanson, I., Nämnd dentan. Sjölund, I 
Längträft. Fobansfon, St Henmansegare. Sifforf. ESmwensjon, 
Sjulsnås. YLarsjon, C SE hs Böbhle. Swensjen 
VÄängnuås. Yarsjon, I. G., Portsuas. — Utteriteö - P. 
Hortlar. Vindqwift, Mönfterffrifvare. Hijelyn. Walter -von, EC. LT, . länsman. 

Lindquwilt, ÅA, Hemmans Care Horklar. MWallmart « NRegementsjfrifwa 
Lindqwift, FI., Håkanson. — MBJikluni 2 Femmans 
Håfansön. Lind mwijt, D , Nämndeman. Bit Hfröm, &., 
Elfsbyn. Lundberg, L, Handlade. Iefte. Oberg, DI. A:fon, 
Hafansön. — Lundberg, I. (., Hemmansegare. Clrsbyn. Öh berg, 3, Handlande 
tillpite. SIM BFERöN A., GSwensbyn. Hhman, IS, Sw nn, Henmuman 
NRosfork. — Vundberg, L &, Injpeftor Roknäs. Hbman, Jon., 
Nodwvik. Lindquwilt Is., Hemmansegare. = Hhman, MN. I 
Storfork. — Marfftröm, GC. Å, Handland: Hjebyn. Ohman, P.A, Kyrkoward 
NRybyn. é Seaetlund; (., Hemmansegare. 
Sjulsmark. Marklund, Dr > 
Portsnäs. Mattjon C Eklund, - Hemmansegare Neder-Lule Soten. 
Nofnås. Mattsjon, Er., Å ” Orbiöande 
Alter. Iyjtröm, Inipektor. 2 3 M. Dirckfö 
Dijebyn. Nilsion, D., Styrkowärd. Svgelmard, S. A., Direftör. 
Himmingsmart. Nilsfon, I, Hemnuanscgare. Ucdamöter 
ESmwenslyn. MNilsjon, E., er é ö & 
Böble. IMRordgren, NR. P., Ava. - stlmquift, Henumansegare. 
3 Gäiddwik Andersjon, It. P 
Villpite. Dlofslon, D. (unga) Sat. tdersjv 


30 


Sundom. — Andersfon, I., Nämndeman > rens $ 

Undersjon, IM. A., Hemmansegare. EA ru EE rt De Nunanse 
Ava Anderslon, G. E., Björsbyn Nord röm N I 

Audersjon SIN SA SERDETGQ. SS. SMnenic 

NERE and Srönås Mordftröm, & 

Anderson, A. P. Ö:la Stad rr rem, 2, Gältaifiwa 
Björsbyn. — Bergftröm, 4. Sv i SN aden ÅR Ifröm Garnvar 
Cunderbyn. Bergftröm, 9. T., Börjeslandet. Naswall, Sya Mto 
Ruhvit. Bergftröm, GC. A:jon, fö STR Sr | | - nindenran 
G:la Staden. Boftröm, L. D., Häradshöfding, RR. M. D Ruhwit ST J on, I, os 

Boltvöm, W., Ingeniör. Sunderbyn ar th h. Ve 
S&S IrA 3 4 nd qv 
Sunderbyn. Brännftröm, P. Å., Ingeniör NRuhwvit nfib ; OD. P. 
G:la Staden. Curtelins, D., Stronofeade. Ö:la Staden Rub OR 
Anva. Eröjon, 3. €., Hemmansegare. Sandön Sandö q SS, No 
Björsbyn. — Criksion, C. F., Rämndeman. AUfwa. > Sand dt : denn ns 
Ersnäs. Englund, L. P., Hemmansegare. B:la Staden. Sv ön Iirett 
G:la Staden. Cnaftröm, I., Brännmäftare. CErifel 24 ln | Ana Hemnan 
MI, ” rår 2 IRA : gr Vv TN. tqentör 
MWeftmart. — Créfon, N., Hemmansegare. Ö:la Staden. Ste ER 


hva. Snowyt 4 > 4 4 ut. 
SN Cnqwift / | Sandön. Sundftröm, 35. Hemmanseaare 


Björébyn. — Cnqwift, NR, H:la > BG Je KSe N 
sftwa: de f. Nämndeman ben: Gt D. MW, Ckonomi-Dirett 
 Kalinmsira. Sa ea ARNE fon. SUNDQWiJE 55.5. Hemnmansceaar 
Sabricius, MN. P., Henmansegare. Ahhvit urdfjol, $ 6 > 
Pebrsön. Hedftröm, P., Fabriför. Cifsberg Sä utt Se Sä SN, 
Gäddmik. — Hedftröm, M., Hemmansegare. ÖGäddwit Rikftvöm 'G 6 Öällaina 
Ördftröm, AM, oh Ö:la Staden. Wikjtröm Sridolr Dr ar 
G:la Staden. Hjertftedt, Gäftgifware. Pebrsön. — Öbom & vv é Ski 
Awa. Helmgren, D., Rättare. NN. os wift, & 3 kö Ba AN 
Sunderbyn. Holm, Falnjunfkare. Sunderbyn STAS - Agil SR 
Gnftafsfrid. Helftröm, TC. G. T., Ingeniör. Lr SYIDEIEE 
Sunderbyn. HoMftröm, L., Snyeniör. 
Holmftröm, C. MW, Löjtnant. Ofwer-Lule Soten. 
Afma. Ijafsjon, Is., Hemmansegare. 
Jacebéfjon, I D., Länsdjurlåfare. Ordförande. 
Bensbyn. — FJacoböjon, H., Hemmansegare. Boden. Meijer, Apothekare. 
Ablvit. Jebhansfon, D., p 
Jönsjon, D., ij Ledamöter. 
Afwa. tarsfon, €. P., Nämndeman. Brobyn. BHadman, D. I., Nämndeman 
Börjeslandet. Lindgren, OHl:jon, I. F., Handlande. Bodträfffork. Bergman, GC. D., Löjtnant. 
Sunderbyn. Lindftröm, A. I., f. Handlande. Säfwaft. Bergdabl, R., Häradådomare 
Gäddmif Lindftröm, M., f. Nämndeman. Heden. Blomqvilt, I. I., Hemaansega 
Antnäs. Miltvpée, Edw., Hemmandegare. Boden. Bolling, G., Dotter. 
AHbvifk, Nilsfon, Dl " Gdfaft, D. I., Garfware 
Börjeslandet. Nilsfon, N., a Efman, I. I.. Pojtförwaltare 
G:la Staden. Nélsjon, D., Handlande. Swartbyn.  Ersjon, D., Tolfman. 
CSunderbyn. MNilsion, L., Hemmansegare. Buddbyn. — Crifsjon, C., Nämndeman 


nunnan 


32 
wartbj ESwartbjörs 
Swartbjörs SAT | 

bun. Eråjon, 3. Denmandsegare Se byn SAT 4 P., Hemman gu 
VWittjerf. — Forfberg, 3. / = Sundbaum, YA., Hu 
AN $ N uamark. & nNv ; 
Boden Öellerftedt, 6. P., Ryrkoberde. Bolnifort Sundjteöm, & &' SMmant 
Bredåker Hansjon, K. T, Henmanseqare | rabwe &. an 2 I, Handant 
Harads. Harlin, HTF ; in -EEetltromt, 3, Henmmans 
SKON - EN q Ulfbjelm, C., Fabriksidr, 
Heden Holmitröm, 0. IP : Säfbval ön a 
Smwartla Hjortsberg, Iujpektor = mn, LL Hemm 
Boden. Hällgren, I., Landtbandstande 
Stroffor SJobansjon, SS, Inipektor 
Buddbyn. Sobanusion, M., Tolfman. 

Johanne jon, I., (unga Hemmansegare 
Boden Jobanston, = 
Unby Jobansjon, A Sv Raa: 
SNOuN jen, a. Bredåker HOitröm, MN 
Seden Jönsfon, be - Roden s Oamwilt TE 
Boden. Lindgren, G., k : 
Holmfork. — Lindgren, I., Jujpeftor. 
Ah tr Lindgren, I., Hemmanser ; 
Ah tvåft Stndgren, I., Hemmansegare Råne Socken. 
Lindgren, M., Skollärare 

Bredåker Matton, MN. P,, Henmmansegare Ordförande 
Hedensforå Miller, A., FJnipektor. 
Heden. Iäilsion, I., He emmangegare. å 
IWibbyn MNilsjon, MR. P., Ja Ledamöter 
Wittjerl. — Nordling, YA. Tolfman. - Melderitein. Borg, Nä ittare. 
Klusa. Nordjtröm, I, Hemmansegare 
Haradé. NRordqwijt, 2 


Yjusan Witftvöm, 6. MN 
Aminnet WWoj 

Smwartbyn. Zellbera, 6 
Boden [ EINE 


NT ESwartbyn 


MNanbyn. eltedt, A., Laudtbruka 


MNRänbyn. He rgbmart, D., tandöfiffal 
Sergner, C : Andre Landtmätar 
Swartbjörs- Dablberg, 3I., Kyrkoherd, 
byn. IMordlund, I. C., ke Cdén N., Komminiftor 

Unbyn. Nordjtröm, > Preftholm Cfjtedt, f. Kronofogde 

Seden. Ryberg, a NRänbyn Sorberg, 3., Hemmanseaar 

Buddbyn. — Nyberg, IS, Omitån Groth, YO, Nämndeman 

Wittjerf. Nyberg, L, Nicmijel Grelsjon, L., Hemmansega 

ESwartbyn.  Dlöjon, 5. P., MNRanbyn Guyllen; jabm, 5. Handande 

Unbyn. Dlofslon, M., ] p öolbigren, &. I, Snipeftor 

Swartbjörs- wit. Fr AX. Hemmansegar 

9 SHvitftröm, I., 

ÖJ.Ar bön. elle NR. rå NRänbyn. Håggftröm, A., Inipektor. 

Boden. Pettersjon, 3 Böble. Högltn, I, Henmansegare 

Smwartbyn.  Petteråion, I. P., Styrfomwärd. Sbritön SSatobölon € 

IMWitbyn Pettersjon, ID. P., Hemmansegare. terjel. Fe 

Yjusan. Pettersion, C. MB., Jnjpeftor. Preftholm.  öbanston & 

Buddvyn. — NRutqwift, I. A., Henmmansegare. Lafsbyn Lampa, P, G., Så querförgar 
ZStfogqsån. Sdönfelt, k. Stomminifte T: Jtänbyn Vjungberg, CS, Injpeftör. 

Shvtern, 6. D., Sägqwerföegare. : : : S 


S4 


Mjöfjerden 
RHöl) le. 
Orrbyn 
Preftbolm. 
NRanbyn. 
Orrbyn 


Ranbyn. 
Dirbyn: 
Preftbolm. 
Orrbyn. 
Hwitån. 
EStvömjund. 
Ranbyn. 
Jemtön. 
Böble. 
Sundnäs. 
Preftbolm. 
Preftholm 
IJemtön. 
Obn. 


Styrfoftaden. 


Styrfoftaden. 


NRäsbyn. 


RKyrkojtaden. 


Björknås. 


Kyrkoftaden. 


MNolfå. 


Styrfoftaden. 


Sknåsd. 


Yindftröm, YL. $. Hemmansegare. 
Yundberg, CL. GÖ 

Yöfgren, I., ? 
Lofgren, A., 5 
Löfgren, P., Handlande. 
Movsberg, L. T., Henumansdegare 
Movsberg, Em., gj 
Movsberg, Fr., Haudlande. 
Paulin, LO. Hemmansegare. 
Paulin, F., 7; 

Paulin, I. P., 

Palsjon, P., - 

Ranlund, C., Landstingsman 
Salander, I., Handtande. 
Sundin, RN. HG, Hemmansegare. 
Strand, I., Nämndeman. 
Sundwall, I., Hemmansegare. 
Sundquvift, G., 


Thomtén, I. P:jou, Hemmansegar 


DOitröm, MR. D., 
Hftröm, Anders, 


NReder-Kalir Soten. 


Ordförande. 
Humnetl, D., Brukspatron. 


Ledamöter. 
Andersfou, A. G., Arrendator. 
Andersjon, G., Tulförwaltare. 
Bergmark, I., Handlande. 
Bergiten, AA. G, Häradshöfding. 
Bergbohm, EC. LC, Inipektor. 
Brattberg, Axel, Herr. 


Bådman, WW. OD. A., Telegraffommisfarie. 


Bådftröm, A., Handlaude. 
Grape, I., Kapten, NR. S. D 
Heinridhs, Landtbrukare. 
Horney, G., Poftmåftare. 
Hägaftröm, CC. R., Stollärare. 
Lindgren, Jeh., Hemmansegare. 


Gammelgård. Rutberg, I., Kapten. 


Kvrkoftaden. 


Ström, D. H., Apotbekare. 


Kyrkoftaden 
Ytterbyn 
Rolfs. 
Styrfoftaden. 


Kyrkoftaden. 


Gyljen. 


Bränna 


Heden. 
CSmwedjan. 
Smartbyn. 


NRödupp. 
Bränna. 
PBjännås 
Landöjerf. 
Marjerf. 
Mikajerrt 
INybyn. 
SKolmjerf. 
Bränna. 
Hultet. 
Jod. 
IWännäs. 


Bränna. 


Kucdola. 
Lapptråft. 
Karungi. 


Ström, MW., Notarie. 

Sjöftröm, E., Henum WNSegare 
Stenftröm, 3. IB Apotbekare. 
vanber P. MA., Herr 
illftröm, I., Hand ande 
leltng, Edw., Doktor. 
allgren, A, R pflagare 
tflund, D., v. Sontr ftäprolt 


å : 
MN. G., Fjerdingsman. 


Ofwer-Kalir Soten. 


Ordförande 
Strvofk, VB. Injpektor 


tr (96) 


| 


9 


ER 
& 


= 


Ledamöter 
Björlingsjon, G., Handland 
Bränumvall, Henuman b 
Brämnwvall, MN. P., Hemmanse 
Engltröm, L, 

Ersjon, D., 

Granftröm, 2, Nämdeman 
Grunden, 6. 6., Såawert ega 
Hansjvn, MN. P., Hentmanse Late. 
Hendriföfon, Jacob, - 
Jönsfon, &., 

Jönsfon, Henr. 

Larsjon, L 

Larson, fars 

Lindbaäd, Fredr ; 
Lundin, I. F., Handlande. 
Nilson, L.H., Hemmansegare. 
IRäilsfon, NR. P 

MRilsjon, MN. A ; 
Sandman, A, Kronolänsman 
Stenberg, EC. MBW., Handtande 


Carl Guftafs Socken. 


Ordförande. 
Sodenftjerna, L, Ofwerjägare 


Ledamöter. 
Anundt, I, Hemmansegare 


Bergman, Jufto I. Hemmanåegare. 


NW. P, 


sö 


Nufola Sranfi, » : Lanquå BGarlberg, Ä. Sturfowård 
(Grape, IS, Myrkobherd ITborbora lit T., Handtand 

Starlwwwaara. Hendrvifsjon, H., Henmansegqare | Butt. Holmftröm, &., Kro öän 

SKarungt Stynylå Nackfund Sundftröm, I., Nämndeman 

Storpifylå. Strand, I 6. ; Batjawr SSallftröm, I., Krenobenmm 
Iuobea, I., 

RKarvsjoki IVältfofti, Pebr Rilsjon, Henmmansegare. Arwidsjaurs Socken 

Storpikylå. — Mija, P., ' Ordförande 


Ofwer:-Zorne Sotcn. | Earin, IS, Nronotänaman 


Ordförande. Ledamöter. 


D : Yapptråjt Avwvin Sirv 
sr | 3 PAR 6 Se ber a p UI + 1 Y tronvl 
Montell, A., Stollärare och Pofterpediti Glommerträft. Engelmarf. +. 6 


Sepampter YLapptväft. —— Fjellftröm, C. MR., Past 
Matarengt. Asp, E., Handlande. S Bofjele Å Granberg, 3. MH. sHemm 
Beradabl, 6. M., Landöfiffal. Malå. k min 
Matarenat.  Budt, I W., Proft. | Badtjaur Gingjtröm, 6. & 
Hartzell, a. MB, Kronofogde Brännträft. — undmart PE 
Nyman, P.A, Handlandre. Mald. Mörtzell, 3. Sh 
MV å FT N ff z : 3 
Sandqwit, IN. P., Kyrkowärd Sarträjt MNenftröm, PMA: Stronobemnin 
Torneus, Is Häradsdomare Saincjanr Siöltröm. IA Peking 


: Bofjelc Ojtröm, ÅA. TI. Handand 
Pajala Socken. 
Ordförande. CEnontefis Socken. 
Kengis. ESvhlberg, 6. I, Brufspatron. Ordförande. 
Ledamöter. Gurfelius, I. D., Kyrkoherde 
Stioriömwaara. Alatalo, D. Ffen, Oenmandegare öebaimåter 
IJobopieti Aro, GÖ. Sfon, Gäftgihvare, - Karejuando.  Hacdzell, EC, I., Kronvlänsman 
Kengis. Bergftröm, Fv denmmmnansegare Manuu (Ötnpe, SNR ofare och. Hentinnksrga 
Muoniowaara. Forsitröm, B., Handlande, SmMavi$omutka. Raatamaa I. HKHateket. 
Pajala Yasju, I: Hansjon, Hemmansegare 
Vidferöm, Fö Stronolånsman. Iutasjarivi Rappmare. 
Pajala, F. H:fon, Hemmansegare ; ; 
Pajala, 4, Sappero. Loftadius, M., Kronolänsman 
ME. ec dö Fä feta. TURE 
Pellifa, >, Gältathvare. Stenborg, Paftor. 
Stenberg, 2, Paftor. - SR 
Bidman, I. E., Ofwerjägare Soctmors Soten. 
Ordförande 
Arjeplogs Socfen. Uilenius, I. E., f. do Kronolånsman 
Ordförande. Ledamöter. 
Winnberg, TH6., Kyrkoherde. Berlin, M. T, Kateket. 
Ledamöter. IRorvwik. Bequvijt, L. A., Fråfebemmansäto 
MRurrhbolm. — Burman, D., Krouvåbo. Pajerin Erifston, Er. DL, RNvbyggare. 


ss 


Pajerim Sorkman, YC I, Landdstbandlande 
Votbigtu . OfWwerjägare 
Manuberg, D. I., Ditningsförman. 
Owidjod. Mannberg, I. Slocfar 
Tjomotis. Nordlund, I NRNybyggare. 
IWWuollerim Sandquwift, I., 
IWdefterlund, E. A., Kronelånsman 
Mattisudden. IMWefterlund, I. E., Nybyagare 


Gelliwara Socken. 
Ordförande 


& 


Silfwerbrand, Th., Kronolängman 


Ledamöter. 
Appelqwift, Skollärare 
Cugelmarf, Sfogqsuppfyningåman. 
Landjitröm, C., Nybvggare. 
UWllatus. Pebhröton, P., Nämndeman 
Stenborg, Paftor 
Söderberg, Sölockare. 
Hafktas Aftröm, I. F., Tingstolf 


Styrelfen öfwer Afiwa Landtoruksfrola. 


Ordförande: Landshböfdingen m. m. S. P. Bergman. 
Sekreterare oc) Stattmäjftare: Tel.-Kommisj. A. Cajauus 
Ledamöter: Förvwaltnings-utffottet. 
Brufkspatronen D. Hummel. 
Grofshandlanden m. m. EC. Asplund. 
Guldfmeden I. CE. Brandt. 
LPandträntmäftaren F. IWaldenftröm. 
Löjtnant EC. F. Espelund. 

Infpeftörer: Förfte Landtmätaren I. E. Nyftröm. 
Handlanden D. D. Sundberg. 
Länsdjurläfaren I. D. Jacobåfon. 

Suppleanter: Ingeniören P. A. Brånuftröm. 
Handlanden MN. EC. Bergftvöm 
v. Pajtor A. A. Stedjén. 

Skolans Föreftändare: Herr S. A. Fogelmard. 


AR 


MI 


