Administratif och statistisk handbok, såsom bihang till Sveriges statskalender
Google 



This is a digital copy of a book that was prcscrvod for generations on library shelves before it was carefully scanned by Google as part of a project 

to make the world's books discoverablc onlinc. 

It has survived long enough for the copyright to cxpirc and the book to cntcr the public domain. A public domain book is one that was never subject 

to copyright or whose legal copyright term has expircd. Whcthcr a book is in the public domain may vary country to country. Public domain books 

are our gateways to the past, representing a wealth of history, cultuie and knowledge that's often difficult to discovcr. 

Marks, notations and other maiginalia present in the original volume will appear in this flle - a reminder of this book's long journey from the 

publishcr to a library and fmally to you. 

Usage guidelines 

Google is proud to partner with libraries to digitize public domain materials and make them widely accessible. Public domain books belong to the 
public and we are merely their custodians. Nevertheless, this work is expensive, so in order to keep providing this resource, we have taken stcps to 
prevent abuse by commercial parties, including placing lechnical restrictions on automated querying. 
We also ask that you: 

+ Make non-commercial use of the filés We designed Google Book Search for use by individuals, and we request that you use these files for 
personal, non-commercial purposes. 

+ Refrainfivm automated querying Do not send automated queries of any sort to Google's system: If you are conducting research on machine 
translation, optical character recognition or other areas where access to a laige amount of text is helpful, please contact us. We encourage the 
use of public domain materials for these purposes and may be able to help. 

+ Maintain attributionTht GoogXt "watermark" you see on each flle is essential for informingpeopleabout this project and helping them lind 
additional materials through Google Book Search. Please do not remove it. 

+ Keep it legal Whatever your use, remember that you are responsible for ensuring that what you are doing is legal. Do not assume that just 
because we believe a book is in the public domain for users in the United States, that the work is also in the public domain for users in other 
countries. Whether a book is still in copyright varies from country to country, and we can'l offer guidance on whether any speciflc use of 
any speciflc book is allowed. Please do not assume that a book's appearance in Google Book Search means it can be used in any manner 
anywhere in the world. Copyright infringement liabili^ can be quite severe. 

Äbout Google Book Search 

Google's mission is to organize the world's information and to make it universally accessible and useful. Google Book Search helps rcaders 
discovcr the world's books while helping authors and publishers reach new audiences. You can search through the full text of this book on the web 

at |http: //books, google .com/l 



Google 



Det här är en digital kopia av en bok som har bevarats i generationer på bibhotekens hyllor innan Google omsorgsfullt skannade in 

den. Det är en del av ett projekt för att göra all världens böcker möjliga att upptäcka på nätet. 

Don har överlevt så länge att upphovsrätten har utgått och boken har blivit allmän egendom. En bok i allmän egendom är en bok 

som aldrig har varit belagd med upphovsrätt eller vars skyddstid har löpt ut. Huruvida en bok har blivit allmän egendom eller inte 

varierar från land till land. Sådana böcker är portar till det förflutna och representerar ett överflöd av historia, kultur och kunskap 

som många gånger är svårt att upptäcka. 

Markeringar, noteringar och andra marginalanteckningar i den ursprungliga boken fiinis med i filon. Det är en påiniimelse om bokens 

långa färd från förlaget till ett bibliotek och slutligen till dig. 

Riktlinjer för användning 

Google är stolt över att digitalisera böcker som h;ir blivit Jillmän egendom i samarbete med bibliotek odi göra dem tillgängliga för 
alla. Dessa böcker tillhör mänskligheten, och vi förvaltar bara kulturarvet. Men det här arbetet kostar mycket pengar, så för att vi 
ska kunna fortsätta att tillhandahålla denna resurs, har vi vidtagit åtgärder för att förhindra kommersiella företags missbruk. Vi har 
bland annat infört tekniska inskränkningar för automatiserade frågor. 
Vi ber dig även att: 

• Endast använda filerna utan ekonomisk vinning i åtanke 

Vi har tagit ftam Google boksökning för att det ska användas av enskilda personer, oeli vi vill att du använder dessa filer för 
enskilt, ideellt bruk. 

• Avstå från automatiska frågor 

Skicka inte automatiska frågor av något slag till Googles system. Om du forskar i maskinöversättning, textigenkänning eller andra 
områden där det är intressant att få tillgång till stora mängder text, ta då kontakt med oss. Vi ser gärna att material som är 
allmän egendom används för dessa syften och kan kanske hjälpa till om du har ytterligare behov. 

• Bibehålla upphovsmärket 

Googles "vattenstämpel" som finns i varje fil är nödvändig för att informera allmänheten om det här projektet och att hjälpa 
dem att hitta ytterligare material på Google boksökning. Ta inte bort den. 

• Håll dig på rätt sida om lagen 

Oavsett vad du gör ska du komma ihåg att du bär ansvaret för att se till att det du gör är laghgt. Förutsätt inte att en bok har 
blivit allmän egendom i andra länder bara för att vi tror att den har blivit det för läsare i USA. Huruvida en bok skyddas av 
upphovsrätt skiljer sig åt från land till land, och vi kan inte ge dig några råd om det är tillåtet att använda en viss bok på ett 
särskilt sätt. Förutsätt inte att en bok går att använda på vilket sätt som helst var som helst i världen bara för att den dyker 
upp i Google boksökning. Skadeståndet för upphovsrättsbrott kan vara mycket högt. 

Om Google b ok sökning 

Googles mål är att ordna väi'ldens information och göra den användbar och tillgänglig överallt. Google boksökning hjälper läsare att 
upptäcka världe ns böcker och författare och fö rläggare att nå nya målgrupper. Du kan söka igenom all text i den här boken på webben 
på följande länk |http : //books . google . com/| 



I 



WAmAMÄ sMoiei. 



IN MEMORIAM 
BERNARD MOSES 







ADMINISTEATir OCH STATISTISK 



HANDBOJL 

SÅSOM BIHANG TILL S^IGES STATSKALENDER 



AF 






*• « 



E. FÅHRiEirS. 



w • 



' i v 



TREDJE UPPLAÖaTsT, 

utgifyen, med ändringar och tillägg, 



AP 



OL. m. FAHi^iEUS. 



STOCKHOLM, 1872. 

P. A, NORSTEDT & SÖNER 

KONOL. BOKTBYCEARB. 







^ 


vs-34 




F^ 








• 

[ 


• 

• »• a* i...- , • ♦ 


! 




( 


eenuuiDHosEt 


1 



75 



Förord. 

Sedan ett fyraårigt tidskifte åter förflutit, efter det andra 
upplagan af den år 1864 af Edvard Fåhraeus utgifna Admini- 
strativa och Statistiska Handbok offentliggjordes, har hehofvet 
funnits påkalla en ny omarbetning af denna Handbok, Så väl 
i inhemska organisationer, som i utländska territoriala och stats- 
rättliga förhållanden, hafva äfven under denna tid väsendtliga 
förändringar inträffat, hvilka, jemte den i öfrigt ständigt fort- 
gående utvecklingen af statslifvet i alla dess rigtningar, fordra 
motsvarande förändringar i den statistiska skildringen, för att 
gifva en så sann bild, som möjligt, af den tid som är. I den 
förhoppning, som jag vågar '^y sä,' aU dermed tillmötesgå en all- 
männare önskan, har jag alltså — på Edvard Fåhroei efterlem- 
nade anhörigas vägnar — pålagt mig utarbetandet af omförmälda 
Handboks tredje upplaga. Ett arbete af denna art kräfver, så- 
som lätt inses, ansträngning, icke blott för insamlande och sam- 
manfattande af autentika uppgifter i de mångfaldiga ämnen, som 
arbetet omfattar, men äfven för den sifferkontroll, hvars sorg- 
fälliga iakttagande är ett vilkor för arbetets brukbarhet och värde. 
}Ted hänsyn derjemte till vigten deraf, att ett statistiskt arbete, 
en gång börjadt, skyndsamt fullbordas, har biträde funnits erfor- 
derligt, hvarmed Revisions-Sekreteraren Hngo FåhrcBUS, af nitäl- 
skan för saken, tillhahdagått. 

Planen för arbetet är hufvudsakligen oförändrad. De histo- 
riska personal-längder å innehafvare af chefsplatser m. m., som 
i de förra upplagorna intagits, hafva dock, med undantag blott 
nf dem å Stats-departements-cheferne, ansetts kunna, under hän- 

781149 



visande till sista upplagan, uteslutas; hvaremot tabellbilagorna 
blifvit tillökta med åtskilliga nya, till belysande af särskilda stats- 
förhållanden Otf allmännare intresse, hvaribland må nämtias dels 
sammandrag of ver landstingens finansiella förhållanden, för åskåd- 
liggörande af denna nya institutions verksamhet, dels jemförande 
öfversigter af Sveriges och öfriga Europeiska länders representa- 
tiva författningar samt af dessa länders statsinkomster, med hän- 
syn till beskattnings föremålen. De nyaste officiela källor och afi- 
dra godkända, under senaste åren utkomna, statistiska arbeten 
hafva sorgfälligt blifvit begagnade; och erkänner jag för öfrigt 
min förbindelse till alla dem, som för arbetets befrämjande dertill 
beredvilligt lemnat bidrag. 

Stockholm den 15 Okt, 1872. 

01. Im. Fåhrsous. 



Innehåll. 

sid. 
Förord. 

De förenade Rikena Sveriges och Norges Konungahus 1. 

Utländske Regerande Hus 3. 

Öfrige stater, med hvilka Sverige och Norge stå i diplomatisk 

eller handelsförbindelse 22. 

De högsta embetsvärdigheterna 23. 

Kongl. Hofstaterna 24. 

Konungeus Statsråd 32. 

Konungens Högsta Domstol 36. 

Konungens Justitie-Kansler 38. 

Kongl. Maj :ts Kansli 40. 

Stats-Departementen med Öfver-Rätter och Kollegier samt öfrige 
till Statsförvaltningen hörande allmänna Verk och Styrelser. 

1) Kongl. Justitie-Departementet 43. 

2) » Utrikes-Departementet 51. 

3) » Landtförsvars-Departementet 53. 

4) » Sjöförsvars-Departementet 60. 

5) » Civil-Departementet 65. 

6) » Finans Departementet 81. 

7) » Ecklesiastik-Departementet 100. 

Riksdagen, dess Jusfitie-Ombudsman och Embetsverk 111. 

Till Stats-Departementen hörande Stater och Korpser: 

1) tillhörande K. Justitie-Departementet 126. 

2) » K. Utrikes-Departementet 130. 

3) » K. Landtförsvars-Departementet 131 . 

4) » K. Sjöförsvars-Departementet 155. 

5) » K. Civil-Departementet 165. 

6) » K. Finans-Departementet 200. 

7) » K. Ecklesiastik-Departementet 211. 

Riddarhus-Direktionen 234. 

Akademier samt Vittra och Lärda Samfund 237. 

Allmänna Kredit-, Pensions* och Försäkrings-anstalter 250. 

Allmänna Välgörenhets-Inrättningar och Fromma Stiftelser 262. 

Kongl. Svenska Riddare-Ordnarne 268. 

Tabell-Bilagor 

ang. Rättsväsendet Tab. 1. 277. 

» Rikets judiciela fördelning » 2. 279. 

» Arméens Regementen och Korpser » 3. 292. 

» Frivilliga Skarpskytte-föreningarne » 4. 296. 

» Sjöförsvaret » 5. 297. 

» Rikets Länsindelning » 6. 298. 

» Rikets Städer » 7. 300. 

» Bergshandteringen » 8.305. 



sill. 
ang. Anstalterna för häst- och boskapsafvelns för- 
bättrande Tab. y. 309. 

» Bränvinstillverkningen » 10. 310. 

» Fabriker och Handtverk » 11. 311. 

» Sjöfart » 12.314. 

>» Sjöfart å kanalerna » 13. 316. 

» In- och utförsel af varor m. m » 14. 318. 

» Jernvägsrörelsen » 15. 322. 

» Telegrafväsendet » 16. 323. 

» Tull- och andra bevillningsinkomster » 17. 324. 

» Riksbankens rörelse » 18. 327. 

■ » Filial- och Enskilda Bankernas d:o » 19. 331. 

» Hypoteksföreningarnes d:o » 20. 336. 

» Kommunala och Bolagsföreningars amorteringslån » 21. 338. 

» Landstingens finansiela förhållanden » 22.342. 

» Rikets kyrkliga fördelning » 23. 346. 

» Elementar-Läroverken » 24. 347. 

'» Folkskolorna » 25. 350. 

« Tekniska Elementarskolorna » 26. 352. 

» Navigationsskolorna » 27. 354. 

» Allmänna sjukvården » 28. 356. 

Bihang: Jemförande öfversigtér af förhållandena mellan Sverige 

och öfriga Europeiska länder, i afseende å: 

A. Ländernas Ytområden 359. 

B. • » Folkmängd 360. 

C. » Representativa författningar 363. 

D. w Statsinkomster, med hänsyn till beskattnings- 

föremålen 370. 

E. » Statsskuld 380. 

F. » Landtförsvar 382. 

G. » Jernbanor 385. 

H. H Telegrafer 386. 

L » Mynt 387. 

Register 390. 



Tryckningen af denna Handbok började vid medlet af Maj och 
slutade vid medlet af Oktober 1872. 

Sistnämnde månad utkom i bokhandeln "Ergänzungsheft, Nio 33" 
till Petermanns "Geogr. Mittheilungen" , innehållande en på nyaste 
uppgifter grundad orts- och befolknings-statistik, som. i någon mån 
företer skiljaktigheter emot de vid öfversigten af de utländska rege- 
rande husen (sid. 3—22) angifna siffertal, men som tagits till grund 
för de tabellariska sammandragen öfver de Europeiska ländernas 
areal och befolkning, sid. 359 och 360. 



Vid sid. 60-62 anmärkes, att Kgl. Maj:t d. 24 sistl. Maj utfärdat 
Instruktion för Sjöförsvars-Departementets militär iskt-lekmska Byrå 
samt förnyad Instruktion för Förvaltningen af Sjöärendena och nytt 
Reglemente för styrelsen och förvaltningen vid Sjöförsvarets stationer. 



Rättelse. 

Sid. 28, r. 14 står residerar, läs residerade. 



De förenade Rikena 

Syeriges och Norges Konungahus. 

« j - • • • ^ 

SYerige: Areal 8,031 Geogr. qvadr. mil (Hj&o6l Sv/ qvaJr."mil); ' ' 

folkmängd (1871) 4,204,t77. /-^ f ■'-!".-*:: !": :^ : ! /„ 

Norge: Areal 5,799 Geogr. qvadr. mil; "^ ' ' ' '^* " • "'' "^ •'-; :/-: 

folkmängd (1865) 1,701,478. 

I kraft af den af Sveriges Rikes Ständer den 21 Augusti 1810 upp- 
rättade Förening och Valakt, Kongl. Maj:ts och Rikets Ständers 
fastställda Successionsordning af den 26 September s. å. samt 
Norges Rikes Grundlag af den 4 November 1814 uppsteg, efter 
Carl XIILs (af huset HolsUin-Gottorp) död den 5 Februari 1818, 
Carl XIV Johan — Bernadotteska dynastiens gruadläggare — på 
Sveriges och Norges förenade troner. 

Carl XIV Johan (Johan Baptist Julius Bernadotte), — Sveriges, 
Norges, Götes och Wendes Konung, - föddes i staden Pau i Béarn 
d. 26 Januari 1764, inträdde såsom frivillig i Franska regementet 
Royal-la-Marine 1780, Löjtnant vid regementet Anjou 1791, Kapten 
1793, öfverste 1794, Brigad-General efter slaget vid Fleurus s. å., 
Divisions-General s. å.. Franska republikens Ambassadör i Wien 
1798, Krigsminister 3 Juli- 14 Aug. 1799, General en Chef för Ve- 
stra Arméen 18(X), Marskalk af Frankrike 1804, General en Chef 
och Ståthållare i Hannover 1805, Prins af Ponte-Corvo 1806, Guver- 
nör Öf\rer Hansestäderna 1807, utkorad till Sveriges Kronprins d. 21 
Aug. 1810 och till Norges i följd af föreningen d. 4 Nov. 1814, adop- 
terad af Kon. Carl XIII d. 5 Nov. 1810 (under namn af Carl Johan), 
tillträdde regeringen såsom Konung öfver Sverige och Norge d. 5 
Febr. 1818, krönt i Sverige d. 11 Maj och i Norge d, 7 Sept. 1818, 
död i Stockholm d. 8 Mars 1844. 

Gemål: Eugenia Bernhardina Desideria (Clary), född i Mar- 
seille d. 8 Nov. 1781, förmäld d. 16 Aug. 1798; Sveriges Kron- 
Srinsessa d. 21 Aug. 1810 och Norges d. 4 Nov. 1814, Sveriges och 
Norges Drottning d. 5 Febr. 1818, krönt i Sverige d. 21 Aug. 1829, 
Enke-Drottning d. 8 Mars 1844, död i Stockholm d. 17 Dec. 1860. 

Son: Josef Frans Oscar I^ — Sveriges, Norges, Götes och Wen- 
des Konung, — född i Paris d. 4 Juli 1799, Sveriges Arffurste 
1810, Hertig af Södermanland 1811, Norges Arffurste 1814, Sveri- 
ges och Norges Kronprins d. 5 Febr. 1818, tillträdde regeringen 
såsom Konung öfver Sverige och Norge d. 8 Mars 1844, krönt i 
Sverige d. 28 Sept. 1844, död i Stockholm d. 8 Juli 1859. 

Stat» Handbok, 1 



2 I 

Gemål: Josefina Maximiliana Eugenia^ född i Milano d. 14 ' 
Mars 1807, äldsta dotter till Prins Eufjfve (Napoleon) Beauhar- \ 
nais, Kejsar Napoleon l:s adoptivson, då Vice-Konung af Italien, ' 
sedan Hertig af Leuchtenberg och Prins af Eichstädt (f 1824), ' 
samt Augusta Amalia, Prinsessa af Bajern (f 1851), förmäld 
Kronprinsess^ iif.JJveä-ige och Norge d. 19 Juni 1823, Sveriges och 
*MJo):ges B/.»tfeiiHg :d; 8 Mars 1844, krönt i Sverige d. 28 Sept. 
•18^4, Enke-Dl-öttfting d. 8 Juli 1859. 

• . ;B.si;n:. .i-J*;Carl:X.y IJidyigr Eiigéne, Sveriges, Norges, Götes . 

«\'i* ;- ^<<ti! Weiidös» Kéilurfg, född Sveriges och Norges Arffurste i 
Stockholm d. 3 Maj 1826, Hertig af Skåne s. å., Sveriges och 

Norges Kronprins d. 8 Mars 1844, tillträdde regeringen såsom . 

Sveriges och Norges Konung d. 8 Juli 1859, krönt i Sverige d. 3 i 

Maj och i Norge d. 5 Aug.. 1860, död i Malmö d. 18 Sept. 1872. \ 

Gemål: Wilhelmina Fredrika Alexandra Anna Lo Ti sa, 

född i Haag d. 5 Aug. 1828, äldsta dotter till Prins Wilhelm 
Fredrik Carl af Nederländerne och Lovisa Augusta Wilhel- 
mina Amalia, Prinsessa af Preussen, förmäld Kronprinsessa 
af Sverige och Norge d. 19 Juni 1850, Sveriges och Norges 
Drottning d. 8 Juli 1859, krönt i Sverige d. 3 Maj och i 
Norge d. 5 Aug. 1860,- död i Stockholm d. 30 Mars 1871. 
Barn: 1) Lovisa Josefina Engeuia^ född Sveriges och . 
Norges Prinsessa i Stockholm d. 31 Okt. 1851. , 
förmäld d. 28 Juli 1869 med H. K. H. Kronnrinsen ,r 
af Danmark Christian Fredrili Wilhelm Carl. ^ 
2) Carl Oscar Wilhelm Fredrili, född Sveriges ' 
och Norges Arffurste i Stockholm d. 14 Dec. 1852, ,/' 
Hertig af Södermanland s. å., död i Stockholm d. 
13 Mars 1854. : 

« 

2) Frans Onstaf Oscar^ född Sveriges och Norges Arffurste 
å Haga d, 18 Juni 1827, Hertig af Upland s. å., död i Chri- 
stiania.d. 24 Sept. 1852. 

3) Oscar II Fredrik, Sveriges, Norges, Götes och Wendes . 
Konung, född Sveriges och Norges Arffurste i Stockholm I 
d. 21 Jan. 1829, Hertig af Östergötland s. å., tillträdde re- 
geringen såsom Sveriges och Norges Konung d. 18 Sept. 1872. ^ 
Gemål: Sophia Wilhelmina Mariana Henrietta, född i • 

Wiesbaden d. 9 Juli 1836, yngsta dotter till Wilhelm Georg I 
August Henrik Belgicus, Hertig af Nassau (f 1839), och , 
Paulina Fredrika Maria, Prinsessa af Wtirtemberg (f 1856), . | 
förmäld Sveriges och Norges Prinsessa och Hertiginna af . * 
Östergötland d. 6 Juni 1857, Sveriges och Norges Drott- r; 
ning d. 18 Sept. 1872. j 

Barn: 1) Oscar Onsfaf Adolf, född Sveriges och Nor- !- 
ges Arffurste å Drottningholm d. 16 Juni 1858, 
Hertig af Wermland s. å., Sveriges och Norges 
Kronprins d. 18 Sept. 1872. 



2) Oscar Carl Ångrnst, född Sveriges och Nor- 
ges Arffurste i Stockholm d. 15 Nov. 1859, Her- 
tig af Gotland s. å. 

3) Oscar Carl Wilhelm* född Sveriges och Nor- 
ges Arffurste i Stockholm d. 27 Febr. 1861, 
Hertig af Westergötland s. å. 

4) Engrene Napoleon Nicolans, född Sveriges och 
Norges Arffurste å Drottningholm d. 1 Aug. 1865, 
Hertig af Nerike s. å. 

4) Charlotta Engenia Ångrnsta Amalia Albertina^ född 
Sveriges och Norges Prinsessa i Stockholm d. 24 April 18?0. 

5) Nikolans August, född Sveriges och Norges Arffurste å 
Drottningholm d. 24 Augusti 1831, Hertig af Dalarne s. å. 

Gemål: Theresia Amalia Carolina Josefina Antoinetta, 

född Hertiginna af Sachsen d. 21 Dec. 1836 på slottet 
Trisdorf i Bajern, —. äldsta dotter till Eduard Carl Wil- 
helm Christian, Prins af Sachsen-Altenburg, Hqrtig af 
Sachsen (t 1852), och Amalia Antoinetta Carolina Adriana, 
Prinsessa af Hohenzollern-Sigmaringen (f 1841), — för- 
mäld Sveriges- och Norges Prinsessa och Hertiginna af 
Dälame d. 16 April 1864. 

Enligt offentliggjorda slågttaflor öfver Skandinaviska rikenas 
Konunjrahus, hårstammar Sveriges och Norges nu regerande Konung, 
l)å mödernet, i ll:e led från Gustaf Wasa, i 20:e från Birger Jarl, i 
23:e från så väl Erik den Helige i Sverige som Knut den Helige i 
Danmark, i 25:e från Inge den Äldre, i 29:e från Erik Segersäll och 
i 31: a från Harald Hårfager. 



Utländska Regerande Hus. 

(i alfabetisk ordning.) 

Anhalt. 

42 qvadr. mil. (1867) 197,041 inv.*) 

Haset Anhalt (af slottet Anhalt — Am Holz — i Harzgerode) är 
f^n af Tysklands äldsta furste-familjer och härstammar från Grefvarne 
af Ascanien (i 12:te seklet), af hvilka Albrekt Björnens son Bernhard 
1180 blef Hertig af Sachsen. Vid dennes död 1212 efterträdde honom 



') Beräknandet af folkmängden så väl för denna som öfriga utländska sta- 
ter grnndar sig på Behrns geogr. Jährb., Almanack de Gotha m. fl. 



sonen Albrekt I (f 1260) i Sachsen, hvaremot hans andre son Henrik 
den fete blef Furste af Anhalt. Den sachsiska linien, hvaraf Herti- 
garne af Sachsen-Lauenburg nedstammade, utdog 1689 med Hertig 
Julius Frans; dessförinnan — 1586 — hade den Anhaltska linien delat 
sig i fyra (ursprungligen fem) grenar, neml. Anhalt-Dessau, Anhalt- 
Bernburg, Anhalt-Köthen och Anhalt- Zerbst. Af dessa utdog grenen 
Anhalt-Zerbst 1793 med Fredrik August, en broder till Kejsarinnan 
Catharina II af Ryssland, Anhalt-Köthen 1847 med Hertig Henrik, och 
Anhalt Bernburg 1863 med Hertig Alexander, så att numera endast 
en gren återstår: Anhalt-Dessau. 

Baden. 

278 qvadr. mil. (1867) 1,434,970 inv. 

Huset Baden är en j^ngre gren af det gamla huset ZäÄWw^^w. Den 
förste Markgrefve af Baden (1130) var Herman I, sonson till Berthold 
den Skäggige, Hertig af Zähringen och Kärnthen ; 60 år senare (1190) 
delades detta markgrefskap mellan två linier: Baden-Baden och Baden- 
Hochberg. Christofer I (f 1527) förenade åter de Badiska besittnin- 
garne till ett helt, men denna enhet gick ånyo förlorad vid hans död. 
då den äldre sonen Bernhard IV (Cecilia Wasas svårfar) fick Baden- 
Baden, och den yngre sonen Ernst Baden-Durlach. Den ena af de från 
dessa bröder härstammande grenar utdog 1771, då Markgrefve Carl 
Fredrik af Baden-Durlach blef hela familjens chef. Efter freden i 
Luneville antog han Kurfurste-titel 1803 och erhöll Storhertiglig vär- 
dighet 1806. Vid sin död 1811 efterträddes han af sonsonen Carl 
Ludvig Fredrik (1811-1818), son till den i Sverige (1801) aflidne 
Arfprins Carl Ludvig, broder till Gustaf IV Adolfs gemål, och sjeli 
gift med Stephanie Beauharnais. Tvenne af Storhertig Carl Fredriks 
yngre söner, Ludvig och Leopold, efterträdde — hvar efter annan — 
brorsonen Carl Ludvig Fredrik; nuvarande Storhertigen är son till 
Storhertig Leopold och dotterson till Konung Gustaf IV Adolf. 

Belgien. 

537 qvadr. mil. (1869) 5,021,336 inv. 

Belgien, som fordom utgjort en del af FrankernesKike, af konun- 
gariket Austrasien och (efter Ludvig den Frommes död) af konunga- 
riket Lothringen, kom sedermera under Tyska Riket och "bildade den 
hufvudsakliga delen af hertigdömet Nedre^Lothringen, som dock snart 
delade sig i en mängd särskilda Rikslän, 'såsom Brabant, Hennegau. 
Luxemburg, Limburg, Flandern etc. Största delen af dessa tillföll 
under 1400-talet Carl den Djerfve, Hertig af Burgund, och (i följande 
sekel) dennes arftagare Kejsar Carl V. Belgien sammanslogs nu med 
de Nederländska provinserne till den s. k. Burgundiska kretsen och 
Öfvergick till Spanska grenen (Filip II) af Österrikiska huset, hvar- 
under det förblef äfven sedan de Norra provinserne (Nederländerna) 



under sista årtiondena af 1500-talet lössleto sig från det Spanska 
lierrayåldet. Genom fördraget i Rastadt och Baden 1714 tillföll Bel- 
gien Österrike, eröfrades 1792 af Fransmannen och förblef en Fransk 
besittning till Napoleons fall 1814, då det förenades med det nybil- 
dade konungariket Nederländerne. De Belgiska provinserna skiljde 
sig imellertid år 1830 från detta rike och utvalde — sedan Prins Ludvig 
af Orleans, Hertig af Nemours, af sagt sig den honom erbjudna kro- 
nan — d. 4 Juni 1831 Prins Leopold Georg Christian Fredrik, bror 
till Hertig Ernst I af Sachsen-Cobtirg-Gotha, till Belgiernes Konung, 
efter hvars död år 1865 Belgiens tron ärfdes af hans son Konung 
Leopold n. 

Brasilien. 

147,624 qvadr. mil (1868 enl. Packingham) 10,058,000 iny. 

Brasilien upptäcktes af Portugisaren C^bral (1500) och kolonise- 
rades längre fram från Portugal. Holländarne intogo småningom hela 
Jandet (1624 — 4Q), men fördrefvos af infödingarne 1654, h var ef ter Bra- 
silien kom under, Portugals och det der regerande huset Bragamas 
välde. Den Portugisiska konungafamiljen residerade 1807—1821 i Rio 
de Janeiro. Efter dess återvändande derifrån till Portugal, förklarade 
sig Brasilien oberoende 1822 och utropade till Kejsare Konung Johan 
VI:s (af Portugal) äldste son Don Pedro I, som vid sin faders död 
(1826) afsade sig den Portugisiska kronan till förmån för sin dotter 
Maria Da Gloria. Don Pedro I efterträddes i Brasilien af sin son. 
Don Pedro H d'Alcantara, som ännu år detta lands beherrskare. 
Huset Braganza, som sedan år 1853 ej längre är regerande i Portu- 
gal, besitter således nu endast kejsardömet Brasilien. 

Braunschweig-Wolfenbiittel. 

67 qvadr. mil. (1867) 302,792 inv. 

Huset Braiinschweicf härstammar från de Italienska Markgrefvarne 
af Este. Vid Markgrefve Albert Azzos död (i ll:e seklet) erhöll hans 
äldre son Welf sin moders (Kunigundas) stora herradöme i Bajern 
och Schwaben, medan den yngre sonen Fulko blef stamfader för 
Markgrefvarne af Este, Hertigarne af Ferrara och Modena m. fl. 
Denna yngre linie utdog på mans-sidan 1803 (jfr Österrike). Welfs 
af Bajern sonson Henrik den Stolte, Hertig af Bajern och Sachsen, 
erhöll med sin gemål, en dotter af Kejsar Lothar, Braunschweigska 
landet såsom allodium. När bemälde Henriks son Henrik Lejonet, i 
striden mot Kejsar Fredrik Barbarossa, förklarats i akt och förlorat 
sina Hertigdömen, förblef dock Braunschweig i Welfska slägtens ägo. 
Henrik Lejonets sonson, Otto Barnet, erhöll detta land i län såsom 
Hertigdöme 1235, 'och från honom härstamma de yngre husen Braun- 
schweig, som sedermera flera gånger förgrenat sig och åter förenats; 
år 1569 söndrade sig de båda ännu fortlefvande grenarne, Braunschweig- 
Danneberg (nu Wolfenbftttel) och Braunschweig-Liineburg (sedermera 
Hannover). 



Under det Hohenstaufiska kejsar-familjen, som kufvade Henrik 
Lejonet, för flere århundraden tillbaka efter tragiska öden utslocknat, 
blomstrar sålunda ännu dess gamla motståndare familjen Welf; - 
afkomlingar af Henrik Lejonet äro ännu i dag regerande icke blott 
i Hertigdömet Braunschweig, utan äfven i Konungariket England. 

Bäjem. 

1,385 qvadr. mil. (1867) 4,824,421 inv. 

Huset Wittehbach, genom Grefvarne af Scheyern härstammande 
från Arnulf den Onde, Hertig af Bajern 912—937 (efter Carolingiska 
ättens utgång), har alltsedan 1180 varit herrskande i Bajern. Dess- 
förinnan styrdes landet af Hertigar af Sachsiska, Welf ska och Öster- 
rikiska Kusen från medlet af 900-talet till 1180, då Grefve Otto V af 
Wittelsbach erhöll Bajern* såsom Hertigdöme. Dennes son Ludvig I 
blef derjemte Pfaltz-grefve vid Rhen. Hans sonsöner delade riket så, 
att den äldre — Ludvig H den Stränge — erhöll Öfre Bajern och 
Pfaltz, den yngre — Henrik — Nedre Bajern. Den sistnämnde gre- 
nen utdog 1340. Af Ludvig den Stränges söner blef den ene (yngre), 
Ludvig III (Kejsare 1314—1347), stamfader för den Bajerska linien, 
som med Hertig Maximilian erhöll Kurvärdigheten 1623 och med Kur- 
fursten Maximilian Josef utdog 1777, under det den andre (äldre). 
Rudolf Stammaren, blef Kurfurste i Pfaltz och stamfader för a) den 
äldre kurfurstliga linien Pfaltz, utslocknad 1559, h) den Skandinaviske 
Unionskonungen Christofer, död barnlös 1448, c) linien Pfaltz-Sim- 
mern, kurfurstlig 1559 och utdöd 1685 med den olycklige Böhmiske 
Konungen PYedrik V:s sonson Carl, d) linien Pfaltz-Neuburg, kur- 
furstlig 1685 och utdöd 1742, é) linien Pfaltz-Sulzbach, som erhöll 
.Kur-Pfaltz 1742 och Kur-Bäjern 1777, men utdog redan 1799,/) Pfaltz- 
Zweibrticken, regerande i Sverige 1654 — 1720 samt på manssidan ut- 
slocknad 1731, och g) Pfaltz-Birkenfeld, hvaraf den nuvarande Bajer- 
ska Konungafamiljen (kurfurstlig 1799 och kunglig 1805) år hufvud- 
grenen och Hertigarne i Bajern en sidogren. 

Danmark. 

693 qvadr. mil. (1870) 1,784,741 inv. 

Island, Färöarne och besittningar utom Enropa 2,085 qvadr. mil. 124,020 inv. 

Om man undantager Magnus den Gode (af Ynglingaätten), Olof 
II Håkansson (Folkunge), Erik af Pomern och Christofer af Bajern, 
har Danmark endast ägt Konungar af 5:ne ätter: Sköldungaätten. 
Sven Estridssons ätt och huset Oldenhurg. Detta sistnämnde, härstam- 
mande från Christian Grefve af Oldenhurg (1155), har alltsedan 1448. 
då Christian I af bemälde hus valdes till Konung af Danmark, inne- 
haft Danska tronen. Nämnde Konung valdes 1460 — efter grefliga 
Schauenburgska husets utgång — äfven till Hertig af Schleswig och 



Grefve af Holstein, hvilket sistnämnde land år 1434 af Kejsaren upp- 
höjdes till Hertigdöme. Att såväl Christian I, som hans båda när- 
maste efterträdare, dessutom innehaft Svenska tronen är väl bekant, 
äfvensom att Norge under Oldenburgska dynastien varit förenadt med 
Danmark ända till är 1814. Från Konung Christian I härstamma 
följande linier af Oldenburgska huset, neml. 1) den år 1863 med 
Konung Fredrik VII på manssidan utgångna Danska Konungafamiljen, 
som efter de stora Napoleonska krigen gick miste om Norge, men 
deremot erhöll Hertigdömet Lauenburg, 2) linien Holstein-Sönder- 
borg, härstammande från Konung Fredrik ILs yngre broder Hans 
och delande sig i 2:ne grenar, Holstein-Sönderborg-Augustenborgoch 
Holstein-Sönderborg-Gliicksborg, 3) hertigliga huset Holstein-Gottorp 
(afkomlingar af Konung Christian III:s broder Adolf), hvaraf den äldre 
grenen med Peter III (Carl Peter Ulrik) 1762 besteg Rysslands Kej- 
saretron (se detta Rike), den yngre grenen åter delat sig i två, den 
ene regerande i Sverige 1751—1818 och i Norge 1814- 1818 samt ännu 
fortlefvande, den andra i besittning af Storhertigdömet Oldenburgs 
regering (jfr Oldenburg). 

På grund af Londonerprotokollet d. 8 Maj 1852 och Danska tron- 
följdslagen af d. 31 Juli 1853 har Prins Christian, yngre broder till 
Hertigen af Holstein-Sönderborg-^/^cÅ-sÄor^, efter förutvarande Dan- 
ska Konungafamiljens utslocknande på manssidan år 1863 uppstigit 
på Danmarks tron under namn af Christian IX. Hans herradöme 
minskades dock genom afträdandet till Preussen, efter ett olyckligt 
krig, vid Wiener-freden d. 30 Okt. 1864, af Hertigdömena Schlesvig. 
Holstein och Lauenburg. 

England eller Stora Britannien. 

I Europa: 5,768 qvadr. mil. (1871) 31,817,108 inv. 
, Utom Europa: 235,817 qvadr. mil. 169,110,000 in v. 

De dynastier, som före den nuvarande — Hannoverska — regerat 
i England, hafva varit: den Anglosachsiska, den Danska Sköldunga- 
iitten, den Normandiska, huset Plantagenet-Anjou med grenarne Lan- 
caster och York, huset Tudor, Skottska dynastien Stuart och huset 
Oranien (Wilhelm III). Huset Hannover (eller Braunschweig-Ltine- 
Wrg) år en yngre gren af det Braunschweigska huset, härstammande 
från det Italienska markgrefliga huset Este och det Tyska huset Welf. 
Ernst August af Braunschweig-Ltiueburg var Hertig af Hannover, då 
ban 1692 upphöjdes till Kurfurste. Med hans son Georg I uppsteg 
Hannoverska nuset äfven på Engelska tronen. Under Konung (Jeorg 
III förklarades Hannover 1814 för Konungarike. Vid Wilhelm IV:s 
<iöd 1837 skiljdes detta land från England, då hans yngre bror 
Krnst August, Hertig af Cumberland, efterträdde honom i Hannover, 
medan Storbritanniska kronan, som är ärftlig äfven på qvinnosidan. 
öfvergick till den äldre broderns, Hertigens af Kent, dotter Victoria. 
År 1866 eröfrades Hannover af Preussen. Sedan Stuartska husets 



8 

tillträde 1603 har Skottland varit förenadt med England; deras par- 
lament förenades till ett år 1707. Irland eröfrades af England redan 
1172, men det Irländska parlamentet införlifvades först år 1800 med 
det Stor-Britanniska. 

Frankrike. 

I Europa: 9,580 qvadr. mil. (1866) 36.469,845 inv. 
Utom Europa: omkr. 10,500 qvadr. mil. omkr. 5,300,000 inv. 

Före Franska revolutionens utbrott (1789) hafva egentligen endast 
trenne dynastier regerat i Frankrike, Merovingerne (från medlet af 
5:e seklet till 752), Carolingerne (752-987) och Capetingerne (sedan 
987). Husen Valois (regerande 1328—1589) och Bourbon (1589—1792, 
1814—1830) äfvensom huset Orleans (1830—1848) äro nemligen linier 
af den sistnämnda dynastien och härstamma alla, likasom den äldre 
linien Gapet, från dfen förste Capetingiske Konungen Hugo (f 996) 
och från dennes farfarsfar Robert den Starke, GrefveafParis(t867). 

Huset Bourbon härleder sig medelbart från Ludvig den Heliges 
yngre son Grefve Robert af Clermont, hvars son Ludvig blef Hertig 
af Bourbon (t 1341). Dennes ättling i 8:e led. Konung Henrik af 
Xavarra, uppsteg, efter grenen Valois' utgång, på Frankrikes tron, 
under namn af Henrik IV, och från honom härstamma de trenne 
ännu varande linierna af huset Bourbon, neml. den äldsta, (repre- 
senterad af Hertigen af Bordeaux), sedan år 1830 skiljd från Franska 
tronen, — den mellersta, genom medelbar ätteledning från Konung 
Ludvig XIV:8 vngre sonson Filip, som efter Carl II:s död blef Konung 
af Spanien, och den yngsta eller Orleanska linien, genom ätteledning 
från Ludvig XIILs yngre sonson. Hertig Filip af Orleans, och under 
tidskiftet 1830 — 1848 i besittning af Franska tronen (f. n. represente- 
rad af Grefven af Paris). Den efter 1789 års revolution år 1792 in- 
förda republikanska Styrelseform upphörde, då Napoleon Bontparte 
(Napoleon I), år 1804 upphöjdes till Frankrikes kejsare. Han herr- 
skade öfver detta land till 1814 och 100 dagar af 1815, eller till åter- 
insättandet af Bourbonska konunga-ätten. Efter revolutionen 1848 
infördes åter den republikanska styrelseformen, som likväl för andra 
gången utbyttes mot Kejsaredömet, då Ludvig Napoleen (Napoleon 
III), den förre Kejsarens brorson, år 1852 utropades till Fransmän- 
nens Kejsare. Sedan Frankrike år 1870 invecklats i ett för detta 
land olycksdigert krig och Kejsareji derunder sjelf blifvit krigsfånge, 
förklarades han, vid en i Paris å nyo utbruten revolution d. 4 Sept. 
s. å. för sig och sin ätt Frankrikes tron förlustig, hvilket af den seder- 
mera sammankallade National-församlingen d. 2 Mars 1871 bekräfta- 
des. Genom det derefter i Frankfurt a. M. d. 10 Maj 1871 med 
Tyskland afslutade fredsfördrag nödgades Frankrike, jemte andra 
hårda fredsvilkor, underkasta sig afträdandet af största delen af 
Elsas och liOthringeci, utgörande ett område af omkring 270 qv. mil 
med 1,622,000 invånare. 



Med bibehållande af den vid September-revolutionen proklame- 
rade republikanska styrelseform, valde national-församlingen d. 31 
Aug. 1871 en af sina ledamöter, Thiers (fordom konseljpresident un- 
der konungadömet), åt hvilken Församlingen omedelbart efter sitt 
sammanträaande provisoriskt uppdragit verkställande makten, till 
Franska Republikens President. 

Grekland. 

948 qvadr. mil. (1871) 1,457,894 inv. 

Grekland, hvars sjelfständighet från Turkiet erkändes genom fre- 
den i Adrianopel 1829, erhöll d. 13 Febr. 1832 (sedan den af Gre- 
kerne valde Presidenten, Grefve Capo dTstria, 1831 blifvit mördad och 
Prms Leopold af Sachsen-Coburg (sedermera Leopold I i Belgien) 
afsagt sig den honom erbjudna Konungavärdigheten), genom skydds- 
magternes Englands, Frankrikes och Kysslands medverkan, till Kon- 
ung Prins Otto af Bajern (af huset Wittelsbach), andre son till Kon- 
ung Ludvig af bemålde Rike. Till följd af en i Oktober år 1862 i 
Athén utbruten revolution lemnade emellertid Konung Otto landet och 
förklarades af Grekerne tronen förlustig. Prins Alfred af Stora 
Britannien, Drottning Victorias andre son, utropades kort derefter 
till Konung, men afböjde det gjorda anbudet, hvarefter Grekland, ge- 
nom ofvannämnde skyddsmagters bemedling, till Konung bekommit 
Prins Wilhelm af Danmark, yngre son till Danske Konungen Christian 
IX (af grenen Holstein-Sönderborg-Glilcksborg), och har denne Prins 
d. 6 Juni 1863 mottagit den Grekiska kronan under namn af Georg L 
Samtidigt införlifvades med Grekland Joniska öarne, tillförene repu- 
blik under Englands skydd. 

Hessen-Darmstadt. 

♦ 139 qvadr. mil. (1867) 823,138 inv. 

Sedan landtgrefvarne af Thuringen 1247 utdött med Henrik 
Raspe, tillföll allodiet Hessen dennes brorsdotter Sophia, gift med 
Hertig Henrik II af Brabant, som var en ättling af de gamle Grefvarne 
af Hennegau och Löwen samt genom Gerberg af Nedre-Lothringen 
ledde sin härkomst anda från Carl den Store. Den från Henrik II:s 
äldre son Henrik III den Saktmodige nedstämmande hertigliga Bra- 
bantska linien utslocknade 1355; den yngre sonen Henrik Barnet er- 
höll 1292 Hessen såsom Landtgrefskap till län af Kejsaren. Hans 
ättling i 7:de led var Landtgrefve Filip den Ädelmodige, från hvars 
äldre son, Wilhelm den Vise, linien Hessen-Kassel (på Svenska tro- 
nen 1720-1751, Kurfurstlig 1803) ledde sina anor, under det en yngre 
son Georg den Fromme blef stamfader för Stor-Hessiska eller Hessen- 
Darmstadtska linien, som erhöll Storhertiglig värdighet 1806. Af 
Hessen-Kasselska linien uppkommo icke-suveräna sidogrenarne Hessen- 
Philipsthal, Hessen-Philipsthal-Barchfeld och (den år 1834 på mans- 



10 

I 

'sidan utgångne) Hessen-Rothenburg. Den numera åfven på manssidan 
utgångna landtgrefliga Hessen-Homburgska slägten åter bildade en 
yngre ffren af den Darmstadtska linien, såsom härstammande från 
Georg den Frommes yngre son Fredrik (f 1638). 

I följd af den för Preussen gynsamma utgången af kriget i Tysk- 
land 1866 blef Kurfurstendömet Hessen s. å. med Preussen inför- 
lifvadt; äfvensom Landtgrefskapet Hessen-Homburg, vid gränsreglering 
med Storhertigdömet Hessen, jemlikt fredsfördraget d. 3 Sept. 1866, 
med flera landsdelar till nämnda monarki afträddes. 



Italien. 

5,341 qvadr. mil. (1862) 25,003,635 inv. 

Då Vest-Romerska Riket med Romulus Augustulus år 476 gick 
öfver ända, blef först Herulerhöfdingen Odoaker (till. 493), derpå Öst- 
göta-konungen Theodorik Italiens beherrskare. ^Det Östgötiska väldet 
i Italien störtades fmellertid redan 554 af den Öst-Romerske fälther- 
ren Narses, hvarpå Italien underlades den Öst-Romerske (Grekiske) 
Kejsaren. Norra och vestra delen af halfön besattes sedermera af 
Longobarderne 568, hvaremot Grekerne ännu i flera århundraden in- 
nehade södra och östra Italien. Det Longobardiska Riket (hvaraf 
namnet/'Lombardiet") införlifvades af Carl den Store med hans stora 
Frankiska Rike, och vid delningen af sistnämnde Rike i Verdun år 
843 tillföll Italien Kejsar Lothar, den äldste af Ludvig den Frommes 
söner. Då dennes ätt snart utdog, upphäfde sig flere inhemska fur- 
star, på qvinnosidan afkomlingar af Carl den Store, till Italiens Kon- 
ungar, tills Tyske Konungen Otto den Store lät kröna sig till Kon- 
ung af Italien och till Kejsare; sistnämnde värdighet, i Vestern åter- 
upplifvad af Carl den Store, bibehölls alltsedan fortfarande af det 
Tyska Rikets öfverhufvud. Om herraväldet öfver Itajien fördes fram- 
gent blodiga krig; de Tyske Kejsarne kunde dervid ej göra sinmagt 
gällande, åtskilliga större och mindre stater uppstodo, och Italien 
blef alltmer en lekboll för främmande magter, i synnerhet Frankrike, 
Österrike och Spanien. Bland de mera betydande stater, som vid 
denna tid funnos i Italien, märkas, utom Kyrkostaten (jfr Rom), Her- 
tigdömena Savoyen (se nedan), Mailand (under familjerna della Torre. 
Visconti och Sforza till 1535, derpå under Spanien till 1713 och Öster- 
rike till 1797), Mantua (under familjen Gonzaga till 1708, sedan un- 
<ler Österrike till 1797), Ferrara (under huset Este till 1597, sedan 
under Påfven i Rom), Modena (under huset Este till 1797J), och Parma 
{under familjen Farnese till 1731, Bourbon till 1735, Österrike till 
1748 och Bourbon ånyo till 1802), Hertigdömet Florens, senare Tos- 
cana (under familjen Medici till 1637, sedan under huset Österrike- 
Lothringen till 1801), republikeme Venedig och Genua, samt Konunga- 
riket Neapel och Sicilien (under Normanaiska huset till 1194, under 
Hohenstauferne till 1266, huset Anjou (en yngre gren af Franska 



11 

Konungafamiljen) till 1435*), Konung Alfons V af Arragonien till 
1458, den oäkta Airagoniska linientill 1501**), Spanska dynastien 
till 1713, hvarefter Neapel tillföll Österrike, under det Sicilien till 
1720 var i förening med Savoyen, men sedermera äfven tillföll Öster- 
rike, slutligen båda 1735 ett särskildt Konungarike under en yngre 
gren af de Spanska Bourbonerne). Efter Franska revolutionen un- 
dergick Italien många och stora omhvälfningar. Så upprättades 1797 
i Öire Italien en Cisalpinsk (sedermera Italiensk) republik, republiken 
Venedig öfverändakastades, Genua förvandlades till en Ligurisk re- 
publik, Konungariket Etrurien (1801 — 07) bildades af Toscana o. s. v. 
Kort derefter gjorde sig Napoleon till herre öfver hela Italienska 
halfön, dels såsom omedelbart införlifvad med Frankrike, dels såsom 
ett eget konungarike (Italien), med Napoleon sjelf till Konung, dels 
(Neapel) såsom en vasallstat först under hans broder Josef, sedan 
under svågern Murat. Efter Napoleons fall 1814 styckades Italien 
åter af Wiener-kongressen. Österrike erhöll det nybildade Konunga- 
riket Lombardiet-Venedig, Sardinien åter erhöll Genua, i Toscana, 
Kyrkostaten och Neapel återställdes de förra regeringame, Modena 
lemnades åt Erkehertig Frans (IV) af Österrike, en dotterson af den 
siste Hertigen af huset Este, och Parma åt Napoleons gemål, Marie 
Louise af Österrike, hvaremot Parmas fordna beherrskare, en yngre 
gren af de Spanska Bourbonerne, erhöll ett nybildadt Hertigdöme 
Lucca. Vid Marie Louise's död (1847) återinsattes imellertid Herti- 
gen af Lucca i sitt förra Hertigdöme. 

Det nu öfver Italien herrskande huset Savoyen härstammar från 
Berthold, Burgundisk Ståthållare eller Grefve öfver Savoyen (om- 
kring år 1000), af Sachsisk börd. Dennes ättling i 13:de led, Ama- 
deus VIII (sedermera Påfve under namn af Felix V), upphöjdes 141G 
af Kejsar Sigismund till Hertig af Savoyen. Vid Hertig Carl Ema- 
nuel I:s död 1630 delade sig Savoyiska huset i 2 grenar, den Hertig- 
liga familjen (härstammande från den äldre sonen Victor Amadeus 
I) och huset Savoyen-Carignan (ledande sin härkomst från den yngre 
sonen Thomas Frans). Victor Amadeus II erhöll 1713 ön Sicilien 
(som 1720 utbyttes mot ön Sardinien) samt Konungatitel. Efter Na- 
poleons fall erhöll, såsom nyss nämndes. Konungen af Sardinien, som 
under Napoleons herravälde varit fördrifven från fastlandet, äfven 
den förra republiken Genua. Den äldre grenen utslocknade med 
Konung Carl Felix år 1831, hvarefter huset Savoyen-Carignans huf- 
vudman Carl' Albert (nuvarande Konungens fader) besteg Sardiniens 
tron. Konung Victor Emanuel kom 1859 i besittning af Lombardiet 
genom krig mot Österrike, men måste 1860 afstå Savoyen och Nizza 
till Frankrike. Han har sedermera utsträckt sitt välde öfver Modena, 
Parma, Toscana, Neapel och Sicilien, Venetien och Kyrkostaten med 
Rom. År 1861 antog han titel af Konung af Italien. 



•) Ön Sicilien kom dock redan år 1282 under Arragoniens regenthus. 
") Sicilien stod fortfarande under Konungarne af Arragonien. 



12 

Liechtenstein. 

3 qvadr, mil. (1867) 8,320 inv. 

Gundaccar, en ättling af det gamla Österrikiska huset Liechten- 
stein, erhöll Furste-värdighet 1623. Genom köp förstorades familjens 
herradöme, och 1719 upphöides Grefskapet Vaduz och herrskapet 
Schellenberg till Riksfurstendöme, under namn af Liechtenstein. 

Lippe. 

Lippe-Detmold. Schaumburg-Lippe. 

21 qvadr. mil. (1867) 111,352 inv. 8 qvadr. mil. (1867) 31,186 inv. 

Huset Lijjpe härstammar från de redan i 12:te seklet omtalade 
Herrarne "von der Lippe", som ansågos såsom afkomlingar af ett 
gammalt Keruskiskt furstehus. Familjen sönderföll med Simon VLs 
söner i 2 srenar, hvaraf den äldre — till Detmold — blef Furstlig 
1720, och den yngre - till Schaumburg-Lippe — 1807. Till den 
äldre grenen höra, såsom icke-suveräna sidogrenar, Grefvarne af Lippe- 
Biesterfeld och Lippe- Weissenfeld. 

Mecklenburg. 

Mechlenhurg-Schwerin. MecMeyiburg-Strélitz. 

244 qvadr. mil. (1867) 560,618 inv. 49 qvadr. mil. (1867) 98,770 inv. 

Mecklenburyska huset, bland Europas suveräna furstehus det enda 
af Slavisk börd, leder genom 32 generationer sin slägt tillbaka till de 
hedniska Furstarne i "Wenden" och har i mer än 1000 år herrskat 
öfver samma länder som nu, med undantag allenast af Wallensteins 
och Napoleons snart öfvergående ockupationer. Familjen, som i 13:de 
— 15:de århundradena var splittrad i flera grenar och under denna 
tid äfven gifvit en Konung, Albrekt, åt Sverige, sammansmälte sedan, 
så att Henrik den Fete (son till Konung Albrekts brorson, den i hi- 
storien om 8. k. Fetaliebröderne namnkunnige Hertig Johan H) blef 
ensam Hertig öfver hela landet 1471. Snart delades dock Mecklen- 
burg ånyo. De ännu herrskande grenarne Schwerin och Strelitz här- 
stamma från Hertig Adolf Fredriks (f 1658) söner Fredrik och Adolf 
Fredrik II samt blefvo båda Storhertigliga 1815. Från Adolf Fredrik 
I:s broder Johan Albert II härstammade linien Giistrow, som utdog 
1695. 

Monaco. 

•V qvadr. mil. (1867) 3,127 inv. 

Detta Furstendöme lydde redan i 10:de seklet under den Genue- 
siske familjen Grimaldi. En ättling af denna slägt ställde sig .1641 
under F'ranskt beskydd och erhöll Hertigdömet Valentinois. Ätten 



JL3 

utdog på manssidan 1731, men ärfdes (genom gifte) af familjen Ma- 
tignon, som sedandess varit herrskare öfver det lilla Furstendömet. 
\'tterligare minskadt genom ett fördrag med Frankrike d. 2 Februari 
1861. 

Nederländeme. 

I Europa: 641 qvadr. mil. (1869) omkr. 3,852,000 ') inv. 
Utom Europa: 32,250 qvadr. mil., omkr. 2?,453,0Ö0 inv. 

Nederländska Konungafamiljen tillhör huset H^auau-Oranien, Hu- 
set Nassau påstås leda sin härkomst från en broder till den Tyske 
Konungen Conrad af Ftanken; med säkerhet kunna dess anor räknas 
från Walram I (f 1020) och dennes son Walram II (f 1068). Under 
de Hohenstaufiska Kejsarne ökades Grefvarnes af Nassau besittningar. 
Tid Henrik den Rikes död (1254\ då hans yngre son Otto ärfde 
norra delen af hans land, skiljdes familjen i 2:ne linier, den Walra- 
miska och den Ottoniska. Den Walramiska — hvaraf Kejsar Adolf 
af Nassau (1292—1298) var en ättling — sönderföll i en mängd gre- 
nar, som dock alla ånyo förenades under Ludvig II (1605). Från 
dennes 3 söner, Wilhelm Ludvig, Johan och Ernst Casimir, upp- 
kommo sedan de 3:ne grenarne Nassau-Saarbriick, Nassau-Idstein och 
Nassau-Weilburg, af hvilka den förste utslocknade 1816, den andre 
1721, och den tredje, som 1806 erhöll Hertiglig värdighet, regerade 
öfver Nassau till 1866, då detta land underlades Preussiska kronan. 
Ättlingarne af förenämnde Grefve Otto kommo under tiden i besitt- 
ning af flera Nederländske herrskap, äfvensom (1530) af Furstendö- 
met Oranien (vid Avignon) ; de sönderföllo 1559 i 2 linier, i det Wil- 
helm af Oranien (den bekanta Nederländske statsmannen och fält- 
herren) blef stamfader för den ena — hvartill hörde Nederländemes 
berömde Ståthållare Moritz, Henrik Fredrik, Wilhelm II och Wilhelm 
III (åfven Konung af England), med hvilken sistnämnde denna linie 
utdog 1702 — , under det den andra (Tyska) linien härstammade från 
Wilhelms broder Johan IV, Grefve till Nassau-Dillenburg. Vid Johan 
rV:8 död sönderföll ytterligare denna linie i 4 grenar (Nassau-Siegen, 
N. Dillenburg, N. Dietz och N. Hadamar), af hvilka den 3:dje — 
Nassau-Dietz — öfverlefde och ärfde de Öfriga äfvensom den äldre 
(Oraniska) grenen och sålunda förenade hela det Ottoniska husets 
besittningar, med undantag af Furstendömet Oranien, som under- 
kastades först Preussen och sedan (1713) Frankrike. Det Nassau- 
Oraniska huset fördrefs under B>anska revolutionen från Nederlän- 
deme, men efter Napoleons fall blef Furst Wilhelm af Nassau-Dietz 
år 1815 erkänd som jKonung af Nederländeme (under namn af Wil- 
helm I); dermed förenades äfven Belgien och (i utbyte mot åtskilliga 
andra länder i Tyskland) Storhertigdömet Luxemburg. Belgien skilj- 
des dock redan 1830 från det Nederländska Konungariket och Luxem- 



*) loberäkn. unionsstaten Luxemburg. 



14 

burg har numera, under personal-union med detta rike, enligt för- 
fattningsurkunden af d. 16 Okt. 1868, sin särskilda styrelse under 
Konungen af Nederländerna såsom Storhertig. 



Oldenbupg. 

116 qvadr. mil. (1867) 315,622 inv. 

Den i Oldenburg herrskande familjen är yngsta grenen af Hol- 
stein-Gottorpska huset, hvilket åter, såsom vi sett vid Danmark, är eu 
yngre linie af det i Danmark regerande Oldenhurgska huset. När den 
Kyske Kejsar Paul (af Holstein-Gottorps äldsta gren) mot sina besitt- 
ningar i Holstein tillbytt sig Grefskapeme Oldenburg och Delmenhorst 
af Danmark, öfverlemnade han bemälde Grefskaper åt Fredrik August, 
Biskop af Lybeck (den Svenske Konung Adolf Fredriks broder). De 
upphöjdes 1774 till Hertigdömet och 1815 till Storhertigdömet Olden- 
burg, förstorades 1803 med Biskopsdömet Lybeck, 1817 med Fursten- 
dömet Birkenfeld och 1818 med Herrskapet Jeversamt öfverflyttades 
1823 på Fredrik Augusts brorson, Storhertig Peter Fredrik Ludvig, 
nuvarande Storhertigens farfader. 



Polen. 

2,220 qvadr. mil. (1867) 5,705,607 inv. 

Konungariket Polen har haft regenter af en mängd olika famil- 
jer, hufvudsakligen till följd af det år 1572 vidtagna stadgande, att 
Konungarne skulle väljas. Före nyssnämnde år styrdes Polen af 
Piastska huset (från 9:de till 14:de seklet), den i Ungern herrskande 
grenen af huset Anjou (sidogren af Franska Konungafamiljen) (1370 
—1386) och Jagellonska ätten (1386 - 1572). Efter sistnämda ätts ut- 
gång valdes Henrik af Valois (såsom Frankrikes Konung: Henrik Hl), 
Stefan Bathori, Sigismund Hl och hans båda söner (af Svenska Wasa- 
ätten), Mikael Wisnioviecki, Johan Sobieski, Kurfurstarne August U 
och August ni af Sachsen samt Stanislaus Poniatowski, den siste 
Konungen i Polen, såsom ett sjelfständigt rike. Under Stanislaus 
blef neml. landet inkräktadt af sina grannar, Ryssland, Preussen och 
Österrike genom delningarne 1772, 1793 och 1795. För en kort tid 
återupprättades en del af det fordna Polen under benämningen Stor- 
furstendömet Warschau (1807—1813), men detta Storfurstendöme, 
som till beherrskare hade Fredrik August af Sachsen, skiftades at 
Wiener-kongressen mellan Ryssland och Preussen. Vid denna Polens 
sista delning erhöll Ryska Kejsaren den största delen jemte hufvud- 
staden Warschau och bär alltsedan titeln: Konung af Polen. 






*i 



15 

Portugal. 

I Europa: 1,685 qvadr. mil. (1868) 4,360,974 inv. 
Utom Europa: omkr. 25,900 qvadr. mil. 3,873,659 inv. 

Ikfed undantag af tiden mellan 1580 och 1640, då Portugal lydde 
under Habsburgska huset i Spanien, har från Konungarikets upp- 
komst till nyaste tider endast en herrskare^lågt regerat i Portugal. 
Denna slägt var ursprungligen en sidogren af de Franska Capetin- 
geme och kallades den Burgundiska efter stiftaren Grefve Henrik af 
Burgund; man plägar imellertid skilja denna slägt i tre särskilda dy- 
nastier, hvilka efter hvarandra innehaft Portugals tron, nemligen den 
äkta Burgundiska (till 1383), den oäkta Burgundiska eller mmiljen 
d'Avizo (till 1580) och huset Braganza, som, härstammande från Kon- 
ung Johans af Portugal naturlige son Alfons (Hertig af Braganza, t 
1461), i Brasilien ännu fortlefver, men i Portugal upphörde att re- 
gera med Drottning Maria Da Gloria (f 1853). Bemälda Drottning 
efterträddes af sin son Pedro, nuvarande Konungens äldre broder, på 
fädernet en Prins af Sachsen-Cohurg-Qothas Hertigliga slägt, hvilken 
Portugals nu regerande familj sålunda tillhör. 

Preussen. 

6,472 qvadr. mil. (Dec. 1867) 24,039,668 inv. 

Grefliga Zollernska eller Hohertzollerhska huset, härstammande från 
Thassilo, Grefve af Zollem vid år 800, delade sig (i 12:te seklet) i 
2:ne linier, i det från Grefve Rudolf U:s söner Grefve Fredrik IV af 
Hohenzollem oQh Borggrefve Conrad af Nörnberg den Schwabiska 
(eller Hohenzollernska) och den Frankiska (Niimbergska) linien leda 
sina anor. Från den förstnämnde linien härstamma de sedan slutet 
af 1500-talet i 2:ne familjer (Hechingen och Sigmaringen) skilj da 
Furstame af Hohenzollem, som år 1849 till förmån för Preussen af- 
trädde sina suveränitets- och regerings-rättigheter ocK sedermera an- 
setts såsom en yngre sidogren af det Preussiska Konungahuset. En 
ättling åter af Borggrefve Conrad af Nörnberg, Fredrik V, köpte 
Mark-Brandenburg af Kejsar Sigismund och blef kort derefter (under 
namn af Fredrik I) Kurfurste i detta land. Sedan Kurfurstarne af 
Brandenburg ytterligare (1618) genom arf kommit i besittning af det 
Polska hertigdömet Preussen, som erhöll suveränitet 1657, samt flere 
andra länder, antog Kurfursten Fredrik Hl titeln Konung af Preussen. 
Detta land har sedan, fortfarande under Hohenzollernska dynastien, 
genom dels eröfring, dels fredslust, dels köp kommit i besittning af 
betydliga landsträckor, såsom Schlesien, Posen och andra delar af det 
forana Polen, Pomem, flere länder i Westfalen och vid Rhen, en del 
af Sachsen och sednast Hertigdömena Schlesvig, Holstein och Lauen- 
burg, Konungariket Hannover, Kurfurstendömet Hessen, Landtgrefska- 
pet Hessen-nomburg, Hertigdömet Nassau, fria riksstaden Frankfurt 
am Main, m. fl. Hessen-Darmstadtska och Baijerska landsdelar. 



16 

Preussiska statens tillväxt under sednaste århundraden visar sig 
af följande statistiska öfversigt: 

Området utgjorde: 

år 1608 qvadr. mil 716. 

» 1688 .» X 2,013. 

» 1786 » » 3,540. 

..-1806 « >> 5,725. 

o 1867 » » 6,472. 

Folkmängden utgjorde: 

år 1713 omkr. 1,650,000. 

.. 1786 .. 5,430,000. 

). 1816 ■ » 10,402,631. 

» 1840 » 14,991,241. 

i» 1852 » 16,935,420. 

» 1864 » 19,304.843. 

» 1867 « 24,039,668. 

(Se vidare nedanföre under Ti/ska Biket.\ 

Reuss. 

JReuss-Greiz. Reuss-Schleiz-Lohenstein-Ehersdorf, 

5 qvadr. mil. (1867) 43,889 inv. 15 qvadr. mil. (1867) 89,097 inv. 

Huset BeusSy som antagit Furstetiteln sedan 1778 och hvars alla 
manliga medlemmar bära namnet Henrik, leder sin härkomst från Ek- 
bert, Grefve af Osterode (år 900), och från de i 13:te seklet såsom 
Xejserliga Riksfogdar vid Pleisse, Elster och Saale omtalade Herrarne 
af Gleisberg. Familjen har varit delad i åtskilliga grenar, hvaraf nu 
blott återstå Reuss-(jreiz (eller den äldre grenen) och Reuss-Schleiz 
(yngre) med bigrenen Reuss-Schleiz-Köstritz. 

Rom. 

Grunden till påfvarnes verldsliga magt lades 755, då Frankiske 
Konungen Pipin den Lille skänkte dem det från Longobarderne er- 
<)frade Grekiska Exarkatet Ravenna vid Adriatiska hafvet. Carl den 
Store ökade denna nybildade Påfvestat med Perugia och Hertigdömet 
Spoleto. Under de följande århundradena förstorades beständigt dess 
besittningar, särdeles genom den Toscanska Grefvinnan Mathildas be- 
kanta donation (1077) af s. k. "St. Peters arfvedel." År 1791 förlo- 
rade imellertid Påfven sina besittningar i Frankrike, Avignon och 
Venaissin. År 1798 förklarades Påfvens stater för en Romersk re- 
publik, men återställdes dock redan 1800; af Napoleon införlifvades 
sedermera Kyrkostaten dels med Franska Kejsaredömet, dels med 
Konungariket Italien, men 1814 återfick Påfven sina fordna Italienska 
besittningar. Sedan 1860 har dock Kyrkostaten, del efter del, å nyo 



17 

förenats med Konungariket Italien, så att deraf för påfven endast 
återstå de apostoliska palatsen Vatican och Latran med tillhörande 
lägenheter, äfvensom villa Castil-Gondolfo med dertill hörande lägen- 
heter, hvaraf fortfarande besittning blifvit honom af Konungen af 
Italien, genom lag d. 31 Maj 1871, tillförsäkrad. 



Ryssland. 

376,709 qvadr. mil. (1867) 82,159,630 inv. 

Deraf Polen 2,220 qvadr. mil. (1867) 5,705,607 inv. 
' » Finland 6,367 qvadr. roil (1867) 1,830,85^1 inv. 

» Kaukasien 1,1^1 qvadr. mil. (1867) 4,661,824 inv. 

» Siberien och Central-Asien 270,624 qv. mil, 6,302,412 inv. 

Om man undantager det Mongoliska herraväldet och de 15 år 
(1598—1613), då inre stridigheter och täta tronombyten ägde rum i 
Kyssland, har nämnde Kejsaredöme alltsedan Eikets grundläggning 
%2 af Rurik och dennes bröder (sannolikt till börden Svenskar) en- 
dast beherrskats af 3:ne dynastier, nemligen Ruriks (862— 1598), huset 
Romanow (1613 — 1762) och det nu regerande Holstein-Gottorpska hu- 
set, en gren af Oldenburgska huset (se Danmark), hvilket sistnämnde 
med Peter III, son af Hertig Carl Fredrik af Holstein-Gottorp (Carl 
XILs systerson) och Zar Peter Ls dotter Anna, år 1762 besteg Ryss- 
lands tron. Af Peter III är nuvarande Kejsaren en ättling i 3:die 
led (Paul-Nikolaus-Alexander). — Såsom ofvan (vid Polen) är nämndt, 
är Rysslands Kejsare tillika Konung af Polen. 



Sachsen. 

272 qvadr. mil. (1867) 2,423,401 inv. 

Grefliga huset Wettin, blomstrande redan i 10:de seklet, erhöll 
genom gifte Markgrefskapet Meissen (i ll:te seklet) och Landtgref- 
skapet Thuringen (i 13:de seklet). En ättling af detta hus, Landt- 
gretve Fredrik I den Stridbare, blef — sedan Kurfurstarne af Asca- 
niska huset utdött — Kurfurste af Sachsen 1423. Med hans sonsöner. 
Kurfursten Ernst och Albrekt den Behjertade, delade sig huset Wettin 
i 2 linier, den Ernestinska (äldre) och Albertinska (jrngre). Från den 
äldre härstammade de Sachsiska Kurfurstarne Fredrik den Vise, Jo- 
han den Beständige och Johan Fredrik I, men sedan den sistnämnde 
under reformations-krigen måst lemna Kurvärdigheten 1547 åt Hertig 
Moritz (af Albertinska linien), har den Ernestinska linien (ehuru äl- 
dre) fått nöja sig med den mindre delen af Sachsen eller de Sachsi- 
ska Hertigdömena, under det Kurfurste värdigheten med större delen 
af landet tillfallit den yngre — Albertinska — linien, som under åren 
1697—1763 derjemte innehade Polens krona och år 1806 antog Kon- 

Stat, Handbok. 2 



18 

ungatitel öfver Sachsen. För en kort tid (1807—1813) var Konung 
FredrDc August af Sachsen, sonson till Konung August II af Polen 
och farbror till Sachsens nu regerande Konung, äfven Storhertig af 
Warschau, men detta upphörde efter Napoleons fall. 



Saclisen-Altenburg. Saclisen-Ooburg-Qotlia. 

24 qvadr. mil. (1867) 141,426 inv. 36 qvadr. mil. (1867) 168,851 inv. 

Sachsen-Melningen. Sachsen- Weimar-Eisenaoli. 

45 qvadr. mU.' (1867) 180,335 inv. 66 qvadr. mil. (1867) 282,928 inv. 

Ernestinska grenen af huset Wettin förlorade, såsom nyss (vid 
Sachsen) nämndes. Kurvärdigheten 1547 och delade sig under följande 
seklet i flera grenar, alla härstammande frän Kurfursten Johan Fre- 
driks sonson, Johan af Weimar (f 1605). Af dennes 4 söner dogo 
den andre — Albert — och den fjerde — Bernhard (30-åriga kriget? 
berömde fältherre) utan barn, men från den äldste — Wlhelm af 
Weimar — och den tredje — Ernst den Fromme af Gotha och Alten- 
burg — leda såväl de nuvarande Hertigliga, som flere numera utdöda 
grenar sina anor. Från Wilhelm hårstamma nemligen 1) grenen Sach- 
sen- Weimar, som 1741 ärfde Jena och Eisenach samt 1815 erhöll 
Storhertiglig värdighet, 2) grenen Sachsen-Eisenach, utdöd 1741, och 
3) grenen Sachsen- Jena, utdöd 1690; Ernst den Frommes afkomlingar 
åter hafva delat sig i 1) grenen S. Gotha, utdöd 1825, 2) äldre grenen 
S. Coburg, utdöd 1699, 3) grenen S. Meiningen, som 1826 äfven erhöll 
Hildburghausen och Saalfeld, 4) grenen S. Römhild, utdöd 1710, 5) gre- 
nen S. Eisenberg, utdöd 1707, 6) grenen S. Hildburghausen, sedan 1826 
kallad S. Altenbut-g, och 7) grenen S. Saalfeld, sedan 1826 benämnd 
S. Coburg-Gotha. Den sistnämnda grenen har för öfrigt bildat nya 
dynastier såväl (1831) på Belgiens, som (1853) nå Portugals Kungliga 
troner, hvarjemte Englands Kronprins på fådernet är en prins af 
Sachsen-Coburg-Gotha, till följd hvaraf, vid nuvarande Drottningens 
afgång, äfven i Stor-Britanniska Riket en Coburgsk dynasti år att 
motse. 

Scliwarzburg. 

Schwarjsburg-Sondershausen, Schwarzhurg-JRudolstadt. 

lb\ qvadr. mil. (1867) 67,533 inv. 17^ qvadr. mil. (1867) 75.116 inv. 

Grefliga Schwarzburgska huset omtalas redan i ll:te— 12:te århun- 
dradet. Är 1552 delade det sig i 2 grenar, Arnstadt, sedermera kal- 
lad Sondershausen, och Rudolstadt. Den äldre grenen erhöll 1697, 
den yngre 1710 Furstlig värdighet 



19 



Spanien. 

I Europa: 9,215 qvadr. mil. (1867) 16,641,980 inv. 
Utom Earopa: 8,705 qvadr. mil. 6,384,131 inv. 

Efter Spaniens förening till ett Konungarike, lydde det under hu- 
set Habsburg och dess äldre eller Spanska gren, som dessutom inne- 
hade Mailand, Sardinien, Neapel, Sicilien, Belgien och de Spanska 
länderne i Amerika samt (för en tid) Portugal och Nederländerne. 
Denna gren af Habsburgska huset utdog med Konung Carl II år 17(X). 
Efter det derpå följande Spanska Successionskriget uppsteg en ättling 
af huset Bourbon på Spanska tronen, under det Belgien och större 
delen af de Italienska besittningarne tillföllo den yngre Habsburgska 
grenen i Österrike, samt Sicilien (senare utbytt mot Sardinien) lem- 
nades åt huset Savoyen. 

Huset Bourbon (hvarom vidare ses under Frankrike) var sedan- 
dess — med undantag af åren 1808—1813, då Napoleon för sin bro- 
der Josefs räkning inkräktade Spanien — i besittning af den Spanska 
tronen, till d. 30 Sept. 1868, dä regerande Drottningen Maria Isabella 
n, efter utbruten revolution, förklarades tronen förlustig; hvarefter, 
i följd af folkrepresentationens val d. 4 Dec. 1870, en prins af huset 
Savoyen, Konung Victor Emanuels af Italien yngre son Amadeus 
Ferdiinand Maria, uppstigit på Spaniens tron. 

Turkiet. 

(Oberäkn. Vasall-Stater och skattskyldige, men eljest oafhängiga läDder). 
I Europa: 6,176 qvadr. mil (1867) 10,510,000 inv. 
I Asien: 31,608 » » » 16,463,000 » 

Den i Turkiet herrskande dynastien är ännu densamma, som för 
nära 600 år sedan stiftade det Turkiska Eiket, neml. den Osmaniska. 

Tyska Riket. 

Sedan Preussen d. 14 Juni 1866 upplöst det förutvarande Tyska 
Förbundet, upprättades genom särskilda fördrag d. 12 och 21 Auff. 
samt 21 Okt. s. å. det s. k. Nordtyska Förbundet, omfattande allt 
det Tyska landtområde, som begränsas af Östersjön och Nordsjön 
samt Erzbergskedjan och Main. Jemte Preussiska monarkien ut- 
gjordes Förbundet alltså af Konungariket Sachsen, Storhertigdömena 
Me^klenburg-Schwerin, Mecklenburg-Strelitz, Oldenburg och Sachsen- 
Weimar, Hertigdömena Braunschweiff, Anhalt, Sachsen-Meiningen, 
Sachsen-Coburg och Gotha, Sachsen- Altenburg, Furstendömena Lippe- 
Detmold, Waldeck, Schwarzburg-Rudolstadt, Schwarzburg-Sonders- 
hausen, Reuss begge linierna, Schaumburg-Lippe, provinsen Ober- 
Hessen (tillhörande Storhertigdömet Hessen) samt fria städerna Ham- 
burg, Liibeck och Bremen. 



■ 
I 



20 

Efter utbrottet af Fransk-Tyska kriget 1870 afslutade Konungen 
af Preussen ytterligare, i Nordtyska Förbundets namn, med Sydtyska 
staterna Wiirtemberg, Bayern, Baden o<jh Hessen fördrag, på grund- 
valen af Nordtyska • förbunds-författningen, hvilka fördrag ratificera- 
des i Berlin d. 29 Jan. 1871, sedan Konungen, enligt proklamation 
till Tyska folket, utfärdad i Versailles d. 18 i s. m., antagit ärftlig 
värdignet af Tysk Kejsare. 

På de upprättade fördragen grundades den under d. 16 April 
1871 antagna Tyska riksförfattning, som trädde i kraft d. 4 Maj s. å. 
Enligt denna författning, gällande för samtliga ofvannämnda Tyska 
stater (med vissa undantagsstadganden för Bayern, Wiirtemberg och 
Baden), är riksstyrelsen uppdragen åt Konungen af Preussen, i egen- 
skap af Tysk Kejsare. I denna egenskap förer han befälet öfver ar- 
méerna och flottan samt har i sin hand uteslutande rikets diplomati- 
ska angelägenheter. Författningen, som tillägger Preussen praesidium 
i Förbundet, bestämmer för öfrigt behörighetsgränserna emellan riks- 
styrelsen och rikets lagstiftande korporationer (Förbundsrådet och 
Riksdagen), äfvensom emellan dessa och de särskilda staternas sty- 
relser och representationer. I Förbundsrådet, som utgöres af Full- 
mäktige från samtliga förbundsstaterna, tillkommer Preussen 17 rö- 
ster, Bayern 6, Sachsen 4, Wurtemberg 4, Baden 3, Hessen 3, Meck- 
lenburg-Schwerin 2 och hvardera af de öfriga staterna 1. 

Genom fredslutet d. 10 Maj 1871 afträdde Frankrike till Tysk- 
land Elsass och Tyska Lothringen, dervid dock undantogos fästnin- 
gen Belfort med tillhörande kanton, jemte kantonerna Delle och 
Giromagny samt vestliga delen af kantonen Fontaine, mot vederlag 
af en landsträcka vid gränsen af Luxemburg och under förbehåll af 
närmare gränsebestämningar. Härigenom har Tyskland vunnit en 
tillökning af omkring 270 qvadratmil med 1,622,000 invånare. 

Med inberäknande häraf utgöra Tyska rikets samtliga Förbunds- 
stater ett område af 10,086 qvadratmil med 40,132,663 invånare. 

Waldeck. 

20 qvadr. mil. (1867) 56,807 inv. 

Huset Waldeck härstammar från Grefve Witikind af Hvitegau (i 
ll:te århundradet), erhöll Furstevärdigheten 1682 och är för närva- 
rande deladt i 2:ne grenar, huset Waldeck- Waldeck och detGrefliga 
huset Waldeck-Pyrmont eller Waldeck-Bergheim. Genom accessions- 
fördraget med Preussen d. 18 Juli 1867 blef förvaltningen af Furstendö- 
mena Waldeck och Pyrmont till Preussen öfverlåten från och med 1868. 

Wiirtemberg. 

354 qvadr. mil. (1867) 1,778,396 inv. 

Wurtembergska huset, som påstås leda sina anor ända ifrån en 
Major Domus hos den Frankiske Konungen Ghlodwig, har alltsedan 
12:te och 13:de århundradena (under Conrad och Ulrik af Beutels- 



21 

bach) såsom Grefvar innehaft en del af det nuvarande Wiirtemberg. 
Familjens besittningar ökades under tidernas lopp alltmer, och Grefve 
Eberhard VI den Skäggige erhöll 1445 Hertiglig värdighet öfver Wiir- 
temberg. Flera delningar hafva sedandess ägt rum, men samtliga hu- 
sets besittningar ånyo förenats till ett helt. Nuvarande Konungens 
farfader Fredrik I upphöjdes 1803 till Kurfurste och 1806 till Konung 
af Wiirtemberg. 

Österrike. 

11,306 qvadr. mil. (1869) 35,904,435 inv. 

Grefve Kudolf af huset Hahshurg, ursprungligen härstammande 
från Schweitz, blef år 1273 utvald till Tysk Konung. Han belånade 
1282 sin son Albrekt med Österrike, som 928 blifvit Markgrefskap. 
982—1246 lydt under Babenbergska dynastien och 1156 upphöjts till 
Hertigdöme. Det blef nu stamland för den Österrikiska Monarkien. 
Efter åtskilliga delningar ochsedan dels Steyermark, Kärnthen. Krain, 
Tyrolen m. m. förenats med Österrike, dels Tyska Kejsarevärdigheten 
alltsedan Albrekt ILs tid innehafts afhufvudmannenför Habsburgska 
familjen, som år 1453 af Kejsar Fredrik III dessutom erhållit Erke- 
hertiglig titel, förenade Kejsar Maximilian I (f 1519) samtlige huset 
tillhörande stater. Med hans sonsöner, Carl V (i Spanien Carl I) och 
Ferdinand I, splittrade sig imellertid 1521 huset ånyx) i 2 linier, hvaraf 
den äldre, den Spanska, erhöll — utom Spanien och de Amerikanska 
ländeme — husets besittningar i Nederländerne, Belgien, Frankrike 
och Italien samt utslocknade med Konung Carl II af Spanien år 1700, 
den yngre åter eller Österrikiska, som genom gifte dessutom förvärf- 
vade sig Ungern och Böhmen med Mähren, erhöll de Tyska besitt- 
ningarne jemte Tyska Kejsarekronan. Denna senare linie, som ytter- 
ligare kommit i besittning af Siebenbtirgen, Croatien, Belgien, Galicien 
m. m., utdog 1780 med Kejsarinnan Maria .Th er esia, hvarefter såväl 
Tyska Kejsaredömet som huset Habsburgs Österrikiska länder öfver- 
gingo till hennes son Josef II af huset Lothringen. Detta hus, som för 
närvarande är det regerande i Österrike, härstammar från Gerhard. 
Hertig af Lothringen 1048, och innehade sedan detta sistnämnde land 
i nära 700 år; en stor mängd utmärkta personligheter tillhörde detta 
hus, bland andra de i Frankrikes historia bekanta Hertigarne afVau- 
demont, Guise och Mayenne. Frans Stefan, äfvenledes en ättling af 
ifrågavarande hus, hade 1737 i utbyte mot Hertigdömet Lothringen, 
som sedan tillföll Frankrike, erhållit Storhertigdömet Toscana, och 
förmälde sig 1745 med Maria Theresia, Habsburgska husets ättling, 
samt blef sålunda stamfader för nu regerande Österrikiska Kejsare- 
huset. Efter Tyska Rikets upplösning, antog fgrre Tyske Kejsaren 
1804 titeln Kejsare af Österrike och ökade efter Napoleons fall sina 
länder med Lombarde-Yenetianska Konungariket, hvaremot Belgien då 
förenades med Nederländerne. Genom freden i Villafranca 1859 miste 
sedermera Österrike Lombardiet, som tillföll Sardinien eller det nuva- 
rande Konungariket Italien. Preussens vapenlycka i kriget 1866 för- 



22 

mådde Österrike jemväl att afträda Venetien, som genom bemedling 
af Fransmännens Kejsare likaledes tillföll Italien. — Beträffande Tos- 
cana, blef detta land, när Lothringska huset nppsteg pä Kejsaretro- 
nen, en s. k. secundogenitur och tillföll vid Kejsar Leopold II:s till- 
träde till regeringen 1790 hans 2:e son Ferdinand in, den siste Stor- 
hertigen Ferdinand IV:s farfader. Äfven Hertigdömet Modena lemnades 
(1815) åt en Österrikisk Erkehertig, Ferdinand (vngre bror till Kej- 
sarne Josef II och Leopold II), som var förmäld med Beatrix, det 
utslocknade Hertigliga huset Estes arf tagerska;,, bemälde gren af 
Österrikiska Kejsarefamiljen kallades sedermera Österrike-Este, men 
har, likasom den Toscanska grenen, yid det nuvarande Konungariket 
Italiens bildande måst lemna sina stater. 

Jemlikt dekret af d. 14 Nov. 1868 benämnes Österrikiska Monar- 
kien nu Österrike-Ungern. 

ÖfWga stater, med hvilka Sverige och Norge stå i 
diplomatisk eller handelsförbindelse, m. fi. 

Namn. Folkmängd. Nuvarande öfverhufvud. 

Argentinska renubliken eller 

de Förenta Plata-Staterna 1,736,922. Dr Sarmiente, President. 

Bolivia, republik 1,987,352. A. Morales, President. 

Bremen, fri riksstad 109,572. Senat. 

Central- Amerika: 

Guatemala 1 fCerna, President. 

San-Salvador I ^.^„ iGonzales, d:o. 

Honduras )U^' 2,667,000. <Medina, d:o. 

Nicaragua M>UKer. Cuadra, d:o. 

Costa Kica J [Montufar, d:o. 

Chili, republik 1,908,350. Érrazuriz, d:o. 

China, Kejsaredöme 446,500,000. T'oung-chi, Kejsare. 

Donaufurstendömena (Mol- 

dau och Wallachiet), el. 

Kumenien, (skattskyldiga 

under Turkiet) 3,864,848. Carl I, Furste. 

Egvpten (skattskyldigt un- 

d,er Turkiet) 5,195,000. Ismael Pascha, Vice-konung. 

Equador, republik 1,300,000. Leon, v. President. 

Haiti, republik 572,000. Nissage-Saget, President. 

Hamburg, fri riksstad 305,196. Senat. 

Japan, Kejsaredöme^ 34,785,000. Micado, Kejsare. 

Lvbeck, fri riksstad 48,538. Senat. 

Mexiko, republik 9,173,000. Juarez, President. 

Montenegro, Furstcndöme . . 196,238. Nikol. Petrovitsch, Furste. 
Nordamerikanska Förenta 

Fristaterna, republik 38,650,000. Gen. Grant, President. 



23 

Nya Granada eller Colum- 
bias Förenta Stater, re- 
publik 2,900,000. Gen. Salgar, President. 

Paraguay, republik 400,000. Kivarola, President. 

Persien, monarki 4,400,000. Nasr-ed-Din, Schack. 

Peru, republik 2,500,000. Balta, President. 

Sandwicnsöame, monarki... 63,000. Kamehaméa V, Konung. 

San Domingo 136,500. Baez, President. 

San Marino, republik 7,300. 2 Capitani. 

Schweitz, federativstat af 22 

kantoner 2,669,065. Förbundsråd. 

Serbien, Furstend., (skatt- 
skyldigt under Turkiet).. 1,306,674. Milan IV Obrenowitsch, 

Furste. 

Tripolis (skattskyldigt under 

Turkiet) 1,150,000. PaschaMohamed Hålet, Bey. 

Tunis (skattskyldigt under 

Turkiet) 717,500. Pascha Mohamed Essadok, 

Bey. 

Uruguay, republik 387,420. Gen. Battle, President. 

Venezuela, republik 1.267,000. Gen. Gusman Blanco, d:o. 



I afseende å vissa statistiska jemförelser emellan Sverige och 
främmande länder, se tabellbilagorna. 



De högsta embetsvärdigheterna. 

Kon. Gustaf III, som genom rådkammarens upplösning år 1789 
upphåfde den urgamla riksrådsvärdigheten, hade redan förut, eller år 
1773, infört den dermed jemnlika titulär-värdigheten "Rikets Herrar". 
Dessa tilldelades, genom de för dem utfärdade diplomer, samma för- 
måner, hederstitlar (predikatet "Excellens") och företrädesrättigheter, 
som Herrar Riksens Råd af ålder varit tillagde. 

Enligt 34 § R. F. innehafva Statsministrarne rikets högsta vär- 
dighet, som vid lagens stiftande var den af Rikets Herrar. Samma 
värdighet förklarades, genom K. Resol. d. 18 Dec. 1857, Riksmarskal- 
ken ega. 

Enligt den lydelse 34 § R. F. vid riksdagen 1840 erhöll, inne- 
hafva Statsråden den närmaste värdigheten intill Statsministrarnes ; 
och enär derförinnan Serafimer-Riddärnes rang var närmast intill Ex- 
cellens-värdigheten, förklarades, genom K. Res. d. 31 Oct. 1851, Sera- 
iimer-Riddarne i värdighet vara Statsrådens vederlikar, så att dessa 
begge kathegorier tillsammans bildade 2: dra rangklassen. Förrbe- 
rörda rangförhållanden hafva imellertid nu undergått förändring ge- 
nom K. Res. d. 10 Jan. 1868 och 3 Nov. 1871, af hvilka den förra 
stadgar: 



24 



ma 



att den värdighet, grundlagen tillägger Statsministrar och Stats- 
råd, skall af dem innehafvas endast sä länge de sina embeten be- 
kläda; 

att värdigheten och benämningen af "Rikets Herrar" kommer 
"att upphöra"; 

"att de, som beklädt Statsministers-, Riksmarskalks- eller Stats- 
"rådsembete, skola, sedan de derifrän afgått, jemte Serafimer-Riddarne, 
"sinsemellan efter tiden* för deras utnämning, ega värdighet näst ef- 
"ter Statsrådets i tienst varande ledamöter"; 

hvarvid dock förklarats, att härigenom "icke sker någon föran- 
"dring i värdighet eller benämning för dem, som redan före detta 
"förordnande antingen genom K. Maj:ts öppna bref fått sig tillagde 
"de förmåner och rättigheter, hvilka Rikets Råd af ålder blifvit till- 
"erkända, eller afgått från Statsministers-, Riksmarskalks- eller Stats- 
"råds-embete, eller blifvit till Serafimer-Riddare utnämnde". 

Genom den sednare Resolutionen har Kongl. Maj:t funnit godt 
förordna, att de, hvilka dädanefter afginge från Statsministers- och 
Statsråds-embete, icke till följd deraf, att de beklädt sådant embete. 
skola efter afgången åtnjuta värdighet utöfver den, som på annan 
grund kan dem tillkomma.*) 



EongL Hof-Staterne. 

Konungens Hof står under Dess enskilda Stvrelse, kunnande Han 
häruti förordna, som Honom godt synes. Alla beställningar vid Sitt 
Hof må Han efter behag tillsätta och derifrän afsätta. (Reg.-Form. 
§48.) 

I äldre tider omtalas såsom befattningar vid Konungarnes Hof 
Stallare, Skänk, Märkismän m. fl. Stallare (Stabularius) förlikte och 
afgjorde tvister emellan Hirdmän eller Hoffolket och fullgjorde i öfrigt 
Konungens befallningar; en sådan omtalas redan i Olof Skötkonungs 
tid. Skänken ägde inseende öfver Konungens källare; Märkismännen 
förde Konungens baner och voro pligtige att följa Konungen samt 
vara tillstädes om nattetid på samma fartyg eller i samma gård som 
Han. En särskild Styresman öfver de Kongl. gårdarne kallades Kon- 
ungens Fogde öfver Upsal& öde. Såsom förman för Konungens Hof- 
prester eller Kaplaner namnes en Magister Capellarum. 

Då Kon. Magnus Ladulås — efter Tyskt Inönster — lät inrätta 
värdigheterna af "Drots" och "Marsk", blef styrelsen af Hofvet mellan 
dessa båda fördelad. Dessa embeten blefvo dock snart Riks-embeten 



•) Anciennitets-förteckning å innehafvarne af Excelleasvärdighet efter in- 
förandet af titulär-värdigheten af Rikets Herrar intill Juni 1868 samt Ii 
då lefvande Statsråder och Serafimer-Riddare se Admin. o. Stat. Hand- 
bok 1868, sid. 22 och 24. 



25 

och erhöllo helt andra värf. Det synes imellertid, som skulle Mar- 
sken en tid efteråt äfven hafva haft förnämsta platsen vid Konungens 
Hof. Under de första Unionskonungarne, som mest vistades i Dan- 
mark, torde ingen ordentlig Hofstat i Sverige hafva varit inrättad, 
men under Konung Christofers tid förordnades en Biks-HoJ mästare 
(en titel lånad från Danmark, der Riks-Hofmästaren var den för- 
nämste bland Riks-embetena), hvilken skulle hafva högsta öfverinse- 
endet vid Konungens Svenska Hofstat. Värdigheten bibehölls af Carl 
Vin, som förlänade den åt sin måg Erik Gyllenstjerna, äfvensom af 
följande Regenter. 

Enligt det af Kon. Johan III år 1571 utfärdade Reglemente för 
Hofstaten m. m. ställdes Konungens Hofstat under 2:ne Chefer: Biks- 
Hofmästaren och Hof-Marsken. Den förre skulle hafva inseendet öf- 
ver hushållningen i Konungens kök, rättegången och exekutionen in- 
om Hofstaten; till den senare hörde Ceremonierna, Konungens käl- 
lare och stallet. — Kon. Carl IX förlänade Högste Styresmannen öfver 
Hofyet titel af Biks-Marskalk ; den förste som innehade denna värdig- 
het, var Göran Stjernsköld. Riks-Marskalken, som enligt 1634 års 
Begerings-Form alltid tillika var Riksråd, erhöll efter 16& årsstats- 
hvälfning namn af "Öfverste-Marskalk", hvarmed fortfors till år 1772, 
då Kon. Gustaf III återupplifvade den sedermera alltjemt fortfarande 
Riks-Marskalks-värdigheten. 

I öfverensstämmelse med den vidsträckta befattning, som i förra 
tider tillhört Riks-Marskalken, tillkommer det honom (jfr K. Brefvet 
d 12 Febr. 1801) att hafva högsta befälet och Öfverinseendet öfver de 
till Hofvet hörande departementer och stater, i afseende såväl på ju- 
stitien*) och exekutionen, cura ecclesise, ekonomi, polis, penningeför- 
valtning och redogörelse, som i hvad till Hofvets etikett ochceremo- 
niel ^ hörer, hrarföre ock vederbörande Chefer och Hufvudmän för 
hvarie korps och departement äga att göra Riks-Marskalken besked 
för deras förvaltning, samt att i de ämnen, der förfrågningar behöfvas, 

vända sig till honom. Riks-Marskalken, som derjemte för 

Konungen föredrager ärenden rörande Hofvet, äger antaga eller före- 
slå embets- och tjenstemän vid Hofvet, och har Riks-Marskalks-Em- 
betet jemväl — enligt K. Brefvet d. 12 Febr. 1847 — inseendet öfver 
Riddarholmskyrkans inre med hvad dertill hörer.**) 

Öfverste-Kammarherren kallades fordom Öfver-Kammarherre, men 
erhöll förstnämnde titel med Fält-Marskalks värdighet år 1783. Samma 
höga rang tillkommer äfven Öfver-Kof-Stallmästaren och Öfver-Hof- 
Jägmästaren, 

Cheferne för DD. MM. Drottningarnes och Enke-Drottningarnes 
Hof benämndes Öfverste-Marskalk alltifrån år 1751. Äfven denna 



•) Kongl. Borg-Rätterne (den Nedre och Öfre) upptogo förr alla de mål, 
som angiugo Konungens Hof-, Stall- och Jägeri-betjente, men upplöstes 
genom K. Kung. d. 19 Dec. 1844. 

") Förteckning å dem, som sedan äldre tider iunehaft högsta Chefsplatsen 
vid Kgl. Hofvet se Admin. o. Stat. Handbok 1868, s. 26. 



plats ansäes iDoebafva Fält-Marskalka rang, men i sielfva verket 
voro alla Otvers te-Marskalkar derjemte antingen Riksråd eller Rikets 
Herrar. Sedan 1842 har Öfosr-KammaTherren varit DD. MM. Drott- 
ningarnes filraämste hof-embetsman; han bar [enl. K. Brefiet d. 10 
Febr. 1034) rang lika med General-Löjtnanter, 

I öfrigc äro för de vid det Eonel. Ilofvet anställde embets- ocb 
^enstem^ rang-ordningen bestämd bufvudsaktigen genom K. Br. d. 
10 Febr. 1R34. 

1 spetsen för Ho/-Uereiiel Btod redan under Gustaf II Adolf en 
Fönif Hii, )redika»t (Johannes Bothvidi), sedermera äfven en Äldste 
Jlofiiri'i/i/,;iii' (Johannes Mattbise). Olof Skoug synes först hafvabaft 
titel B.( fl.,, i--Hof predikant (1647—1660), och denna titel har alltsedaD 
varit den luukliga för Chefen för Hof-presterskapet, hvarjemte äfven 
sftrskiliia Olver-Hofpredikanter tidtals varit anställde hos Enke-Drott- 
ningarne. Ilof~Konsi>tariv.m (Consistorium Aulicum) anses hafva blif- 
vit inrattadt i sammanhang med den af E. Regeringen d tJO Dec. 1663 
ntftrdade Ordning hvarefter Ofver Hofpredikanten ocb Hofpredikan- 
teme akiiUe sig rfttta< dess ännu i hufvudaak gällande instruktion är 
af den iH lum 1681 Under Hof Konsistorium lyda, utom Hof-försam- 
hngen k 3 e Lifgardes fdrsamlingarne, Svea Artilleri-Regementes 
tdrsamhi Sappör Korpsena församling och Skeppsholms-församlingen. 

btoikholms Slott. 

St«(.k1 tms gnindlaggare Birger Jarl började ock anläggningen af 
den äldsta borgen eller slottet derstädes, benämd Adelshuset. Med 
sitt torn kärnan anses detta haf>a varit beläget på den plats, der 
nu vestra filer jttre borggården är, hvaremot förborcen upptog nu- 
varaude t ra eller inre borggården. Adelshuset fullbordades af 
Kcnui A\ Idemar hårjade» af eldsvåda 1330, men förbättrades ånvo, 
samt I I ides ytterligare under Carl VIII, Sten Sture den Äldre 
ocb ( I 1 htilken sistnämnde äfven lät betydligt påbjgea tornet 
Kam 1 I L Fre Kronor Konung Johan III lät slutligen i flera hän- 



B ocb befästa slottet, ytterligare hOja tornet Tre Kro- 
inJaggningen af den äldre slottskyrkan. Under 1600- 
t af flera eld vådor och började alltmer förfalla. Är 



__ _ . 3 af Konung Carl XI en af Nikodemus Tessin d. ;,. 

före I lim till ett alldeles n)tt Slott, men under pågående arbete 
med ! le plans verkställighet nedbrann Slottet nästan helt ocb 
hlllet I \Iai 16*17 Tessin fick nn befattning med det nya Slottets 
nppU hvarmed fortfors under Tessins återstående lifstid. Ef- 
ter I a I (1728) fortsattes slottsbyggnaden af hans son Grefve 
(art ( 1 Tessm öfvertogs 1741 af Frih. Carl von Härieman och 
sedei 1 [f Grehe Tarl Johan Cronstedt, samt var 1754 sä pass 
ftilll oi 1 alt Kongl familjen nämnde år d. 7 Dpc. kunde dit in- 
|])tti I rter påföljande dag (6 Dec.) den högtidliga invigningen af 
de» 1 1 s) ttsk^kan ägde mm Flera år ätgingo dock ännu, innan 
b>;.).nHl iibetet kunde upphöra 



27 

Kongl. Slottet, som är Konungens vanliga residens, uppgifves hafva 
kostat i byggnad, inredning och möblering mellan 10 och 11 millioner 
Kdr Rmt samt beräknas innehålla nära ^ särskilda rum (hvaribland 
Rikssalen och Slottskyrkan upptaga större delen af södra hufvudbygg- 
naden), hvartill komma 234 käilrar och andrå hvalf, således öfver 80O 
afskiljda lokaler. 

Årfprinsens Palats. 

Detta palats, beläget (i Qv. Lejonet, S:t Clara förs.) vid Gustaf 
Adolfs torg. Fredsgatan och Rosenbad, anses vara uppbyggdt af Len- 
nart Torstensson samt såldes af Grosshandl. Peil (gift med en Grill^ 
i hvilken familjs ägo palatset varit sedan 1764) år 1783 till Prinses- 
san Sofia Albertina, hvarefter palatset dels restaurerades, dels helt 
och hållet nybyggdes, under Arkitekten Palmstedts uppsigt. Sombe- 
mälda Prinsessa genom öppet Bref d. 17 Mars 1783 förordnat, att^ 
derest Hertig Carl Gustaf af Småland (död d. 23 Mars 1783), till hvil-. 
ken palatset i första rummet testamenterades, skulle dö utan manliga 
arfvingar, palatset skulle tillfalla den äldste Svea »Rikes Arffurste, 
som näst efter Kronprinsen äger rätt till Kronan, öfvergick byggna- 
den — efter Sofia Albertinas död 1829 — till dåvarande H. K. H. 
Hertigen af Skåne (nuvarande H. M. Konungen), 1844 till H. K. H. 
Hertigen af Upland samt år 1852 till H. K. H. Hertigen af Östergöt- 
land, som med sin Höga familj f. n. innehafver och bebor palatset, 
hvilket enligt K. Br. den 19 Nov. 1844 står under Riks-Marskalks- 
Embetets vård och inseende. 

KongL Stallet är å Helge-Andsholmen uppbyggdt på Konung 
Carl XI:s befallning och efter ritning af Nikodemus Tessin. 

De Lustslott^ som hafva särskilde af K. Majit utnämnde Ståthål- 
lare, äro: Drottningholms och Svartsjö, Ulriksdals, Haga, Gripsholms, 
Rosersbergs och Strömsholms Slott, hvartill kommer Herrevads Klo- 
ster. För Kongl. Djurgården är en särskild Öfver-Intendent tillsatt. 

Drottningholm, beläget (i Lofö socken af Färentuna härad, Stock- 
holms län) å Lofön - en af de vackraste bland Mälarens 1300 öar 
och holmar — , har varit Kungsgård ända sedan en äldre forntid och 
kallades då Thoresund eller Torvesund.' Sitt nuvarande namn har 
stället af Drottning Catharina Jagellonica, som här uppbyggde ett 
stenhus, och hvars gemål derinvid lemnade en fristad åt Jesuiterne. 
Grunden till Slottet lades af Drottning Hedvig Eleonora, och bygg- 
naden fullbordades af Nikodemus Tessin. Adolf Fredrik, Lovisa Ul- 
rika och Gustaf ni fulländade efter hand såväl Blottsflyglarne, som 
parken m. m., och Konung Oscar har i stor skala låtit återställa det 
förut till en del förfallna Slottet. Det i Kinesisk stil uppförda »Kina»- 
slott är en skapelse af Konung Adolf Fredrik, från hvars regerings- 
tid äfven Theaterhuset förskri^er sig. 

Svartsjö (i Sånga socken af Färentuna härad) ligger vid s. k. 
Hillersjöviken och förmenas i fordna tider hafva tillhört Upsala öde 
samt bebyggdes till Kungsgård af Konung Gustaf L Slottet fullbor- 



28 

dades under Johan III. — Svartsjö har varit enkesäte åt Drottnin- 
garne Hedvig Eleonora och Lovisa Ulrika. 

Ulriksdals Slott (vid Edsviken, i Solna socken af Danderyds skepps- 
lag, Stockholms län) är uppbyggdt af Fältherren Jakob De" la Gardie. 
efter hvilken stället ursprungligen kallades Jakobsdal. Sonen, den 
praktälskande Grefve Magnus Gabriel De la Gardie (t 1686) bodde 
här en tid, men år 1669 såldes Jakobsdal till Enke-Drottning Hedvig 
Eleonora, som efter sin sonson Ulrik (Carl XIIis yngre bror), benämn- 
de stället Ulriksdal. Gustaf IILs Enke-Drottning, Sofia Magdalena, 
^fled här 1813; 10 år derefter förvandlades Slottet till en invalidin- 
rättning, som dock upphörde jemlikt K. Br. d. 18 Dec. 1849. Det i 
hög grad förfallna Slottet har derefter blifvit återställdt till sin förra 
bestämmelse och erhållit en förändrad, smakfull och dyrbar inredning. 
Konung Carl XV, hvilken förtjensten häraf tillkommer, residerar här 
vanligen någon tid af sommaren. 

Haga, beläget vid Brunnsviken i Solna socken, bestod förr af flera 
mindre torp och lägenheter, hvilka inköptes af Konung Gustaf III, 
som på 1780-taléJt började bebygga stället samt påbörja ett större Slott. 
Detta hann imellertid ej att fullbordas, så att ruiner deraf nu endast 
förefinnas. Det nuvarande lustslottet är en mindre byggnad. Par- 
ken är vidsträckt och i hög grad romantisk. Gustaf III vistades här 
gerna med sitt hof, Konung Oscar tillbragte här många somrar, och 
här föddes 1827 H. K. H. Hertigen af Upland. 

Gripsholm (i Tjernbo socken af Selebo härad, Södermanlands län) 
anses i äldre tider hafva tillhört slägten Gren och sedermera Riks- 
drotset Bo Jonsson Grip, efter hvilken stället är uppkalladt. Drott- 
ning Margaretha köpte det af hans enka; det kom sedan i flere äga- 
res händer, blef Sten Sture den Äldres tillhörighet och återuppbygg- 
des af honom, sedan det undergått hvarjehanda härjningar. Gustaf 
Wasa förklarade (1526) Gripsholm för ett Wasagods, lät 1537 upp- 
föra det nuvarande Slottet på det gamlas grundvalar, befästa och 
praktfullt inreda det, samt vistades här ofta. Under stridigheterna mellan 
hans söner sutto här fångna såväl Hertig Johan (Johan III) och hans 
gemål, hvilken härstädes (1566) födde Konung Sigismund, som ock 
Konung Erik XIV. Slottet tillföll Hertig Carl (Carl IX), dennes 
yngre son Hertig Carl Filip, Drottning Maria Eleonora såsom enke- 
säte, Arfprinsen Carl Gustaf (Carl X), Drottningarne Hedvig Eleo- 
nora och Lovisa Ulrika, samt beboddes ofta af Gustaf III, som på 
mångahanda sätt förändrade inredningen och lät uppbygga Theatern. 
I en senare tid satt här den afsatte Konung Gustaf I V Adolf fången 
(1809). Slottet innehåller omkring 3(X) rum och äger den rikaste por- 
trättsamling i Sverige. 

Bosersherg (i Norrsunda socken af Erlinghundra härad, Stock- 
holms län, urgammal Kungsgård, har varit stamgods för familjen Tre 
Rosor (hvaraf namnet). Slottet är anlagdt af Riksrådet Gabriel Oxen- 
stjerna (under Gustaf II Adolfs regering), förskönades ytterligare af. 
Bengt Oxenstjerna, lemnades 1762 af Presidenten Frih. Erland Bro- 
man till Kronan i byte och skänktes sedermera af Ständerna till Hertig 



29 

Carl af Södermanland (Carl XIII), efter hvars gemåls död (1818) det 
åter tillfallit Staten. Slottet har i senaste tider varit enkesäte åt 
Drottning Desideria. 

Strömsholm, beläget vid Kolbäcksän i Kolbäcks socken af Snäf- 
ringe härad (Westmanlands lån), har varit Kungsgård från 1557 samt 
förlänats åt flera Enke-Drottningar och åt Carl X Gustaf såsom Arf- 
prins. Slottet är uppbyggdt af Nikodemus Tessin. — Vid Strömsholm 
finnas ett Stuteri och en Ridskola, hvars lärare och elever få bo i 
Slottet. 

Herrevads Kloster (i Riseberga socken af Norra Åsbo härad, Chri- 
stianstads län) är i 12:te seklet nära Rönneån anlagdt af Erkebiskop 
Eskil i Lund, som af S:t Bernhard af Clairvaux erhöll Cistercienser- 
munkar vid Klostrets grundande. Det invigdes d. 1 Maj 1150. På. 
Konung Christian III:s befallning tog (1565) Sten Bille Klostret i be- 
sittning och erhöll det sedermera i forläning; Billes systerson, den be- 
römde Tycho Brahe, lärer då ofta härstädes hafva vistats. Sedau 
Skåne kommit under Sverige, gafs (1658) Herrevads Kloster åt Riks- 
rådet Corfitz Ulf eld, pantsattes sedermera (1660) af Kronan åt Grefve 
Schlippenbach, kom derefter i Grefvame Hans Christofer och Otto 
Wilhelm Königsmarks ägo och tillföll ånyo Kronan 1682. Det blef 
sedan Öfverste-boställe vid Skånska Kavalleriet och 1727 Öfverste- 
Löjtnants-boställe. — Skånska Fältkommissariatet förlades sedermera 
hit, och, efter dettas indragning år 1830, har Kungsgården varit ut- 
arrenderad. — När storläger hålles å den närbelägna Ljungby hed,, 
residerar här stundom H. M. Konungen. 

Kongl. Djurgården (nu mera i sin helhet lydande under Stock- 
holms Stads jurisdiction), består af 2 hufvuddelar, södra och norra. 
Den förra benämdes fordom Walmunzön och Waldemarsön; den se- 
nare bestod af flera mindre gårdar och torp m. m. Det hela lydde 
under medeltiden först under Djursholms säteri, sedan under Clara 
Kloster samt gjordes af Gustaf I till Kungsladugård. På 1600-talet 
inhägnades trakten till en s. k. Djurgård, nvarjemte redan då anlägg- 
ningen af en lustpark å södra delen af Djurgården påbegyntes (vid 
nuvarande Biskopsudden). Från Gustaf IILs tid började smaken för 
enskilda sommarnöjen härstädes. Konung Carl XIV Johan lät här 
uppbygga sitt älsklingsställe — slottet Rosendal — och anlägga Djur- 
gårdskanalen (färdig 1834); ett växthus och en vinterträdgård i när- 
heten af Rosendal förskrifva sig från Konung Oscars tid. — Djurgår- 
den är fortfarande en Statens tillhörighet, men är af Rikets Ständer 
upplåten åt regerande Konungen; den innehåller tillsammans 2,900 
tunnland, hvaraf nära 719 komma på det s. k. Ladugårdsgärdet. 

KongL Theatrame. 

Den första egentliga Svenska Theater öppnades 1773 på Bollhu- 
set*), der redan 1737 en Svensk skådeplats var inrättad under von 



*) Nedrifvet 1793, i ändamål att lemna plats för obelisken. 



30 

Olthoffs inseende. År 1779 utkom den första Theater-almanack; Frih. 
Barnekow var då Kongl. Theaterns Chef under titel Hofkaijell-Direk- 
tör, Zibet var Vice-Direktör, 01. Kexell Sekreterare och Uttini Kapell- 
mästare. Konung Gustaf Illrs kärlek för den dramatiska konsten kom 
den Svenska scenen snart att blomstra; i synnerhet sedan det nya 
theaterhuset — uppfördt efter ritning af Frih. Adlercrantz — d. 30 
Sept. 1782 invigts »åt Fäderneslandets sånggudinnor» (Patriis Musis). 
I bredd med Kongl. Theaterns representationer uppfördes vid denna 
tid under sommarmånaderne äfven spektakler vid Lustslotten Drott- 
ningholm, Gripsholm och Ulriksdal. År 1813 förenades med Kongl. 
Theatem den s. k. Kongl. Mindre Theatern (i det fordna De la Gar- 
dieska palatset, som från 1793 varit inredd till Dramatisk Theater; 
denna sistnämnde Theater nedbrann helt och hållet, d. 24 Nov. 1825. 
Med undantag af åren 1806—1809 samt 4 månader af år 1818, under 
hvilken tid Kongl. Theatern jemlikt K. Br. d. 26 Sept. 1806 och 8 
Juli 1818 varit upphäfd, har den fortfarande varit den förnämsta 
skådebanan för Sveriges lyriska och dramatiska konst. År 1863 har 
den med sig förenat den förut s. k. Mindre Theatern (nu Kongl. 
Dramatiska Theatern) vid Lilla Trädgårdsgatan, hvilken blifvit anlagd 
af Kaptenen A. Linaeberg och öppnades d. 1 Nov. 1842. Af H. M. 
Konungen åtnjuta de Kongl. Theatrarne i årligt anslag 60,000 och af 
Statsverket (å 7:de Hufvudtiteln eller anslagen för Finans-Departe- 
mentet) 60,000 Rdr Kmt. 

Kongl. Maj:ts nådiga Reglemente för Styrelsen och Förvaltningen 
af de Kongl. Theatrarne är dateradt d. 19 Febr. 1863. — Styrelsen 
är, enligt detta Reglemente anförtrodd åt en Förste Direktör, biträdd 
af en Sekreterare. 

Förste Direktören är ansvarig för Verkets förvaltning och gång i 
det hela, har högsta ledningen af den litterära, artistiska, sceniska 
och tekniska verksamheten samt högsta inseendet öfver ekonomien, 
kassan och materielen, föredrager inför H. M. Konungen ärenden rö- 
rande Theaterns förvaltning, reglemente och organisation samt förän- 
dringar i desamma m. m. 

Sekreteraren, som tillika är Theaterns Ombudsman, skall näst 
Förste Direktören öfvervaka och leda den litterära verksamheten, tillse 
och ansvara för materielens vård, äga inseende öfver förråder och 
inventarier m. m.; han har derjemte ansvaret för protokoUsföring och 
registrering af inkomna handlingar, uppsätter alla bref, kontrakter 
o. s. v., håller ruUor öfver personalen, vakar öfver polisen inom Theater- 
husen m. m. 

Kamereraren har Kassaförvaltningen och dermed gemenskap 
egande göromål. 

Intendenten för Scenen äger, närmast Direktionen, tillsyn öfver 
och ledningen af den sceniska och artistiska verksamheten, "besörjer 
anordningen af spektakler och konserter, har inseende öfver elev- 
skolan m. m. — Regissörerne, Dekoratören m. fl. äro hans biträden. 



31 

Kontrollören*) har, närmast Direktionen, tillsyn ä Theatrarnes 
särskilda förråder och effekter m. m. Han biträdes af Förvaltare och 
Kontrollanter. 

Föreståndaren för Scenens Byrå*) är underordnad Intendenten, 
och biträdes sjelf af Bibliothekarien och Ordningsmän. 

Kapellmästaren är Orkesterns förman. 

Theaterns s. k. suj etter utgöras af Aktörs-, Orkester-, Chor- och 
Balettstateme. 

En särskild Elevskola finnes till unga personers bildande för den 
sceniska konstens utöfning och deras undervisande i de ämnen, hvilka 
en sådan bestämmelse tillhöra. Den består af 2:neafdelningar: Balett- 
och Skådespelare-elevskolan. 

FörYaltningen af de under f. d. KongL Öfre Borg-Rättens 
T&rd fOrr stälda medel. 

Sedan Kongl. Borg-Rätterne — den Öfre och den Nedre — ge- 
nom K. Kung. d. 19 Dec. 1844 blifvit upplöste, och de dit förut hö- 
rande mål ö^erlemnats till Allmän Domstol eller Krigs-Domstol, bil- 
dades ofvannämnde Styrelseverk för förvaltningen och vården af de 
förut under Öfre Borg-Rättens styrelse ställde testamentsfonder. 
Riks-Marskalken är Ordförande. 

K. Hofstatens Gratial-Kasse-Direktion. 

Enligt nådigt Reglemente d. 9 Febr. 1844 finnas vid Gratial-Kassan 
50 pensionsrum (i 3 klasser) för fattiga enkor samt — i vissa fall — 
fader- och moderlösa barn efter Hof- och Hofstalls-betjente, Ekonomi-, 
Husgeråds-, Klädkammar- och Kyrkobetjente, Brandmästare, Yed- 
vaktmästare och Slottsknektar samt Betjente vid K. Djurgården m. fi. 

Lokalen för Riks-Marskalks-Embetet 

» Hof-Marskalks d:o 

» Hof-Expeditionen 

»» Hof-Konsistorium 

•) Hofförvaltningen 

» Dr. Desiderias Pensionsinrättning 

» Ståth.-Emb. å Stockholms Slott 

» Hofstat. Gratiaf-Kasse-Direktion 

De å Biks-Séatens l.-sta hufvudtitel för de Kongl. Hof- och Slotts- 
Stateme uppförda ordinarie anslag äro: 

a) Kongl. Hof-Stats-anslagen, Rdr Rmt. 

Kongl. Maj:t8 Hofhållning 800,000. 

H. M. Enkedrottningen Josefinas Hofhållning 120,000. 



är i Kongl. Slottet. 



*) Befattningen för närvarande vakant. 



32 

H. K. H. Hertigen af Östergötland 126,000. 

(Deruti inbegripne handpenningar för H. K. H:s Gemål). 

H. K. H. Hertigen af Dalarne 53,000. 

H. K. H. Prinsessan Eugenia 18,000. 

För underhåll och vård af möbler och andra Staten tillhö- 
riga inventarier i de Kongl. Slotten 56,400. 

Kongl. Hofstallets utfodring 45,000. 

Polis-, lys- och renhållning vid Kongl. Slottet och Arfprin- 

sens palats 22,500. 

Rosersbergs Slott 3,000. 

Ved och Kol för de Kongl. Hofven 50,000. 

S:a 1,293,900. 
b) Kongl. Slotten, 

Reparationer å Stockholms Slott m. fl. för de Kongl. Hofven 

upplåtna byggnader 63,000. 

Brandväsendet och yttre lyshållningen vid K. Slottet och 

Arfprinsens palats 11,250. 

Drottningholms och Svartsjö Slott 24,600. 

Gripsholms Slott 5,000. 

Ulriksdals Slott 8,250. 

Haga Lustslott och Park 8,000. 

Strömsholms Slott 3,000. 

S:a 123,100. 



Summa 1,417,000. 



Konungens Statsråd. 

Sedan Rådkammaren år 1789 af Konung Gustaf IH upplösts, lem- 
nades Justitie-ärendena åt Konungens Högsta Domstol eller Justite- 
Revision, hvaremot öfriga ärenden afgjordes dels i Kabinettet, dels i 
Konseljen, dit Konungen efter behag tillkallade ledamöter. Såsom De- 
partements-Chefer under denna tid kunna anses Riks-Drotset (värdig- 
heten upplifvad 1787; dess innehafvare förde titel af Riksråd äfven 
efter Rådkammarens upplösning, eller ända till d. 13 Sept. 1791), Riks- 
Kansleren (värdigheten upplifvad d. 16 Juli 1792) eller (sedermera) 
Kansli-Presidenten samt Stats-Sekreterarne. — I Reg. Formen af d. 6 
Juni 1809 instiftades "Konungens Statsråd". Detta Råd skulle bestå 
af nio Ledamöter: Justitie-Stats-Ministem, Stats-Ministern för Utrikes 
Ärendena, sex Statsråd (utan departement) samt Hof-Kansleren, hvar- 
förutom hvarje Stats-Sekreterare ägde säte och stämma i Statsrådet 
då han der föredroge eller då Konungen läte der eljest förekomma 
mål, som till hans befattning hörde. Stats-Sekreterarne voro fyra, nem- 
ligen för Krigs-ärenden, Kammar- eller Inrikes Civil-ärenden, Han dels- 
och Finans-ärenden samt Ecklesiastik-ärenden. Kommando-mål d. v. s. 



33 

sådane, dem Konungen i egenskap af Högste Befalhaf^rareöfverKrigs- 
magten till Lands och Sjös omedelbarligen besörjer, voro anförtrodde 
åt tvenne General-Adjutanter, för Arméen och för Flottan. — Jemlikt 
Rikets Ständers beslut vid 1840 års Riksdag samt K. Majits nådiga 
Sanktion d. 16 Maj 1840 infördes nuvarande Departemental-styrelsen, 
i sammanhang hvarmed såväl Hof-Kanslers- och Stats-Sekreterare- 
embetena afskaffades, som ock den särskilda s. k. "Rikets Allmänna 
Ärendens Beredning", i hvilken suto fyra frälse och fyra ofrålse män, 
och som jemte vederbörande Stats-Sekreterare ägde att regeringsären- 
dena bereda, helt och hållet upphörde. Äfven General- Adjutanterna 
för Arméen och Flottan indrogos. 

De hufvudsakliga stadganden, som beträffa Statsrådets organisa- 
tion och verksamhet, äro: 

Konungen, som "äger att allena styra riket, på det sätt Regerings- 
Formen föreskrifver", skall dock i de fall, samma grundlag stadgar, 
inhemta underrättelse och råd af ett Statsråd, hvartill Konungen kallar 
och utnämner kunnige, erfarne, redlige och allmänt aktade, infödde 
Svenske män af den rena Evangeliska läran (R. F. § 4); 

Statsrådet skall bestå af tio Ledamöter, hvilka äga att alla der 
förekommande ärenden öfvervara; ej må fader och son eller bröder på 
en gång vara ledamöter af Statsrådet (R. F. § 5); 

Af Statsrådets Ledamöter skola sju vara Chefer, hvar för sitt De- 
partenjent, nemligen: 

Justitie-Stats-Ministern, för Justitie-Departementet; 
Stats-Ministern för Utrikes Ärendena, för Utrikes-Departe- 

mentet; 
en Chef och föredragande Statsråd för Landtförsvars-Depar- 
tementet, hvilken tillika är Konungens Rådgifvare i Kom- 
mandomål för. Arméen; 
en för Sjöförsvars-Departementet, hvilken tillika är Konun- 
gens Rådgifvare i Kommandomål för Flottan; 
en för Civil-Departementet; 
en för Finans-Departementet; samt 
en för Ecklesiastik-Departementet. 
Den närmare fördelningen af ärendena, Departementen emellan, 
är bestämd af Konungen, genom en särskildt utfärdad, offentligen 
kungjord stadga (Kongl. Stadgan d. 16 Maj 1840). 

Bland de tre Statsråden utan Departement böra minst tvåhafva 
förvaltat civil beställninff (R. F. § 6); 

Alla Regerings-ärenden, med undantag af ministeriela och kom- 
mandomål, skola inför Konungen i Statsrådet föredragas och der af- 
göras (R. F. § 7); . 

Ej må Konungen fatta något beslut i mål, hvaröfver Statsrådet 
höras bör, derest icke minst tre af Statsråden, utom vederbörande 
föredragande, tillstädes äro. Statsrådets samtlige Ledamöter, der de 
icke laga förfall äga, skola öfvervara alla mål af synnerlig vigt och 
omfattning, som i Statsrådet förekomma och Rikets allmänna Styrelse 
röra (R. F. § 8); 

Stat. Handbok. ^ 



34 

Innan ärendena hos Konungen i Statsrådet föredragas, skola de, 
genom nödiga upplysningars inhemtande från vederbörande embets- 
verk, af den föredragande beredas (R. F. § 10); 

Ministeriela mål må Konungen låta bereda och handhafva på det 
sätt Honom lämpligast synes. Stats-Ministern för Utrikes ärendena 
tillhör att dessa mål inför Konungen föredraga och anmäla, i när- 
varo af någon annan Statsrådets Ledamot. Af de beslut 

Konungen härutinnan fattar må Konungen låta till Statsrådets kun- 
skap komma, hvad honom nyttigt synes, så att äfven någon känne- 
dom af denna Riksstyrelsens gren måtte hos Statsrådet finnas (R. F. 

§11); 

Konungen äger att i afhandlingar och förbund med Främmande 

Magter ingå, sedan Han deröfver hört Stats-Ministern för Utrikes 

Ärendena och någon annan tillkallad Statsrådets Ledamot (R. F. § 12) ; 

Vill Konungen böija krig eller sluta fred, skall Han till ett ut- 
omordentligt Statsråd kalla Statsrådets samtlige Ledamöter, fram- 
ställa för dem de skäl och omständigheter, som härvid till öfvervä- 
gande förekomma, samt deröfver äska deras yttranden, hvilka de 
skola hvar för sig, med den ansvarighet 107 § K. F. bestämmer, till 
protokollet afgifva. Konungen äger derefter magt att fatta och ut- 
föra det beslut, som Han för Riket nvttigast finner (R. F. § 13); 

Kommandomål må Konungen a^öra i närvaro af den bland 
Krigs-Departementets * Chefer, till hvars Departement ärendet hörer 
(R. F. § 15); 

Då Justitie-ärenden i Statsrådet föredragas, skola, jemte Justitie- 
Stats-Ministem och två Statsråd, två af Högsta Domstolens Ledamöter 
dem öfvervara (R. F. § 26); 

Stats-Minister eller Statsråd må icke tillika annat embete utöfva, 
ej heller några inkomster deraf uppbära (R. F. § 34); 

Alla ifrån Konungen utgående Expeditioner och Befallningar, 
utom i Kommandomål, skola, för att blifva gällande, vara försedde 
med Konungens underskrift och kontrasignation af vederbörande före- 
dragande, som är ansvarig, att de instämma med deröfver förda pro- 
tokoll (R. F. § 38); 

Går Konungen i fålt, eller till afiägsnare inrikes orter eller till 
Konungariket Norge reser, förordnar HantreLedamöter af Statsrådet 
under den Ordförande, som Han, antingen bland Prinsar af Sitt hus 
eller bland Statsrådets Ledamöter särskildt nämner, att föra Rege- 
ringen i de mål Konungen föreskrifver R. F. § 43); 

Reser Konungen utom Sverige och Norge, eller blifver Han så 
sjuk, att Han icke Regeringsärendena vårdar, skall Statsrådet, derest 
till tronföljden berättigad Prins icke finnes, eller den dertill när- 
mast berättigade ej uppnått 18 års ålder eller af sjukdom eller af 
vistande utom Sverige och Norge är hindrad att Riksstyrelsen öfver- 
taga, föra Styrelsen med samma magt som Regent. — Dör Konung 
innan Tronföljaren uppnått 18 års ålder, eller utgår hela Konunga- 
huset ]på manliga sidan, förvalte äfven Statsrådet Regeringen, intiU- 
dess riksdagen hinner sammankomma och förordna Förmyndaresty- 



35 

relse eller utköra ett nytt Konungahus samt Förmyndarestyrelsen eller 
den valde Konungen regeringen tillträdt. — I alla de fall, då Riks- 
styrelsen föres af Statsrådet, skola dess samtlige Ledamöter vara 
närvarande och rösta, hvanemte vid alla de tilljfällen, då — efter 
Sveriges och Norges Grundlagar -- Rikets Styrelse föres af Stats- 
rådet, begge Rikenas Statsråd skola till lika antal och efter de i 
Riks-Aktens 7 § stadgade grunder såsom en gemensam Interims- 
Regering för Sverige och Norge sammanträda (i Stockholm) (R. F. 
§§ 39-42 och Riks- Akten § 7); 

De fyra äldste af Statsråden äro Ledamöter i Riks-Rätt öfver 
Högsta Domstolens Ledamöter (enligt R. F. § 102); 

Statsrådets Ledamöter kunna ställas under tilltal inför Riks-Rätt 
och af Riksdagen hos Konungen anmälas till entledigande (enligt 
. R. F. §§ 106 och 107). 

Utom sistnämnde §§ af Regerings-Formen, innehåller en särskild 
Ansvarighetslag för Statsrådets ledamöter, utÄrdad d. 10 Febr. 1810, 
de bestämmelser, hvarefter Konungens Rådgifvare skola för embets- 
förseelser af Riks-Rätt dömas. 



När ämnen i Statsrådet förehafvas, hvilka angå båda de Förenade 
Rikena, skola (jemlikt Riks- Akten | 5) såväl den Norske Stats-Mini- 
stern som de 2:ne Norska Statsråd, hvilka åtfölja Konungen, hafva 
säte och öf^erläggningsstämma i det Svenska Statsrådet. — Då inför 
Konungen i det Norska Statsrådet ämnen förehafvas, som angå båda 
Rikena, skola 3:ne Ledamöter af det Uvenska Statsrådet der äfven 
hafva säte och stämma. 

Jemlikt K. Cirkuläret d. 18 Maj 1849 äro Departements-Chefeme 
bemyndigade att, när de finna nödigt, bevista sessionerna i de För- 
valtningsverk, som lyda under hvarderas Departement, och deltaga i 
öfverläggningame. 

Enlifft 53 § R. O. äp samtlige Statsrådets Ledamöter tillträde 
uti hvardera Riksdagens Kammare, med rättighet att deltaga i öfver- 
läggningame, men ej i besluten, der de ei äro Ledamöter af Kam- 
maren. Dock kunna de ej i de fall, då dem är uppdraget att föra 
Riksstyrelsen, öfvervara Kamrames öfverläg^nin^ar eller beslut, 
Ldnen iht H. £xc. Stats-Ministern för Utrikes Ärendena är bestämd 
tUl 24,000 Rdr Rmt, jemte boställe; 
för H. £xc. Just-Stats-Ministem och de Statsråd, som tillika 
äro Departements-Chefer, till 15,000 Rdr, oberäknadt an- 
slag till hnshyra; 
för Statsråden utan Departement till 12,000 Rdr. 
Statsrådets öfverläggningar hållas inför H. M. Konungen, vanligen 
å Stockholms Slott. ^) 



*) Anciennitets-forteckning å inoehafvare af 8tat«råd»-ein beten (ntom De- 
part.chefer) sedan 1809 »e Adni, o. Stat. Handb. 1868 s. 38. 



36 



£onnngens Högsta DomstoL 

Sedan, jemte den öfriga Rådkammaren, äfven den del af det 
fordna Riksrådet, som benämndes Justitie-Revisionen och — enligt 
1772 års Regerings-Form bestående af 7 Riksråd — utöfvade Konun- 

fens Högsta domsrätt, upphört, utfärdades, i sammanhang med s. k. 
'örenings- och Säkerhetsakten, d. 15 Maj 1789 Gustaf IIIis förord- 
nande löT Konungens Högsta Domstol eller Justitie-Revision, bestå- 
ende af tolf lagkunnige Ledamöter, hälften frälse och hälften ofrälse. 
Enligt 1809 års Regerings-Form uppdrogs Konungens domsrätt åt tolf 
af Honom utnämnde Justitieråd, 6 frälse och 6 ofrälse, och skulle 
Justitie-Stats-Ministern tillika alltid vara Ledamot af Konungens . 
Högsta Domstol. Detta sista stadgande upphörde i sammanhang med 
Departementalstyr elsens införande år 1840; vid 1844 — 1845 årens Riks- 
dag borttogs föreskriften, att 6 af Justitieråden skulle vara frälse 
och 6 ofrälse; och jemlikt Rikets Ständers beslut vid 1858— 1860 årens 
Riksdag samt Kongl. Maj:ts Nådiga Sanktion d. 8 Febr. 1860 kan 
Justitierådens antal ökas ända till 18. 

De i Grundlagarne föreskrifna hufvudsakliga stadganden rörande 
Högsta Domstolens organisation och verksamhet äro följande: 

Konungens Domsrätt skall uppdragas minst 12, högst 18 af Ho- 
nom utnämnde lagkunnige Män, hvilka fullgjort hvad författningarne 
föreskrifva dem, som uti Domare-embeten må nyttjas, samt i sådana 
värf ådagalagt insigt, erfarennet och redlighet. De kallas Justitieråd 
och utgöra Konungens Högsta Domstol. Deras antal må ej ökas ut- 
öfver tolf, så vida ej Konungen och Riksdagen i den ordning 87 § 
af R. F. stadgar besluta, att Högsta Domstolen skall på afdelningar 
arbeta; och varde i sådant fall såväl Justitierådens antal inom ofvan 
föreskrifna gränser, som ärendenas fördelning mellan afdelningame 
i samma ordning bestämde (R. F. § 17); 

Denna Domstol tillkommer det äfven att upptaga och afgöra alla 
ansökningar, att Konungen må bryta Dom åter, som vunnit laga kraft, 
eller återställa tid, som försuten är (R. F. § 18); 

Inkomma till Konungen från Domstolar och Embetsmän förfråg- 
ningar om Lagens rätta mening i såckina fall, som till Domares åt- 
gärd höra, äge ock Högsta Domstolen att de sålunda sökta förklarin- 
gar gifva (R. F. § 19); 

Uti fredstider skola de mål, som från Krigsdomstolarne dragas 
under Konungens pröfning, uti Högsta Domstolen företagas och afgö- 
ras. 2:ne Militärpersoner af högre grad, dem Konungen härtill utser 
och förordnar, böra sådana mål i Högsta Domstolen öfvervara och 
deröfver rösta, dock må Domarenas antal ej öfverstiga 8(R. F. §20); 

Konungen äger 2:ne röster i de mål, hvilkas föredragning och af- 
fförande Han för godt finner att i Högsta Domstolen öfvervara. Alla 
frågor om förklaringar öfver Lagen skola hos Konungen anmälas, 
och Dess röster deruti inhemtas och beräknas (R. F. § 21); 



37 

Uti Högsta Domstolen kunna ringare mål pröfvas och afgöras af 
5 Ledamöter, så ock af 4, der alla 4 äro om slutet ense. Önrer vig- 
tigare saker skola minst 7 döma. Ej må flera ån 8 Ledamöter på 
en gång i pröfningen af något mål deltaga (R. F. § 22); 

Alla Högsta Domstolens beslut utfärdas i Konungens Namn och 
med Dess Höga Underskrift eller under Dess Sekret (R. F. § 23); 

Konungen äger att i brottmål göra Nåd, mildra lifsstraff samt 
återgifva ära och till Kronan förverkadt gods; dock må öfver ansök- 
ningar derom Högsta Domstolen höras, och Konungen sina beslut uti 
Statsrådet fatta (R. F. § 25); 

Då Justitieärenden i Statsrådet föredragas, skola, jemte Justitie- 
Stats-Ministern och två Statsråd, två af Högsta Domstolens Leda- 
möter dem öfvervara, med skyldighet att till protokollet sig yttra, 
som 9 § R. F. föreskrifver (R. F. § 26); 

Justitieråd må ej tillika annat Embete innehafva eller utöfva 
(R. F. § 34); 

Ofver Riksdagens förslag till ny civil-, criminal- och kyrko-lag 
eller gammal lags upphäfvande eller förändring inhemte Konungen 
Statsrådets och Högsta Domstolens tankar. Finner Konungen godt 
någon lagfråga för Riksdagen framlägga, äske Han Statsrådets och 
Högsta Domstolens yttranden deröfver (R. F. § 87); 

Om antingen hela Konungens Högsta Domstol eller af dess Le- 
damöter en eller flere funnes nafva, af egennytta, vrångvisa eller för- 
sumlighet, så orätt dömt, att derigenom någon, emot tydlig lag och 
sakens utredda och behörigen styrkta förhållande, mistat eller kunnat 
mista lif, personlig frihet, ära och egendom, vare Riksdagens Justitie- 
ombudsman pligtig, äfvensom Konungens Justitie-Kansler berättigad 
att inför*Riks-Rätt den felaktige under tilltal ställa samt till ansvar 
efter Rikets lag befordra (R. F. § 101); 

Lagtima Riksdag skall hvart tredje år tillsätta en nämnd af 48 
personer, som, på sått 103 och 104 §§ R. F. närmare bestämma, äger 
att döma, huruvida Högsta Domstolens samtlige Ledamöter gjort sig 
förtjente att i deras vigtiga kall bibehållas, eller om vissa af dem, 
utan bevisligen begångna fel och brott, likväl kunde anses böra från 

utöfningen af Konungens domsrätt skiljas. Blifve han eller de 

derefter af Konungen ifrån embetet genom nådigt afsked skilj de. 
Dock tillägge Konungen honom eller dem hvardera en årlig pension 
tUl lönens halfva belopp (R. F. §§ 103 och 104. R. O. § 69); 

När Konstitutions- Utskottet låter (enligt § 106 R. F.) ställa någon 
Statsrådets Ledamot inför Riks-Rätt, skola fyra de äldste Justitieråd 
i denna Rätt taga säte, i stället för de fyra äldste Statsråd (R. F. § 106). 

Jemlikt Kongl. Maj:ts Stadga af d. 23 Okt. 1860, skall Högsta 
Domstolen arbeta på 2:ne Afdelningar och utgöras af 16 Justitieråd. 
Begge Afdelningarne äro lika behöriga att upptaga de till Domsto- 
lens handläggning hörande ärenden, hvilkas fördelning endast beror 
af den ordning, hvari desamma, enligt gällande föreskrifter, anmälas. 
Under 6 månader tjenstgöra båda Afdelningarne; öfrige 6 månader 



38 

tjenstgör en afdelning i sender, och ega Justitieråden att, med iakt- 
tagande häraf, sig emellan tjenstgöringsskyldigheten fördela. 

Kongl. Maj:ts Kungörelse d. 27 Okt. 1859 stadgar: att "Högsta 
Domstolens beslut, deruti Konungen icke sjelf i nåder deltagit, skola 
under Kongl. Maj-.ts Sekret utfärdas." 

Sedan genom K. K. d. 11 Jan. 1870 Kansli-Rätten upphört skola 
åtal för embetsbrott af Revisions-Sekreterare samt för fel och för- 
summelser i embetet, som annan föredragande inför Högsta Domsto- 
len kan i sådan egensk^ begå, anställas inför Högsta Domstolen. 

Lönen för hvardera af Högsta Domstolens Ledamöter är bestämd 
till 8,000 Rdr Rmt. 

Högsta Domstolen sammanträder å Stockholms Slott.*) 



Eonnngens Justitie-Kansler. 

Enligt den af Carl XII d. 26 Okt. 1713 utfärdade Kansli-Ordning 
tillsattes en Högste åklagare eller s. k. Högste Ombudsman, hvilken 
borde vara tillstädes i Rådkammaren, när Justitiesaker afgjordes. 
Till biträde åt denne åklagare, som derjemte var Chef för den då 
inrättade Revisions-E3a)editionen, förordnades en Förste Ombudsman. 
Kansli-Ordningen af a. 29 Maj 1719 upphäfde båda de nämnde em- 
betena och stadgade, att en Justitie-Kansler skulle hafva allmänna 
inseendet öfver lagskipningen. Bemälde Justitie-Kansler, som tillika 
var Chef för Justitie-Kevisionen, skulle vara närvarande i Rådet vid 
föredragningen af Justitiemå^, bevaka Konungens Ombudsmän och 
Fiskaler, inkomma till Ständerna med berättelse huru Lag och för- 
fattningar efterlefdes m. m. 

Äfven efter det nya statsskickets införande år 1809 bibehölls 
Justitie-Kansleren med hufvudsakligen enahanda embetsåligganden 
som förut, ehuru jemte honom äfven en annan Högste Åklagaremyn- 
dighet då upprättades i Justitie-Ombudsmans-embetet. 

Vid införandet af Stats-Departementen år 1840 upphörde Justitie- 
Kanslerens Chefskap i Justitie-Revisionen äfvensom lians åliggande 
att öfvervara Justitie-ärendenas föredragning i Statsrådet. 

De i Grundlagarne nu gällande stadganden beträffande Justitie- 
Kanslerens embetsverksamhet innehålla: 

att till Justitie-Kansler må Konungen nämna en lagfaren, skicklig 
och oväldig man, som i Domarevärf varit nyttjad. Honom, såsom 
Konungens Högste Ombudsman, åligger förnämligast, att föra eller 
genom de under honom ställda Fiskaler låta föra Konungens talan i 
mål, som röra allmän säkerhet och Kronans rätt, samt att, ä Konun- 
gens vägnar, hafva tillsyn öfver rättvisans handhafvande och i sådan 



*) Förteckning å Justitieräd sedan 1809 se Adm. o. Stat. Handb. 1868, ft.41. 



39 

egenskap beifra fel, som af domare och embetsmän beffångne blifva 
(R. F. §27); 

att Justitie-Kansleren i vissa fall är berättigad att under tilltal 
inför Riks-Rätt ställa en eller flera ledamöter af Högsta Domstolen 
(R. F. § 101); 

att, så snart förbrytelse mot Tryckfrihets-Förordningen blifvit af 
Justitie-Stats-Ministern hos Justitie-Kansleren anmäld, det åligger den 
sistnämnde att ofördröj ligen låta förbrytelsen genom tillförordnad 
Aktör vid behörig domstol åklaga; och bör han dessutom, för egen 
del, genom vederbörande ombud, öfver tryckfrihetens lagliga bruk 
tillbörlig uppsigt hafva (Tryckfr. F. § 4 mom. 5); 

att, der, efter Justitie-Stats-Ministerns eller dess ombuds förord- 
nande, någon skrift blifvit med qvarstad belagd, Justitie-Kansleren 
bör, inom viss föreskrifven tid, hänvisa målet till vederbörlig domstol 
och Aktör förordna. Anmäles hos Justitie-Kansleren omedelbarligen 
någon skrift till åtal, bör han sist inom 14 dagar om målets uppta- 
gande vid laga domstol, genom af honom tillförordnad Aktör, anstalt 
foga, men icke må han om föregående qvarstad förordna, utan Justitie- 
Stats-Ministerns eller hans ombuds hörande och tillstyrkande (Tryckfr. 
F. § 5 mom. 8). 

I öfrigt äger Justitie-Kansleren tillse, att allmänna författningar 
behörigen iakttagas, och om någon författning är under tidernas lopp 
kommen ur bruk, föreslå rättelse; 

att, när han finner nödigt, öfvervara alla domstolars och embets- 
verks öfverläggningar, dock utan att sin mening yttra; 

att granska de embetsberättelser, som Hofrätter, Kollegier och 
Konungens Befallningshafvande årligen ingifva, äfvensom de s. k. 
fånglistoma öfver häktade; 

att utföra eller låta utföra de mål, som K. Mai:t till honom öf- 
verlemnar, samt de åtal mot embetsmän och enskilde, K. Maj:t fin- 
ner böra anställas; äfvensom i de frågor, rörande hvilka hans yttrande 
af Kongl. Maj:tinfordras,afgifvaunderd. utlåtanden eller förslag; samt 

att tillsätta och från tjensten skilja Lands- och Stadsfiskaler, utom 
Stadsfiskaleme i. Stockholm, samt af dem fordra lydnad i hvad på 
embetet ankommer. 

Den senast för Justitie-Kansleren utfärdade Instruktion är af d. 
3 Aug. 1809, jemförd med K: Stadgan' d. 16 Maj 1840 samt Instruk- 
tionen för Justitie-Fördelningen af Kgl. Kansliet d. 3 Juli 1840*) 

Justitie-Kanslerens lön är fastställd till 7,000 Rdr Rmt. 



*) Förteckning ä Justitiekanslerer från 1809 till 1868 se Adm. o. Stat. 
Handb. 1868 s. 44. 



Songl. Majits Kansli. 

Eedan frän 1200-talet omtalas Konungens Kanslerer — vanlieen 
Biskopar — i spetsen för Koaungens Kansli. Kikarädet Conrad v. 
PThv är den tarste, som benämndes Konungens Öfverste-KBosler 
11538). Från den tiden kan bemälde embeie anses säsom ett riks- 
umbete; också linnes redan 1560 detta embetes innehafvare benämnas 
Biki-Kaniler. K. EansU-Kolle^um inrättades imellertid först 1617; 
Rika-Kansleren blef derstädes President. 

Enligt IIJM &TS n. k. Regering-Form åtgjorde Kansliet iileRiks- 
Kollegiet oeli hade till President Rika-Kansleren samt till ledamöter 
•2 {sedermera 4) andra Riksråd, 1 Hof-Kansler (embetet förekommer 
redan under Carl IX) och 2 Stats-Sekreterare. I Kansli-Kollegium 
skalle författas ^la statuter, landestadgar, ordningar och privilegier, 
(ler skulle alla fullmakter skrifraa och utgifvas, dit hörde alla riks- 
daeshaniUingar. uQ<lpJ'bandliDgar med Främmande Magter aamt alla 
rådslag, som Koiuiti^^i^ii ville anställa med Riksens Råd i gemen o. s. t. 
Riksrådet» EummaukunDjter skulle af Biks-Kansleren anstållas; han 
Tar således i flere afseenden att fdrlikna vid en Premier- Minister. 

Efter enväldets införande 1680 upphörde Rika-Kanslers och Riks- 
Kansliråd s-v ärdighetern a ; de benämudea nu endast Kansli-President 
och Kansliråd. De senares antal inskränktes äfven 1693 (frän IVra) 
till en. De båda Stats-Sekreterame, som aldrig tillhört Rådet, inkal- 
lades deruti under benämningen Statsråd af Carl XII d. 31 Dec. 1697; 
den ene (Thomas Folus) erhöll dervid utrikes ärendenas ledning, den 
andre (Carl Piper) Innkes ärendenas. Sedan Polus aflidit l?(ö och 
Piper råkat i Rvsk fängenskap 1709, upphörde Statsrädsvårdigbeten 
och äteruppIifTades ej förr än är 18011. 

I den Kansli-Ordning Carl XII utfärdade från Turkiet 1713, för- 
orduades, att Kansliet skulle framdeles utgöras dela af ett Kotlegium, 
dels af sex Expeditioner. Kollegiet, aom bestod af Kansli-Presidenten 
säsom President, ett annat Kongl. Råd såsom bisittare, Hof-Kansleren 
samt 2 å 3 Kansliråd, ägde att rådslå rörande Utrikes ärenden och 
hade derjemte inseende Öfver underordnade myndigbeter. Expeditio- 
nerne voro 1) Revisions-Expeditionen för Justitiemål (unders, k. Högste 
Ombudsmannen), samt 2) Krigs-Expeditionen. 3) Kammar-Expeditio- 
nen, 4) Handels-Expeditionen, 5) Företa Utrikes-Expeditionen och 6) 
s. k. TTska eller Andra Utrikes-Expeditionen, hvardera under ett Um- 
budsråa, som ej hade säte i Kollegiet. Expeditionerne skulle [Sr 
Konungen föredraga ocb sedan expediera alla ärenden. 

Efter Carl X1I:b död stadgades (1719) beträffande Kansliet, att 
— utom Kansli-Presidenten — ftne af RikeU Råd der skulle aitta. 



gium ägde säte. Enligt 1720 års Regerings-Form och Kansli-Ordnin- 
gen d. 14 Juni 1720 förändrades dock ånyo Kansli-Koll egii organisa- 



41 

tion, sä att det framdeles utgjordes af ett Riksråd såsom Kansli- 
president, ett Riksråd såsom bisittare (Riks-Kansliråd), Hof-Kansleren,. 
de 3:ne Stats-Sekreterarne och 4 Kansliråd. Med undantag deraf, 
att antalet af sistnämnde Embetsmän ökades, vidtogos inga väsentliga 
rubbningar af denna organisation till Gustaf IIL.s tid. 

En ny Stats-Expedition, Handels- och Finans-Expeditionen, med 
särskild Stats-Sekreterare (Johan Liljencrants) bildades af Konung 
Gustaf III år 1773. Ecklesiastik-årendena haae — sedan Gustaf II 
Adolfs och hans efterträdares försök att inrätta ett Öfver- eller Ge- 
neral-Konsistorium icke lyckats — genom 16&1 års Kansli-Ordning 
ställts under Kansli-Kollegium, sedermera efter utfärdandet af Carl 
XIIis Kansli-Ordning subordinerats den då inrättade Handels- Expe- 
ditionen och slutligen öfverflyttats till Civil-Expeditionen. För pre- 
sterliga befordringsärenden inrättade Gustaf III 1786 en s. k. Eckle- 
siastik-Beredning, hvanemte, efter Rådets upplösning (1789) och in-^ 
förandet af Allmänna Beredningen, en Biskop (Wallqvist) utnämndes 
att uti preste- och ecklesiastika mål vara ledamot och föredragande 
i denna Beredning. Deremot tillsattes ej Stats-Selcreterare-platsen 
för Utrikes ärenden efter 1777, utan Hof-Kansleren öfvertog i stället 
dennes åligganden. Sjelfva Kansli-KoUegii bestånd måste anses ho- 
tadt alltsedan Stats-Expeditioneme uppkommo, och sedan Gustaf III 
alltmer tog diplomatiska ärendena i sin egen hand, upphörde bemälde 
KoUegii befattning dermed, och dess göromål förminsKades både till 
vigt och mängd. Efter Kansli-Presidenten Grefve Creutz' död (1785),. 
uppdrogs Presidents-platsen kollektift åt 2:ne (Joh. Gabr. Oxenstjema 
och Emanuel de Geer); efter Rådkammarens upplösning och sedan 
Oxenstjerna och De Geer erhållit afsked, stod väl ännu Grefve Carl 
Wilh. v. Diiben såsom Chef i spetsen för Kansli-Kollegium, men sedan 
han kort derefter (Nov. 1790) äfven tagit afsked, tillsattes ej vidare 
någon Kansli-President, utan — under Konungens ledning — sköttes 
Utrikes ärendena ad interim af Stats-Sekreteraren U. G. Franc. 

Förmyndare-Styrelsen för Gustaf IV Adolf vidtog i fråga om 
Kansliet flera genomgripande förändringar. I Juli 1792 återupplif- 
vades Riks-Kanslers-embetet (i Fredr. Sparres person), äfvensom Hof- 
Kansler (Lars v. Engeström) — efter 6 års vakans — tillsattes. Der- 
emot upphörde (1793) såväl Finans-Expeditionen som den särskilda 
föredragandeposten för Kyrko-ärenden, i det såväl Finans- som Eckle- 
siastik-ärenden lemnades åt Stats-Sekreteraren för Inrikes Civil- 
Expeditionen (Mathias Rosenblad). — Gustaf IV Adolf lät upplösa 
hela Kansli-Kollegium d. 17 Febr. 1801 och för allmänna uppfostrings- 
verkets öfverinseende och styrelse inrätta ett s. k. Kanslersgille, som 
erhöll särskild instruktion d. 27 Okt. s. å. Samtidigt upplifvades 
imellertid Kansli-Presidents-befattningen, sedan Riks-Kansleren redan 
1799 erhållit afsked. 

TUl följd af det nya statsskicket 1809 erhöll Kansliet en i flera 
hänseenden förändrad organisation. Kanslersgillet upphörde, och en 
egen s. k. Kansli-Styrelse (under Utrikes Stats-Ministern) inrättades 
d. 23 Okt. 1809, enligt den då utfördade Kansli-Ordningen. Justitie- 



42 

Bevisionen, som sedan 1801 utgjort ett särskildt verk under Riks 
Drotsets styrelse, hänfördes ånyo till Kansliet, under Justitie-Eansle- 
rens chefskap. Stats-Expeditioner, utom Pomerska Stats-Expeditionen 
samt Konungens Kabinett för Utrikes brefvexlingen (som efterträdt 
den fordna Utrikes-Stats-Expeditionen) blefvo 4, neml. Krigs-Expe- 
ditionen, Inrikes Civil- (sedan kallad Kammar-), Handels- och Finans- 
samt Ecklesiastik-Expeditioneme. 

Den 1809 organiserade Kansli-Styrelsen upplöstes d. 30 Nov. 1833; 
<iock fortfor Stats-Ministern för Utrikes ärenden ännu att betraktas 
såsom Chef för K. Maj:ts Kansli ända till 1840, då genom Departe- 
mental-styrelsens införande flere förändringar vidtogos i afseende å 
Kansliets organisation. Någon Chef för hela Kansliet kom sedermera 
ej i fråga, enär hvarje Departements-Chef måste anses såsom Chef 
hvar för sin afdelning af Kansliet. Hof-Kanslers-embetet upphäfdes, 
Justitie-Kanslerens Chefskap for Justitie-Revisionen öfverflyttades å 
Justitie-Stats-Ministern, en ny Justitie-Stats-Expedition inrättades och 
för Just.-Departementet utfärdades instruktion d. 3 Juli 1840, Krigs- 
Expeditionen efterträddes af 2:ne Expeditioner Landt- och Sjöförsvars- 
Departementenas Kansli-Expeditioner, Ecklesiastik-Expeditionen bibe- 
hölls, men Kammar- samt Handels- och Finans-Expeditionerne ut- 
byttes mot Civil-Departementets och Finans-Departementets Expedi- 
tioner, alla under hvar sin Expeditions-Chef och blefvo Instruktioner 
för berörda Expeditioner utfärdade d. 10 Juli 1840. < 

Utom Riks-Arkivet, Kongl. Bibliotheket, K. Statistiska Central- 
Byrån m. fl., hvilka räknas till K. Maj:ts Kansli (se närmare dessa 
Verk), har äfven Post-Styrelsen intill senare tider lydt under Kansliet. 
Öfver-Post-Direktören stod nemligen (med undantag af tiden från 
1801 till 18: .9) ända till år 1833 under Kansli-Kollegii eller Kansli- 
Styrelsens öfverinseende (se närmare under K. General-Post-Sty- 
relsen).*) 



*) Förteckning å K. Kansliets Chefer sedan äldre tider se Admin. o. Stat. 
Handb. 1868, 8. 47. 



43 



•• 



Stats-Departementen med Ofver-Bätter och 

Kollegier samt öfrige till Statsförraltningen 

hörande AUmänna Yerk och Styrelser. 

1) Kongl. . Jastitie-Departemeiitet 

Jemlikt K. Stadgan d. 16 Maj 1840 angående fördelningen af ären- 
dena mellan Stats-Departementen, tillkomma detta Departement: 

a) frågor om stiftande, upphäfvande, ändring eller förklaring af Grund- 
lag, lag till bestämmande af de genom föreningen mellan Sverige 
ocn Norge uppkomna konstitutionela förhållanden, allmän civil-, 
kriminal-, kyrko- och sjölag, Riddarhus-Ordningen, ansvarighetslag 
för Statsrådets ledamöter äfvensom för riksdagens Fullmägtige i 
Banken och Riksgälds-Kontoret, samt lagar och författningar, som 
angå legoaftal mellan husbönder och tjenstehjon, pass eller öfriga 
till säkerhetspolisen hörande ämnen; 

b) handläggning af tryckfrihetsärenden, - enligt hvad Tryckfrihets-För- 
ordningen derom förmår; 

c) frågor om medborgarerätt, lejd, nåd i brottmål samt andra dispen- 
ser och tillåtelser, hvilka efter allmänna lagen eller dithörande 
Författningar på K. Maj:ts afgörande i Statsrådet bero; 

d) inseende öfver lagskipningen och den dertili hörande ordning vid 
domstolar samt verkställande myndigheter; 

e) fångvårdsärenden; och 

/) sammanfattande af de berättelser, som till riksdagen aflemnas, om 
hvad uti Rikets styrelse sig tilldragit. 

Chet 

Justitie-Stats-Ministern. 

Detta embete, som inrättades 1809, har sedandess varit beklädt 
af följande DD. EE. 

Grefve Carl Axel Trolle Wachtmeister, förut Riks-Drots, % 1809, f 1810. 
Grefve Fredrik Gyllenborg, 1810, t 1829. 
Grefve Mathias Rosenblad, 1829-1840 Febr., f 1847. 
Grefve Arvid Arvidsson Posse, 1840 Mars — Sept., t 1850. 
Carl Peter Törnebladh, tillf. 1840 Sept, utu. 1841—1843, f 1844. 
Frih. Lars Herman Gyllenhaal, 1843-1844 Dec, f 1858. 
Frih. Johan Nordenfalk, 1844 Dec, t 1846. 
Grefve Arvid Arvidsson Posse, ånyo 1846—1848, f 1850. 
Grefve Gustaf Adolf Sparre, 1848 1856. 
Claes Efraim Gtinther, 1856—1858, f 1861. 
Frih. Louis Gérard De Geer, 1858 -1870. 
Axel Adlercreutz, 1870. 



44 



Justitie-Stats-Expeditionen. 

Enligt instruktionen (af d. 3 Juli 1840) för Justitie-Stats-Departe- 
mentet eller Justitie-fördelningen af K. Majits Kansli, skall vid be- 
redningen, föredragningen och expedierandet af frågor om lejd, nåd 
i brottmål samt andra dispenser m. m. Departements-Chefen biträ- 
das af Revisions-Sekreterame samt vederbörande tjenötemän i Justitie- 
Revisions-Expeditionen, åliggande det Revisions'-Sekreterarne att i 
dessa mål författa de för föredragningen inför Kongl. Maj:t erforder- 
liga berättelser, hvarjemte Protokolls-Selireterame i Justitie-Revisions- 
Expeditionen föra protokoll i alla de mål, som af Justitie-Stats-Mini- 
stern i Statsrådet anmälas; vid handläggningen af alla öfriga ärenden 
biträdes Justitié-Stats-Ministem äf Justitie-Stats-Expeditionen. 

Expeditions-Chefen åligger särskildt att biträda med utarbetande 
och uppsättande af berättelser och betänkanden i inkomne mål och 
af förslag till författningar m. m., att hafva tillsyn ä Expeditionens 
Embets- och tjenstemän samt betjente, att föra de anteckuingar, som 
fordras för att sätta Justitie-Stats-Ministern i tillfälle att med upp- 
märksamhet följa embetsverks och andra myndigheters handläggning 
af de till Departementet hörande ärenden, samt i öfrigt lemna Justitie- 
Stats-Ministern erforderligt biträde i afseende å verkställigheten af 
utfärdade beslut. ^ 

Byrå-Cheferne tillkommer att i de mål, som till dem öfverlemnas, 
uppsätta för föredragningen erforderliga berättelser, ansvara för ex- 
peditionen deraf, besörja att författningar m. m. varda i Författnings- 
samlingen behörigen införde o. s. v. 

En af Byrå-Cheferne, som tillika år Revisions-Sekreterare, bör 
bereda och i Högsta Domstolen föredraga alla der förekommande 
frågor om stiftande, upphäfvande, ändring eller förklaring af lagar 
och författningar. Han är tillika ledamot i Nedre Justitie-Revisionen.*) 

Den andre Byrå-Chefen, som tillika är Expeditions-Sekreterare, 
biträder särskildt vid de Statistiska arbeten, som tillhöra Justitie- 
Departemehtet (Bidrag till Sveriges officiela Statistik, Litt. B. Rätts- 
väsendet). 

En tredje Byrå-Chefs-plats, som afsåg biträde vid de tillförene af 
Hof-Kansleren handlagda tryckfrihets- och bokhandels-ärenden, har 
numera blifvit indragen, och dess göromål hufvudsakligen öfverflyttats 
på Expeditions-Chefen och Registratorn. 



*) För hvarje af åren 1872 och 1873 är ett extra statsanslag af 20,(XX) 
Rdr beviljadt till aflonande af en lagbyrå. Denna atgöres af Byrå- 
Chefen för lagärenden med 8000 Rdr årligt arvode och två andra leda- 
möter med 6000 Rdr årligen hvardera. Dem åligger att nn der Justitie- 
Stats-Ministerns ledning utarbeta lagförslag, sådane granska och med 
anledning af förekomne anmärkningar omarbeta, äfvensom i Högsta 
Domstolen föredraga frågor om stiftande, upphäfvande, ändring och för- 
klaring af lagar och författningar. 



45 

Expeditions-Chefen åtnjuter årligen 5,500 Rdr, en Byrå-Chef lön 
af 4,500 Rdr, Arkivarien och Registratom 3,500 Rdr, Kanslisten 1,800 
Rdr och Kopisteme 1,000 Rdr hvardera. 

(Tabell rörande Rättsväsendet, se Tab. Bil.) 



Kongl. Maj:ts Nedre Justitie-Revision, med Kongl. 
Justitie-Revisions Expeditionen. 

Redan när Svea Hof-Rätt 1614 instiftades, stadgades om "benefi- 
cium revisionis" eller att Konungen måtte genomse Hofrättens dom. 
Ärendenas föredragning tillhörde embetsmån i Kansliet; enligt 1651 
års Ordning för Kansliet skulle 2:ne Sekreterare hafva revisionssakerna 
om händer, men jemlikt 1661 års Kansli-Ordning fanns blott en Re- 
visions-Sekreterare. Nedre Justitie-Revisionen kan imellertid anses 
räkna sin egentliga uppkomst från år 1663, då ett Kansliråd och fyra 
Sekreterare förordnades till ständige Deputerade i Justitiesaker, för 
att bereda dem till föredragning i Rådet. Genom Carl XII-.s Kansli- 
Ordning (af år 1713) omorganiserades denna beredning till en Revi- 
sions-Expedition under Högste Ombudsmannen (sedan 1719 kallad 
Ja^itie-Kansler); denna Expedition omfattade 3:ne afdelningar, den 
Civila, Militära (General-Auditörs-ärendena) och Åklagare-befattnin- 
gen. Under tiden från 1801—1809 utgjorde Justitie-Revisionen ett 
särskildt verk under Riks-Drotsets uppsigt och styrelse, men sist- 
nämnde år öfverfördes Revisionen ånyo till Kansliet under Justitie- 
Kanslerens chefskap, hvilket fortfor till år 1840, då Justitie-Stats- 
Ministem blef Chef för Nedre Justitie-Revisionen. 

För Konungens Nedre Justitie-Re vision, som — enligt 24 § R. F. 
— bereder Justitieärendena till föredragning och afgörande i Högsta 
Domstolen, samt i vissa fall dessutom biträder Justitie-Stats-Ministern 
(se ofvan vid Justitie-Stats-Expeditionen), är särskild Instruktion ut- 
tardad d. 3 Aug. 1809, och gälla i öfrigt beträffande Revisionen K. 
Stadgan d. 16 Maj 1840 och Instruktionen för K. Justitie-Departe- 
mentet af d. 3 Juli 1840. 

Enligt Revisions-Sekreterarnes arbetsredogörelser för år 1871 hade 
samma år blifvit afgjorda: Besvärs- och ansökningsmål 1,128, Revi- 
sionssaker 500, Skiftesmål 90, Kabinettsmål 140, General-Auditörs- 
ärenden 8, Kammarrättsmål 4, och hemställda brottmål 3; Summa 
1,873. 

Bland ledamöterne i Nedre Justitie-Revisionen — benämnde Re- 
visions-Sekreterare — åtnjuta de 4 äldre hvardera 5,000 Rdr, de 4 
yngre äf?ensom de 3 konstituerade hvardera 4,500 Rdr Rmt, Proto- 
koIls-Sekreterarne och Registratorn i Revisions-Expeditionen 3,500 
Rdr, Kanslisteme 1,800 Rdr och Kopisterne 1,000 Rdr hvardera. 



Qeneral-Anditörs-Expeditionen, 

RedlLD i Carl XII:s Kansli-Oidning omtalas en General-Änditör 
i^ittm 1'-i1,imi>t i Jostitie-BeTi.sionen; embetet tar dock i sjelfva verket 
ännu <Mv ocb bar en gärskild InstrnktioD atfärdad ir 1683. Gese- 
ral-Au'll: rs-embetet, som i Djare tider f^iraltas af en RevisionB- 
Sekrct-M >~ har att inför Högsta Domstolen föredraga de mil, som 
komma •.tia Krigs- Hof-Rätten. I falt pläfar den Öfver-Anditör, 
som il^i zMvt i General-Krigs-Ritten, kallas General-AuditQr. 



Jnstitie-Eaaslers-EzpeditioiieiL 

Vid rlenna Expedition, hvilken det åligger att biträda Justitie- 
Kanslereo (se ofran sid. 38), åtnjuter Sekreteraren ISn af 4,000, Re- 
^tratorn 2^ och Kopisten 1,000 Rdr. 



Hof-Rätterne. 

K. Svea Hof-Rätt. 

h>ei]^iii Rlfste- och Rättaretingen, hvilka nnder medeltiden atf[jort 
3;djc oili -JAta instansen och dömt Konungs dom, alltmer kommit ur 
hruk, s.iriii flivål de under Gustaf I omtalade "vad till Konnngen eller 
Rikets r.i<l", Bom ock den af Erik XIV inrättade Högsta Nämnd visat 
Eig del- .inilamälslösa dels mindre enliga med dåvarande tids före- 
ställniii!/ M inrättade Konung Gustaf II Adolf genom öppen Fuilmagt 
d, ]<; Il In. 1614 K. Svea Hqjt&U, med magt att, sä i Konungens när- 
Hom rr.iiiiarn, döma Konuoga dom. Kike-Drotset, som redan sedan 
iildn- tiil.i hade haft öfverinseendet Öfver iagskipningen, (Brordnades 
till d'--^ President; till bisittare fSrordnades 4 Riksråd, 4 andre af 
adel och 4 ofrålse ledamöter. Enligt 1634 års Eege rings-Form blef 
Oof-natten, såsom Rikets första Kollepum, deijemte ett fOrvallmtigs- 
rerk för justitie-ärenden, under Riks-Drotseta chefskap; den skulle 
npptngn iilta rftttegångssaker, som antingen direkte Ijdde under Kon- 
nnK''!!*^ <''ini eller dit komme genom vad, samt döma Konungs dom, 

dock I förbehållen rätt för den, som funne sig besvärad, att hos 

Koniiiit'1 II lilagB och söka revision (se ofvaii). I anseende till Rikets 
elnnt vi'l<l (Irladee imellertid ju ris diktionen mellan 4 Hof-Rätter, Jn- 
rittsflc I Stockholm (Svea), Jönköping (Göta), Åbo (för Finland) och 
Donit ilii l.ifland och Ingermanland), bland hvilka dock Svea Hof- 
Hätt ar<-;iL,'s såsom "förnämat af rum och anseende". Utom Rika- 
Drotsfi, II. siod denna Hof-Rittt nu af 4 andra Riksråd samt 12 leda- 
möter I iiiriyt, deraf 6 adelsmän. Är 1660 uppdrogs ät Rika-Drotset 
ÖfvpriusjHktiun öfver Justitieärendena yu alla orter, samt att, då Kon- 
ungen Li lii! Tar tillstädes, Konungens ställe i Revisionen företräda 
<icli iilhi från Hof-Rätterne under revision ankommande aaker med 



47 

Rikets R&d upptaga och genom ändtlig dom afhjelpa, hvarjemte Drot- 
sets omedelbara chefskap upphörde i Svea Hof-Kätt, som nu erhöll 
till President ett annat Kiks-Käd. Efter 1680 upphörde Biks-Drots- 
befattningen, och de 4 i Hof-Rätten bisittande Kiksräden indrogos- 
Regerings-Formen af är 1720 stadgade slutligen, att äfven Presidents- 
embetet skulle skiljas frän Rädsyärdigheten, sedan redan är 1698 
stadgandet om antalet frälse och ofrälse ledamöter blifvit upphäfdt. 
Med undantag af tiden mellan 1787 och 1809, dä innehafvaren af det 
af Gustaf III äterupplifvade Riks-Drots-embetet derjemte var Presi- 
dent i Svea Hof-Rätt, har sedandess bemälde Öfver-Rätt haft sin 
särskilda President. För närvarande, sedan Lagmans-Rätteme upp- 
hört och det förut omtalade stadgandet om "beneficium revisionis" 
ledt till upprättande af Konungens Högsta Domstol, utgöra Hof-Rät- 
terne 2:dra (mellersta) instansen i rättegängs-ärenden, hvarjemte, 
jemlikt K. Förordn. d. 17 April 1828, Eommerse- och Bergs-Kollegier- 
nes fordna domsrätt öfvernyttats pä Svea Hof-Rätt, som äfven är 
förste domstol för Riksbanken och Kiksgäldskontoret m. fl. Embets- 
verk, samt, likasom de öfriga Hof-Rätterne, i vissa fall för Adelns 
ledamöter i civila mäl. Senaste arbetsordning för Hof-Rätterne är 
atmrdad d. 14 Sept. 1858. 

Svea Hof-Bått, hvars jurisdiktion sträcker sig öfver hela det egent- 
liga s. k. Svea Rike med Wermland, samt hela Norrland och ön Got- 
land, bestar af 5 divisioner, med 5 ledamöter i hvarje; en Fiskal, tre 
Xotarier och en extra Notarie äro vid hvaije division anställde. Den 
ordinarie sessionen, dä alla divisionerna tjenstgöra, är bestämd frän 
och med den 14 Jan. till slutet af Maj och frän böljan af Okt. till 
och med d. 20 Dec. Under ferierna tjenstgör endast en division i 
sender. Inkomna skrifter i civila mäl och ärenden äfvensom fiskali- 
ska aktioner, som ej äro lottade, föredragas af Sekreteraren, i brott- 
mål deremot af Fiskalerne; och sedan vederparten, der sädant erfor- 
dras, blifvit hörd, lottas dessa mäl, likasom vädjade och instämda 
saker, mellan samtlige ledamöteme, hvarefter den, som mälet dervid 
tillfallit (= Referenten), äligger att vidare bereda detsamma till före- 
dragning och afgörande. 

Advokatfiskalen är Kronans Ombudsman och allmän äklagare i 
Hof-Rätten och beifrar i sädan egenskap tjenstefel af de under Hof- 
Rättens jurisdiktion lydande Underdomstolar, K. Befallningshafvande 
äfvensom af ätskillige andra mvndigheter, som, i fräga om tjenstefel, 
hafva sitt forum i denna Hof-Éätt säsom l:8te domstol. 

Lönebeloppen för Svea Hof-Rätts Embets- och Tjenstemän utgöra: 
för Presidenten 9,000 Rdr, de 10 Hof-Rättsräden 5,000 Rdr hvardera, 
5 Assessorer ä 4,500 Rdr, 5 dito k 4,000 Rdr och 5 dito å 3,500 Rdr, 
Sekreteraren (utom sportler) 2,000 Rdr, 5 Notarier ä 1,800 Rdr, 5 
dito a 1,400 Rdr, 5 dito a 1,000 Rdr, Aktuarien 2,500 Rdr, Arkivarien 
2,000 Rdr, Advokatfiskalen (utom sportler) 2,500 Rdr och de 5 Fiska- 
lerne 1,500 Rdr hvardera.*) 

*) Förteckning i Riks-Drotaar och öfrige Prcaidcnter i K. Svea Hof-Rätt 
se Adm. och Stat. Handb. 1868, 8. 54. 



48 

K. Göta Hof-Rätt 

Denna Hof-Rätt erhöll sin fullmagt af Drottning Christinas För- 
myndare-regering d. 5 NoY. 16B4. Enligt samma &rs s. k. Eegerings- 
Form utgjordes Hofrätten af ett Riksråd såsom President, tvenne 
Riksråd såsom bisittare, samt 12 ledamöter i öfrigt, deraf 6 frälse 
och 6 ofrälse. Göta Hof-Rätt undergick sedermera enahanda förän- 
dringar som Svea Hof-Rätt, och har alltsedan 1720 haft en President 
utom Rådet. Arbetsordningen (af d. 14 Sept. 1858) är hufvudsakligen 
densamma som för de öfriga Hof-Rätterna. 

Göta Hof-Rätt, hvars jurisdiktion omfattar s. k. Göta Rike med 
undantag af Skåne, Blekinge och Gotland, består — liksom Svea 
Hof-Rätt — af 5 divisioner med 5 ledamöter i hvaije. Rörande tiden 
för den ordinarie sessionen samt sättet för föredragningen m. m., 
hänvisas till hvad ofvan för Svea Hof-Rätt finnes anfördt. 

Lönehelcypjpen äro desamma, som för Svea Hof-Rätt, med undantag 
<leraf att Sekreteraren (utom sportler) åtnjuter 2,500 Rdr, Aktuarien 
<dito) 2,000 och Advokatfiskalen (dito) 3,000 Rdr. 

Sätet för Göta Hof-Rätt är i Jönköping.*) 



K. Hof-Bätten öfVer Skåne och Blekinge. 

K. Hof-Rätten öfver Skåne och Blekinge inrättades jemliktKongl. 
Kungörelsen d. 27 Okt. 1820 och började sina arbeten d. 4 Juli 1821. 
Arbetsordningen af d. 14 Sept. 1858 gäller äfven för denna Hof-Rätt, 
som består af endast 2:ne divisioner, med 5 ledamöter i hvarje. Ti- 
den för den ordinarie sessionen är från och med d. 14 Jan. till slutet 
Äf April och från början af Nov. till och med d. 20 Dec. I öfrigt 
gäller hvad som rörande de föregående Hof-Rätterna ofvan finnes 
omförmäldt. 

Aflöningen är bestämd för Presidenten till 9,000 Rdr, de 4 Hof- 
Rättsråden 5,000, 2 Assessorer 4,500, 2 d:o ä 4,000 och 2 d:o ä 3,500 
Rdr, Sekreteraren (utom sportler) 3,000, 2 Notarier å 1,800, 2 d:o ä 
1,400 och 2 d:o å 1,000 Rdr, Aktuarien 2,500, Arkivarien 2,000, Advo- 
katfiskalen (utom sportler) 3,000 och de båda Fiskalerne 1,500 Rdr 
hvardera. 

Sätet för ifrågavarande Hofrätt är i Christianstad.*) 



K. Krigs-Hof-Rätten. 

I Krigs- Artiklarne af år 1621 omtalas en Öfverste Krigs-Rätt i fält, 
med Riks-Marsken till President. Genom Kongl. Bref d. 5 Juni 1630 

•) Förteckning på Göta Hof-Rätts Presidenter se Adm. o. Stat. Handbok 

1868, 8. 55. 
•*) Förteckning å Presidenter i K. Hof-Rätten öfver Skåne och Blekinge se 

Adm. o. Stat. Handb. 1868, s. 56. 



49 

inrättades (eller förnyades) af Gustaf II Adolf en Krigs-Fätt i Stock- 
holm; President var Kiks-Marsken Grefve Js^ob De la Gardie, Vice 
President Fält-Marskalken Herman Wrangel. Krigs-Rätten skulle 
hällas 2:ne gänger om året, 6 veckor hvardera gängen. Nägra är se- 
nare, 1636, blef Krigs-Rätten en afdelning af Érigs-Kollegium, men 
genom K. Förordningen d. 2 Mars 1683 upprättades en särskild Gene- 
ral-Krigs-Rätt, med Fält-Marskalken eller någon Generalsperson till 
Ordförande. Under tiden från 1774 till 1791 voro hithörande ärenden 
ånyo öfverflyttade på Krigs-Kollegium, men ^nom K. Kung. den 14 
Mars 1791 inrättades en enda och allmän Ofverdomstol för Krigs- 
magten till lands och sjös, under benämning K. Maj:ts Krigs-Hof- 
Rätt, som 8. d. erhöll en särskild rättegångsordning. Sedan åren 
1793—1794 såväl en särskild General-Krigs-Rätt med General-Adju- 
tanten till Ordförande inrättats för Stockholms garnison, hvilken 
Rätt dessutom genom K. Kung. d. 12 Dec. 1794 ålades handläggnin- 
gen af Landtarméens rättegångsmål, som ock en Amiralitets-Krigs- 
Hof-Rätt inrättats i Carlskrona och en Öfver-Rätt vid Arméens Flotta, 
upplöstes Krigs-Hof-Rätten d. 1 Jan. 1795. Genom K. Kungörelsen 
d. 11 April 1797 återupplifvades imellertid ånyo Krigs-Hof-Rätten 
och de andra 3:ne Öfver-Rätterne upphäfdes. Sedandess har Krigs- 
Hof-Rätten fortfarande ägt bestånd samt är f. n. andra Domstol för 
Krigsmakten till lands och sjös. Om Krigsdomstolar och rättegången 
derstädes gäller K. F. d. 11 Juni 1868. 

Krigs-Hof-Rätten utgöres af fyra militära ledamöter och ett Krigs- 
Hofrättsråd. Till militära ledamöter förordnar Konungen, för tre år 
i sender, en Generalsperson såsom Ordförande, samt tre regements- 
officerare, minst en af Öfverstes grad, och af hvilka en skall tillhöra 
flottan, men de öfrige arméen; hvarjemte för samma tid af Konungen 
iorordnas två andre regements-of&cerare, deraf en från flottan, att, 
vid förfall för någon af de militära ledamöterne, i hans ställe i Krigs- 
Hof-Rätten inträda. Då mål, som röra sjökrigstjensten och manövern, 
förekomma, skola de två regementsofficerarne af arméen ur Rätten 
afgå och, i deras ställe, två regementsofficerare af sjöförsvaret, hvilka 
af Konungen för tillfället förordnas, der inträda. Ordföranden och 
de Militäre ledamöterne uppbära icke för sina befattningar i Krigs- 
Hof-Rätten lön på ordinarie Stat. Krigs-Hof-Rättsrådet åtnjuter i 
lön 4,500 Rdr, Sekreteraren 2,500 och i renskrifningsarfvode 150, de 
båda Kanslisteme 794: 50 hvardera samt Krigsfiskalen 2,500 Rdr; 
kommande vid nuvarande Kanslisters afgång deras löner att indragas 
mot det att renskrifningsarfvoden tilldelas Sekreteraren med 800 och 
Krigsfiskalen med 200 Kdr. 



K. Pån&vårds-Stypelsen. 

Sedan, i fråga om vården och förvaltninffen af Rikets Fängelser 
och Arbetsinrättningar, särskildt utsedde Komiterade afgifvit utlå- 

Stat. Handbok 4 



_50_ 

tände och, bland andra itgärder, hemställt om en Allmän Arbete- 
anstalts inrättande i Stockholm, i stället för den dä i Wadstena be- 
fintliga, blef genom K. Brefvet d. 3 Febr. 1825 en särskild K. StyreUe 
Sfper Riket» Fängclier ecb arhfttinTättningar förordnsd, med StatsrMet 
Grefre Carl Axel Löwenhielm tLll Ordförande. För detta ?erk utför- 
dadeg Inatniktion d. 7 Mars \?Sö. Genum K. Brefven d. 23 och 30 
Not. 1811 öfverfiTttades till ifrägavarande Stjrelse fervattningen af 
de fnr fäneara vlrd och underhäll anslagne raedel samt alla fr&gor 
röraude nybyggnad och underhäll af läns- och krono-häktena. Ny 
Instruktion utiärdades slutligen d. 16 Dec. 1859, hvarrid verket erhöll 
benämning af A', Fängvårdi-Sloretiejt, 

Lieuua Styrelse har, jemlikt berörde Instruktion, öfverinseende å 
ouh allmäu ledning af fångvården i Biket, forordnar omhvad tillgod 
ordning o<:h hushållning hörer inom fängelser och arbets-inrättningar 
äfveosom vid fängtransporter, förvaltar och redovisar de för fångvår- 
dens behof anvisade medel, äger att egna uppmärksamhet Jemväl åt 
de af menigheterna förvaltade stads- och kronohäkten, vakar genom 
inspektioner Qfver gifna föreskrifters behöriga iakttagande, atgifver 
till Kon^l. MEg:t ärliga berättelser angående fängvärdens alla förvalt- 
ningsgrenar m. m. Fångvårdsstyrelsen är kollektiv i rådslagen, men 
Ordföriinden, som benämnes General-Direktor, äger att allena besluta. 
Kansli- Departements-Chefen är föredragande i alla ärenden rörande 
fängelsers anläggande eller förändring, fångars och kronoarbctskor- 
lara användande, ordning och disciplin m. ta. vid fängyärdsinrättnin- 
garne iich föreskrifter i öfrigt, som ej angå ekonomien; Kameral- 
Departements-Chefen föredrager ärenden angående inkomster, utgifter, 
staters iippr&ttaude, anmärknings-, afskrifnings- och balansmål, samt 
i öfrigt alla ärenden af ekonomisk natur. 

Intendenten är Chef i det till Kansli-Departementet hörande B^gg- 
□ads-Koutoret och har tillsyn öfver (ängelsebyggnadernasamt afgimr 
deröfvcr årliga berättelser. 

IjIiict: General-Direktören uppbär i lön 8,000 Rdr, den ene De- 
partement^hefen 5,000 och den andre 4,500 Rdr, Sekreteraren 3,500, 
Eegistrntom 2,500, Notarien 2,200,*) Kanslisterne 1,000 hvardera,*) 
Kameieraren 3,500, Eammarförrandten 2,500 och l:3te Revisorn 2,200. 
■J:dre Revisorn 2,200, Kassören 2,200") och Kammarskrifvame 1,000 
Rdr bviiriiera; såsom arfvode åtnjuter Intendenten 3,000 Rdr. För 
den vill hrtaovården biträdande Läkare äro anslagne 60j Rdr. 

Ä Kiks-Statens 2;dra Hufvudtitel finnas "/Or fångars närdoebun- 
lierU/l- dels ett bestämdt årligt anslag af 194,657 Rdr öO öre, dels 
ett förslagsanslag stort 1,300,000 Rdr Rmt 

') Vill imvai-ande Notm 
<.<-\i Ombudsman atl 
'li:iiia stt iadrngES. 
■') Viivnrnnde KsHorm, som it befrind frSn en dei af dithöraode göromSl, 
iiji^ibiir allenast 1,470 Rdr. 



51 



3) Kongl. Vtrikes-Departemeiitet* 

Jemlikt E. Stadgan d. 16 Maj 18é0 tillkomma detta Departement, 
hvars Chef är Stats-Ministern för Utrikes ärendena: 

a) alla diplomatiska ärenden eller sådane, som röra förhållanden till 
Främmande Magter; 

b) bevakandet af Svenske undersåters angelägenheter på utrikes ort, 
då ministerielt biträde dertill kan erfordras; samt 

c) frågor om rättighet för ntländingar att i Riket inkomma. 

Stats-lfinisters-embetet för Utrikes ärendena 

inrättades 1809 och har sedandess varit beklädt af följande DD. EE. 

Gref^e Lars von Engeström, 1809—1824, t 1826. 

Grefve Gustaf af Wetterstedt, 1824, f 1837. 

Grefve Adolf Göran Mörner, tillf. 1837, t 1838. 

Frih. Gustaf Nils Algemon Adolf Stjemeld, 1838, tjenstfri Sept. 1840, 

afsked 1842. 
Frih. Albrecht Elof Ihre, tillf. Sept. 1840, utn. 1842-1848. 
Frih. G. N. A. A. Stjemeld, ånyo 1848—1856. 
Frih. Elias Lacerheim, 1856-1858, t 1864. 
Grefve Christofer Rutger Ludvig Manderström, 1858—1868. 
Grefve Carl Wachtmeister, 1868, t 1871. 
Grefve Baltzar Julius Ernst von Plåten, 1871. 



K. TTtrikes-Departementets Expedition eller Kabi- 
nettet för Utrikes Brefv^exlingen. 

(Jfr ofvan vid K Maj:ts Kansli.) 

I äldre tider förvaltades Rikets yttre angelägenheter af Kansli- 
Kollegium med Riks-Kansleren och sedermera Kansli-Presidenten till 
Chef. Utrikes ärendenas behandling var dä, liksom ännu under Fri- 
hetstiden, kollegial; de remitterades till Kansli-Kollegii utlåtande, 
hvilket sedan af Stats-Sekreteraren för ntrikes-Ex{>editionen (2:ne 
enligt 1713 års, men en enligt 1719 års Kansli-Ordning) föredrogs i 
Rådet. För vissa ärendens snabbare behandling och till hemlighetens 
bättre bevarande fick dock den s. k. Presidents-Sekreteraren (före 
1714 Riks-Kanslerens eller Kansli-Presidentens Hand-Sekreterare) allt 
flera och vigtigare ärenden vid sidan af Kollegiet att behandla. Jem- 
likt 1773 års Kansli-Ordning hörde under Utrikes-Stats-Expeditionen 
"det som angår Utrikes Magter och herrskaper, svar på Främmande 
Sändebuds och Ministrars anbringande. Kommissariers instruktioner, 
bref och order, som till vederbörande Ministrar afgå, jemväl all di- 
rekt brefvexling med främmande Magter samt alla utnkes resepass. 



52 

som i K. Maj:ts Höga namn eller med Dess underskrift utfärdas; 
hvarjemte genom denna Expedition skulle besörjas allt det som an- 
gick de Tyska provinserna. Den egentliga ministeriela brefvexlingen 
besörjdes likväl då, som under sista delen af Frihetstiden, af Kansli- 
presidenten samt genom Presidents-Kontoret, som bestod af 1 Presi- 
dents-Sekreterare, 2 Förste och 5 Andre Sekreterare. I samma mån 
Gustaf III sjelf lade hand vid de utrikes ärendena, drogos de frän 
Kansli-Kollegium och Utrikes-Stats-Expeditionen till Presidents-Kon- 
toret, och under bemälde Konungs sista regeringsår, då hvarken något 
Riksråd eller någon Kansli-President fanns, besörjdes af Presidents- 
Kontoret, som d. 26 April 1791 erhöll benämningen Konungens Kabi- 
nett för Utrikes Brefvexlingen, alla yttre politiska angelägenheter un- 
der Konungens omedelbara tillsyn. Chefen för berörde Kabinett blef 
kallad Kabinetts-Sekreterare. Handels- och enskilda personers ange- 
lägenheter behandlades dock ännu hufvudsakligen i Kollegiet och 
Stats-Expeditionen. Riks-Kanslers-embetets upplifvande (1792) för- 
ändrade föga i berörde hänseenden. Genom K. Kungörelsen den 17 
Febr. 1801 förordnades, att Kansli-Presidenten genom Kabinettet 
skulle besörja brefvexlingen med K. Maj-.ts Sändebud på utrikes orter, 
föredraga från dem ankomne depescher och bref samt meddela dem 
svar och föreskrifter enligt K. Maj:ts befallningar. Utrikes-Expedi- 
tionen, som framdeles ställdes under Hof-Kanslerens särskilda styrelse, 
ägde att handhafva brefvexlingen med främmande potentater, utfär- 
dandet af kreditiver och rekreditiver, sköldebref ocn öppna bref för 
personer, som utrikes vistades, samt resepass, d. v. s. allt hvad sub 
titulo majestatis utrikes afginge och icke genom särskildt förordnande 
uppdragits åt Kabinettet, vidare traktater med .Barbareskstatema 
m. m. och mål som till Konvoj-Kommissariatet hörde, diplomer och 
instruktioner för Konsuler, agenter, m. fl., utrikes postväsendet och 
allt (utom militära ärenden), som anginge de Tyska provinserna. 
Kabinetts-Sekreteraren ålades, jemte äldre föreskrifter, att uppsätta 
och kontrasignera hvad rörande Beskickningarna från K. Maj:t till 
Stats-Kontoret afginge, samt att vaka öfver titulaturerne mellan Deras 
Kongl. Majestäter och Främmande Hof. — Vid utfärdandet af 1809 
års Kansli-Ordning splittrades fortfarande Utrikes ärendena mellan 
d) Utrikes-Kabinettet, som under Stats-Ministerns inseende besörjde 
den ministeriela brefvexlingen, h) Hof-Kanslers-Expeditionen, som — 
under Kof-Kansleren — bibehöll befattningen med de ärenden, hvilka 
sub titulo majestatis utrikes afgingo, och c) Kansli-Styrelsen (med 
en särskild s. k. Kansli-Styrelsens Expedition), som — under Utrikes- 
Stats-Ministems chefskap — väsentligen erhöll samma åligganden, 
som de, hvilka 1773 års Kansli-Ordning tillagt Kansli-Kollegium. Se- 
dan Kansli-Styrelsen upplösts (1833), handlades Utrikes ärendena af 
Utrikes-Kabinettet och Hof-Kanslers-Expeditionen, tills 1840 den 
splittring af de till ett Utrikes-Departement hörande särskilda ären- 
den, som från Carl XILs död fortgått, omsider upphörde, och vården 
af samtlige dithörande ärenden förenades i en hand, Stats-Ministerns 
för Utrikes Ärenden. Genom K. Beslut d. 25 Maj 1850 utvidgades 



53 

jrtterligare den ät bemälde Minister och Utrikes-Kabinettet gifna myn- 
dighet, i det att Stats-Ministern erhöll ett mera omedelbart öfverin- 
seende i afseende ä Konsulerne. Under d. 27 April 1858 omorgani- 
serades slutligen K. Utrikes-Departementets Expedition eller Kabi- 
nettet för Utrikes Brefvexlingen. Kabinetts-Sekreteraren (Expedi- 
tions-Chefen) äger, i enlighet dermed, att öppna och för Stats-Mini- 
stern föredraga alla ankommande bref och depescher, m. m., samt 
har tillsyn öfver Departementets Öfrige Ijenstemän; under hans inse- 
ende handlägga de 3:ne Expeditions-SeKreterarne såsom Chefer för 
den Politiska, Handels- och Konsulat- samt den Kamerala afdelnin- 
gen, alla till vederbörande afdelning hörande ärenden, som icke äro 
af den beskaffenhet, att Stats-Ministern eller Kabinetts-Sekreteraren 
sjelfve med dem taga befattning; Förste Sekreteraren biträder Kabi- 
netts-Sekreteraren och Expeditions-Sekreterarne, år protokollsförande 
i Statsrådet och besörjer chiffrering och dechiffrering äfvensom ut- 
färdande eller visering af pass; Arkivarien förvarar Departementets 
arkiv och besörjer en del af de sub titulo majestatis afgående expe- 
ditioner; Andre Sekreterarne fullgöra de egentliga Kansligöromålen 
på alla 3 afdelningarne ; Öfver-Ceremonimästaren vakar öfver cere- 
monielet vid Främmande Ministrars emottagande; Skönskrifvarens 
tjenstgöring är endast tillfälligtvis påkallad. 

Lönerna för Kabinettets embets- och tjenstemän äro sålunda be- 
stämde, att Kabinetts-Sekreteraren åtnjuter 5,500 Rdr, hvardera af de 
3:ne Expeditions-Sekreterarne 4,500 Rdr, Arkivarien 3,500 Rdr, Förste 
Sekreteraren äfvenledes 3,500 Rdr, 4 Andre Sekreterare 1,800 Rdr 
hvardera, de återstående 3 Andre Sekreterarne 1,000 Rdr hvardera, 
Öfver-Ceremonimästaren (på Utrikes-Departementets stat) 2,(X)0 Rdr 
och Skönskrifvaren 600 Rdr. 



3) Kongl. Landtförsvars-Departementet. 

Följande ärenden tillkomma detta Departement (enligt K. Stad- 
gan d. 16 Maj 1840): 

a) ärenden som röra landtförsvarets ordnande och vidmagthållande 
samt den dervid anställde personal, dispositionen öfver de till 
landtförsvaret anslagna medel och persedlar, fästningars byggnad 
och underhållande, äfvensom alla undervisningsanstalter, kyrko- 
och sjukvårdsangelägenheter, pensions- och välgörenhetsinrättnin- 
gar för landtarméen och dertill hörande stater; 
h) indelnings- och roteringsverket för Arméen; 

c) frågor om landt-truppers kommendering till tjenstgöring eller an- 
vändande till erforoerliga allmänna arbeten; 

d) vården om de för landtförsvaret upplåtna boställen och byggnader, 
samt det Kronan tillkommande inseende öfver styckebruken, ge- 
värsfaktorierna och krut-tillverkningen. 



54 

Statsrådet och Chefen iSr K. Land tförs vara- Departementet, tiltika 
Konungcna EWgifvare i Kommandomål för Arméen och Chef fär 
KonuDgenä Grneral-Stab, har — sedau Departemental-Btyrelsens in- 
ioniiide hr ISIO — hos sig förenad den myndighet, i fråga om de till 
landtförsviin't li.srande åmnen, som dessförinnan var delad mellan 
Stat8-Sekr>Tii[,ii'en för Kriga-Eipeditionen och General- Adjutanten för 
Annt^en.') 

Sodan nr|i;irteinental-Styrel8ens införande år 1840 hafva följande 
varit C%;Vi- ■''<: K. Landtf6rsvart'Departementet: 
Frih. UnstHi' Albrecht Bror Cederaträm, IMO Min— Dec. 
Grefve Axei Otto Mörner, 1840 Dec— 1843, t 1852. 
(H. Exc.) Frih. Johan Lagerbjelke, tillf 1843 Jan.- April, f 1^6). 
Frih. Carl Arvid Lovisin, 1843 April-1844, t 1847. 
Frih. Gustaf Ahrahara Peyron, 1844—1848, t 1852. 
Carl Ludvig von Sohenhausen, 1848-1853, t 1866. 
(H. Esc.) GrefvB Adolf Fredrik Nils Gyldenstolpe, 1^3—1858, 1 1864. 
Johan Magnus BjÖmBtjerna, 1858—1862. 
Alexander Fabiau Zefanias Reuterskjöld, 18G2-1867. 
Gustaf Ruildlf Abelin 1867-1871. 
Eric Oscar Weidenhjelm 1871. 

K. Landtföravars-Departemeatets Kansli-expedition. 

Till iii>ijtii^'ande och handläggning uti denna Expedition, som är 
Ii. f^jöfBrsvars-Departementets K anal i-Eip edition) efter- 
iJiia Krigs- Expeditionen, hörer hvad som likmätigt Re- 
11 skall ntfSiOas angående krigsmagten till landa, älta 

, -uh instruktioner som landtförsvaret röra och icke äro 

kommandomiLl; jemväl fullmagter, konstitutorial och afsked för alla 
Officerare samt alla Ull krigsmagten och försvarsverket till lands hö- 
rande tjenstemän och be^ente, med hvad mera som, under Konungens 
Höga namn. uti militära saker utgår. 

jKiiilikt K. Instruktionen d. 10 Juli 1840 åligger Expeditions- 
Cbefen att biträda Departementa-Chefeo med uppsättande af berättel- 
ser och betäukunden i inkomne mål samt med förslag till författnin- 
gar m. m-, liafva tillsyn öfver Expeditionens tjenstepersonal, föra ve- 
derbörlijifl anteckningar öfver ärendenas gäng m. m,, samt Eipedi- 
tiÖnB-biekretcrarne att uppsätta de för föredragningen erforderliga 
berättelser, ansvara för expeditionemas nppsättning och vederbörliga 
afeändande m. m., besörja att förordningar och andra Kongl. Beslut, 
som genom Färfattninga-Samlingen böra allmängöras, der varda be- 
hörijieu iuforde. samt att annonser om befordringar m. m. till officiela 
tidniugeu aflemnas. 

') FurU-ckiiiii^ i. d«ni, sooi trU 1809 Tsrit Stati-Sekreterare ffir Krig»- 
nrendena och OenurHladju tanter for Arméen se Adm. a. Stat. Handbok 
18G8, «, 63, 



1840 (jciiit 
trädde don 


K 


gs-ioi 
order 



55 

Lönebeloppen äro bestämda för Expeditions-Chefen till 5,500, för 
2 Expeditions-Sekreterare a 4,500, 3 Frotokolls-Sekreterare ä 3,500, 
Registratorn å 3,500, 3 Kanslister ä 1,800 och 2 Kopister ä 1,000 
Rdr Rmt. 



K. Landtförsvars-Departementets Kommando- 
expedition. 

Denna Expedition, som jemlikt General-Order af d. 16 Maj 1840 
efterträdde den fordna General- Adjutants-Expeditionen för Arméen 
(inrättad efter Gustaf IILs död 1792), har att till Arméen utfärda K. 
Maj:ts befallningar i kommandoväg. I fredstid anses till Kommando- 
Expeditionen höra: order om uppbrott och marscher, ?apenöfningar 
och garnisonstjenstgöring, utfärdande af tjenstgörings- och exercis- 
reglementen, beviljande af tjenstledighet, disciplinära bestraffningar, 
fastställande af modeller, utfärdande af instruktioner för befälhafvare 
i garnisonsorter, rullor och förslag m. m. Jemlikt sårskild Instruk- 
tion d. 16 Sept. 1840 och den i Chefens för K. Landtförs vars-Depar- 
tementet Promemoria af år 1866 utfärdade Arbetsordning, är Expedi- 
tions-Chefen ansvarig för göromålens behöriga gång, tillser att alla 
inkommande mål och handlingar äro i behörig form upprättade, före- 
drager dem inför DepartPments-Chefen och emottager hans befall- 
ningar i afseende ä handläggningen, låter uppsätta och justera alla 
utgående order och skrifvelser, kontrasignerar alla utskrifna expedi- 
tioner och äger i öfrigt fördela göromålen mellan de vid Expeditio- 
nen anställde General-Stabs-Officerare. Till förande af Arméens An- 
ciennitets-, Tur- och Rangrulla samt för granskningen af alla befor- 
dringsmål utses af Expeditions-Chefen en Officer, som är ansvarig 
för allt hvad till denna detalj hörer; likaledes utses af Expeditions- 
Chefen en annan officer för att specielt befatta sig med allt hvad 
som rörer uppsättande af förslag öfver Arméens personal. 

Under benämning: "Landtförsvars-Departementets Kommando-Ex- 

f editions Statistiska Af delning'* bildades 1868 en särskild byrå, med 
liggande att samla och ordna senaste uppgifter om alla slags mili- 
tärförhållanden i främmande länder, till ledning vid utarbetandet af 
organisationsförslag m. m. Den under Expeditionen lydande "Litho- 
grafiska inrättningen" bildades genom K. Érefvet d. 5 Okt. 1833 och 
har, enligt Instruktion d. 6 Jan. 1838, till ändamål att besörja Kom- 
mando-Expeditionens jemte Topografiska Korpsens Lithografiska ar- 
beten, samt bereda tillfällen till inhemtande af fullständig insigt i 
lithografiens användande. Den utgöres af ett Ritkontor och ett tryc- 
keri, hvarvid finnas anställde, utom tryckeripersonalen, en Inspektör 
och till tjenstgöring vid Ritkontoret kommenderade Officerare. 

Aflöningen för de i K. Landtförsvars-Departementets Kommando- 
Elxpedition anställde utgör: för Expeditions-Chefen 3,000 Rdr, l:e 
General-Stabs-Officeren (Sous-Chef) 1,200, 7 General-Stabs-Officerare 



k 750 och 4 k 500 Rdr hvardera, Registratornl.OOO och en atentry ckare 
500 Rdr. Officerarne nppbära derjcmte iön vid sina resp. Regemen- 
ten och Korpser, äfvensom inqrarteringBersättning efter grad. 



Kongl. Armé-Pörvaltiiliigen. 

Lnl gt 1 54 ii 1 genngR Form uteiordes det \ndra Kollegium 
eller lom let e I nera benamniips Tings KoUeg m af Kngs 
Rädet ( ed n un al dt i 16*b ärs Kacal Ordn ng och med Konst 
tutor al d Tuu 1&3<)) som d r gerades af Riks Marsken*) och hade 
t 11 I s tta n t RikeU Båd samt i andra Kr ^s Offi erare Or 

dinar e le lan ter lettA Rid eller KoHeg um roro Fältmarskalken 
Riks TTgmasta en o Ii General Vaktmästaren Kulleg första Inatnik 
tion utfärdades ) ) Mars 163b och Arbetsordn ne d 2j Dec lb6 
Genom förnyad I t -ukbon d 16 Okt 1 23 fördelades ärendena på 
B&rsbitda Ko t r ler Tissa m 1 tär ledamöters t llsyn hT Iken for 
deln □ I I ades 17^2 dä mäleu efter deras beskaffenhet 

ndela I I damoter -> sarsk Ida Departement Antalet 

af de I I r sedermera än Okats ka m nskats och ut 

gjorde I 1 r e Kolleg ura enl gt Kongl Mig ts näd för 

ordna I förändrades t il en Armé Förvaltn ng f r 

hv Ike I ^ I Sept s ä utfärdat mstniktion 

D 1 I utgores af fjra Departementer hvardera un 

de e (I ligen 

■I I I eneral Fälttygmästaren 

Fa I ler Befälhafvaren fOr K Fort fikationen 

Int n I 1 General Intendenten och 

C I L i I e Ut under General Knga Kommissar en detta 
s stn&m da f rleladt en Afiön ngs och en Kassa afdelnmg 

Arme Iför nit ens befattning som i allmänhet är att hafva 
uppBigt llver til rket t II lands att t Ilae att detsamma befin 

fullstand g I I att med uppmärksamhet följa de fdrbättnn 
II dess ytte rl gare fullkomnande samt att n 



anledn ng dert II 
fSrslaf. sä l[ 
t nkat u ( 
Instrukt n I 
ä det n 11 
Der ' 
o h I 



\ 1 11 K M t afg fia und hemställanden oci 

1 ej ål gger benera! Falttvgmästaren eller i or 

1 ;ersonlgen skall med allt hral lert 11 enigt 

Ofvas ant ngen Förvaltn ngena plenum ellei 

\ af dess Departfmenter 

I leme med c v le ledamöterne ä AI 1 tar Depar 

n te c Tile ledamoten C ila Departementet ut 

.It ens ple ain der främste närvarande Departe 

e ordet samt Sekreteraren å Art ller Departementet 



57 

är Protokollsförande och besöijer beslatens expedierande. I vissa- 
fall tillkallas andra ledamöter. 

Till pleni-mål räknas: Kongl. bref och General-order, sä vidt de 
påkalla Departementenas samfälda åtgärd, Kongl. remisser, som icke 
Kunna hänföras till visst Departement, utfärdandet af Kungörelser 
och Cirkulärer, hvilka röra Armé-Förvaltningen i allmänhet, extra 
ordinarie afskrifnin^smål, arbetsordning i de delar, som för alla De- 

Eartementen böra tillämpas, årsberättelser till K. M:t och Riksdagen» 
ievisorer, samt frågor om befordringar, afsked, tjenstledighet och vi- 
kariers förordnande, m. m. hvad personalen rörer, så vidt om behand- 
lingen af dessa frågor icke är annorlunda genom Instruktionen för- 
ordnadt. 

Artilleri-Departementet tillhöra ärenden (så vidt de icke äro åt 
General-Fälttygmästaren personligen uppdragna), hvilka omfatta Ar- 
tilleriets materiel med förråder. Arméens vapen och ammunition med 
förråder, gevärsfaktorierna, skjutskolorna, kruttillverkningen för Ar- 
méens och flottans behof, nybyggnad och vidmakthållande af Kronans 
för alla dessa behof egande hus och byggnader, Salpeter-fonden och 
de i Riks-Staten till salpeter-uppköp anslagna medel, samt Armé- 
Förvaltningens allmänna arkiv. iLnligt K. Br. d. 28 Dec. 1866hafva 
Salpeter-ärendena i sin helhet blifvit till detta Departement öfver- 
flyttade. 

Fortifikations-Departementet tillkomma, så vidt de icke tillhöra 
Chefsemoetet för Ingeniör-Corpsen, ärenden, som angå uppförande 
och underhållande af fästningar och tillhörande byggnader, värf^ade 
garnisonsregementenas kaserner, vakthus, militära arrestrum m. m., 
samt värfvade Kavalleriets stallbyggnader, Ponton- och Ingeniör-fält- 
trainen, inqvarterings-kostnader, så vidt de af dertill på Kiks-Staten 
uppförda anslag skola bestridas, Kommendantskapets utgifter, ved och 
ljus för fästningar och garnisoner, upplåtelse af fästningame tillhö- 
rande, för dem tills vidare icke behöniga, lägenheter samt tillsynen 
öfver Armé-Förvaltningens embetshus med tillhörande brandredskap. 

Intendents-Departementets befattning utgöres af ärenden, beträf- 
fande Arméens rekrytering och remontering, indelta Arméens och 
Beväringens underhåll och sjukvård vid möten och mönstringar, in- 
delta truppers underhållande, när de till garnisonstjenst beordras,, 
exercis-sqvadroners och Korporalskolors underhållande, mathållningen 
för gamisonsregementena, vissa garnisoners förseende med sängkläder 
och kaserninventarier, kostnader för remontering vid Artilleriet och 
värfvade Kavalleriet, legandet af hästar för Artilleriets och Ingeniör- 
truppens exercis. Arméens och Beväringsmanskapets beklädnad, rem- 
tyg, personela utredning m. m., byggande och underhållande af Ar- 
méens utrednings-förråds-hus och Kronans tross- och beklädnadsbodar, 
sjukhus och baracker, tillsynen öf^er Kronans och Beväringens öf- 
ningsfält och Kronans der uppförda byggnader, förslag till Arméens 
årliga mönstringar, samt, gemensamt med Kammar-Kollegrium, bestäm- 
mandet af riksmarkegången å indelta soldatens munderingspersedlar. 



58 

Civila Departementet har befattning med ärenden som röra utgif- 
ter från Riks-Statens anslag till Ijandtförsvars-Departementets Chef 
3amt Kansli- och Kommando-Expeditionen, Armé-Förvaltningen, Gene- 
ralitets-Staten, Generalstabs-Officerares bildande, Topografiska corp- 
sen, Artilleri Staben, Öfverkommendants-Expeditionen i Stockholm, 
Kommendants-Staten, Krigsskolan å Carlberg, Allmänna Garnisons- 
sjukhuset, resestipendier för Militär läkare, indelta regementena, löne- 
förbättringar vid indelta Arméen, Militie-Boställskassan, värfvade re- 
gementen och corpser, Lifbevärings-regementet, Gotlands, Hallands 
och V ester-Norrlands beväring, spanmåls-upphandlings- och bageri- 
kostnader, rese- och traktaments-penningar, skrifmaterialier och ex- 
penser, veduppköp och extra utgifter, samt de extra anslag, som icke 
tillhöra annat Departement, kontrollen i vissa delar öfver Jemtlands 
roterings- och Vestmanlands regementes knektelegomedels-kassor, för- 
valtningen af nedannämnda kassor och fonder, handhafvandet af af- 
löningsindelningsverket, Kegementsskrifvares tillsättning, inseendet 
öfver indelta Arméens boställen, inqvarteringsersättning åt dem af 
indelta Arméens befäl, som sakna karaktershus ä sina boställen, gra- 
tifikationer eller understöd åt afskedade och begrafningshjelp efter 
aflidne militärer, pensionering af manskapet vid Arméen, samt, ^C7w<?«- 
^amt med Kammar-Kollegium, allmänna frågor rörande indelnings- och 
roteringsverket för Arméen, frågor om ryttare- eller soldat-torps byg- 
gande och underhållande, om ryttares och soldaters lön eller annan 
rättig"het. samt frågor om skyldighet och indelning till rustning och 
rotering. 

Å Militär-Departementen äger Departements-Chefen beslutande 
Tätt, sedan ledamöterne sig yttrat. Å civila Departementet afgöras 
ärendena kollegialt, dervid, då tre olika meningar förekomma, ordfö- 
randens är gällande. Departementets Sekreterare förer protokollet 
Tid sammanträdena och expedierar besluten. 

Under civila Departementets förvaltning stående kassor och fonder 
hade d. 30 April innev. år följande behållningar: 

1) Wadstena Krigsmanshuskassa, som, grundlagd genom donationer 
och statsbidrag, utgifver pensioner till afsKedade korporaler och sol- 
dater, m. m. Rdr 3,797,324: i6. 

2) Invalidhusfonden, bestående af besparingar från den år 1849 
xipplösta invalidinrättningen samt arrenden af boställen vid f. d. Adels- 
fan e-Rege mentet, lemnar understöd åt afskedade militärer, samt pen- 
sioner åt afskedade innehafvare af Svärdstecken och Svärdsmedalj 
Rdr 1,256,349: 4i; 

3) Trosspassevolansfonden, tillkommen af årliga afgifter, som rust- 
hållare erlägga mot befrielse från skyldigheten att in natura anskaffa 
och underhålla trossen m. in., hvilket åliggande i stället öfvertagits 
af Kronan, Rdr 147,977: 25. 

4) Förenade Mötespassevolansfonden, utgörande en besparing från 
äldre öfverenskommelse mellan Staten samt rust- och rotehåUare om 
soldatens underhållande vid möten och mönstringar, användes till 
Arméens vapenöfningar, mötesfältens vidmagthållande, pensionerande 



59 

af de upplösta Passevolans-Kommissariatens tjenstemän m. m. Bdr 
475,741: g4. 

5) Norrbottens Hästjägare-sqcadronsfond, bildad af vakansafgifter 
vid f. d. Westerbottens Fält-Jågare-Regemente, och numera begagnad 
att betala en del kostnader för det i Hernösand förlagda 14:de bat- 
teriet af Svea Artilleri-Regemente Rdr 222,280: ä9. 

6) Volontär- Vakans-medels-fonden, samlad af rotehållares vakans- 
afgifter vid tillfållen, då deras för volontärers aflönande utsedda num- 
mer någon tid stått otillsatta, och bestämd att bekosta Underoffice- 
rares bildande vid vissa korporalskolor Rdr 380,988: 5i. 

7) Militie-boställskassan^ som bör användas till byggande och un- 
derhållande af s. k. karaktershus å Arméens boställen Rdr 388,032: 93. 

8) En-per-mille-fonden, tillkommen af en fordom inom Göteborgs 
stad erlagd afgift för rättighet att på nederlag upplägga utländskt 
gods och afseda att användas för militära byggnader i Göteborg m. m. 
Rdr 75,103: 4 2; 

9) Allmänna Bevåringsfonden, bildad af afgifter för befrielse från 
Beväringens vapenöfningar, och bestämd att ytterligare utbilda Bevä- 
ringsinrättningen (j^ K. Förordn. d. 13 Nov. 1860) Rdr 652,991: si. 

10) Falmqvistsha fonden^ för Stockholms befästande, Rdr 136,005: 
38; samt 

11) Beväringsmanskapets Invalid- och Pensions-fond Rdr 45,960: 69. 

Arméförvaltningens d. 15 Okt. 1867 fastställda aflöningsstat upp- 
tager lönerna: för General-Intendenten (utom inqvartering) till 6,750 
Rdr, General-Krigs-Kommissaren 6,000 Rdr, 5 Krigsråd a 4,500 Rdr, 
Intendenten 4,000 Rdr, 2:ne Adjutanter arvoden ä 800 Rdr, 6 Kame- 
rerare, af hvilka en tillika Sekreterare, ä 3,500 Rdr, 3 Sekreterare 
och Frotokollsförande, ä 3,000 Rdr, 5 Revisorer, af hvilka 3 tillika 
Bokhållare, ä 2,200 Rdr, 2 Bokhållare å 2,200 Rdr, 7 Kanslister ä 
1,000 Rdr, 6 Kammarskrifvare a 1,000 Rdr, Krigs-Kassören 4,000 Rdr 
och Advokat-Fiskalen 3,000 Rdr. 

General-Fält-Tygmåstaren och Fortifiikations-Generalen njuta lön 
å Generalitetets stat.*) 




Vapen- och Befästnings-Komitén. 

)å hemställan af Riksdagen förordnades denna Komité genom 
K. Bréfvet d. 20 Dec. 1867. Den år fördelad i 

a) Vapenaf delningen, bestående af två Artilleri-officerare (hvaraf 
en för pyrotekniska frågor), en Infanteri-officer, en Kavalleri-officer 
och en officer af sjövapnet, för handläggning af frågor rörande va- 
pen och ammunition, för så väl landt- som sjöförsvaret, samt den för 
transport och användning deraf erforderliga materiel. 



*) Förteckning ä Riks-Marskar och öfrige Presidenter i K. Krigskollegium 
86 Adm. o. Stat. Handb. 1868, s. 67. 



1 



60 

_^^_^^^^^ * 

b) Befästnings-afdelningen, bestående af tre Fortifikations-office- 
rare, en Artilleri-officer ocji en officer af sjövapnet, för granskning 
af befästningsplaner, behandling af frågor om befästningars bestvck- 
ning, Krigsbryggors konstruktion, o. s. v. Komiténs Ordförande (f. n. 
f. d. Statsrådet G. M. Thiilstrup), har att öfveryaka af delningarnes 
arbeten och leda de gemensamma öfverläggningarne. Komitén har 
till biträde en Sekreterare. 



4) Kongl. SjöförsTars-Departementet. 

Enligt K. Stadgan d. 16 Maj 1840 tillhöra detta Departement: 

1) ärenden, som röra sjöförsvarets ordnande och vidmagthållande sä 
väl till personal, som fartyg och öfrig materiel, dispositionen öfver 
de till sjöförsvaret anslagpe medel och persedlar, äfvensom under- 
visningsanstalter, kyrko- och sjukvårdsangelägenheter, pensions- och 
välgörenhetsstiftelser för befäl och manskap i och för sjöförsvaret, 
samt dertill hörande stater; 

2) Båtsmansindelningen och roteringen; 

3) frågor om sjötruppers kommendering och användande till tjenst- 
göring eller allmänna arbeten; 

4) vården om boställen, byggnader och inrättningar för sjöförsvarets 
behof; 

5) lots- och båkanstalter, äfvensom frågor om sjömätningar samt 
skeppsmätnings- och besigtningsärenden. 

Statsrådet och Chefen för K. Sjöförsvars-Departementet, tillika 
Konungens Rådgifvare i Kommandomål för Flottan, har — sedan 
Departemental-Styrelsens införande år 1840 — hos sig förenad den 
myndighet i fråga om de till sjöförsvaret hörande ärenden, som dess- 
förinnan var delad mellan. Stats-Sekreteraren för Krigs-Expeditionen 
och General- Adjutanten för Flottan*). 

Sedan Departemental-Styrelsens införande år 1840 hafva följande 
varit Chefer för K. S jöför svars- Dejpartementet: 
H. Exc. Frih. Johan Lagerbjelke, 1840—1844, t 1856. 
Frih. Carl August Burchard Gyllengranat, 1844-1848, f 1864. 
Johan Fredrik Ehrenstam, 1848, t 1849 Febr. 
(Carl Ludvig v. Hohenhausen, tillf. Febr. -April 1849.) 
Grefve Baltzar Julius Ernst v. Plåten, 1849 April- 1852. 
Carl Hans Ulner, 1852 -1857, t 1859. 
Carl Magnus Ehnemark, 1857—1862. 
Grefve Baltzar Julius Ernst v. Plåten, 1862—1868. 
Carl Magnus Thulstrup, 1868—1870. 
Frih. Broder Abraham Leyonhufvud, 1870. 



*) Förteckning & General-Adjutanter för Flottan se Adm. och Stat. Hand- 
bok 1868, 8. 70. 



61 



E. Sjöförsvars-Departementets Kansli-expedition. 

Denna Expedition, organiserad 1840 och försedd med Kongl. In- 
struktion d. 10 Juli s. å., har, beträffande sjöförsvaret, hufvudsakligen 
samma åligganden, som förut — i fråga om landtförsvaret — finnas 
för Landtförsvars-Departementets Kansli-Expedition anförde. Dess 
Instruktion är ock helt och hållet öfverensstämmande med hvad ofvan 
i fråga om sistberörde Expedition omförmäles. 

Lönebeloppen äro bestämde, för Expeditions-Chefen till 5,500, Ex- 
peditions-Sekreteraren 4,500,*) Protokolls-Sekreteraren 3,500,*) Re- 
gistratorn och Kanslisten 3,500 och Kopisten 1,000 Rdr Rmt. 



K. Sjöförsvars-Departementets Kommando- 
expedition. 

Denna Expedition, som år 1840 ersatte den fordna General- 
Adiutants-Expeditionen för Flottan, har beträffande sjöförsvaret 
hufvudsakligen samma åligganden, som — i fråga om landtförsva- 
ret — tillagts Landtförsvars-Departementets Kommando-Expedi- 
tion. Jemlikt särskild Instruktion d. 4 Mars 1857 är Expeditions- 
Chefen ansvarig för göromålens behöriga gång och fullgör i öf- 
rigt enahanda åligganden, som motsvarande embetsman i K. Landt- 
försvars-Departementet. Göromålen mellah de vid Expeditionen tjenst- 
görande 2:ne Officerare äger Expeditions-Chefen att fördela; f. n. 
gäller härutinnan en af sistberörde Chef under d. 4 Mars 1857 upp- 
rättad arbetsordning. 

Ett arfvode af 2,000 Rdr är bestämdt för Chefen, och ett dito å 
750 Rdr för hvardera af de vid Kommando-Expeditionen tjenstgörande 
Officerare. 



K. Förvaltningen af Sjö-Ärendena. 

Amiralitets-Kollegium anses redan vara inrättadt år 1617, men fick 
sin egentliga organisation såsom det 3:dje af Rikets Kollegier genom 
1634 års Regerings-Form. Det skulle till President hafva Riks-Ami- 
ralen (embetet inrättadt 1602) samt till ledamöter 2:ne Riksråd och 
4 Vice-Åmiraler eller Skepps-Kaptener, hvaribland "Holm"-Amiralen 
eller "Holm"-Kaptenen borde vara en. Det skulle äga befattning 
med den till sjöförsvaret hörande personal och materiel och hafva 
tillsyn Öfver de till deras stater anslagne räntor. Sedan riksembetena 



*) Expeditions- och Protokolls-Sekreterare- tjensterna komma vid nuvarande 
innehafvames afgång att förenas och bestridas af en Expeditions-Sekre- 
terare med lön af 5,000 Rdr. 



3 till Carlskrona. 

s Wachtmeister erhöll vid denna tid Öfversty- 

relsen Qfver Flottans angelägenheter. Efter det flere olika organisa- 
tionsformer försökts, utffirdades 1735 ny Instruktion för Amiralitets- 
Kollegium, som förut varit aå godt som upplöst; desg verksamhet in- 
skränktes imellertid allt mer och mer, det återflyttades väl 1776 till 
hufrudBtaden, men upplöstes slutligen helt och hållet 1791. I stället 
inr&ttades för Örlogs- och Arméena Flotta ett General-Sjå-MUitie- 
KoHlor, som till en början stod under den nyutnämnde Stats-Sekrete- 
raren för Sjö-Ärenden (C. O. Cronstedt, 17äO— 1T93, tillika General- 
Adjutant för ^'lottorna), sedermera under General- Amiral en (C. A. 
Ehrensvard, 17^—1794). Den 16 Ang. 1794 inrättades ettStor-Ami- 
TalS'cni/tHe för Urlogsflottan i Carlskrona och d. 19 Okt. s. å ett d:o 
för Arnii^t^tis Flotta i Stockholm, nnder Stor- Amiral ens (Hertigen- 
Regentens) bögsta chefskap. Snart upphäfdea dock äfven detta em- 
bete, och d. 16 Jan. 1797 förordnades, såsom Öfverstjrelse för Flot- 
tans förvaltning, (p^ne Komitéer i Carlskrona och Stockholm, hvaruti 
Högste Befalhafvaren ä hvardera Flottan förde ordet. Slutligen (1803) 
fSrrandladea dessa begge Komitéer till en i Stockholm förlagd i'är- 
vaUiiing af SJöäreniena, till en början delad i tvenne Departement, 
olt för hvardera af de begge Flottorna. Denna Förvaltning erhöll 
lika värdighet med Amiralitets-Kol leginm och Rikets öfriga Kollegier; 
dess första Instruktion är daterad d. 23 Mars 1803. Departemental- 
indelniugen afskaffades 1814, och sedan till följd af K. Brefvet d. 7 
Okt, is->y <hIog.>iflottan ooh Arméeos Flotta blifvit förenade till en 
enda — Kuiigl. 3Iaj:ts Flotta — erhöll Förvaltningen förändrad In- 
struktion den 2 Nov. 18Sä4. — Ny sådan, utfärdades den 18 Januari 
1811. 

Högstil befälet öfver Flottan uppdrog enligt K. Brefvet d. 17 
Febr. 18:i7 åt dilvarande H. K. H. Kronpnnsen Oscar i egenskap af 
Stor-Aminil Detta embete indelades i 3 Afdelningar, omfattande den 
iorsta sjclfvajjeisunalen (^General-Adiutants-Expeditionen); den an- 
dra administrationen och materielen (= Förvaltningen af Sjö-Ären- 
dena); oeh den tredje (för hvilken s&rskild Instruktion under d. 14 
Nov. 18a7 utfärdades) hvad som rörde sjökommunikationer, vatten- 
byggnader, kaniilor och strömrensningar, s^ökarte verket, ajömätningar, 
mekaniska inrättningar m. m. som' med sjöförsvaret stode i närmaste 
sammanhang. Hela detta Stor- Ami rals-Erabete med dess Afdelningar 
upphöriio irä('lli'itid vid Departemental-Styreleena införande 1840. 

Enligt Sjii-1'rmattningens Instruktion m. m. utöfvar bemälde 
Kougl. Förvill t II ing den ekonomiska styrelsen och vården öfver 



allt hvad som angir Rikets försvar till sjös samt dess vidmagt- 

h&llande och förkofran; är ansvarig att Rikets försvarsmedel till 

siöB varda b " 

förvaltningen 



varda bra^t<! i så fullkomligt stånd som möjligt; kontrollerar 



bar omsorg o 
- äfvensom 



63 

nomiska detaljen af sjöexpeditioner; afgifver underd. förslag rörande 
nya certer samt mekaniska och andra förbättringar, som kunna gagna. 
Sjövapnet, samt för hvårje halfår underd. berättelse om andra län- 
ders upptäckter och framsteg i de till sjöväsendet hörande delar; 
utbetalar alla de på ordinarie och extra-ordinarie stat för sjöförsvaret 
anslagna medel ; anskaffar de för detta försvar erforderliga förnöden- 
heter af alla slag m. m. 

Behandlingen af ärendena är i allmänhet kollegial. Ordförande 
är en Flaggman, som Konungen förordnar till Chef tör Förvaltningen. 
Militär-ledamöterne bereda och föredraga ärenden, som röra sjöför- 
svarets Militära reglementen, arbeten och inrättningar, truppernes 
beklädnad och beväring, vapen och ammunition, sjöexpeditioner, rust- 
ningar o. 8. v. Amiralitets-Kammarrådet har inseende öfver Förvalt- 
ningens Kansli och Kammar-Kontor samt bereder och föredrager alla 
besvärs-, ansöknings- och befordrings- äfvensom ekonomi- och- redo- 
görelsemäl. 

Sjöförsvarets indelningsverk eller s. k. Båtsmanshållet jemte rä- 
kenskaperna och redovisningen beträffande de till Sjö-Förvaltningen 
hörande anslag äro numera förenade i ett Kontor, Kammar-Kontoret. 

Konstruktions-Kontoret har, sedan med 1868 års början den ny- 
bildade Marin-ingeniör-staten kommit i verksamhet, i följd deraf upp- 
hört; och åligger det numera Chefen eller Öfver-Direktören för nämnda 
stat att handlägga och i Förvaltningen föredraga ärenden rörande 
byggnad, tillverkning och underhåll af Sjövapnet tillhörande fartyg 
och annan flytande materiel samt machiner m. m., i hvilket afseende 
han i sitt Kontor har nödigt ritare-biträde. 

Aflöningen ii^T K. Förvaltningens af Sjö-Ärendena Embets- och 
tjenstemän utgår med följande belopp, neml. för Chefen (utom lön 
på Amiralitetets stat) 1,800 Rdr, jemte 1,000 Rdr såsom bidrag till 
representationskostnader; 2:ne Militär-ledamöter arfvoden ä 1,200 
Rdr; Öfver-Direktören vid Marin-Ingeniör-Staten njuter aflöning i 
denna egenskap; Amiralitets-Kammarrådet 4,500 Rdr, Adiutanten ho& 
Förvaltningens Chef arfvode 450 Rdr, Sekreteraren (tillika Advokat- 
fiskal) 3,500 Rdr, Notarien 2,200 Rdr, Registratorn och Aktuarien 
2,200 Rdr, Kanslisten 1,000 Rdr, Kamereraren 3,500 Rdr, Kammar- 
förvandten 2,200 Rdr, Bokhållaren 2,200 Rdr, en Kammarskrifvare, 
tillika Materialförvalfare, 1,150 Rdr, en Kammarskrifvare 1,000 Rdr, 
Kassören 3,000 Rdr.*) 



*) Förteckning ä Riks- och Stor-Amiraler samt Presidenter och Chefer i 
Amiralitetskollegium och Förvaltningen af Sjöärendena m. m. se Adm. 
och Stat. Handbok 1868, s. 74. 



Lots- och Fyrinrättningen samt Li&äddnlngs- 
väsendet å rikets kuster 

hiiili mull I 1 1 naltDineen af bio-Ärendeaa ttU 1612 ärs början, men 
slviljcle-. iiil nimi tid derifrfln genom K Eegleroentet d '21 Dec 
1*171 oili -riililt under Chefens för Sjöförsvars-Departementet hogata 
mseeiuk / Inreklåren 6r Chef för nämnde Inrättning samt Lif- 
isddiiuLs 1 1--! I ill t med dervid anställda personal, oi.h åligger det 
honom \,iLl i! i tver, att under honom stående, for sjotartens saker- 
het fiih ii\tti inrättade anstalter betongen vidmakthållas och för- 
battn-: ■-int itt författningarne derom efterlefvas Han åeer att i 
^lla ifii, II L] I ii1e inrättnmgar rörande mål som icke till Kongl 
Maj t^ [ll<i (liLrens för Sjäförsvars-Departe mentet afgorande skola 
öfverli-iim i t tt i beslut Lots-Direk tören disponerar de medel, som 
lör boiiii )i I i] ttmngars underhåll och förbättrande äro anvisade 
Ätt ut,l lI hl 1 th blkmedel eller af annan, tillfällig tillgäng samt 
tillser ui 1 \ liangen användas och redovisas Är Lots-Direktören 
at 1jeu--t K I I ller annat laga förfall hindrad att utofva sm befatt- 
ning, i.i 1 'I in for Norra Lotsdistnktet att, jemte egen tjenst, 
handl.iL'L'T II ull samma befattning horande löpande ärenden, som 
icke kiiiiii I u\ 1 kjutas 

Liit-i II I ^ riD rättningens samt Lifraddningsväaendets stat f6r 
1873 iipiiU 1 t 1! lotS-Direktören lon 4,500 och arfvode 2,500, ISekre- 
teruic lim J-(ip iich arfvode 800, 1 Registrator, ttllika Kanslist, arf- 
vode 2(iiiii I K imererare lön 3,000, 1 Kassör arfvode 500, 1 Revisor 
artvodt J 'm I llokhållare, tillika Kammarskrivare, lön 2,000, 1 Om- 
hndsnjiii t> I ■OO, 1 Materialforvaltare arfvude 2,000, 1 Öfver- 
IngenuiL I i utli båkbyggnader lön 3500, i Ingeniörer å 2500 i 
ftrfvoik I ni arfvoden till Inspektören vid Lifraddnmgsvasendet, 

utom II'- r It in„' 300 och till hans suppleant 300 Kdr 






I 



Sjökarteverket. 

iLuun af d 24 Febr. 1309 ålåg det dåvarande SJö- 
att under Ofver Direktörens vid Lotsverket chef- 
ungar för upprättande af en Sjökartesamlin^ öfver 



- korps upplöstes 1824, hvarefter ett SjOleartc 

ArKtt m II I for de hvarograhska angelägenheterna, men erhöll 
ej Insti I ti I I ir Sn d ''O Nov 1845 Sjoharte-KoniOTet organisera- 
des (I 1 i s t9 och erhöll då en särskild Chef, som i frågor rö- 
rande I I \r och ^ökartearbeten var föredragande ledamot i 
b])fr\ Uti I 1 11 slutet af år 1871, då Sjökarteverket i niilit&riskt 
(ich tekniiiit I iLseende kom att lyda omedelbart under Chefen för 
Sjöf isvai'i Dt! lementet Instruktion för Sjökarte-Kontoret utfär- 
dades d JI ilili lt54 och Reglemente för Sjökarteverket d, 21 Dec. 



65 

1871. Dess hufvudsakliga åligganden bestå i l:o Sjömåtning m. m., 
bestående af uppmätniDg, i tjenliga skalor, af rikets kuster och större 
seeelbara insjöar, fjärdars och sjöars upplodning, äfvensom upp- 
1 oaning af till sjös belägna grund och hankar samt i allmännet 
undersökning af de riket omgifvande farvattens beskaffenhet, i den 
mån sådant är för sjöfarten eller försvarsvåsendet behöfligt, och 2:o 
Karteutgifning m. m., bestående i konstruerande af originaler till kar- 
tor, samt reproducerande af sådana pä lämpligaste sätt, för att pu- 
bliceras och sjöfarten tillhandahållas, samt författande och publice- 
rande af seglingsbeskrifningar och andra nödiga sjöfartsunderrättelser. 
— Sjökarteverket äger en dyrbar samling kartor och sjökort, deraf 
endast den del, som rörer utlandet, utgör omkring 4,030 nummer, 
(leraf omkring 140 geografiska kartor. 

Chefen för Sjökarteverket åtnjuter i arvode årligen 1,030 Rdr 
samt tjenstgörande officerarne, 2 ä 800, 2 å 600 och 2 ä 500 Rdr 
samt 1 ritare 2,500 Edr. 



5) Kongl. Ciyil-Departenentet. 

Jemlikt K. Stadgan d. 16 Maj 1840 tillhöra detta Departement: 

1) frågor om landthushållning, bergsrörelse, handel, sjöfart, fabriker, 
handtverkerier och alla andra näringar, utom hvad beskattningen 
rörer, äfvensom angående bildnings- och undervisnings-anstalter 
för dessa näringar; 

2) frågor, som afse skjutsväsendet, gästgifverier, allmänna vägar, broar, 
fllrjor, kanaler och andra kommunikations-anstalter, med undantag 
af post- och telegraf-inrättningar; 

3) ekonomiska ordningsmål, samt försäkrings-, dykeri- och bergnings- 
ärenden, äfvensom anstalter till förekommande af smittosamma 
sjukdomars införande i Riket; 

4) frågor om undsättningar och lånebidrag af de till Departementet 
hörande fonder och särskilda anslag för jordbruk, lubriker och 
andra näringar; 

5) ärenden rörande landtmäteriet eller skiftes-, afvittrings- och juste- 
rings-verket, hemmansklyfning samt afsöndring af jord eller andra 
lägenheter från hemman; samt 

6) tabellverket och i allmänhet alla civila ärenden, hvilka icke till- 
höra annat Departement. 

I samråd mea Chefen för K. Civil-Departementet beredas äfven: 

1) de afhandlingar med Främmande Magter, som afse Rikets handel 
och sjöfart; 

2) frågor om lots- och båk-anstalter; äfvensom 

:)) de angående tullbevillningen och postväsendet förekommande eller 
dermed gemenskap ägande frågor. 

Stat, Handbok. 5 



Före 1840 yar Stats-Sekreteraren Tid Kammar-Expeditionen (ocli 
till en del äfven samme Embetsnian vid Handels- och FinaoB-Expedi- 
tionen) den. som beredde och i Statsrådet föredrog hithörande ären- 
den; efter Dep artemental -styrelsens införande är det Statsrftdet och 
Chefen tör K. C ivi I-Departementet,*) 

Sedan berörda Styrelses införande år 1&40 hafva följande varit 
Chefer fSr K. Civil-Departeiaeniet: 
Olof Immanuel FåhrEeus, 1810—1347. 
Johan Fredrik Fåhraus, 1847-1856. t 1865. 
Ludvig Theodor Almqvist, 1856— 1860. 
Henrik Gerhard Lagerstråle, 1860—1866. 
Axel Adlercreutz, 1868—1870. 
Per Axel Bergström, 1870, 



K. Oivil-Departemeiitets Expedition. 



Chef aom öfrige Embets- och TJenstemän gäller bvad ofian i fråga 
om de båda militära KanBli-Departementena flnnaB anfördt. 

Limebelappen utgöra; för Expeditions-Chefen 5,500 Rdr, Expedi- 
tions-Sekreterarne ä 4,500, P rotokol Is-Sekreterame å 3,500, Registra- 
torn 8,500, Kanslisteme samt tillf Biträdet för de kommunala ären- 
denas beredning och expedierande ä 1,800 och Kopisterne k 1,000 
Rdr Rmt. 

Till K. Ci vi I-Departementets Expedition och K. Miu:ts Kansli hörer: 

K. Civil-Departementets Bränvlns-Kontroll-Byrä. 

Denna Byrå. som med anledning af den vid Riksdagen 1853 — 
1854 vidtagna reform i fråga om lagstiftningen för bränvins tillverk- 
ning och i följd af 52 fi af K. Förordn. om vilkoren för bränvins 
tillverkning af d. 18 Jan. 1855, inrättades genom Kongl. Brefvet d. 1 
Juni 1855, förestås af en Byrå-Chef och Exveditions-SekreteTare, som 
enligt berörde Kongl. Bref har till åliggande icke blott att öfver de 
för kontrollen ä bränvinstillverkningen förordnade personer utöfva 
tillsyn och befäl, så att gällande föreskrifter i denna del beböri^en 
handhafvas, utan ock att, när vid bränvinslagstiftningens tillämpning 
i ett eller anuat hänseende bemärkas sådane brister eller hinder, som 



') F 



67 

fordra att genom särskilda åtgärder afhjelpas, derom göra anmälan 
hos Departements-Chefen. Genom K. Br. d. 9 Juni 1865 stadgades, 
att Byrå-Chefen derjemte skulle hereda och hiträda vid expeditionen 
af K. M. beslut i alla de till Civil-Departementet ingående besvärs- 
mål eller ansökningar, som beröra bränvinslaffstiftningen och dess 
tillämpning, äfven i sådane delar, som icke afse blott kontrollen öfver 
tillverkningen, äfvensom biträda vid behandlingen af sådana mål och 
ärenden inom Departementet, för hvilkas handläggning teknisk insigt 
erfordras. Byrå-Chefen afgifver öfver bränvinsbrännerierna och der- 
med gemenskap ägande ämnen årligen underdåniga berättelser. 

Senaste Ordningsstadga för brännerierna är utfärdad d. 18 Aug. 
1871. 

Enligt Kongl. Brefvet d, 21 Dec. 1865 förordnas Öfver-Kontrollö- 
rer af Kongl. Maj:t för viss tid hvarje gång utan bestämd t tjenstgö- 
ringsområde och utan förpligtelse att tjenstgöra förr än de dertill 
erhålla kallelse. Sådan kallelse utfärdas af Chefen för Civil-Depar- 
tementet. som bestämmer så väl det eller de län, hvarest, som de 
brånningsterminer, hvarunder Öfyer-Kontrollörs tjenstgöring skall ega 
rum. — I tjenstgöring inkallad Öfver-Kontrollör åtnjuter, jemte skjuts 
och traktamente enligt Resereglementet, 8 Edr om dagen. Kontrollö- 
rerne åtnjuta, jemte bostad och kost vid tillsyn å ett bränneri 4 Rdr, 
ä 2 brännerier 6 och å 3 brännerier 8 Rdr om dagen. (K. Förordn. 
d. 26 Juni 1871.) 

Antalet använde Öfver-KontroUörer utgjorde år 1870 tolf. 

Byrå-Chefens aflöning utgår med 5,000 Rdr och den vid Kon- 
troll-byrån anställde Kanslists med 1,800 Rdr af bränvins-afgiftsin- 
komsten. 

(Ang. bränvinstillverkningen se Tab.-bil.) 



K. Statistiska Tabell-Eommissionen. 

Redan genom K. Brefvet d. 22 April 1735 förordnade K. Maj:t, 
att Landshöidingarne skulle för hvarie Riksdag insända uppgift, bland 
annat, om innebyggarnes till- eller aitagande, och ^enom K. Brefvet 
d. 29 Jan. 1736, att Konsistorierna skulle vid hvarje ärs slut till K. 
Maj:t insända förteckningar å född.e och döde. Då erfarenheten af 
dessa försök ådagalagt nödvändigheten af en bestämd method för 
hela Riket, utdelades till hvarje socken formulär i detta hänseende, 
och det egentliga Tabellverket tog sålunda sin början med år 1749. 
De insända tabellsammandragen eller s. k. generaltabellerna bearbe- 
tades, efter uppdrag af Kansli-Kollegium, utaf särskilde Komiterade, 
och genom K. Bref d. 11 Okt. 1756 tillförordnade Kongl. Maj:t en 
särskild Kommission öfver Tabellverket (den s. k. Tabell-Kommissionen), 
hvilken dock i viss mån ställdes under Kansli-Kollegii inseende; den 
bestod af en Ordförande, 4 ledamöter (bland hvilka ett Kammarråd 
samt vanligen en prest och eif läkare), samt Sekreterare och nödigt 



68 

biträde i ofritt. Genom Kongl. Bref den 22 Juli 1858 upplöstes denna 
Tabell-Kommission, och i stället inrättades ett nytt Statistiskt embets- 
verk, under benämning Statistiska Tabell-Kommissionen, hvilken trådde 
i verksamhet d. 1 Aug. sistnämnde år. 

Statistiska Tabell-Kommissionen står under Chefens för K. Civil- 
Departementet omedelbara chefskap och består dels af en rådplägande 
afdelning, Statistiska Beredningen, dels af en förnämligast verkstäl- 
lande afdelning, Statistiska Central-Byrån. 

Statistiska Beredningen^ som — jemte Departements-Chefen såsom 
Ordförande och Chefen för Statistiska Central-Byrån såsom föredra- 
gande — består af Chefen för Topografiska Korpsen, Öfver-Direktö- 
ren vid Landtmäteriet, Sekreteraren i K. Landtbruks-Akademien och 
4 af Kongl. Maj:t i öfrigt tillsatte ledamöter (f. n. Chefen för Justitie- 
Stats-Departementets Statistiska Byrå samt en ledamot från hvart- 
dera af Kammar-, Kommerse- och Sundhets-Kollegierna), har till 
åliggande att uppgöra plan för insamlande och bearbetning af alla 
de uppgifter, som anses böra ingå i Sveriges officiela Statistik, att 
pröfva formulären för inhemtande af dessa uppgifter, att upprätta 
planen för de officiela statistiska redogörelsernas offentliggörande 
genom tryck, att förbereda och med Statistiska Central-Byråns bi- 
träde ombesörja utarbetandet och offentliggörandet tidtals af fullstän- 
diga topografiskt-statistiska öfversigter af Rikets hela tillstånd, samt 
i öfrigt oaflåtligen öfvervaka införandet i den officiela Statistiken af 
alla de förbättringar, som af odlingens framsteg och samfundslifvets 
utveckling erfordras. — Statisiska Beredningen äger jemväl att, ge- 
nom kallelse utfärdad af Chefen för K. Civil-Departementet, vid be- 
hof med sig adjungera sakkunnig person för viss frågas pröfning och 
afgörande. 

Statistiska Beredningens ledamöter åtnjuta ej något arfvode, meu 
erhålla vid hvarje sammanträde, de öfvervara, en "jeton de présence." 

Statistiska Central-Byrån, som tillhör Konungens Kansli, har till 
hufvudsakligt åliggande att Insamla och bearbeta alla till den officiela 
Statistiken hörande uppgifter, som ej genom annat centralt embets- 
verks eller myndighets försorg insamlas och bearbetas, att med led- 
ning af dessa uppgifter, såväl som af dem, hvilka från förvaltande 
verk och myndigheter erhållas, ombesörja fortgående öfversigter öfver 
hvarje särskild gren af Statistiken, att i ett statistiskt arkiv samla 
och bevara alla slags tillförlitliga statistiska uppgifter, att i ett sta- 
tistiskt bibliothek hålla tillgängliga de för statistiska forskningar och 
för arbetet inom den Statistiska Kommissionen nödiga verk, tidskrif- 
ter och kartor, att ombesörja det internationela utbytet af de officiela 
statistiska publikationerna, att, utom det officiela statistiska trycket 
och bidrag med statistiska uppgifter till Statskalendern, äfven söka 
på annat lämpligt sätt, genom skrifter af mindre omfång, utkommande 
med kortare mellantider, sprida statistiska kunskaper o. s. v. 

Chefen för Statistiska Central-Byrån har ledningen af och ansva- 
ret för hela verket, anordnar arbetet, föredrager i Statistiska Bered- 



69 

iiingen, afgifver underdåniga berättelser och redogörelser, förslag till 
formulär för de statistiska undersökningarne m. m. 

Af de 3:ne ordinarie tjenstemännen, hvilka alla äro förpligtade 
till deltagande i utarbetandet af de statistiska redogörelserne och öf- 
versigterne, har Sekreteraren, jemte vanliga Sekreterare- och till en 
del Eegistratorsbestyr, till åliggande att meddela upplysningar åt dem 
som sådana äska, kontrollera de tillfälliga biträdena, hafva närmaste 
inseendet öfver allmänna orduingén, föra protokollet i statistiska Be- 
redningen, bestrida korrekturläsning m. m.; den ene Aktuarien be- 
st3nret med de internationela utbytena äfvensom vården om bibliothek 
och arkiv, samt den andre Aktuarien Byråns räkenskaper äfvensom 
granskning och revidering af från presterskapet inkomne uppgifter. 

För Statistiska Central-Byrån finnes utöfver den af Kongl. Maj:t 
hufvudsakligen gillade plan för Embetsverkets organisation, som före- 
kommer i Statistiska Komiténs Betänkande af den 18 Juni 1856, äf- 
vensom de i K. Brefvén d. 22 Juli 1858 och d. 25 Jan. 1861 medde- 
lade föreskrifter, ingen särskild Instruktion utfärdad. 

Statistiska Bibliotheket, som f. n. innefattar omkring 10,000 volu- 
mer, hålles för allmänheten tillgängligt alla söcknedags-förmiddagar. 

Aftöningen är fastställd för Chefen till 5,000 Edr, för Sekretera- 
ren 4,000 Rdr och för de båda Aktuarierne a 2,500 Rdr hvardera. 
Ett särskildt reservationsanslag, stort 7,250 Rdr, är å Byråns stat 
uppfördt till arfvoden åt tillfälliga biträden. 



K. Kommerse-KoUegium. 

Såväl handelsärendena som bergverken voro under Gustaf II 
Adolfs tid ställda under K. Kammar-Kollegium, tills genom K. FuU- 
magt d. 26 Febr. 1630 ett särskildt Qeneral-Bergs-Amt inrättades för 
uppsigt öfver Kronans bergverk. Dess organisation bestämdes ytter- 
ligare 1637, hvarjemte s. å. d. 28 Nov, ett Kommerse-KoUegium inrät- 
tades, hvilket "skulle hafva försorg om in- och utrikes handelns flor 
och förkofran, med hvad deraf dependerade"; sistnämnde Kollegium 
erhöll sin första Instruktion 1651. Konung Carl XI förenade imeller- 
tid Kommerse-Kollegium åter med Kammar-Kollegium, under det 
General-Bergs- Amtet, sedan d. 6 Juli 1649 benämndt Bergs-Kollegium, 
fortfarande bestod såsom särskildt embetsverk. Genom K. Brefvetd. 
25 April 1711 återställdes Kommerse-Kollegium och tillades lika vär- 
dighet med öfriga Kollegier. Det arbetade sedermera intill år 1774 
på 3 divisioner (Handels-, Manufaktur- och Justitie-), derefter på 2:ne 
(i det Handels- och Manufaktur-divisionerna sammanslogos). Genom 
K. Kung. d. 17 April 1828 upphörde Styrelseverkens domsrätt, hvari- 
genom justitiemålen skiljdes från Kommerse-Kollegium och öfverlem- 
nades till vederbörande domstolar. Sistberörde Kollegii ännu gällande 
Instruktion är af d. 23 April 1831, men har sedandess genom åtskil- 
liga Kongl. Bref och Författningar undergått flera förändringar. Se- 



70 

nast har, genom K. Kung. d. 4 Dec. 1857, Bergs-Kollegium (hvars 
sista Instruktion utfärdades d. 28 Dec. 1832) upplösts och alH de mål, 
uppdrag och åligganden, som då tillhörde bemälde Kollegium, med 
år 1858 öfverflyttats på Kommerse-Kollegium, som s. å (genom K. Br. 
d. 28 Mars) jemväl erhöll det förut af de särskilda Karantäns-Kom- 
missionerna i Stockholm och Malmö utöfvade inseendet öfver Karan- 
tänsanstalterna på Eikets östra kust. 

Kommerse-Kollegii allmänna åliggande är (enligt Instruktionen) 
att vara noga underrättadt om tillståndet med Eikets handel och 
sjöfart och alla andra näringar inom landet, som i allmänhet inbe- 
gripas under benämning af fabriker, manufakturer och handtverk; 
att i afseende å de näringar, åt hvilka Kollegium tillhör att egna 
uppmärksamhet, tillse om och hvilka hinder ligga i vägen för deras 
förkofran och utbildning, samt hvilka medel kunna vidtagas till hin- 
drens undanrödiande och att i sådant afseende äfven inhemta känne- 
dom om handelns, sjöfartens och öfriga näringars tillstånd och fort- 
gång i andra länder och de anstalter, som till deras befrämjande der- 
städes vidtagas, m. m., samt att årligen till Kongl. Maj:t afgifva be- 
rättelser om Rikets handel och sjöfart, fabriker och handtverkerier 
för nästföregående år. 

Genom öfverflyttandet af de Bergs-Kollegium förr åliggande gö- 
romål, tillhör det derjemte numera Kommerse-Kollegium att hafva 
inseendet öfver grufvehushållningen, masmästeriet ocJE tackjernstill- 
verkningen, stångjerns- och manufaktursmidet, m. m., samt öfver 
Bergs-Staten, meddela årlig berättelse rörande bergshandteringen m. m. 

Presidenten är ansvarig för ärendenas jemna och ändamålsenliga 
gång, tillser, att hvar och en fullgör sina skyldigheter, fördelar fföro- 
målen mellan ledamöterne, utfärdar arbetsordningar för de särskilda 
Kontoren och tjenstemännen o. s. v. 

Ledamöterne äro föredragande, hvar för sin af delning; ärendenas 
fördelning dem emellan är enligt Kollegii Prot. d. 14 Nov. 1855 och 
K. Brefvet d. 2 Nov. 1866 följande: 

en ledamot handlägger frågor, som angå Konsulers tillsättande, 
brefvexling med dem och kontroll å deras tjenstgöring. ärenden, som 
afse utrikes handeln och sjöfarten samt dermed förenade allmänna 
afgifter, äfvensom angående nederlagsrätt, sjödokumenters utfärdande. 
Navigationsskolorna, ärliga berättelsen om Sveriges utrikes handel 
och sjöfart, samt frågor om åtgärder i anledning af smittosamma 
sjukdomar; 

en ledamot tillhör föredragningen af ärenden, som anffå fabri- 
kerna, frågor om reseunderstöd, ärliga berättelsen angående fabri- 
kerna, husslöjderna, handtverkerierna, om lån från manufaktur-diskont- 
fonden, ersättningar till Konsulerna för utgifter i embetsärenden samt 
för understöd åt Svenskt sjöfolk m. fl., frågor angående ullmagasinet 
i Norrköping och Eskilstuna fristad m. m. 

en ledamot föredrager ärenden angående anläggning af städer 
och köpingar samt dessas rättigheter och skyldigheter, frågor om in- 
rikes handel och handtverk, regleringen af marknader, anstalter till 



71 

inrikes handelns och sjöfartens säkerhet, beqv&mlighet och förköfran, 
samt om taxor ä afgifter för allmänna rörelsen, sjömanshusen, årliga 
berättelser om inrikes handeln och sjöfarten, äfvensom om fiskerierna 
m. m. 

en ledamot tillhör föredragning af ärenden som röra bergshand- 
teringen och den årliga berättelsen derom, frågor om patent å nya 
uppfinningar och dermed gemenskap egande ämnen samt om bergs- 
undervisningen, äfvensom ärenden, hvilka afse inseendet öfver de tek- 
niska undervisningsanstalterna i allmänhet. 

För Kansliet är Instruktion af Presidenten utfärdad d. 14 Nov. 
1855. 

Advokatfislcalen, som förer Kollegii talan i alla de ärenden, som 
till honom från Kollegium remitteras, samt äfven är Ombudsman vid 
Manufaktur-Diskontverket, har särskild Instruktion af d. 31 Dec. 1844. 

Kammar-Kontoret, förr benämndt Statistiska Kontoret^ har, bland 
annat, det hufvudsakliga bestyret med bearbetandet af de statistiska 
uppgifter, som ligga till grund för Kollegii Berättelser om Fabriker 
och Manufakturer (Bidrag till Sveriges officiela Statistik, Litt. D.), 
Inrikes Sjöfart (D:o Litt. E.) samt Utrikes Handel och Sjöfart (D:o 
Litt. F.). 

Sedan Rikets Ständer 1727 beviljat en s. k. landshjelp, hvilken 
1739 förändrades till namn af Manufakturfond och skulle användas 
till nyttiga fabrikers understöd, inrättades för detta ändamål ettsär- 
skildt Manufaktur-Kontor, hvilket dock 1766 upphäfdes, då dess be- 
fattning med näringarne lades under Kommerse-Kollegium. Ett sär- 
skildt Kontor under berörde Kollegium, kalladt Manufaktur-Diskont- 
Kantoretf som åtnjuter ett af Riksdagen å Banken anvisadt kreditiv, 
f. n. till belopp af 1,250,000 Rdr, har — jemlikt Kongl. Reglementet 
d. 8 Febr. 1844 — till ändamål att, mot antaglig säkerhet, genom 
län understödja inhemska fabriks- och manufaktur-inrättningar, i för- 
hällande till värdet af deras tillverkningar och dessas olika behof af 
låneunderstöd. Under Manufaktur-Diskont-Kontorets förvaltning står 
den s. k. Manufaktur-Diskontfonden, hvars tillgångar vid 1869 års 
slut utgjorde 1,692,562 Rdr 36 öre. För tjenstemännen vid Manufak- 
tur-Diskont-Kontoret är Instruktion utfärdad d. 30 Oktober 1844. 

Grufve-Karte-Kontoret har vården om f. d. Bergs-Kollegii karte- 
samling o. 8. V. 

Aflöningen för Kommerse-Kollegii embets- och tjenstemän utgår 
dels af Statsmedel, dels af Manufaktur-Diskontfonden med följande 
belopp, nemligen för Presidenten 9,000 Rdr, 2 Kommerseråd ä 5,000, 
*2 d:o ä 4,500 Rdr, 2 Sekreterare ä 3,500, Registratorn och Arkivarien 
2,200, jemte arfvode 400, 2 Notarier ä 2,200, 5 Kanslister i Kansliet 
ä 1,000 Rdr, Advokatfiskalen 2,400, jemte arvode 1,800, Kanslisten i 
AdYokatfiskals-Kontoret 1,300, 2 Kamererare ä 3,500, Kontrollören i 
Manufaktur-Diskonten 3,500, Registratorn i d:o 2,200, jemte arfvode 
400, Bokhållaren i d:o 2,200, Kammarförvandten i Kammar-Kontoret 
2,2CK), 4 Kammarskrifvare ä 1,000 Rdr h vardera. 



72 

Föreståndaren för Grufve-Karte-Kontoret åtnjuter arvode (900 
Rdr) såsom Extra Grufve-Ingeniör.*) 

(Tabeller rörande Bergshandteringen, Fabriker, Sjöfart och Han- 
del, se Tab. Bil.). 



Rikets Gteneral-Landtmäteri-Eontor. 

Landtmäterieéy som dessförinnan föreståtts af Inspektörer, lydande 
under Kammar-Kollegium, organiserades egentligen först år 1683, då 
Landtmäteri-Kontoret såsom en del af Kammar-Kollegium inrättades. 
Samma dag den första Skiftesstadgan utfärdades, eller d. 4 Maj 1827. 
fick Landtmäteri-Staten förändrad organisation, hvarvid General- 
Landtmäteri-Kontoret, som allt dittills lydt under Kammar-Kollegium, 
ställdes under Kongl. Maj:ts omedelbara styrelse, och Instruktion ut> 
färdades för såväl Kontorets embets- och tjenstemän som Landtmäteri- 
Staten i orterne. Sedermera har icke allenast förnyad Landtmäteri- 
Instruktion d. 6 Aug. 1864, utan äfven ny skiftes-stadga d. 9 Nov. 
1866 utfärdats. 

Enligt berörda instruktion har Landtmäteri-Styrehen att hand- 
hafva tillsynen öfver landtmåteriet samt skiftes- och afvittringsverken, 
äfvensom öfverinseendet ä mått och vigt samt hvad dermed eger 
sammanhang. 

Landtmäteri-Styrelsen består af en Chef, under benämning af 
General-Direktör för Landtmåteriet, en Sekreterare och en Öfver- 
Ingeniör. Chefen är i första rummet Kongl. Maj:t ansvarig för upp- 
fyllandet af Landtmäteri-Styrelsens åligganden och äger, efter att i 
Styrelsen, öfver der förekommande ärenden, hafvahört vederbörande 
föredragandes yttranden, att allena besluta. Han bör med omsorg 
vaka deröfver, att landtmäteri- och justeringsverken må erhålla det 
skick, att det svarar mot det med deras inrättande åsyftade ändamål. 
Öfver de resor i riket, b vilka han, då Kongl. Maj: t så nödigt finner, 
skall företaga, afgifver han underd. berättelser. Likaledes afgifver 
han till Kongl. Maj:t årliga berättelser om landtmåteriet i riket. 

Landtmäter i-Sekreteraren har, jemte öfliga Sekreterarebestyr m. m., 
att föredraga och expediera^ alla ärenden, som icke tillhöra Öfver- 
Ingeniörens handläggning. Är dervid hans mening skiljaktig från 
General-Direktörens, äger han att till protokollet sig reservera. 

Öfver-lngeniören har till åliggande, att föredraga alla de ären- 
den, som angå General-Landtmäteri-Kontorets arkiv, skattläggningar, 
byten, förmedlingar och afvittringsförrättningar, justering af mått. 
vigter,vägnings- och bränvinsprofningsinstrument, äfvensom Aktuariens, 
Ingeniörernas och Justerares tillsättning, tjenstgöring och entledi- 
gande; att tillse, det kartor och handlingar inregistreras och hållas 



*) Förteckning ä Presidentcrne i Bergs- och Kommerse-KoUegierne se 
Adm. o. Stat. Handb. 1868, s. 82. 



73 

i ordning, fördela göromälen mellan iDgeniörerna och Aktuarien och 
förrätta den vid Gen.-Landtmäteri-Eontoret förefallande justering af 
instrument, mått och vigter o. s. v. under iakttagande i öfrigt, i af- 
seende å ärendenas föredragning och expediering m. m. af de för 
Landtm.-Sekreteraren meddelade föreskrifter. 

Landtmäteri-fiékalen har speciel eftersyn, huru de till Landtmä- 
teri- och Justerare-Staterne i länen hörande tjenstemän uppfylla sina 
åligganden, åtalar de tjenstefel, som af dem eller af Aktuarien, In- 
geniörerne eller Amanuenserna begås, granskar inkommande årsbe- 
rättelser och dagböcker, m. m. 

Aktuarien förer diariet öfver inkomna mål, vårdar Gen.-Landt- 
mäteri-Eontorets kartverk, meddelar sökande de upplysningar, som 
utur arkivets kartor och handlingar äskas, besörjer kontorets ekono- 
miska angelägenheter o. s. v. 

Ingeniörerna revidera de från Kammar-Kollegium remitterade 
skattläggningar, byten, förmedlingar och afvittringar, förrätta de ar- 
kiy-undersökningar, som af myndigheter begäras, verkställa uträknin- 
gar af, till Landtm.-Styrelsens utlåtande remitterade, skiftesfrågör 
samt karte>renovationer, tillse att från Ijandtmätarne insända kartor 
äro i fullständigt skick, m. m. 

Afiönivgen är i Riks-Staten för Landtmäteri-Kontoret sålunda 
fastställd, att General-Direktören åtinuter 6,000 Rdr, Landtmäteri- 
Sekreteraren (utom sportler) 3,500, Öfver-Ingeniören (d:o) 4,500 (in- 
ber. 1,500 Rdr för hans befattning f. n. med ekonomiska karteverket), 
Landtmäteri-Fiskalen (d:o) 3,000 Rdr, Aktuarien (d:o) 2,500, 2 In- 
geniörer (d:o) ä 1,800 och 1 d:o 1,200 Rdr, 1 Amanuens hos styrelsen 
1,200 Rdr; hvariemte för en Landtmäteri-Fiskalen biträdande Ama- 
nuens finnas anslagne 1,200 Rdr Rmt. 



Rikets Ekonomiska Kartverk. 

Enär verksammare åtgärder ansågos erforderliga för fortsättande 
och afslutande af det dittills åt General-Landtmäteri-Kontoret öfver- 
lemnade bearbetande af det geografiska sockne-karteverket, samt ny 
plan i detta hänseende blifvit framlagd, och nödiga medel till arbe- 
tets fullföljande af Rikets Ständer anslagits, utfårdades under d. 15 
April 1859 Kongl. Mai:ts Skrifvelse angående bearbetningen af Rikets 
Ekonomiska Karteverk och d. 16 Dec. s. å. ställdes arbetets ledning 
under en af Konffl. Ma1:t särskildt förordnad Styresman. Enligt k1 
Br. d. 14 Dec. 1869 blef det åter underordnadt Landtmäteri-Styrelsen, 
men enl. K. Br. d. 15 Dec. 1871 kommer det att med år 1873 ställas 
under styrelse och ledning af Chefen för Topografiska Korpsen. 

Ekonomiska Karteverkets ändamål är att åstadkomma säker kän- 
nedom om Rikets areal samt dennes olika beskaffenhet och fördelning 
i ekonomiskt hänseende. 



\rm'^ 



74 

Kartograferna åtnjuta i arvode 1 2,000, 3 ä 1,600, 4 ä. 1,400 och 
1 1,000 Rdr, 2 extra Kartografer a 1,200 och 3 d:o ä 1,000 Rdr,jemte 
300 Rdr i respenningar, hvarförutan särskildt dagtraktamente för den 
tienstgörande personalen anvisats. För ekonomiska kartverket finnes 
dels ett ordinarie anslag af 6,000 Rdr, dels ett extra anslag af 52,000 
Rdr årligen, deraf 20,000 Rdr för bekostande af kartarbetena i Norr- 
bottens län. Dessutom få alla indragne andre landt mätarelöner tills 
vidare användas till befordrande af de ekonomiska kartearbetena i 
södra och mellersta delarne af riket. 



Sveriges Geologiska Undersökning. 

Sedan under d. 23 Febr. 1858 särskild Chef af Kongl. Maj:t för- 
ordnats för Rikets Geologiska undersökning, utfärdades Kongl. Skrif- 
velse d. 27 April s. å. i fråga om de närmare bestämmelserna vid be- 
rörde undersökning, hvars syfte är att, med iakttagande af vetenska- 
Eens fordringar och med särskildt fästad uppmärksamhet å jord- och 
erglagrens vigt i ekonomiskt hänseende, uppdaga och genom full- 
ständiga kartor och beskrifningar meddela kännedom om landets all- 
männa geognostiska beskaffenhet. 

Utom skjutspenningar och dagtraktamente, åtnjuter Chefen i 
arvode 5,500 Kdr, samt 5 Geologer 2,500 Rdr hvardera, 1 biträdande 
Geolog 2,500, 1 d:o 1,500, 1 d:o 1,200 och 1 d:o 1,000 Rdr, 1 Aktuarie 
och Nivellör 2,500, 1 Kemist 1,000 och 1 biträde åt Chefen vid utöf- 
vandet af kontrollen öfver arbetena 1,000 Rdr. — Till de Geologiska 
undersökningarnes fortsättande och utgifvande af dera grundade kar- 
tor är å 6:te hufvudtiteln ett extra Statsanslag tills vidare uppfördt, 
stort 58,000 Rdr Rmt årligen. 



K. Landtbruks-Akademiens Förvaltnings-Komité. 

Jemlikt K. Brefvet d. 12 Jan. 1849 äger nämnde Komité att, när- 
mast under Chefen för Kongl. Civil-Departementet, handhafva öfver- 
inseendet och kontrollen öfver Landtoruks-instituten och de lägre 
Landtbruksskolorna samt genom inspektioner eller genom bref- 
vexling inhemta alla nödiga upplysningar om inrättningarnes tillstånd 
och de till deras förbättrande erforderliga åtgärder, hvarjemte Sta- 
tens Landtbruks-Ingeniörer och Agronomer samt undervisarne uti bo- 
skapsskötseln och mejerihushållningen, fårskötseln och ullkulturen, 
kolning och torfberedning, äfvensom för fiskeriernas vård och fisk- 
odlingen, särskildt äro ställde under Förvaltnings-Komiténs inseende. 
Komitén äger jemväl, enligt berörde K. Bref, att genom Civil-Depar- 
tementet inkomma med underdånigt förslag till sådana förbättrade 
anstalter i fråga om landtbruket, hvartili Komitén kan finna Kongl. 



75 

Maj:ts särskilda bemyndigande erfordras, samt att, när den derom 
anmodas, gä Departements-Chefen tillhanda med upplysningar och 
Yttranden i förekommande ärenden, som röra landtbruket eller dess 
binäringar, eller eljest med föremålen för Komiténs verksamhet äga 
gemenskap. 

Genom K. Brefvet d. 7 Januari 1871 förordnades, att Styrelsen 
öfver Stamholländeriema, som inrättades den 20 Dec. 1847, skulle 
med Mars månad 1871 indragas samt inseendet öfver dem jemte för- 
valtningen af dertill anvisade medel utöfvas af Förvaltnings-Komitén, 
som äger att bland sig utse en person att vaka öfver Stamhollände- 
riernas värd och ändamålsenliga skötsel samt att inför Komitén före- 
draga alla mål rörande Stamholländeriema och dispositionen af der- 
till anvisade medel. 

4:de § i de för Landtbruks- Akademien utfärdade Kongl. Stadgar 
af d. 6 Nov. 1857 innehåller, att "Direktören, samtlige Föredragande, 
Sekreteraren och Kamereraren utgöra Akademiens Förvaltnings-Eo- 
mité, för besörjande af Akademiens ekonomiska angelägenheter och 
verkställande af des^s beslut m. m.", samt att "för handläggning af 
ärenden, hvilka i följd af Kongl. Maj:ts särskilda nådiga förordnan- 
den till Komitén öfverlemnas, densamma förstärkes med 2:ne för 
kunskap och erfarenhet i det egentliga landtbruket utmärkta leda- 
möter" 



Stuteri-Öfver-Styrelsen. 

Enligt K. Brefvet d. 28 Sept. 1818 lemnades styrelsen af Ströms- 
holms Stuteri, som förut varit anförtrodd åt särskilda Komiterade, åt 
H. Exc. Grefve von Essen, hvilken derför ensam blef ansvarig. Kort 
derpå ställdes såväl Strömsholms som Flyinge Stuterier under en 
sårskild Öfver-Styrelse. 

Jemlikt nu gällande Instruktion af d. 18 Maj 1837 är Stuteri- 
Öfver-Styrelsens ändamål att i en föreningspunkt verka sammanhåll- 
ning i det hela och gifva kraft åt verkställigheten i det speciela af 
de anstalter, som å Statens sida vidtagas till inhemska hästafvelns 
forkofran. Denna Styrelse har alltså sig öfverlåten högsta admini- 
strationen af Rikets Stuterier och andra för enahanda ändamål för- 
ordnade inrättningar, och är förbunden att tillse, det alla för häst- 
afvelns befrämjande vidtagne anstalter varda på ändamålsenligaste 
sätt ordnade, att med uppmärksamhet följa den verkan dessa med- 
föra, och att i underdånighet föreslå de åtgärder, hvilka i berörde 
hänseende kunna pröfvas nyttiga. För hästafvelns förbättrande är å 
6:te Hufvudtiteln anvisadt ett anslag af 50,239 Rdr 47 öre. 

Chefen åtnjuter i hyresersättning 600 Rdr, och Sekreteraren i 
arvode 1,000 Rdr. 



76 



Förvaltningen af Handels- och Sjöfarts-fonden. 

Genom K. Brefvet d. 15 Nov. 1867 förordnades, att Konvoj-Kom- 
missariatets verksamhet såsom särskildt ombetsverk skulle med 1867 
års siat upphöra, samt att Handels- och Sjöfarts-fondens kontanta 
medel då borde ofverlemnas till Stats-Kontoret, som sedermera skulle 
ega att mottaga alla till fonden inflytande inkomster samt verkställa 
de dera anvisade utgifter. 

Jemte förklarande, att, efter sådan anordning med penningeför- 
valtningen, öfriga Kommissariatet åliggande göromäl skola, intilldess 
annorlunda varder förordnadt, under Chefens för Civil-Departementet 
öfverinseende, omhänderhafvas af Kommissariatets ordförande och ett 
inskränktare antal bland Kommissariatets tjenstemän, förordnades 
vidare: 

att arvodena till Kommissariatets ledamöter skulle med år 1867 
upphöra, 

att deremot arvodet till Ordföranden tills vidare må utgå, emot 
skyldighet för n. v. Ordföranden att biträda Departements-Chefen 
med ärendenas handhafvande, och att Kanslisten, Kammarskrifvaren 
och Juridiska Ombudet jemväl skulle ega framgent uppbära inne- 
hafvande löneförmåner, mot skyldighet att fortfarande, under Chefen 
för Civil-Departementet bestrida de för ärendenas gång nödiga göro- 
mål, efter fördelning af Departements-Chefen, som dessutom eger att 
till den af dem, åt hvilken han uppdrager Kamererare-tjenstens åter- 
stående bestyr, anvisa det indragna Kassörsarvodet. 

Vid 1856-1858 årens Riksdag bestämdes, att den särskilda af- 
giften till Handels- och Sjöfarts-fonden skulle upphöra och i stället 
godtgörelse lemnas direkte af tullmedlen med årligen minst 750,000 
Rdr, och med höjning derutöfver af 5 procent å det belopp, hvarmed 
tullinkomsterna i brutto öfverstego 15,000,000 Rdr, men genom K. 
Br. d. 23 Nov. 1869 afstod K. M. från berörde bidrag från tullmedlen 
emot det Fonden befriades från åtskilliga årliga utgifter och dessa 
öfverflyttades till de platser, som i Statsregleringen, jemlikt derför 
antagna grunder, dem tilUcommo. 

Till Handels- och Sjöfartsfonden inflyta minst 15,000 Rdr årligen 
från Nya Trollhätte Kanalbolag, hvartill komma räntemedei å fon- 
dens utlånta kapitaler. Fondens utlånade och kontanta medel vid 
1870 års slut utgjorde 2,059,986 Rdr 39 öre. 



K. Styrelsen för Allmänna Väg- och Vatten- 
byggnader. 

För strömrensningar och lättade transporters öppnande med hvad 
mera som kunde lända till befrämjande ocn uppmuntran af en ökad 
framalstring och afsättning af sådane landtmannavaror, hvilka måst 



77 

hemtas från främmande länder, inrättades d. 23 Jan. 1819 en särskild 
s. k. Strömrensnings -Komité. Sedan denna Komité varat i nära 8 år, 
hvarunder den hufvudsakligen befordrat upprensningar af de norra 
elfTame, förordnades — d. ^ Dec. 1827 - att dess befattning skulle 
upphöra, och att alla under dess ledning ställda arbeten skulle Öfver- 
lemnas till Stor-Amirals-emhetets 3:dje Af delning. Efter Stor- Amirals- 
embetets upphäfvande år 1840 och sedan betydliga belopp vid 1840 
— 1841 årens Riksdag anvisats till kanal-, hamn- och elfrensnings- 
arbeten, samt särskilda fonder för vägbyggnader, sjösänkningar, myr- 
utdikningar o. s. v. ställts till Kongl. Maj:ts disposition, organiserades 
Styrelsen Öfver Allmänna Väg- och Vattenbyggnader genom K. Br. d. 
6 Au^. 1841 och erhöll s. d. Instruktion. 

Enligt denna har Styrelsen i uppdrag att, under Chefens för K. 
Civil-Departementet lydnad och inseende, handlägga tekniska och 
administrativa ärenden rörande a) anläggningar och förbättringar af 
kanaler, slussar, vägar samt andra vatten- och landkommunikationer, 
h) hamnbyggnader och muddringar, c) strömrensningar och d) arbe- 
ten för beredande af större odlingsföretag,^.medelst utdikningar eller 
aftappningar af sänka trakter och sjöar. Öfver sådane allmänna ar- 
beten, som blifvit åt bolag, menigheter eller enskilde personer upp- 
låtna, men genom allmänna medel eller särskilda förmåner under- 
stödda, med vilkor att till det allmännas begagnande vidmagthållas, 
äger Stvrelsen ett kontrollerande inseende, så att de fastställda vil- 
koren oehörigen iakttagas; med sådane arbeten åter (h vilka dock i 
verkligheten äro ytterst få), som helt och hållet bekostas af Staten 
och genom dess myndigheter verkställas, har Styrelsen omedelbar 
befattning så väl med afseende å utförandet af planen och förvaltan- 
det af derför anslagne medel, som å anläggningarnes underhåll och 
ändamålsenliga begagnande. Till Kongl. Maj:t afgifver Styrelsen års- 
berättelse om hvad under förra året blifvit utfördt. 

Styrelsen utgöres af en Chef under benämning Öfver-Virektör, 
som derjemte är Öfverste och Chef för K. Väg- och Vattenbyggnads- 
Korpsen. 

Byrå'Chefen (tillika Öfverste-Löjtnant i bemälde Korps) är öfver- 
Direktörens biträde i de tekniska göromålen, dem han handlägger 
och expedierar. 

Kamereraren är Öfver-Direktörens biträde för de kamerala och 
Kansli-göromålen samt handlägger och expedierar alla räkenskaps-, 
anmärknings- och dermed gemenskap ägande Kanslimål. I Öfver- 
Direktörens frånvaro eller eljest laga förfall, afgöras de kuranta må- 
len af Byrå-Chefen och Kamereraren gemensamt. 

Öfver-Direktören åtnjuter i aflöning 6,000 Rdr, Byrå-Chefen 4,500, 
Kamereraren 3,000, af de tre Tekniska Biträdena en 1,200, en 1,000 
och en 800, samt af Kanslisteme en 1,800 och en 1,000 Rdr. 



K. Styrelsen för Statens Jemvägs-traflk. 

Sedan Rikets Ständer beslutit (enligt Skrifrelse d. ISNov.lSM), 
att alla jernvigsstambauor inom Riket tiSidanefteT borde anläggas och 
utföras genom ätatens omedelbara försorg samt att de dermed ffir- 
enade kostnader borde i allmänhet bestridas af Staten, uppdroga — 
jemiikt Instruktion d. 31 Jan. 1Ö56 — åt Öfversten (Frih.) Nils Eric- 
son högsta ledningren och administrationen af de til) utförande för 
Statens räkning beslutade i ern v egsan läggningar, under förklarande, 
att, då acgelitget vore, att för dem iakttoges en^anda ordning, hus- 
hållning och byggnadssätt, det måste vara af synnerlig vigt, att alla 
dertill hörande nufvudsakliga, så väl ekonomiska som tekniska, an- 
ordningar iiti;inge från aamma befälhafvare. Dä arbetet sedennera 
så långt framskridit, att jernvägslinien ätockbolm— Göteborg redan 
var till allmäot begagnande upplåten, blef, samtidigt med Frih. Eric- 
sons afgång fråu Chefskapet för statens Jemvågs-byggnader, undei 
d. 3i) Dec. 1B63 förordnadt, att den myndighet och förvaltning, son 
dittills af bemålde Chef utöfvats, skulle frän 1863 års ingång förde- 
las på tvä särskilda Styrelser, neml. K. Styrelsen för Statens Jern- 
vågB-trafik och K. Styrelsen öfver Statens Jernvågs-byggnader. 

Beträffande den förra — eller K. Styrelsen fiir Slalent JernBägs- 
trajik — atadgades s. d.. att den skulle öfvertaga befattningen med 
alla de ärenden, som afse ordnandet af allmänna traäken ä stamba- 
norna, i den män de äro eller blifva färdigbyggda, vidmagthållandet 
af banorna, jemte dertill hörande byzgnader, verkstäder, materiel 
m. m., äfvensom uppbörden och förvaltningen af dervid inflytande 
medel. Den utgöres, enl, K. Instruktionen den 17 September 1869. 
af en Oeneräl-UiTektSr, såsom Styrelsens Chef, och tre ledamöter, 
hviUia äro föredragande och Chefer hvar för sin afdelning, nemhgen 
en Byråchef fUr byrfiaf delningen, en Öfper- Direktör får han- och nUKhin- 
afäelifinyarnc gemensamt, samt en Ö/ner-Direktår för trafiknfdelniBgen. 

Styrelsen åligger att. med biträde af den hos Styrelsen samt vid 
linieförvaltningen anställda personal, ombesörja ej mindre rörelsen i 
statens jernvigar iemte värden och vidmakthållandet af den dertill 
hörande fasta och lösa egendom, än äfven anskatfandetaf erforderlig 
materiel, utförandet af ne byggnader och anläggningar, som af en 
växande rörelse kunna betingas, samt uppbörden och redovisandet af 
inflytande medel. General-Direktören har rätt att ensam besluta, 
när han sitt embete inom Styrelsen utofvar; han måock, derest åren- 
dets angelägenhet det oundgängligen kräfver, ensam meddela befall- 
ningar om verkställighetsätgärder. 

Ledamöterne bereda samt föredraga i Styrelsen ärenden, hvilka 
de. hvar för sin afdelning, hafva att handlägga; hvarjemte Öfver- 
Direktörerne äga att på eget ansvar och genom direkta ordres till 
Cheferne vid linieförvaltningen meddela sädane de tälj bestämmelser. 
hvilka kunna vara behöfliga. Fattar General-Direktören i nägot 
ärende beslut, som strider emot föredragandes eller annan tillstädes- 




79 



varande ledamots åsigt, åligger denne att sin mening såsom reserva- 
tion till protokollet låta anteckna. 

Är General-Direktören frånvarande å inspektionsresor eller åt- 
njuter han tjenstledighet eller är han eljest rorhindrad att sitt em- 
bete förvalta, skall Styrelsen utöfvas gemensamt af minst två tillstä- 
desvarande ledamöter. 

Till Byrå-Afdelningen höra kansli-, kameral-, kassa-, statistiska 
och sådane ärenden, som angå förvaltningen i allmänhet. 

Under Byrå- Af delningen lyda Kansliet, Ombudsmannen samt 
Kammar-, Revisions-, Kassa-, Statistiska och Milkontoren. 

Uti Kansliet tjenstgöra en Sekreterare, en Registrator och Ak- 
tuarie samt två Notarier; uti Kammar-Kontoret en Kamrerare, en 
Kammarförvandt samt Kammarskrifvare till det antal, som för h varje 
år bestämmes;' uti Eevisions-Kontoret en Revisor samt Kontorsskrifvare 
till det antal, som för hvarje år bestämmes; uti Kassa- Kon to^r et en 
Hufvud-Kassör, en Uppbörds-Kassör samt en Bokhållare; \it\ Statisti- 
ska Kontoret en Föreståndare, en Bokhållare samt Kontorsskrifvare 
till det antal, som för hvarje år bestämmes; och uti Milkontoret en 
Milkontrollör, en Bokhållare samt Kontorsskrifvare, till det antal, 
som för hvarje år bestämmes. Sistnämnde Kontor har till uppgift 
att beräkna antalet mil, hvilket såväl statens lokomotiv och vagnar 
tillryggalägga på statens och enskildes jernvägar, som dessa senares 
på statens banor, och att dymedelst dels kontrollera slitningen af 
den rörliga materielens axlar och hjul, dels samla erforderliga upp- 
gifter till vidräkningar med enskilda jernvägar i afseende å den ge- 
mensamma trafiken, samt att uträkna de premier, som tillkomma 
lokomotivförare och eldare m. fl., för besparing af bränsle och smörj- 
ningsämnen. 

Bav af delningen besörjer bevakning och vidmakthållande af banor 
och telegraflinier, underhåll af jernvågarnes fasta egendom samt ut- 
förandet af nya byggnader och anläggningar. 

Machinaf delningen tillkommer att anskaffa, vårda och underhålla 
den rörliga materielen, tillhandahålla dragkrafter samt förse och 
vårda förråden. 

Under Ban- och Machinafdelningen lyda en Assistent, en Tele- 
^rafdirektör och en Arkitekt. 

Traska/delningen är afsedd för den egentliga trafiken eller be- 
fordrandet af personer, gods och telegram, upprättandet af taxor och 
tariffer för sådan befordran, uppbörden via stationerna samt redo- 
visningen af inflytande trafik- och telegraminkomster. 

Under Trafikafdelningen lyda en Assistent samt Kontroll- och 
Telegrafkontoren. 

tJti Kontrollkontoret tjenstgöra en Öfverkontrollör samt Kontrol- 
lörer och Kontorsskrifvare till det antal som för hvarje år bestämmes, 
äfvensom en Biljett- och Formulärförvaltare; och uti Telegrafkontoret 
Telegrafister till det antal, som för hvarje år bestämmes. 

Embets- och Tjenstemän samt Betjente vid statens jern vägstrafik 
innehafva sina beställningar endast pä förordnande, och kunna från 



80 



.^^i 



dessa skiljas eller till andra befattningar inom Trafikstaten förflyttas 
af samma myndighet, som dem antagit 

Lönebeloppen äro sålunda bestämda, att General-Direktören åt- 
njuter 9,000 Bdr, Byrå-Chefen 5,500 Kdr, Öfver-Direktörerne hvar- 
dera 6,000 Rdr, Inspektören 5,000 Rdr, jemte 1,000 Rdr i inqvarte- 
ringspenear. Sekreteraren 4,000 Rdr, Registratorn och Aktuarien 
3,500 Rdr, Notarierne 2,500 Rdr hvardera, Kamreraren 4,000 Rdr, 
Kammarförvandten 2,400 Rdr, Revisoren 3,000 Rdr, Hufvudkassören 
3,000 Rdr jemte 500 Rdr i felräkningspengar, Uppbördskassören 
3,500 Rdr jemte 500 Rdr felräkningspengar. Föreståndaren för sta- 
tistiska kontoret 4,000 Rdr, Milkontrollören 3,600 Rdr, Telegraf-Direk- 
tör 3,900 Rdr, Baningeniör 3,000 Rdr, Machiningeniör 3,000 Rdr, As- 
sistent 3,000 Rdr, ÖfverkontroUör 4,000 Rdr, Kontrollörer 1,860-3.300 
Rdr, Bokhållare 1,200, 1,80 ) och 2,100 Rdr, Biljett- och Formulär- 
förvaltaren 2,100 Rdr, Kontorsskrifvare 840—1,800 Rdr samt Kammar- 
skrifvare 1,080 Rdr. 

K. Styrelsen för Statens Jernvägs-byggnader. 

Jemlikt K. Brefvet d. 30 Dec. 1862 utöfvar berörda Styrelse hög- 
sta ledningen af nybyggnads-arbetena vid Statens stambanor och hvad 
dermed har gemenskap samt uppbär och förvaltar de för dessa arbe- 
ten anvisade medel. Vid hvarje års början skall till Kongl. Maj:t8 
nådiga pröfning och stadfästelse insändas fullständig plan öfver de 
arbeten, som för året böra verkställas, hvarjemte rapporter öfver ar- 
betets fortgång och hvad dermed har gemenskap böra qvartalsvis till 
Kongl. Maj: t insändas. 

Styrelsen består af en Chef och tvenne Ledamöter (Byrå-Chefer). 

Chefen är i första rummet ansvarig för jernvägs-byggnadernas ut- 
förande i öfverensstämmelse med fastställda planer, så till deras rigt- 
Bing som konstruktion, äfvensom för dertill anslagne medels behöriga 
användande och redovisning; ägande Chefen ensam beslutande-rätt i 
alla ärenden, som på Styrelsens pröfning och afgörande bero. 

Byrå-Chefen för den tekniska afdelningen har att bereda och i 
Styrelsen föredraga samt derefter expediera alla de ärenden, som 
angå de tekniska detaljerna vid utförandet af jernvägs-byggnadema. 

Byrå-Chefen för den ekonomiska och administrativa afdelningen be- 
reder, föredrager och expedierar alla öfriga förekommande ärenden. 
— Då Styrelsens Chef är frånvarande eller genom förfall hindrad 
att sitt embete förvalta, utöfvas Styrelsen af båda Byrå-Chefeme 
samfåldt. 

Afiöningen är bestämd för Chefen till 10,000 Rdr jemte resekost- 
nadsersättning, för den tekniska Byrå-Chefen 5,000, den andra Byrå- 
Chefen 4,000, Kassören 1,500 Rdr (utom 250 Rdr i missräkningspen- 
ningar), Kamereraren 3,500 Rdr, Revisorn 3,500 och 1 Bokhållare 
2,500. Till bestridande af Registrators-, Aktuarie- och Kanslistgöro- 
målen finnes dessutom anvisade en summa af 3,600 Rdr och för extra 
biträden 6,000 Rdr. 






81 



6) KongL Finans-Departementet 

Jemlikt K. Stadgan d. 16 Maj 1840 tillhöra detta Departement: 

1) jordeboksvåsendet samt fr&gor om de hemman och lägenheter eller 
verk och inrättningar åtföljande rättigheter och skyldigheter, som 
icke inbegripas under någon af de till andra Departement hörande 
grenar af Styrelsen; 

2) beskattningsväsendet och i allmänhet alla frågor om Statens ordi- 
narie samt tull- och andra extra- ordinarie inkomster eller bevill- 
ningar af hvad slag de vara må, äfvensom allmänna förvaltningen 
af Statsmedlen mea dertill hörande kontroller; 

3) vården öch förvaltningen af Statens till andra styrelsegrenar icke 
' upplåtna fasta och lösa egendom, äfvensom frågor angående dess 

tillökande eller disponerande, samt byten och liqvidationer mellan 
Staten och enskilde; 

4) Statsregleringen, anordnandet af de för hvarje Departements behof 
i Kiks-Staten anslagne summor äfvensom af anslagen å l:sta«huf- 
vudtiteln samt pensions- och indragnings-staterna, bestridandet i 
öfrigt af Statens utgifter, liqvider med Riksdagens Verk och lyft- 
ning derstädes af medel för Statsverkets räkning, samt redovis- 
ningen på det hela af Statens inkomster och behållningar; och 

5) ärenden rörande mynt- och bankväsendet, låneanstajter med un- 
dantag af dem som på K. Civil-Departementets handläggning an- 
komma, samt civila pensions-inrättningar. 

I samråd med Chefen för K. Finans-Departementet beredas äfven 
frågor om: 

1) bestämmandet af afgifter för bran vinsbränningen; 

2) afvittringsärenden; samt 

3) frågor om hemman och lägenheter åtföljande sådane rättigheter 
och skyldigheter, som inbegripas under någon af de till andra 
Departement hörande grenar af Styrelsen. 

Frågor rörande Telegraf-inrättningame hänfördes i bemälde 
Stadga till K. Landtförs vars-Departementet, men tillhöra numera K. 
Finans-Departementet. Till detta Departement hör äfven, enligt K. 
Br. d. 17 Juni 1845, styrelsen af ön S:t Barthelemy. 

Under rubr. »Kongl. Maj:ts Kansli» är redan nämndt, huruledes 
från den tid särskilda Expeditioner under Kansliet unpkommo tidtals 
äfven funnits en sådan för Finans-ärenden. Kort efter Gustaf in:s 
död upphörde imellertid (1793) den af honom tillsatta Stats-Sekrete- 
rare-befattningen för dylika ärenden, hvilka i stället öfverlemnades 
till föredragning åt Stats-Sekreteraren för Inrikes-Civil-Expeditionen. 
Enligt 1809 års Regerings-Form tillkom ånyo en särskild Stats-Sekre- 
terare för Handels- och Finans-Expeditionen, hvilken fortfor till De- 
partemental-styrelsens införande, dä en af Statsrådets ledamöter biet 

StoL Handbok. ^ 



^':^-::r?«S-' 



82 

föredragande Chef för K. Finans-Departementet, under det Handels- 
ärenden öfverflyttades på K. Civil-Departementet.*) 

Sedan Departemental-Styrelsens införande 1840 hafva följande 
varit Chefer för K. Finans-DepartementeL- 
Johan Didrik af Wingård, tillf. 1840-1842, t 1854. 
Sven Abraham Munthe, 1842 - 1848. 
Anders Peter Sandströmer, 1848—1851 Jan., f 1B57. 
(Frih.) Johan August Gripenstedt, tillf. 1851 Jan. Okt. 
Frih. Carl Otto Palmstjerna, 1851 Okt.- 1856. 
Frih. Johan August Gripenstedt, 1856—1866. 
Henrik Wilhelm Bredberg tillf. 1866 4 Juli— 4 Sept. 
Carl Gustaf Lagercrantz V9 1866—1867 t s. å. 
Frih. Curt. Gustaf af Ugglas 1867-1870. 
Carl Fredrik Waern 1870. 



K. Pinans-Departementets Expedition. 

'Denna Expedition bildades år 1840 i st. f. den fordna Handels- 
och Finans-Expeditionen och erhöll sin Instruktion d. 10 Juli s. å. 
Beträffande Expeditionen och dess Tjenstemän hänvisas i öfrigt till 
hvad i fråga om de föregående Kansli-Expeditionerna finnes anfördt. 

Lönebeloppen utgöra: för Expeditions-Chefen 5,500, Expeditions- 
Sekreterarne ä 4,500, Protokolls-Sekreterarne ä 3,500, Registratorn 
3,500, Kanslisterne ä 1,800 och Kopisterne ä 1,000 Rdr. 



K. Kammar-Kollegium. 

Under Konung Gustaf I börjades bildandet af ordentliga förvalt- 
ningsverk, i det den kollegiala myndighet, som då bildades under 
namn af Kammar-Råd och som hade befattning med Rikets drätsel, i 
sjelfva verket är första ursprunget till den sedermera s. k. Båkninge- 
kammaren eller Kammar-Kollegium. Från samma Konungs tid äro 
äfven de äldsta nu befintliga jordeböcker. Carl IX lät 1602 tillsätta 
en särskild Riks-Skattmästare (äfven kallad Öfverste-Räntmästare) för 
att hafva inseende öfver Rikets drätsel; i öfrigt gällde i allmänhet 
den af Sigismund 1594 utfärdade Kammar-Ordning, tills ny Instruk- 
tion d. 18 April 1613 af Gustaf Adolf utfärdades tov Dess och Rikets 
Kammar-Råa. Drätselverket omfattade vid denna tid såväl jordref- 
ningen, kronogodsens vård, uppbörd, utbetalning och redovisning, som 
ock näringarne i allmänhet, såsom jordbruk, bergsbruk, fisken, sjöfart, 



') Förteckning å Stats-Sekreterare för Handels- och Finansärenden från 
1809 till 1840 se Adm. o. Stat. Handb. 1868, s. 95. 



83 

qvarnar m. m. Enligt 1634 års Regerings-Form rar Räkningekamma- 
ren Rikets 5:te Kollegium, och bestod af Riks-Skattmästaren såsom 
President samt 6 ledamöter, nemligen 2 Riksråd, 2 af adel och 2 af 
de äldste Kamererarne. Alla, som hade att beställa med Kronans 
uppbörd och utgifter, skulle af detta Kollegium "anamma ordres och 
der göra besked"; det skulle hafva omsorg om räntornas inkräfvande 
och behöriga användande, så ock deras förökande. Det fortfor att 
?ara både Närings- och Drätselverk, intill dess en stor del af vården 
om näringarne år 1637 öfverflyttades på de då inrättade Bergs-Amtet 
och Kommerse-Kollegium. Sistnämnde Kollegium indrogs väl åter af 
Carl XI under Kammar-Kollegium, men samtidigt eller d. 8 Dec. 1680 
inrättades Stats-Kontoret i och för Statsverkets disposition och assig- 
nerande af alla Statsmedlen. Kammar-Kollegii President var dock 
ännu tillika Stats-Kontorets. Enligt den år 1694 utfärdade Arbets- 
ordningen, bestod Kammar-Kollegium af ett Kongl. Råd såsom Pre- 
sident, ett annat Kongl. Råd såsom ledamot samt 4 Kammar-Råd; 
det hade nu nått sin största omfattning, i det dess President var ge- 
mensam Chef för Kammar-Kollegium, Stats-Kontoret. Kammar-Revi- 
sionen (hvars göromål, bestående i redovisningen för allmänna medel 
och bedömande af dervid uppkommande rättsfrågor, jemväl tillhörde 
Kammar-Kollegium), Kdmmerse- och Bergs-Kollegierna. Samma år 
(1694) afsöndrades imellertid Bergs-Kollegium, året derpå Karamar- 
Revisionen, 1711 Kommerse-Kollegium, och 1720 erhöll Stats-Kontoret 
en egen President. Genom K. Kung. d. 10 April 1828 bestämdes när- 
mare gränserna mellan Kammar-Kollegium, Stats-Kontoret och Kam- 
mar-Rätten (f. d. Kammar-Revisionen) i fråga om Uppbörds- och Rä- 
kenskapsverket; hvarefter och sedan dels Karta-Sigillata-Kontoret 
samt Mynt- och Kontrollverken afskiljts från Kammar Kollegium, dels 
(d. 17 April 1828) domsrätten i en del tvistemål, som dittills ålegat 
Kollegium, öfverlemnats till de allmänna Domstolarne, Kammar-Kol- 
legii ännu gällande Instruktion utfärdades d. 16 Febr. 1858. 

Enligt denna Instruktion är det Kammar-Kollegii åliggande i all- 
mänhet att förvalta samt hafva inseende och vård å en del Statens 
fasta och lösa') egendom, att ombesörja ärenden som angå förvärf- 
vande eller upplåtelse för Statens räkning af åtskillig iord eller fast 
egendom och räntor, att handhafva skattläggningen af jord och an- 
dra lägenheter samt bergverk, att handlägga dels frågor, som afse de 
jorden åliggande extraordinarie skyldigheter och besvär, dels åtskil- 
liga kamerala och allmänna hushållningen rörande mål. Det åligger 
äfven Kollegium att med uppmärksamhet följa alla de förhållanden, 
deri den kamerala och ekonomiska lagstiftningen anses kunna för 
landtmannanäringarnes uppkomst eller förkofran lägga hinder, samt, 
när Kollegium finner allmänt och enskildt gagn och bästa så fordra, 
till Kongl. Maj:t afgifva underdåniga hemställanden och förslag till 
ändring, jemkning eller upphäfvande af hvad i berörda, liksom i 



') Deribland Rikets Skattkammare samt regalier och dyrbarheter. 



I ng tiUhbrEiiKle ämnen gällande författningar 
1 Illa 

v r g för ärendenas jemna öth kndamålsenliga 

I ir och en fullgör sina skjld gheter gifvaföre- 

n ä dl 'iionerne för lelamgen af ärendena mel- 

erne och Provins Kontoren reglera LedamO- 

I utfärda arbeta orda mg m m 

Ika bereda och föredraga Urenden hafvaS-.nc 

n Skattkammaren Med undantag af s. k. 

I as hefordr ngsarenden Xolleg ekODOmim&l, 

I teamal u b a k allmftuna mål m m.) äro 



I ur for 1 sta Prov ng Kontoret alla mAI från 
M I lormanland' Örebro Westmanlands och Kop- 

pi I de undantag tvister rörande preat klockare-. 

aiD rättgheter konventioner om prest ochkloo 

I tor for 2 dra Provins Kontoret alla mål från 
J 1 I o h Calmar län med nimnde undantag, samt 

de U syner och ekonomiska bea gtn ngar, äfven- 

I i onans arrendatorer 

or for Advokat Fiskals Kontoret alla mäl från 
Ust I nämnde ndanteg derjemte de aom röra va- 

^a aulaggn na och underhäll bro och fårjetaxor, 

'»k) dar samt kronobrefbärng 

r for 8 dje Prov ns Kontoret alla mål från de 
Vn I ibland ah ttr ngsmål och proTisionela skatt- 

r för Kansliet och Registrators Kontoret, alla 
ml jötlands Skaraborgs och Elfehorga lin, med 

1 1 1 Qsom markegångsmål och k Eollegii ekono- 

i! or ha kreteraren förman han deltager ock med Nota- 

nerue i pr i k II och uppsåitn ng af expeditioner 

■id til 1 1 I ar att bevaka och utföra mål rörande Kronans 

ratt 1 alla 1 11 I 11 befattning hörande ärenden 

f ov » h I if hvilka det 1 a omfattar Stockholms Upsala, 

SodernuinUnls ( otlands "Wermlands Orehro Westmanlands och 
Kopparl erg»; Ii det 2 dra Jö köp n^s Kronobergs Östergötlands. 

=) F n. Kamnmr-Mdct Borgström. ») F. n. Ksmmar-RSdet GrefVB Wrangel 

') P. II. Knmniiir-RSdet Ccderichiöld. 

") P. n. Kammnr mdBt Pehr. »1 F. n. Kammar-RSdet Bergström, 

') F. I,. KniiJuiii-RrulBt Billbergh. 



85 

Calmar, Blekinge, Christianstads, Malmöhus, Hallands samt Götehorgs 
och Bohus län, och det 3:dje de öfriga länen, åligger, bland annat, 
att förvara senare tiders jordeböcker och handlingar, jordeboksex- 
trakter, jordransakningsprotokoll och öfriga handlingar, rörande den 
under Eollegii inseende ställda jord och egendom, att besvara KoUe- 
gii remisser, granska syne- och besigtningsinstrumenter samt de från 
länen inkommande årliga jordeboksförändrings-extrakter, i jordeboken 
anteckna jordeboksförändringar m. m. 

Kammar- Arkivet eller Arkiv-Kontoret har att förvara och efter re- 
gister i god ordning hålla alla äldre jordeböcker och handlingar, 
verkställa äskade undersökningar och utdrag ur jordeböcker m. m. 
samt afgifva deraf föranledda yttranden. 

Lönebeloppen äro sålunda fastställda, att Presidenten åtnjuter 
9,000, 3:ne Kammar-Råd a 5,000, 3:ne d:o a 4,500, Sekreteraren 3,500, 
3 Notarier ä 2,800, 2 d:o ä 2,500, 1 Kanslist 2,000, 1 d:o 1,200, 5 
Kanslister ä 1,000, Registratorn 2,500, Advokat-Fiskalen 3,500, Kame- 
rerame ä 3,500, 4 Kammarförvandter ä 2,200, samt Kammarskrifvarne 
l\ 1,000—1,600 Rdr.*) 



K. Stats-Kontoret. 

Detta Verk var i sin början endast ett under Kammar-Kollegium 
hörande Kontor, tills Konung Carl XI d. 8 Dec. 1680 åt sig sjelf 
samt Riks-Skattmästaren och en Stats-Kommissarie förbehöll Stats- 
verkets disposition och assignerandet af alla Riksens medel samt d. 
11 Dec. 8. a. utfårdade Instruktion för Dess Stats-Kontor. Först med 
år 1720 erhöll dock bemälde Embetsverk sin egen President och s. å. 
d. 26 Juni en ny Instruktion, enligt hvilken Presidenten - i motsats 
mot förhållandet i Rikets öfrige Kollegier — allena ägde beslutande- 
rätt och Stats-Kommissarierne endast pligt att göra föreställningar 
och hos Eongl. Maj:t i underdånighet anmäla om något stridde mot 
fastställda stater, dispositioner och förordningar**). Under tiden 
mellan 1720—1777 fanns dessutom en särskild s. k. Stats-Kommission 
med åliggande att förslagsvis uppgöra staten för det följande året, 
men dess göromål öfverflyttades sedermera på Stats-Kontoret. Be- 
handlingen af alla magasinsfonden rörande ärenden lemnades åfven 
åt bemälde Verk, sedan Allmänna Spanmålsmagasins-Direktionen ge- 



*) Förteckning & Riks-Skattmästare och öfrige Presidenter i K. Kammar- 
Kollegium se Ådm. och Stat. Handb. 186o, s. 99. 

*) Detta stadgande förklarades genom K. Br. d. 22 Dec. 1848 sä, att "de 
på Stats-Kontorets afgörande ankommande ärenden böra, likasom uti öf- 
riga Kollegier, af Presidenten och ledamöterne eller, i den förres från- 
varo, af -de senare samfåldt pröfvas, hvarvid, om skiljaktiga meningar 
yppas, den blifver gällande, hvaruti pluraliteten, efter vanliga grunder 
beräknad, instämt". 



nom K. Br. d. 16 Maj 1827 blifvit upplöst, hvariemte Karta-Sigillata- 
K.(^atatel ocli Tågatatema i Falun och Avesta h-än och med år 1829 
lifvprflyttadeB frän Kammar-Kollegium pä Stats-Kontoret, som enligt 



10 Aug. 1B38 slutligen äfven erhållit öfverstyreisen ofver 
Mvnt- och Sontroll-Terken. — Stats-Kontorets senaste Instruktion Ar 
uf d, ir; Maj 1856: 

Stals- Kontorets bnfvudsakliga best&mmelse är att uti itllt, som 
ftger ^'emenskap med de Statsverkets sä väl ordinarie som e. o. in- 
komstt^r iich ntgiftsanslag, hvilka äro ställda till Kong!. Maj:ts dispo- 
sition. Vilka deröfver, att Kronans rätt städse Jakttages och att gifna 
föreskiilr,'!- om uppbörd, leverering och redovisning noggrann t följas; 
utt IVirvil(ii och disponera Statsinkomsterne och dermed bestrida Stata- 
utgtttcML' . efter fastställd stat, allmänna författningar eller särskilda 
nädig.i t<>re?krifter; att, mot ersättning af vederbörande förvaltnings' 
verk. lita förse garnisonen i Stockholm under fredstid med bröd. 
och i dptta hänseende besörja upphandling eller försäljning och för- 
målning af apan mål samt brödbakning; att handlägga Karta-Sigillata- 
ärenilen och besörja anskaffande af atämpladt papper samt dess at- 
lemiiiiijili- och afsändande till vederbörande; att hafva öfverinseendi' 
öfver M' n.t- och Kontroll verken. Land trän te rierne, Kronomagaainet i 

Stockli i| ch Vägstaten i Fahlun; att till Kongl. Maj:t före hvarjc 

BiksiLc: m h hvarje Statsrevision afgifva uaderdänig berättelse om 
Statsvi'ikrts tillatänd och förvaltning samt tillhandagå Rikets Ständers 
Statsutähott och Revisorer med nödiga upplysningar o. s. v.; att af- 
gifva sammandrag Ofver de från Konungens Befallningshafvande in- 
kommunde årsTåKtberättelserna m. m. 

Presidenten har hufvudsakligen samma åligganden, som förut i 
fråga om Presidenten i Kamm ar-Kollegium finnas omförmäide. 

Iirdumöteme, som kallas StaU-Kommiuarier . bandlägga de till 
hvars och ens föredragning hörande mäl, och äro ärendena dera emel- 
lan ^ft fijrdelade, att 

rii |['i1amot') handlägger Riks-Statens 4:de, 5:te och 6:te hufvud- 
titlar >-.\\\\t de delar af den 9:de, som af dessa härflyta, och är denne 
ledamuC tillika Inspektor för Kammar-Kontoret samt har bestyret med 
tiggiircs Kch staters genomseende; 

en ifilamot') 2:dra och 8:de hufvudtitlarne med derafhärfljtande 
delar af den 9:ae, samt restantier. hvarjemte denne ledamot har in- 
spektion öfver Kansliet, Ombudsmans-Kontoret och Vak tbetje ningen; 

itv ledamot') Riks-Statens l:a, 3:e och 7:e bufvudtitlar, samt af 
9:de hvad dertill bOrer, särskilda fonder, uppbörds- och redogörelse- 
verket samt ärenden rörande Kongl. Känte-Kammaren jemte Landt- 
ränterirrna och utöfvar inspektionen ofver Riksbokslats-Kontorct. 

') F. D. idjaDgerada ledamoten Nordlindb. 
;) F. [i. StEitg-KommiuariBn Johaaaeon. 
') F. II. Slita-KommisBsrien HäggbUdh 



87 

Sekreteraren har att öfvervara föredragningen, uppsätter under- 
dåniga utlåtanden och Kansliet i öfrigt tillhörande expeditioner. — 
Protokoll föras af Kanslisterve. 

Ombudsmannen åligger, bland annat, att granska och utlåta sig 
öf?er alla till hans åtgärd öfverlemnade summariska räkningar, re- 
stantierelationer o. s. v., afgifva sammandrag öfver förhållandet med 
redogörarnes balanser, granska uppbördsmännens löftesförbindelser 
och andra säkerhetshandlingar m. m. 

Kammar-Ko» toret expedierar anordningar å aflönings- och andra 
utgifter, annoterar anordiiingarne och uppsätter dithörande bref, gran- 
skar de månadtliga räkningarne och inventeringame öfver Landträn- 
teriuppbörden äirensom reqvisitioner å utgifter och ersättningar af 
hvad beskaffenhet som helst, afgifver infordrade utlåtanden och upp- 
lysningar m. m., samt har bestyret med Karta-Sigillata-ärenden äfven- 
som förvaltningen af Krono-magasinet och bageriet i Stockholm. 

K. Bänte-Kammaren åligger att mottaga och qyittera alla dit in- 
gående allmänna medel samt insätta dem i Eiks-banken. att genom 
å Banken utfärdade assignationer verkställa alla å Rän te-Kammaren 
anordnade utbetalningar, att efter Stats-Kontorets anordningar remit- 
tera de till Landtränteri-kassornas förstärkande m. m. erforderliga 
medel, att upphandla och tillhandahålla Stats-Kontoret främmande 
myntslag m. m. 

Riks-Boksluts- Kontoret uppgör sammandrag öfver kronouppbörden, 
upprättar s. k. Riks-Hufvudboken samt liqvider ej allenast om öfver- 
skott, brister och besparingar på inkomst-titlarne samt utgiftsanslagen, 
utan ock öfver uppbörden för vissa förvaltande Verk, äfvensom Stats- 
verkets allmänna utgiftsstat och specialstater. 

I lön åtnjuter Presidenten Rdr Rmt 9,000, 2 Stats-Kommissarier 
ä 5,000, 1 d:o å 4,500, Sekreteraren 3,5 O, Registratorn och Aktuarien 
2,500, Ombudsmannen 1,8()0 (i arvode), de protokollsförande Kansli- 
sterne a 1,400 och en Kanslist till biträde åt Aktuarien 1,000 Rdr, 
Kamererarne ä 3,500, Kammarförvandterne k 2,200, BokhåUame ä 
2,200, Kassören för Stämplade Pappers-uppbörden 3,000, Kammar- 
skrifvarne ä 1,000—1,600 samt K. Räntmästarne ä 5,000.*) 



Kongl. Mynt- ooh Kontroll- Verken. 

Bestyret med utmyntningen, i äldre tider lemnadt åt enskilda 
personer och korporationer, uppdrogs af Konung Gustaf I åt en sär- 
skildt förordnad Myntmästare under Räkne-Kammarens öfverinseende. 



') Förteckning ä Presidenterne i Statskontoret fr&n 1720, då bemälde verk 
erhöll särskild Chef se Adm. och Stat. Handb. 1868, s. 102. 



men vid Rike- B au k ens inrättande är 1U68 erhöll densamma tillstånd 

utt förrätta myntningen genom Kronans Myntmästare och deraf draga 

fOrdel, emot Myntverkets behöriga underhäll. Med undantag af Carl 

Xlirs siata regeringsäir, då Baron GörU fatt 8ig guld- och silfvermynt- 

niDKen iinpdragen, fortfor Banken länge att hafvainseendetåMyntet; 

enligt 1734 års Instruktion för Kammar-Kollegium hade sedermera 

. bemalde Kollegium Myntverket nnder sig, tills det genom K. Br. d. 

f-2S Mars 1829 förklarades böra tillhöra Beigs-Kollegium, och slutligen 

, -ftr 1838 öfverilyttadea pä K. Stats-KontoreL 

- KOntTQllBerket inrättades 1752 oeh ställdes till en början under 

Kommerse- Kollegium samt erhöll år 1757 en egen Ofver-DirektÖr så- 
n Chef; det förenades med nrnitverket år 1^. 

Reglemente för Mynt- och Instruktion för Kontroll verket ftro ut- 

^ Ardade den 30 April iS86. Kongl. Myntverket tillhör ateslutande att 

. fOrmynta guld, eilfver och koppar samt att slå medaljer och jetoner; 

Eontrollverket att hafva belattning med kontrollstämpling u guld-, 

Bilfver- och tennarbeten. 

Öfver-DirehliiTen år båda Verkens Chef, äger ensam beslutande- 
rätt i allt som rörer Mynt- och Kontrollverkets drift och nnderbåll 
samt hushållningen och ordningen dcrvid, och är föredragande leda- 
mot i Stats-Kontoret i fråga om alla ärenden.rörande Mynt- och Kon- 
troll-Verken. 

Myntmätiarev besörjer all myntning eller pråglingaf guld.silfver 
och koppar, äfvensom skedning och testning af oe ädla metallerna, 
då sådant erfordras. Han äger mot Ofv er-Direktören reservationsrätt 

Mynt- och Kontroll-Kamercrarc» bestrider Kassörsbefattning och 
redogör för begge Verkens uppbörd, 

M^nt- och Bergs-Proberaren undersöker hatten af allt till Myntet 
inkommande guld och silfver. äfvensom tillmyntnings-smältningarne, 
innan de utgjutas, samt de färdiga penningarne, innan de från Myntet 
aflemnas. 

KoHlrotlSren äger närmaste befattning med och tillsyn ä probe- 
ringens och kon troll stänip I ingens behöriga verkställande. 

Amanuemetae biträda såväl vid proberingen som vid förefallande 
kansligöromäl. 

Öfver-Direktören åtnjuter, utom boställe, i Kn 4,500 Rdr, Mynt- 
nästaren (utom boställe och sportler) ^,000, Kamereraren (d:o) 2,500, 
Myntproberaren 'J,50O, Kontrollören (utom sportler) 2,500, Amanuen- 
serne (utom sportler) arvoden å SOO Rdr, Myntgravören arvode 500 
Rdr Rmt. 



K. Kaminar-Rfitteii. 

Granskningen af redogöinlsrn tur iillmänna medlen ålåg frän bör- 
1 Räkne-Kammaren eller Kammar-Kollegium, hvarunder ett särskildt 
,..,™=,._R,.^;=i™g.K„ntor år 1651 upprättades, med ett Kammar-Rid 



89 

eller en Assessor till Chef, sedan 1663 benämnd Direktor. För Kammar- 
Revisionen utfärdades Kongl. Reglementen 1687 och 1689, och genom 
flere Kongl. Bref sökte Konung Carl XI ordna förhållandena mellan 
Kammar-Kollegium och den derunder ännu subordinerade Kammar- 
Revisionen. Genom Kongl. Beslut d. 18 Sept. 1695 åtskiljdes slutligen 
de båda Verken; dock fortfor ännu ett af Kammar-Råden att tillika 
vara President i Kammar-Revisionen till år 1719, då Kammar-Revisio- 
nen erhöll en särskild President, till en början tagen bland Rikets 
Råd. — Kammar-Revisionen upplöstes d. 30 April 1799 och ersattes 
s. d. af Kongl. Maj-.ts och Rikets Kammar-Rått, som d. 21 Juni 1814 
erhöll sin Instruktion. Ny sådan, hufvudsakligen ännu gällande, ut- 
färdades d. 15 Okt. 1831, sedan dessförinnan (1828) gränserna mellan 
detta Verk å ena samt Kammar-Kollegium och Stats-Kontoret å andra 
sidan blifvit närmare bestämda. 

Kammar-Rätten äger upptaga och pröfva alla balansmål eller an- 
gifvelser mot Kronans m. n. uppbördsmän om tillgrepp och försking- 
ring af dem till uppbörd anförtrodde medel, frågor om yppade brister 
å de under Flottans materialuppbördsmäns vård ställda persedlar, fel- 
aktigheter som röra Uppbördsverket begångna af uppbördsmän eller 
kontrollanter samt tjenstefel i öfrigt, som med uppbörden eller kon- 
trollen äga gemenskap, besvär i mål som innefatta tvist emellan Kro- 
nans ordinarie uppbördsmän och dem hvilka haft befattning med all- 
männa medels indrifning, besvär i fråga om beskattnings-författnin- 
garnes tillämpning och verkställighet, frågor om förment orätt beräk- 
ning eller påföring af kronoutskylder m. m., besvär öfver Pröfnings- 
Komitéernas beslut i taxeringsärenden, tvistefrågor om rätta skatt- 
skrifningsorten m. fl. ämnen, som i fråga om Bevillnings-Förordnin- 
gens tillämpning och verkställighet få öfverklagas, frågor om nedsätt- 
ning, eftergift, afkortning eller restitution af redan i Kronans kassor 
levererade medel, tvistige förklarade frågor, rörande ingången borgen 
för kronans uppbördsmän, besvär i frågor, vidkommande förvaltning 
och redovisning för allmänna läroverks och kyrkors medel, besvär i 
mål, angående anmärkningar, som vid de förvaltande verkens räken- 
skaper olifvit hos sådane mvndigheter framställde och af dem af- 
dömde, åtal emot dem, hvilka försummat att inom föreskrifven tid 
aflemna kronans eller andra publika räkenskaper, åtal angående för- 
summadt fullgörande af skyldigheter, i privilegier ålagde städer m fl., 
öfverrevisions Departementets och Advokat-fiskals-emDetets anmärk- 
ningar vid de för granskning till Kammar-Rätten ingående räkenska- 
per, verkställighets- och redogörelsefrågor i anledning af Kammar- 
Kättens beslut i anmärkningsmål. jemte tvister, angående aktorats- 
procent, åtal, angående fel och förbrytelser i tjensten af Kammar- 
Kättens egen betjening, åtal i balans- och räkenskapsfrågor mot Ci- 
vilstatens pensionsinrättnings direktion och tjenstemän samt mot de 
personer, som blifvit antagne att indrifva och leverera pensionsafgif- 
ter, tvister emellan direktionen öfver Göta kanalbolag och bolaget 
eller emellan staten och bolaget, anmärkningar vid Förmyndarekam- 
marens i Stockholm räkenskaper, besvär öfver beslut i frågor som 
Fattigvården röra m. m. 



90 

Preaidci/ten är här. Bäsom i andra Verk, ansvarig för ärendenas 
jemna, och ändamälaenliga gäng, äger tillsyn ä Kammar-Rättens öfrige 
embetB- och ^enstemän m. fl., fördelar mälen mellan ledamöterne, 
äger utfärda arbetsordning o. s. y. 

Ledamöterne Jiereda Och föredraga de till dem Ofverlemnade m&l 
och ärenden. 

SekreUTaren bör med oafbruteo uppmärksamhet följa ärendena, 
så att han mä vara i tillfälle att med nödiga upplysningar tillhandagå 
dem Bom sädane äska, har inseende öfverKanstigöromälen, uppsätter 
underdåniga utlåtanden, fuUmagter o. s. v. samt med biträde, af Ko- 
tarierne, bref i de ämnen Bom angå mals handläggning m. m. 

Admkat-FiikaUn skall med ,nit och omtanke iakttaga och bevaka 
Kronans rätt i alla till Kammar-Rättens pröfning hörande mål, samt 
tillse, att Kronans och andra allmänna medel behörigen förvaltas, äf- 
vensom att tillgrepp och förskingring; deraf samt vederbörande kon- 
trollanters försummelser härutinnan lagligen beifras. 

Ö/veT-HeniiioTnt-Deparlementet, hvars lyenstemän verkställa gransk- 
ningen af alla publika räkenskaper och äga att såsom Kronans åkla- 
gare i anledning af uppkomna anmärkningar, hos Kammar-Rätten an- 
hängiggöra och utföra talan emot vederbörande redogörare, består af 
3;ne Kontor, emellan hvilka de inkommande räkenskaperne äro så 
fördelade, att Frovina-Bäkenikape-KontoTet handhafver granskningen 
af alla landsböcker och dermed gemenskap ägande räkningar, Militie- 
Råkentkapi-Kontoret Arméens och Flottans samt alla i Öfrigt till för- 
svarsverket hörande räkenskaper, ocb Cioil-Räkenskam-Kontoret alla 
de Civila Verkens räkningar och redogörelser, som till revision ingå. 

Kammar-Rättens embets- och ^enstemann a-personal åtnjuter i 
lön: Presidenten 9,000 Edr. 3 Kammar-Rättsråd i 5,000. 3 d:o å 4,500, 
Sekreteraren 3,500, Notarieme ä S,200. Kanalisterne i Kansliet a 1.000, 
Aktuarien och Registratom 2,500, Kanslisten i Aktuarie-Kontoret 
1,000 (och 300 Rdr i arvode för biträde vid Kontoret), Advokat-Fi- 
skalen (utom sportler) 3,500, Kanslisten i Advokatfisk als-Kontoret 
1,000 (icmte 500 Kdr i arvode och för renskrifnings bekostande), Revi- 
sions-Ko mm issarierne å 3,50 ', 7 Revisorer å 2,500, 7 d:o ä 2.000, 7 
Kammarskrifvare ä 1,600 och 8 d:o å 1,000 Rdr Rmt.*) 



Z. General-Post-Styrelsen. 

Genom K. Ordningen d. 20 Febr. 1636 "om Pos^bäden" inrätta- 
des ordinarie poster öfver hela Riket, hvilka skulle fortskatfa ej alle- 
nast Kongl, Maj:ts eena, utan äfven alla andra bref. Öfver hela in- 
rättningen förordnaoes en Postmästare eller Uppsy ningsm an, sedan 

1 och K. Kammar- 



91 

benämnd Post- Direktör, som (under Kansli-Kollegii uppsigt) skulle 
tillse att allt vid Verket rätt tillgick. Den l:sta General-Post-Ord- 
ningen utfärdades d. 2 Jan. 1643 samt tillökades och förbättrades d. 
19 Juli 1645. Bland Bikets Bäd förordnades 1654 en General-Kiks- 
Postmästare till Postverkets bättre ordnande. Genom K. P^örordn. d. 
10 Febr. 1718 förenades Postverket med Gästgifverierne, hvarvid dessa 
blefvo posthåll; sex särskilda poster inrättades, neml. ständig post, 
paketpost, ryttarepost, rännepost, ridpost och extra post. Denna in- 
rättning upphörde dock ånyo efter Carl XIl:s död, och Postverket 
äterstäudes på gamla foten. Kansli-Kollegium bibehöll öfverstyrelsen, 
och närmaste tillsynen utöfvades af Öfver-Post- Direktören, som tillika 
var ledamot i nämnde Kollegium; för Öfver-Post-Direktören gällde 
1704 års Instruktion, för Postmästarne i orterne 1707 års (båda dessa 
voro till sina hufvudgrunder ännu gällande 1863). Postväsendet, som 
efter Kansli-Kollegii upplösning 1801 ställts ensamt under Öfver-Post- 
Direktören, försattes jemlikt 1809 års Kansli-Ordning under Kansli- 
Styrelsens öfverinseende, tills, efter bemälde Styrelses upphäfvande 
1833, Postinrättningen återställdes under Öfver-Direktörens ensamma 
chefskap. Genom K. Br. d. 21 Nov. 1849 erhöll Styrelsen benämnin- 
gen General-Post-Styrelsen och Öfver-Post-Direktören blef sedermera 
General- Post' Direktör. 

General-Post-Styrelsens nu gällande Instruktion är utfärdad d. 6 
Nov. 1863. 

General-Post-Styrelsen åligger i främsta rummet hafva en nog- 
grann tillsyn dera, att postbef ordringen inom Riket samt till och från 
utlandet varder med ordning, säkerhet och all möjlig skyndsamhet 
bestridd, samt att, efter omständigheterna, dels vidtaga, dels hos K. 
Mai:t i underdånighet föreslå de åtgärder, som för vinnande af detta 
ändamål anses erforderliga. Hos Kongl. Maj:t bör i underd. anmälas, 
om och när behofvet anses påkalla öppnande af nya, samt utvidgande 
eller väsentligare omreglering af redan befintliga postförbindelser; 
deremot ankommer på General-Post-Styrelsen att vidtaga sådana min- 
dre förändringar i posternas gång, som finnas vara behöfiiga och 
kunna lända till postutvexlingens underlättande, hvarvid äfven Sty- 
relsen äger att, utan föregående underd. framställning, anordna er- 
forderliga mindre sammanbindningsposter. General-Post-Styrelsen 
tillhör ock att, med tillämpning af gällande författningar, upprätta 
och kungöra taxor för person- och paketbefordringen med såväl land- 
som sjöposten. Före slutet af hvarje år bör Styrelsen till K. Maj:t 
afgifva underd. berättelse om Postverkets förvaltning under det näst 
förutgångna året. 

General-Post-Styrelsen utgöres af General-Post-Direktören såsom 
Ordförande, och af 2 ledamöter, hvilka föredraga de till Styrelsens 
handläggning hörande ärenden och tillika äro Chefer, den ene för 
Kansli-, den andre för Kameral-Departementet. Styrelsen är kollek- 
tiv i rådslagen öfver der förekommande ärenden, men beslutanderät- 
ten tillkommer General-Post-Direktören ensam; dock tillhör Departe- 
ments-Chef att i protokollet låta anteckna sin uttalade mening i mål, 



92 

der densamma icke öfverensståmmer med det af (jeneral-Fost-Direk- 
tören fattade beslut. 

Kameral- Departemente-Che/en föredrager fråsor rörande Postver- 
kets inkomster och utgifter samt upprättande af färslag till stater för 
Verket; rake oakapsf öring samt redovisning och levereriog af medel ä 
derfOr fastställda tider; inventering af Postverkets kufvudkassa ni. m.j 
redogörares uppbördsborgen; förräntande af Postverkets medel; un- 
derhäll af Verkets fartyg och fasta egendomar; anskatfande af porto- 
frimärken samt inköp af åkdon, inventarier och förbruk ninge artiklar, 
äfveusom redovisningell för desamma; fri bref »böckers utfärdande; 
upprättande af taxor sä väl för utrikes brefvexlingen. som för paket-, 
goda- och personbefordringen ; uppgörande af liqvider med utländska 
Postverk och med Direktionerna, tör jernvilgar samt de enskilda diti- 
genser och ängfartjg, hviika användas for postbe fordring; äfvensom 
alla anmärknings-, afskrifninge- och balansmäl, samt frågor om be- 
fordran, tjenstledighet och afsked för Kammar- och Revtsions-Ron- 
torens y"enatemån, likasom om ansvar för tjenstefel, som af dem 
kunna begås, 

Öfriga ärenden föredragas af KtintU-UeparUments-Chefen. 

1 General-Poat-Direktörens fränvaro utgöres Styrelsen af de äne 
Departements-Cheferne, dervid hvardera af dem äger afgörande rätt 
i de mäl, som af honom föredragas, 

Sekrelefitne, med biträde af Xotarie och Kanslieter, uppsätta de 
frän Styrelsen utgående skrifvelser. Den särskildt för behandlingeo 
af siguta- och tabell ärenden anatällde Sekreterare bör deriemte till- 
handagå med dylika ärendena beredning aamt upprättande aS kon- 
trakter om postbefordran och s. k. tidtabeller för poatemas gåog. 
Notarien åligger särskildt, utom protokollsf öringen, uppsättandet af 
alla resolutioner uti anmärkningsmål. 

General-Fost-Styrelaens Stat är f. n. aälunda fastställd, attGene- 
ral-Poat-Direktören i löne/6rmåner åtnjuter 8,000 Rdr, jemte 1,000 
Rdr tjenatgöringspenningar, Departements-Cheferne 5,500, Sekretera- 
ren för slguts- m. fl. ärenden 4,000 och den andre Sekreteraren 4,000 
Rdr, Registratorn 2,500 Rdr, Notarien 2,'200, Kanalisteme ä 1,000, 
Ombudsmannen (i arvode) 1,200, Kamereraren 2,800, Bokhållaren 
2,200, l:ste Revisorn 2,500, öfrige Revisorer å 2,200 och Kammarskrif- 
varne ä 1,000 Rdr Rmt. 



K. Telegraf-Styrelsen. 

Optiska Telegraf-inrättningen infördes i Sverige mot slutet af ITOO- 
talet; den förata telegraflinien inrättades för korrespondens öfver Ålands 
*■-' Reglemente utfärdades d. 9 Nov. 1838, och genom K. Br. i' "' 

.QB- _.::i.i._ r. .- . .^ , - ,. ^^ uudef Styrclseu förE ... 
I Kam eralgö rom ålen förOp- 



93 

tiska Telegrafen handläggas af de vid Telegraf-Styrelsen anställde 
tjenstemän. 

Elektriska (Elektro-magnetiska) telegrafer började i Sverige an- 
läggas år 1853. Linien mellan Stockholm och Upsala öppnades d. 1 
Aug. 8. å.; redan följande året voro linierne Stockholm— Göteborg 
(öppnad 4 Juli) och Stockholm— Malmö (öppnad 28 Aug.) m. fl. fär- 
dige. Reglementen för Elektriska Telegrafverket utfärdades den 2 
Aug. 1856 och senast d. 6 Nov. 1868. N%on särskild Instruktion för 
K. Telegraf-Styrelsen finnes ej meddelad, men Reglementet af den 2 
Aug. 1856 innehåller jemväl de med afseende å organisationen af be- 
mälde Verk gällande hufvudsakliga stadganden. 

Styrelsen är anförtrodd åt en Chef, sedan 1862 benämd General- 
IHrektör, som biträdes af 2 Intendenter, en för hvartdera telegraf- 
distriktet, en Sekreterare för Kansliärendena och en Kamererare för 
räkenskapsväsendet. Chefen är ansvarig, att telegraftjensten med den 
skicklighet och noggrannhet förrättas, samt telegrafmaterielen i det 
skick städse underhålles, att Telegrafverkets ändamål, efter tidens 
fordringar, fullständigt uppfylles. Honom åligger att med uppmärk- 
samhet följa den utlänoska telegraf-litteraturen, sätta sig i förbin- 
delse med andra länders Telegraf-Styrelser och, under aktgifvande 
pä de upptäckter och förbättringar, som i telegrafväsendet kunna in- 
träffa, besörja derom, att sådane äfven komma det Svenska Telegraf- 
verket till godo, samt att — i öfverensstämmelse med Reglementet 
m. m. — utmrda sådane föreskrifter, som derutöfver finnas i afseende 
å telegraftjensten erforderliga. Han disponerar de till telegrafanlägg- 
ningar anslagne medel samt verkets årliga inkomster i enlighet med 
Stat och Reglemente etc, samt vakar deröfver, att medlen behörigen 
vårdas och redovisas. Chefen aflemnar årligen underdånig berättelse 
om Telegrafverkets ekonomiska ställning och dess verksamhet under 
året (införd i Bidrag; till Sveriges officiela Statistik. Litt. I.). 

Telegrafårendena behandlas och afgöras i närvaro af Intenden- 
teme, Sekreteraren och Kamereraren, hvilka, med rättighet att i öf- 
verläggningarne deltaga, föredraga de ärenden, som specielt röra 
hvars och ens befattning. Äldste Linie-Intendenten företräder, i hän- 
delse af frånvaro eller förfall, Chefens ställe. Intendenteme åro Che- 
fer för hvar sin telegraflinie och ansvarige för stationspersonalens 
tjenstbarhet samt materielens ändamålsenliga ordnande och vidmagt- 
hållande. 

Sekreteraren uppsätter från Styrelsen utgångne skrifvelser, utlå- 
tanden m. m., ansvarar för deras expedierande, besörjer in- och ut- 
rikes brefvexling, föredrager inkomne remisser från Kongl. Maj:t 
eller andra myndigheter ävensom sådana mål, som ej höra till Inten- 
denternes eller Kamererarens föredragning, utarbetar Statistiken öfver 
Svenska Telegrafväsendet o. s. v. 

Kamereraren handhafver förvaltningen af Telegrafverkets medel 
samt äger vården om instrument- och persedelförråden m. m. 

Vid frågor om antagande af förändrade telegrafapparater eller 
om tillämpning af vetenskapliga upptäckter inom telegrafiens område 



-v»?;ät^-- 



« 

bör Fysikern tillkallas, för att med räd och upplysningar tillhandagä. 
— Fysikern förrättar äfven undervisning och examinering af elever 
och biträden. 

Optiska Telegraf-Staten Ivder närmast under ene Intendenten. Te- 
legraf-Korpsen uppsattes etter behof antingen af en frän Arméen 
eller Flottan kommenderad personal eller efter frivilliga beting. De 
nuvarande optiska telegrafstationerna äro till antalet 8. 

Aflöningen för Styrelsens personal utgär med följande belopp, 
nemligen för General-uirektören 8,000 Rdr, Intendenterne 5,000 hvar- 
dera, Sekreteraren 4,000, Registratorn 2,200, l:e Notarien 1,800, 2:e 
Notarien och Statistikern 1.500, Kamereraren 4,000, Kassören 2,200, 
Förrådsförvaltaren 2,200, Förrådsassistenten 1,500, l:e Revisorn 2,200, 
2:e Revisorn 1,500, 3 Kammarskrifvare a 1,000, 2 Linieingeniörer (ar- 
voden) ä 1,000 och Fysikern (arvode) 500 Rdr. 



K. General-Tull-StyTelsen. 

Af äldre författningar synes ej, att tullväsendet haft någon ge- 
mensam Styresman, förr än Wolmar Wickman 1577 förordnades att 
vara Öfverste-Tullnär i Stockholm, med åliggande att vaka öfver tull- 
uppbörden i hela Riket. Denna befattning torde dock snart hafva 
upphört; tullen ställdes, enligt 1594 års Kammar-Ordning, under 
Kammar-Kollegium, och Tull-ordningen af d. 22 April 1600 .uppdrog 
åt Städernas Borgmästare att, jemte tullnärerna, hafva uppsigt öfver 
tullen. Under Drottning Christina tillsattes (1636) en General-Tull- 
jörvaltare, hvars myndighet sträckte sig både till tullväsendet och sjö- 
farten och som vid Kommerse-Kollegii inrättande följande året blef 
en af detta KoUegii ledamöter. Tullärendena hade ock så smånin- 
gom dragits till Kommerse-Kollegium från Kammar-Kollegii myndig- 
het, då Carl XI 1676 förklarade, att allt hvad som anginge tullen 
skulle dädanefter lyda under Kammar-Kollegium och i en del stycken 
under General-Tull-Förvaltaren, äfvensom 1678, att Kammar-Kolle- 
gium allena skulle hafva styrelsen af Stora Sjötullen och dithörande 
ämnen, hvaremot Kommerse-Kollegii befattning dermed borde allde- 
les upphöra. Under Kammar-Kollegium inrättades också snart (1681) 
ett särskildt Tull- och Licen t- Kontor, till förvaltning af Rikets små 
och stora tullar. I spetsen för LandtuUames förvaltning stod en 
General-Inspektör, liksom General-Tull-Förvaltaren lydande under 
Kammar-Kollegium; båda benämndes kort derefter ÖJver-Direktörer. 
Efter Kommerse-Kollegii skilismessa från Kammar-Kollegium 1711 
samt enligt Kongl. Majrts beslut d. 17 Nov. 1713 ställdes Tullverket 
ånvo hufvudsakligen under Kommerse-Kollegium. Sedan alltifrån 
1620-talet Sjö- och Landtullarne varit tidtals utarrenderade, ställdes 
år 1717 samtlige Sjötullarne under en allmän förpaktning, och år 
1726 bortarrenderades både sjö- och landtull-inkomsterna ät en Ge- 



95 

neral-Tullarrende-Societet, hvars Direktion bestod af 24 Fullmägtige, 
deraf 4 ä Kronans vägnar samt 3 i hvardera af städerna Göteborg, 
Malmö och Carlskrona. Sjelfva tullförvaltningen besörjdes af 2:ne 
Creneral-Tull-Kontor (ett för Sjö-, ett för Landtullarne) under hvar 
sin Öfver-Direktör. Denna organisation varade till och med år 1765, 
hvarefter Tullverket ställdes under Kronans egen förvaltning, samt 
en General-Tull-Direktion inrättades, hvilken tillades "enahanda myn- 
dighet och anseende uti embetet, som de öfrige K. Kollegierne njöto", 
och som bestod af en General-Direktör, i förstone biträdd af 4 s. k. 
Tullråd (Borgare-Ståndets Talman, 1 Borgmästare i Stockholm, 1 
Kammar-Råd och 1 Kommerse-Råd), men sedermera af 6 ledamöter. 
Efter 1772 års rev(5ution upphäfdes imellertid General-Tull-Direk- 
tionen, och Tullverket ställdes ånyo under Kammar-Kollegium. Från 
början af år 1777 utarrenderades tullinkomsterna till enskilde aktie- 
ägare; \ i. arrendet ägdes dock af Kronan, som tillsatte 4 af de 16 
Fullmägtige, hvilka hade Öfvcrstyrelsen af Tullverket. Arrendet 
upphörde väl åter vid 1782 års slut, men samma Fullmägtige fortforo 
att såsom en K. General-Tull-Direktion (hvarest ordet fördes af Kam- 
mar-Revisionens President) förvalta Tullverket för Kronans räkning 
ända till 1786,. hvarefter en ny Direktion — bestående af Ordförande 
och 7 ä 9 ledamöter — såsom Öfverstyrelse ledde tullförvaltningen 
till slutet af år 1802. I ändamål att hämma lurendräjeriet utarren- 
derades nu åter tullinkomsterna till ett bolag — General'Tiillarrende- 
Societeten — hvaruti Kronan deltog med j. Styrelsen lemnades åt 
en Ordförande (tillika President i Kammar-Kollegium) samt 14 Full- 
mäktige, hvaraf 5 å Kronans vägnar. Sedan förpaktningar af Statens 
inkomster i den nya Regerings-Formen förbjudits samt Landtullarne 
1810 blifvit upphäfda, förvaltades Tullverket från och med år 1813 
af en K. Direktion bestående af en Ordförande och 7 (senare 5) le- 
damöter, tills slutligen genom K. Br. d. 24 Nov. 1824 K, General- 
Tull-Styrelsen inrättades, bestående af en General-Tull-Direktör så- 
som allena beslutande, med biträde af 2:ne rådgifvande Departements- 
Chefer. För detta Embetsverk är Instruktion utfärdad d. 15 Juli 
1825. (Jfr K. Br. d. 9 Dec. 1836.) 

Enligt denna Instruktion år General-Tull- Direktören Kongl. Maj:t 
i främsta rummet ansvarig för Tullverkets behöriga styrelse, för tull- 
författningarnes skyndsamma tillämpning och kraftiga handhafvande, 
till lättnad för handeln och de inhemska näringarnes skydd, samt för 
tullinkomsternas ordentliga uppbörd och leverering. Begge Departe- 
ments-Cheferne böra vara tillstädes vid målens afgörande och yttra 
sina meningar i de fall, då de äro skiljaktiga från General-Tull-Di- 
rektörens beslut. Jemte denna underteckna de såväl alla anordnin- 
gar å penningar som andra utgående expeditioner. - I händelse af 
förfall för General-Tull-Direktören eller under hans embetsresor, 
förrättas i regien hans tjenst efter K. Maj:ts förordnande af äldste 
Departements-Chefen. 

Kameral- Departements-Chefen tillhör att personligen föra de kon- 
troller emot uppbördsmän och den afräkning med Riks-Banken, som 



beTJttna, att alla inflytande medel vederbörligen i Banken inaittas 
samt deriMn utassigneras, att anmftla och till laga äts&rd beifra 
fdraumljgheter i berörde hånseende, att tillse det inga acara utassig- 
neriogar äga rum än de tiil protokollet beslutne och att behällnin- 
garne pä hvaije titel i behörig tid och oförrjckte levereras till »eder- 
börande Verk, att emotuga och granska alla föralag och kalkyler, 
hälla band öfver att journaler m. m. i rätt tid ingå samt öfver revi- 
sions-arbetet och hufvudbokens afslatandCj att föredraga de till De- 
Sirtementet börande mäl och att utöfva inspektion ä Kammar- och 
evisions-Kontaren äfvensom å Tull-Kammaren, Uppbörds- samt Kon- 
fiskations- och Kasaörg-Kontoren i Stockholm. 

Kansli- lJepaTlenient»-Chef en föredrager alla till Uppbörds verket ej 
hörande ärenden, tillser att. med biträde af Sekreteraren och KatislUt, 
expeditionerne samt Stjrelaena in- och utländska brefvexling behöri- 
gen och skyndsamt bestrides, bereder och föredrager de hans Depar- 
tement rörande underdåniga utlåtanden till Kongl. Maj:t m. m., häller 
hand öfver att infordrade yttranden och förklaringar i rätt tid inkom- 
ma samt utöfvar inspektion ä Kansliet och AdvoKätflskals-Kontoret 
äfvensom ä Packhuset, Nederlags-Kontoret och Tullbevaknings-Inspek- 

Kameral-Departements-Chefens suppleant är Kamereraren i Eam- 
mar-Kontoret; Kansli- Departements-Chefens är Sekreteraren. 

Tullverkets ordinarie aflönings normalstat för år 1ST2 upptager 
för Styrelsens personal följande löneinkomster, aeml, fär General- 
Tull- Direktören 9.000 Rdr, Departements-Cheferne 5,500 hvardera. 
Sekreteraren 4,500, Registratorn och Aktuarien 3,500, 1 Notarie 2,200. 
2 d:o 1.600 hvardera, Advokatfiskalen (utom aktorats-proviaion) 3,500, 
Tuliflskalen och Kanslisten i Advoka^F i skals-Kontoret (utom aktorats- 
provision) 1,800. Kamereraren i Kammar-Kontoret 4,5IX), d:o i Revi- 
sions-Kontoret 3,500, Kammarförvandten 2,200, Bokhållaren 2,200, 
Revisorerne 2,200 hvardera och Kammarskrifvame 1,000 Rdr Rmt 
hvardera. 



K. Öftrer-Intendents-Embetet. 

Vården om Kronans byggnader jemte kranogodsen tillhörde i äl- 
dre tider Riks-Skattmästaren och Räkne-Kammaren. Efter 1634 hade 
Ufver-Ståthällaren inseendet å så väl Kongl. Slottet som öfrlge Kro- 
nans hus och lägenheter i Stockholm, och för det arkitektoniska till- 
förordnades särskilde Hof-Arkitekter, Med anledning af den nya 
Slottsbyggnaden, hvartill ritnine samtidigt gillades, blef Nikodemus 
Tessin (S. yj A. 21 Juni 1697 "Ofver-Intendent utaf alla Kongl. M:ta 
Slott, Hus, Trädgärdar och Byggnader", men något särski I dt Em bets- 



verk i berörde hänseende inrättades ännu ej på läng tid. 

Ståthållaren hade fortfarande hufvuduppsigten öiver Slottet oi 

nans byggnader i hufvudstaden intill år 1727, då en särskild Slotts- 



r Slottet och Kro- 



hyggnads-Depiitation, med Öfver-Intendenten till ledamot, förordnades, 
hvilken fortfor till 1766, hvarefter en SloUshuggnads-Dtrektiori, bestå- 
ende af 2 Riksråd, erhöll förvaltningen af Slottsbyggnaden jemte öf- 
riga publika hus i hufvudstaden. Såväl Öfver-Intendenten som Slotts- 
byggnads-staterna voro underordnade denna Direktion. Sistnämnde 
Stater förändrades dock redan 1769 till ett eget Embetsverk under 
Riks-Marskalken, och på 1790-talet tillsattes en särskild Befallnings- 
man på Stockholms Slott, hvarefter Slottsbyggnads-Direktionen år 
1795 upplöstes. Kronans öfriga hus i hufvudstaden skulle förvaltas 
af Öfver-Ståthållaren, efter förslag och utkast af Öfver-Intendenten. 
För kortare tid (1810—1818) återställdes sedermera Slottsbyggnads- 
Direktionen, och till dess biträde organiserades (1810) ett särskildt 
Ofver-Intendents-Evihete, som dittills från 1772 varit såsom ett "Kon- 
tor" uppfördt på Slottsbyggnads-staten, samt fortfarande ägt bestånd 
och efter hand fått bestyret så väl med Kronans civila byggnader i 
Stockholm (utom K. Slottet och Hof-Stallet), som ock med Kronans 
i civilt ändamål anslagne publika hus och byggnader utom hufvud- 
staden, hvilka icke under annat Embetsverk äro ställda, äfvensom 
med Kronans magasinsbyggnader så i hufvudstaden som i landsor- 
terna. 

För Öjver-Intendents-Etnbetet är d. 18 Juni 1864 Instruktion ut- 
färdad. 

Enligt denna Instruktion åligger det Öfver-Intendents-Embetet 
att i byggnadsfrågor afgifva utlåtanden till K. Maj:t samt med råd 
och upplysningar tillhandagå offentliga myndigheter och menigheter; 
att uppgöra ritningar och kostnadsförslag till byggnadsarbeten för 
Kronans räkning; att granska och när så erfordras omarbeta ritnin- 
gar och kostnadsförslag till offentliga byggnader, som för menigheters 
räkning uppföras; att, der förslagsritningar ej kunna i orten åstad- 
kommas, tillhandagå med upprättande deraf; att utöfva tillsyn Öfver 
Kronans hus och byggnader, som ej äro ställda under annat embets- 
verks förvaltning, samt handlägga administrativa frågor om deras 
vård och underhåll; att till K. Maj:t årligen afgifva oerättelse om 
(let förflutna årets arbeten och generalförslag öfver användande af 
det lönande årets byggnads- och reparations-anslag; att besöija verk- 
ställignet af de, pä grund deraf Aler eljest, beslutade byggnadsarbe- 
ten; och att förvalta de till Embetets disposition ställda medel. 

Öfver-Intendenten år Verkets Chef och ensam beslutande i de 
mål, som pä ämbetsverkets afgörande bero. 

Intendenten vid Ritnings- och Byggnads-afdelningen är Öfver- 
Intendentens närmaste m^n och förestår Chefsbefattningen vid dennes 
frånvaro, dock ej öfver 14 dagar utan K. Maj:ts förordnande. 

Arkitekterna utarbeta de till deras behandling öfverlemnade bygg- 
nadsärenden. 

I spetgen för Embetsverkets Kansli står en Sekreterare, och för 
Räkenskaps-Kontoret en Kamererare, som tillika är Embetets npp- 
bördsman och redogörare. 

Stat. Handbok. 7 



ii'ii utgår med fäljaode belopp, nemligen för Öfver-Inten- 
^1 Rdr, Intendeoten 3,000, FörBte Arkitekteme i 2,000, 
r.^kteme & 1,000, Sekreteraren 3,000, Kansliaten 700, Ka- 
[.i«i) och KHininarskrifvaren 300 Bdr Rmt. 



K. Skogs-Styrelsen. 

Bedan, med anledning af de alltmer bekymraude verkningar, 
som af Ekogaruea vanvård Tisat sig, en särskild Komité af Kongl. 
M^:t nedsatts, Eär att afgifva förslag till åtg&rder för befrftmjande 
af en fdrbättrad Bkogshualiällning, samt, efter det Komitén betän- 
kande 1 ämnet afgifvit, Rikets Ständer vid 1856—1858 arena riksdag 
uttalat den åsigt, att vården om rikets akoear kr&fde inrättandet af 
en stLrskild äkogsBtyretse i hufvudstaden, blef en sådan Styrelse ge- 
nom Konsl. Maj:ts beslut d. 21 Jan. 1859 förordnad. På denna öf- 
verflyttiiih^s samtidigt de åligganden, som tillförene tillhört dela Che- 
fen tar ^[■.iii;>-Iustitutet, dels den år 1830 organiserade Ekplanterings- 
BtjTelsi'11. si>]u haft bestyret och vården om de tillberedande af fram- 
tida tilii;aii;; A ok för Kronans behof inrättade planteringshagar. Ge- 
nom K. iiL\'l\et d. 29 Juni 1866 öfverfljttades sedermera på Skogs- 
Stvrelseu de ärenden beträffande skogarna och skogshushållningen, 
hvilkas handläggning dittills tillhört Kam m ar-Ko II eginm. 

Enligt K. Instmktionen d. 19 Nov. 1869, har Skogs-Styrelsen i 
allraånliet till uppgift att verka för befrämiandet af en åndamälaenlig 
skogshufihfiiliiing och jagtvård i riket; i nvilket afseende Styrelsen 
har dels att, såvidt på densamma ankommer,, sjelf vidtaga derför 
lämpliga åti;;tLrder och dels e^est att sådane åtgärder hos Kongl. 
M^:t fiireaiå. Särakildt åligger Styrelsen att utöfva högsta ledningen 
af skngsförval (ningen ä kronoparker, kronan tillhörige flygeands^t 
samt de bärads-allmänningar och boställsskogar, hvilka blivit ställda 
under Skogsstatens vård, äfvensom att tillse, det skötseln och begag- 
nandet af Öfrige allmånna skogar och af enskilde tillhörige flygsands- 
fält vederbörligen öfvervakaa. Vidare tillkommer SkogSTStyr elsen att 
tillse, det unifervisningen i de allmänna skogaläroverken så ordnas 
och handhafves, att läroverken motsvara sin bestämmelse. Årligen 
akalt Styrelsen till Kongl. Maj:t inrifva en för det föregående året 
upprättad berättelse om skogsbnahållningens, skogsunde rvisningens 
ocu jagtväseudets tillstånd, äfvenaom hvart -femte år ett sammandrag 
af de fem aistförflutua årens berättelser. 

Skogg-StyreJaen utgöres af en Cke/ samt af en Selreterare och 
en Kamr<rerare. Iivilka äro föredragande inför Chefen. 

CIwfen äger att ensam besluta, efter inhemtande af föredragan- 
dens, eller, der 3å finnes nödigt, af både Sekreterarens och Kamere- 
rarons mening; och må dessa, dereat de haft från beslutet skiljaktig 
mening, sådant i protokollet anteckna. Pä embetsresor må chefen. 



99 

der han sä finner nödigt, gifva befallning om verkställighetsåtgärd, 
äfvensom meddela varning och i öfrigt tillämpa sådana ansvarsbe- 
stämmelser, som kunna af Skogs-Styrelsen ådömas. Under Chefens 
frånvaro på embetsresor eller då eljest laga förfall för honom inträf- 
far, utöfvas Skogs-Styrelsen af Sekreteraren och Kamereraren gemen- 
samt. Chefen är Kongl. Maj:t ansvarig för uppfyllandet af Styrel- 
sens åligganden samt att de ärenden, hvilka tillnöra dess handlägg- 
ning, behörigen och med skyndsamhet afgöras och expedieras. Genom 
inspektionsresor i landsorterne har han att förskana sig kännedom 
såväl om skogshushållningens, skogsundervisningens och jagtväsendets 
tillstånd, som äfven huru personalen vid Skogsstaten och Skogsläro- 
verken sina åligganden uppfyller. 

SeJcreteraren tillkommer hufvudsakligen att granska inkommande 
handlingar och kartor rörande indelningsförrättningar eller indelnings- 
revisionen, och att ej mindre föredraga frågor om hushållningspla- 
ners fastställande eller ändrande, än äfven bereda och föredraga alla 
andra förekommande ärenden, som ej tillhöra Eamererarens hand- 
läggning; att vårda Styrelsens arkiv samt att derur meddela begärda 
upplysnmffar äfvensom utdrag eller kopior af derétädes förvarade 
kartor och handlingar; och att i första nand utöfva den Skogs-Sty- 
relsen åliggande tillsyn öfver huru Ijenstemän och betjente vid Skogs- 
staten och Skogsläroverken sina skyldigheter fullgöra. 

Kamereraren tillkommer hufvudsakligen att verkställa den gransk- 
ning af inkommande redogörelser och räkenskaper, som skall hos 
Styrelsen äga rum; att granska inkommande instrumenter öfver syner 
ocn besigtningar å de till skogsstaten eller skogsläroverken anslagna 
boställen, hemman och lägenheter, samt att föredraga ej mindre de 
anmärkningar och förslag, hvartill han dervid finner anledning, än 
äfven i öfrigt förekommande frågor angående berörde boställens vård 
och häfd; att upprätta och föra jordebok öfver nämnde boställen, 
bemman och lägenheter, äfvensom kronoparkerne och kronans flvg- 
sandsfält samt öfrige allmänna skogar, i mån som ordnad hushåll- 
ning dera införes; att bereda och föredraga inkommande förslag till 
skogsodlings- och dylika arbeten, äfvensom att upprätta de årliga 
generalförslagen rörande användande af den till Styrelsens disposi- 
tion ställda ael af anslaget till skogsväsendet; att handlägga frågor 
om anordnande af dertill hörande medel; samt att upprätta huf- 
vudbok. 

E. o. tjenstemän biträda, efter Chefens förordnande. Sekreteraren 
och Kamereraren vid förefallande revisions- och räkenskapsarbeten 
samt kansligöromål äfvensom med kopiering af kartor. 

Genom Kongl. Skrifvelsen d. 9 Dec. 1870 blef det förut Förvalt- 
ningen af Sjöärendena och vid sjöförsvaret anställde tjenstemän till- 
börande åliggandet att äga kännedom om kronans enskog samt till 
master och spiror för Flottans behof användbara furuskog öfverflyt- 
tadt på Skogs-Styrelsen och Skogs-Staten. 

General-Direktören åtnjuter i löneförmåner 7,000 Rdr, Sekrete- 
raren 4,000 Rdr samt Kamereraren 3,500 Rdr; och är af Riksdagen 



inBerarBiide år beviljadt ett belopp af 4,400 Rdr till dels en Regi- 
strators- och Aituarietjenst, dels en Revisorstjenst, med lönförhvar- 
dera af 2,200 Rdr. 



7) Koigl. Ecklesiastik-Departenentet. 

Jemlikt K Stadgan d. 16 Maj 1840 hora till detta Departement: 

1) ärenden rörande kjrkoväsendet, prest«m betets ntöfning, prester- 
skapels och kyrkobetjeningena löningsrättigheter och tjenatärBbe- 
räkning, samt om extra nådär^ 

2) iitifteJser och anstalter för vetenskaperna, allmänna uppfoBtran 
och iiudenriBniiigeii, med undantag af dem Boni höra till Mili" 

, äftensom f 



3) medeiinalväéendet och allmänna helsovärden; 

1) alliiiiuina fattigvärden och milda stiftelser, som icke htira under 

annat Departement; samt 
fl) fräffiir om Riks-Arkivet, offentliga Bibliotbeker, Museer, Myntka- 
iiinett.et aamt Författnings-Samlingen. 

I samråd med Chefen för K. Ecklesiastik-Departementet bere- 
das fr.lgor om stiftande, upphäfvande, ändring eller förklaring af 
Kyrkoliif,'. 

Enligt Carl Xll:s Kansli-Ordning förlades presterskapets och un- 
dervisning sv äsendets angelägenheter under Hanaels-Ex})editionen, ocb 
då denna Expedition 1719 upphäfdes, under Inrikes-Civil-Expeditio- 
nen. Gustaf fil inrättade 1786 för presterliga be förd rings aren den en 
B. k. Enklesiaatik-Beredning, och dä, efter Kiksrädets upplösning 1T89, 
Allmänna Beredningen inrättades, utnämndes Biskop O. Wtulqrist 
att uti pfeste- och ecklesiastika roäl derstädes vara föredragande 
ledamot. I början af år 1793 upphäfdes imellertid denna Ecklesiastik- 
Expedition, och målen återfördes under Inrik es-Espeditio nen. Vid 
ISffil ärs statahvälfning afsöndrades Kyrkoärendena åter och en sär- 
skild Qcklesiastik-Expedition upprättades under en Stats-Sekreterares 
chefskap; några är derefter (1818) upphäfdes Ecklesiastik-Be rednin- 
gen och Stata-Sekreterare-embetet upphörde 1840 i följd af den dä 
införda nepartemental-Styrelsen*). 

Seilari Departemental-Styretsens införande hafva följande varit 
Chefer (■" K. Eckleiiaslik-DeparSemenlel: 

(H, Exo. Frih.) Albrecht Elof Ihre, 1840 Mf^j, tillf. Chef för Utr.- 
Dep, isio Sept., Stats-Minister 1842. 



101 

ISamuel Grubbe, tillf. 1840 Sept.— 1842, t 1853. 

Dokt. Christopher Isak Heurlin, 1842—1844, f 1860. 

Fredrik Otto Silfverstolpe, 1844—1848. 

(Dokt.) Paul Genberg, 1848-1852. 

Dokt Henrik Reuterdahl, 1852-1855, f 1870. 

Dokt. Lars Anton Anjou, 1855 — 1859. 

Grefve Henning Ludyig Hugo Hamilton. 1859—1860. 

Carl Johan Thyselius, 1860—1863. 

Fredrik Ferdinand Carlson, 1863—1870. - ^ ^ 

Gunnar Wennerberg 1870. ^ - ':• 



« • * 






•»• * <- ' ^ » J ' " 



K. Ecklesiastik-Departementets Expedition. 

Denna Expedition bildades är 1840 i stället för den fordnaEck- 
lesiastik-Expeditionen och erhöll sin Instruktion d. 10 Juli s. å. Rö- 
rande göromålen hänvisas till hvad beträffande föregående Kansli- 
Expeditioner är vordet omförmäldt. 

Då det funnits nödigt att till^ Departements-Chefens biträde vid 
de allmänna uppfostran och undervisningen rörande ärenden, äfven- 
som för tillsynen öfver alla under Departementet lydande läroanstal- 
ter, en särskild Afdelning eller Byrå inom Ecklesiastik-Departemen- 
tets Expedition vore att tillgå, förordnades d. 20 Mars 1^ i detta 
hänseende en särskild Expeditions-Sekreterare, hvars åligganden i 
allmänhet skulle blifva att uti de till Departementet inkommande 
mål, som röra allmänna uppfostran och undervisningen samt dertill 
hörande läroanstalter, besörja den utredning, som erfordras för deras 
föredragning inför Kongl. Maj:t, samt ansvara för beslutens uppsätt- 
ning och expedierande; att tillse, det inom Expeditionen föras de 
statistiska och andra anteckningar, som för noggrann kännedom om 
undervisningens och läroverkens tillstånd äro, nödiga; att med sorg- 
fällig uppmärksamhet följa alla frågor, som röra allmänna uppfostran 
och undervisningen eller dermed äga sammanhang, och för Departe- 
ments-Chefen föreslå de åtgärder, som i dessa afseenden anses be- 
höfliga och gagneliga; att utarbeta de förslag och utlåtanden i dit- 
hörande ämnen, hvarom han af Departements-Chefen erhåller upp- 
drag: samt att, efter Departements-Chefens befallning, verkställa in- 
spektionsresor till läroverken, för att om deras tillstånd, de der följda 
undervisningsmethoder m. m. afgifva redogörelse. 

Dessutom har, genom Kongl. Maj:ts beslut d. 5 Febr. 1864, en 
särskild Byrå inom Ecklesiastik-Departementets Expedition inrättats 
för handläggning af ärenden angående folkskoleväsendet, i hvilket af- 
seende en särskild Expeditions-Sekreterare anställts till Departements- 
Chefens biträde i dithörande ärenden äfrensom för tillsynen öf?er 
de till folkskoleväsendet hörande läroanstalterna. Denne Expedi- 
tions-Sekreterares åligganden äro, att i de till Departementet inkom- 



mande mål nom i ra lolk k 
gen ertordetliga utredninj. 
och expedierande att ettei 
befallning verkställa inipt 1 1 
tillBtänd de der följda 
relfie att med 
iiidfmsni 

mentfi Chef.n 

ätgarder att utarbeta 
Tftfaj-ovi han Af 'l>jnrttir pn 
dM mom Expe^Uimi.ii f r 
qopx tor iLOggiann k^nnedi 
.UödlJ» 

• JrtT f 1 T 11 

pediti L 

I afd I 

de ofi 

350n 1 

ärenden i, i t i 1 

för ärenileii t aiit.1 ii I 1 Iki 

ä HKX) R il Kmt 



x^pndet besorja den för foredragnin 
t ans\ara iär beslutens uppsättande 
11 af Departements Chefen erhäUen 
eäor till läroverken for att om deras 
I ningsmethoder m m algifra redogö 

. _. ...:... _„_ ^...... __ I |^j,j^ 



de i ilesea afseenden beböfli^a ocb gagneliga 

de lurblai; och utlåtanden i dithörande ämnen 

:s ( hefen erhåller uppdrag samt att tillse 

i>j de statistiska och andra anteckningar 

jni af folkundervisningens tillständ aro 



ipn vid Ecklesiastik Departementets Ej 
hefen '>50U Expeditions Sekreteraren 
ende den högre undervisningen '^ 500 
ne ä 4500 Protokolls Sekreterame i 
b':terne ä 1 800 1 biträde ä afd för 
inderviBmngen 2800 oih 1 do & afd 

leivisningen 1800 Rdr samt Kopisteme 



Riks-Arkivet. 



Unde Ca 1 
manna ha dl n 
aoBett ben Id 1 
1609) 1 ke U 
II Adolf Pede ' 
som det gaml 
Ordn ngar me I i 
Ark vet ntog I 
och e h II I 



tets 1 



(af å l-O I 

dock har seda I 
B ks Ark van 
Br d 10 Maj 1 

Si 4 k 
handl ngar samt d ^ 
et tfve som att vå da 



alter att samla tern af Ekets all 

II at ashafTas hva före man o k har 

k \. k vets förste gn ndläggare (år 

lb20 förordnade Konung Gustaf 

haf a R ks \ h um sä äl let nva 

h fö vanng I följande Kansl 

InsC ukt on denna del Riks 

1 ni Kansl ets särsk Ida afdeln ngar 

i (t 11 ka K ks-Kansl äd) 1 11 stjres 

I ng skulle det i de bland K ks 

unde o dnad honom fanns en Se 

ni O da ng älade H f kan leren 

lleg betgente kanal och Ant (\y 

B bl othek 'renaste Kanal O dn ng 

I akl ga atadgarne fö Riks A k vet 

a en ä 18.» erbäll t benan n ng af 

f hela \ erket ägt rum enl gt K 

tt sk ta och akta alla R kets gamla 

t e se dem de öf e bålta Hegistratur 

nya handl ngar som bfira d t aflem 



103 

nas, så att de, under säkert förvar, mätte vara tillgänglige vid före- 
kommande behof. Det är gemensam förvaringsort för alla till Kongl. 
Maj:t ingående och för koncepterne till de från Honom genom Stats- 
Departementen utgående handlingar. Jemte Riks-Registraturet (från 
år 1523) förvaras der ock en mängd genom köp, donationer m, m. 
förvärfvade skrifter och handlingar, hvaribland pergamentsbrefsam- 
lingen från 1100— 1500-talen. Under Biks-Arkivarien, som är Styres- 
man för hela Verket, finnas 2:ne Aktuarier såsom Sous-Chefer för 
hyar sin afdelning, den Administrativa och den Historiska. 

Lönen är för Riks-Arkivarien bestämd till 5,000 Rdr, för hvar- 
dera af Aktuarierne till 3,500, Förste Amanuenserne ä 1,800 samt 
Andre Amanuensen 1,000 Rdr. 



KongL Bibllotheket. 

En Kongl. Bibliothekarie namnes först under Konung Carl IX, 
då Johan Burseus dertill förordnades. Gustaf Adolf skänkte sedan 
K. Bibliotheket till Upsala Akademi, men under hans dotter Chri- 
stina inrättades ånyo ett Kongl. Bibliothek på Slottet, betydligt rik- 
tadt genom eröfringame under Tyska kriget. Större delen af denna 
boksamling medfördes dock af Drottning Christina vid hennes afflytt^ 
ning ur Riket. Carl Gustafs segrar och eröfringar i främmande län- 
der förökade sedermera icke obetydligt Bibliothekets samlingar, som 
än mer tillväxte genom köp, äfvensom genom Carl XI:s reduktion. 
Nästan allt detta förstördes dock vid slottsbranden 1697, sä att en- 
dast föga öfver 6,000 böcker återstod o. Sedandess har K. Bibliothe- 
ket under följande sekler alltmer förökats, och genom 1 § 11 mom. 
i gällande Tryckfrihets-Förordning är "Boktryckare pligtig att af allt 
som tryckes ifrån upplagan aftaga och utan betalning aflenma till 
Kongl. Bibliotheket — ett fullständigt och felfritt exemplar, jemte 
dertill hörande plancher". Bibliothekets tryckta böcker, hvaribland 
en stor mängd dyrbara praktverk, hafva etter Okt. 1863, då de vid 
räkning befunnos utgöra omkring 120,000 band, oberäknadt samlingen 
af s. k. småtryck och 10 ä 11,000 lösa häften, genom dels den ordi- 
narie årstillökningen, dels införlifvandet af Enffesiromska hihMotheket 
(omkr. 14,000 band), bibliotheken på Drottningholm (omkr. 3,000 
band) och Gripsholm (omkr. 1,600 band), Netzehka donationen (omkr. 
1,000 band) m. fl., ökats till ett antal af mer än 140,000 band, dnnlet- 
ter oräknade. Handskrifternas antal (5,500 år 1863) har, seroeles 
genom Engeströmska samlingen ökats till mer än 7,500. K. Biblio- 
theket hålles for allmänheten tOlgängligt alla söknedagar, utom Lör- 
dagar, kl. 11 — 2 pä dagen. 

Jemlikt Kongl. Reglementet d. 18 Dec. 1863 äger K. Bihliotheka- 
rien den omedelbara vården om K. Bibliotheket samt att mellan de 
öfiriga tjenstemäunei) fördela alla för Bibliotheksförvaltningen nödiga 



arbeten aisennon i \aka Dfver deasas 1 ehoriga verksUDande. J'ice- 
Bif/i ihdUi- p! ] 1 1 med K Bibluthekanen i K Ribliothekets 
T&rd ocb de t I i Bibliotheket anställde im lauemer devaf en 
tillika S.r Bill I räkenskap^lSrare biträda Md säval uti än ingen 
Bom k t I I ) andra erforderliga gorom&I — Inköp af ut- 
land Il o s i bestammas af h Bibliothekarien i 
sam I thekanen I de vetenskapsgrenar for hxilka 
oft n I mom hufiudstaden finnas särskildt afsedda. 
köju specialarbeten deremot bör K BiUutheka- 
neu I ;a lullstandighet i samlingen af den Svenska 
Dch ^ teratnren jemte '»lensfca kartor vuer porträt- 
tei a plancher sig i sTnnerhet angetagen vara. 
htarj \ dt bienska handsknttei {sknfna b (.ker) ocb 
lanl i ^ jr utgör ett af h Eibliothckets hufi u Isakliga 
and iiu jI 

k Ritl ti 1 1 åtnjuter 1 iu( 5000 Rdr h ^ ice Bibliotheka- 
rien 1 iiK I r V iiienseme Ji 1 800 Rdr h«ardeia,saint2die Ama- 
nuensen 1 MH Hl — I or böckers mk p och bindning finnes ett 
särskildt o II s,i It 12000 Rdr årligen 

Till uppi rai le af föreslagen b>g"-nad för Koiifl Bibliotlieket 

har IBiO 4r«. nkbl " beviljat ett anslag af 43(1 >tS J dr 



National-Uuseum. 

%Iuaeum som Öf^ergått i Nationalmuseum, iu- 
en särskild lokal i K Slottet hljfvit upplåten 
Itl konstsaker som "täten dä ägde ocb med 
ustat III s efterlemnade samlingar. De för- 



pljen I 
köpl 
tiski t 
f d M 



I Inka 2) de af Gustaf 111 bildade samlingar 

1 ilpturverk och vaser samt vidare de gravyrer 
m tillforene ägts af Riksiådet Grefve C. G, 

I I fvit forvlrfvade ur de namnkunniga Crozat- 
s Dertill kom den samhng af omkring 50i.i 

I ns af Italienska mästare som är 17118 in- 
\\\ 1 Rom och slutligen en samling af Egyp- 
nkta af Konsuln dAnastazv i Ätexandria ocli 
laniska Porten N U Palm ra. fl. 
hetrdligt tillväxt så att den förra museiloka- 
3d')mål9eniiga v&rd ochuppställningotillräck- 
to Rikets '^tanier är 1S14 i enlighet med K. 

tt till uppförande af ett \(i(ioMa/m!tseKni anvisa 

I Rdr B CO hvarefter vid flere följande Riksdagar 

II ides ytterligare erforderliga medel, så att oen 



105 

slutliga kostnadssumman, efter afdrag af en befintlig behållning, 
kan uppskattas till omkring 2,246,000 Rdr. Till plats för National- 
museum utsågs den s. k. Kyrkholmen, som genom igenfyllning af ett 
sund numera är förenad med Blasieholmen. Byggnaden uppfördes 
under ledning af n. m. General-Löjtnanten J. af Kleen i hufvudsak- 
1ig öfverensstämmelse med ritningar, som blifvit utarbetade af Preus- 
siska Geheime-byggnadsrådet F. A. Stiller. Den var till sitt yttre 
fullbordad 1863, och inredningen hade till 1866 fortskridit så- långt, 
att konstsamlingarne då kunde inflyttas. Dessförinnan hade en ut- 
gallring blifvit verkställd, så att endast sådana konstföremål uppta- 
gits, hvilka ansetts äga det värde, att de kunde i det nya monumen- 
tala konsttemplet införlifvas. Samlingarne hafva under senaste år- 
tiondet vunnit betydande tillökningar, dels genom inköp, dels ock 
genom gåfvor, de förnämsta af H. M. Konungen, H. M. Enkedrott- 
ningen och framlidne Hofmarskalken Baron M. v. Wahrendorff. 
Man räknar nu i Nationalmuseum mera än 1,100 oljefårgstaflor, 64 
aqvareller och miniaturer, omkring 70,000 gravyrer och handtecknin- 
gar, 615 skulpturverk af marmor och brons m. m., 317 antika vaser 
förutom en del andra keramiska arbeten, 412 gipsafgjutningar, 820 
Egyptiska fornlemn ingår m. m. 

Samlingarne förevisas kostnadsfritt Söndagar kl. 1—3, Tisdagar 
och Fredagar kl. 11—3, samt mot en af gift af 50 öre personen. Mån- 
dagar, Onsdagar och Torsdagar kl. 11—3. Egyptiska samlingen samt 
de i portföljer förvarade gravyrer och handteckningar hållas tillgäng- 
lige Tisdagar och Fredagar kl. 11—3. 

Styrelsen öfver förra Kongl. Museum hade ursprungligen en Di- 
rektör, en Garde des tableaux (Konservator), en Garde des marbres, 
en Kamererare och en Sekreterare. År 1803 blef Museum stäldt un- 
der Öfver-Intendentsembetets inseende, och Kamereraren hade slutli- 
gen ensam den närmaste tillsynen och vården om samlingarne. Ge- 
nom K. Stadgan d. 31 December 1868 har Nationalmuseum erhållit 
sin egen, från Öfver-Intendents-Embetet skilda, styrelse och förvalt- 
ning. Vid konstsamlingame äro anställde en Intendent och två Ama- 
nuenser, samt för vissa ärendens behandling en nämnd, bestående af 
fem ledamöter. 

Intendenten, som tillika har inseende öfver Lifrustkammarens 
samlingar, hvilka äfvenledes äro i Nationalmuseum inrymda, är i 
första rummet ansvarig för konstsamlingames artistiska vård och den 
ekonomiska förvaltningen. 

Nationalmusei Nämnd äger hufvudsakligen att besluta om inköp 
af konstverk samt ifrågakommande restaurationer af sådana. 

Nationalmusei stat är 25,550 Rdr. Intendenten åtniuter en aflö- 
ning af 3,000 Rdr, Amanuenserna hvardera 1,500 Rdr; hvarjemte800 
Rdr utgå till arvoden för Sekreterare- och Kamereraregöromålens 
bestridande. Af årsanslaget skall ett belopp af minst 3,500 Rdr an- 
vändas till samlingarnes kompletterande genom inköp af äldre mä- 
stares arbeten. 



106 

Hiks-Äntiqvarien. 

Denna befattning inrättades redan af Konung Gustaf II Adolf 
(1613). Grunden till ett Historiskt Antiqvitets-Museum lades af det 
år 1666 stiftade — till Kansliet hörande — Antiqvitets-KoUegium, 
efter år 1693 benämndt Antiqvitets-Arkivet, till hvars åligganden &f- 
ven hörde "gamla historiska monumenters uppletande" och insam> 
lande. Vården af samlingarne tillhörde Riks-Antiqvarien, som tillika 
var Kollegiets eller Arkivets Sekreterare. När Gustaf III år 1786 d. 
20 Mars återupplifvade sin moders, Lovisa Ulrikas, Vitterhets- Aka- 
demi under benämning K. Vitterhets-, Historie- och Antiqvitets-Aka- 
demien, öfverflyttades på denna Akademi inseendet öfver de histori- 
ska samlingarne äfvensom det under Antiq vite ts- Arkivets vård ställda 
K. Mynt-Kabinettet, och Sekreteraren i Antiqvitets-Arkivet blef nu 
bemälde Akademis Sekreterare, med fortfarande åliggande att tillika 
vara Riks-Antiqvarie och vårdare af nämnda samlingar. Sedandess 
har Riks-Antiqvarie-befattningen varit förenad med Sekreterarebeståll- 
ningen i berörde Akademi. (Jfr K. Vitterhets-, Historie- och Anti- 
qvitets- Akademien.) 

Riks-Antiqvarien åtnjuter i lön å Akademiens stat 5,000 Rdr. 



Riks-Heraldicus. 

Jemte Riks-Arkivarien, Riks-Antiqvarien och de numera ej be- 
iintliga befattningame af Riks-Historiegraf, Biks-QeoaraJ' och Transis- 
torer (Tolkar), räknades äfven Biks-Heraldikern till feansliet; dock 
namnes han ej i 1809 års Kansli-Ordning. Han synes förr hafva räk- 
nats till Inrikes- eller K. Civil-Departementet, men hänföres numera 
under K. Ecklesiastik-Departementet. 

Riks-Heraldikern, som ej åtnjuter någon lön, har, enligt sin In- 
struktion af d. 11 Mars 1813, till åliggande dels att uppgifva förslag 
till och författa beskrifningar på alla vapen för dem, som förlänas 
adligt stånd eller erhålla Greflig eller Friherrlig värdighet, samt der- 
vid noga tillse, att ingen upptager ett förut nyttjadt eller beviljadt 
adligt namn eller vapen, äfvensom att de vapenprojekt och beskrif- 
ninear, som till Kongl. Maj:t öfverlemnas, äro inrättade efter de he- 
raldiska reglorna; dels att uppgifva förslag till sigill och stämplar 
för enskilda korporationer, då nan derom bhfver anmodad. 



Redaktören af Svensk Författnings-Samling. 

Då det från äldre tider bestående s. k. Årstrycket dels ansågs i 
vissa afseenden ofullständigt, dels i andra hänseenden alltför violyf- 



107 

tigt, sä att det jemväl innefattade Ceremonieler, Öfver-Stäthållare- 
Embetets Kungörelser m. m., som voro af ett mera partielt eller lo- 
kalt intresse, stadgade Kongl. Maj:t d. 22 Dec. 1824, att från och med 
år 1825 en "Svensk Författnings-Samling" skulle utgifvas, innehållande 
alla till allmän efterrättelse utfärdade K. Förordningar, Påbud, Pla- 
kater, Kungörelser och Cirkulärbref m. m., Kollegiers och öfrige Em- 
betsverks Kungörelser, Universaler och Cirkulärbref, då de voro af 
egenskap att böra genom trycket allmängöras, hvarjemte såsom ett 
särskildt bihang kunde införas de dessförinnan genom årstrycket pu- 
blicerade Tal, Anföranden, Protokoll, Instruktioner och Reglementen 
samt öfrige Handlingar, hvilka ansågos vara af allmänt intresse, äf- 
vensom 2:ne Register, ett alfabetiskt och ett kronologiskt. — Till 
Redaktör utsåg Kongl. Maj:t en tjensteman inom Dess Kansli, hvil- 
ken ställdes under Hof-Kanslerens öfverinseende och närmare tillsyn. 
— Jemlikt K. Brefvet d. 20 Juli 1833 förklarades, att från och med 
föJljande år (1834) Författnings-Samlingen skulle utgifvas, i stället för 
årstrycket, af en Redaktör, som fortfarande stod under Hof-Kansle- 
rens tillsyn och af Kongl. Maj:t förordnades, hvaijemte Riks- Arkivet 
beordrades att ombesörja utdelningen af Författnings-Samlingen. En 
Kongl. Kungörelse härom utfärdades kort derefter, d. 14 Dec. 1833, 
och samma dag erhöll Redaktören särskilda föreskrifter. — Efter 
Hof-Kanslers-Embetets upphäfvande år 1840 kom Redaktionen af 
Författnings-Samlingen unaer Chefens för Ecklesiastik-Departementet 
öfverinseende. Redaktören åtnjuter i arfvode 900 Rdr; lokalen för 
Redaktionens byrå är å Riddarholmen K:o 6, der Kongl. Boktrycke- 
riet (firma P. A. Norstedt & Söner) äfven år beläget. 



K. Sundhets-Kollegluin. 

Enligt 1629 års Kansli-Ordning hänfördes läkarevården, såsom 
Inrikes-ärenden i allmänhet, under Kansli-Kollegium; men i öfrigt 
synes Medicinal-förvaltningen icke hafva ut^nort något egentligt före- 
mål för Regeringens närmare omvårdnad. Afven Collegium Medicum, 
som "utan förfång för de Medicinska Fakulteterne vid Universiteten" 
inrättades af Konung Carl XI:s Förmyndare d. IB Maj 1663, utgjorde 
till en börian — på samma sätt som den redan från Johan III:s tid 
bekanta Kirurgiska Societeten (med Reglemente d. 17 Aug. 1686 m. 
fl.) — snarare en förening af åtskillige för läkarevetenskapen bildade 
och med dess utöfvande sysselsatte personer, än ett egentligt förvalt- 
ningsverk, hvadan ock, då en härjande farsot år 1721 hemsökte Riket, 
ett särskildt Sundhets-Kollegium eller en Sundhets-Kommission inrät- 
tades, hvars åligganden dock småningom öfverflyttades på Collegium 
Medicum. Förnyade Instruktioner af åren 1766, 1774 och 1797 ut- 
vidgade dessutom Kollegii verksamhet alltmer, så att det erhöll be- 
styr ej allenast med läkarebildningen i flera delar, utan ock med den 



108 

civila och militära sjukvården, med undanag. af Serafimer-Lasarettet 
i Stockholm och Hospitalen. Under fälttåget i Pomem förordnades 
d. 6 Aug. 1806, att alla under krig och fred vid Arméen anställde 
läkare skulle utgöra en särskild Fältläkare-Korps, för hvilkeu ock d. 
15 Febr. 1808 ett Reglemente utfärdades. Denna Korps ställdes un- 
der en Chef, som derjemte borde vara ledamot såväl i Krigs-Kolle- 
gium som Collegium Medicum, men, efter Finska krigets slut, indrogs 
detta chefsembete och Korpsens öfverstyrelse öfverlemnades åt Colle- 
gium Medicum (1810). Berörde Kollegium upplöstes genom K. Kung. 
d. 27 Jan. 1813, och ett nytt embetsverk, K. Stindhets-Kollegiujn, in- 
rättades i dess ställe samt erhöll d. 6 Dec. 1815 den Instruktion, som 
i flera delar ännu är gällande. 

I öfverensstämmelse med denna Instruktion har Sundhets-Kolle- 
gium öfverinseendet och styrelsen öfver allt det som angår sundhets- 
tillståndet samt läkarevården och sjukskötseln så väl hos Rikets 
innebyggare i allmänhet, som vid krigsmagten till lands och sjös i 
freds- och krigstid. — Kollegium utgöres f. n. af en Ordförande och 
4 Ledamöter, benämnde Meaicinal-Råd. 

Ordföranden är ansvarig för ärendenas driftiga handläggning och 
vederbörliga gång; han bestämmer ock ärendenas fördelning mellan 
Ledamöterne. 

Medicinal-Båden äro föredragande, hvar för sin rotel; och äro 
f. n. ärendena så fördelade, att en ledamot, tillika Intendent för Fält- 
läkare-Kontoret, handlägger alla mål rörande helsovården vid Arméen 
och Flottan, den Sundhets-Kollegium åliggande befattning med bevä- 
ringsmanskapets mönstringar, antagande och användande af Fältlä- 
kare-Korpsens pensionärer och stipendiater samt förslag till resesti- 
Sendier för Militäre läkare m. m.; hvarjemte samma ledamot före- 
rager ärenden rörande undervisningsanstalterna för barnmorskor 
och utöfningen af barnmorskeyrket; en ledamot ärenden beträffande 
civila läkarevården samt läkares anställande och afskedande, medi- 
kole^ala mål som från Domstolame inkomma, reglerande af läkare- 
distrikten och läkares stationer, resestipendie-förslag för Civile läkare, 
äfvensom redaktionen af de Statistiska berättelserna öfver Helso- och 
Sjukvården i Riket (Bidrag till Sveriges officiela Statistik, Litt. K. I.) 
m. m.; en ledamot frågor rörande apotheksväsendet och apothekares 
legitimering jemte granskning af apothekareräkningar och apotheks- 
visitationer, ifarsoters och smittosamma sjukdomars hämmande, gransk- 
ning af obduktionsprotokoll, upprättande af medicinaltaxor och far- 
makopéer, skyddskoppympningens befrämjande, tillsynen öfver helso- 
brunnar och badanstalter m. m.; samt en ledamot ärenden rörande 
läns-lasaretten och kurhusen, djurläkares, tandläkares och fältskärers 
legitimering samt den veterinära sjukvården. 

Sundhets-Kollegii Fältläkare-Kontor, stäUdt under ett Medicinal- 
Råd såsom Intendent, har särskild Instruktion af d. 1 Febr. (stadfå- 
stad d. 11 Maj) 1813 och äger hufvudsakligen att anskaffa och under- 
hålla Arméens medicinal- och instrumental-attiralj. — Fältläkare- 



109 

Korpsen, i krigstid ställd under en General-Fältläkare, utgöras af 
samtlige Läkare vid Arméen och Flottan. 

Vaccinations-Kontoret är, enligt Eongl. Reglementet för Skydds- 
koppympningen d. 29 Sept. 1853, hufvud-depot för anskaffande af på- 
litligt ympämne. 

Innev. års riksdag har bestämt Kollegii ajlönittgsstat till följande 
belopp (under vilkor att med tjenstema ej må förenas annan befatt- 
ning med lön eller arvode på rikets stat) neml. för Ordföranden 8,000 
Rdr, 2 Medicinalråd å 5,000, 2 d:o ä 4,500, Sekreteraren 3,500, Ka- 
mereraren 3,500, Ombudsmannen och Fiskalen 3,000, Notarien 2,200, 
Aktuarien och Kegistratom 2,500 samt Kanslistema 1,000 Rdr hvar- 
dera. Befattningarne i Fältläkare-Kontoret och vice Ombudsmans- 
tjensten sakna löner eller arvoden på stat.*) 



K. Serajamer-Ordens-QUlet. 

Redan under katholska tiden funnos flerestädes, förnämligast 
inom klostren, hospital (hospitia), hvarest till vård mottogos fattige 
sjuke, lytte och sådane som för ålderdom eller bräcklighet icke kunde 
försörja sig sjelfva. Efter indragningen af klostren anslogs till dessa 
hospitals underhåll, utom särskildt donerade hemman och räntor, en 
del af den till Kronan indragna tionden. Hospitalens antal reglera- 
des sedan i allmänhet så, att hvarje län erhöll sitt särskilda, hvilket 
— jemlikt 1686 års Kyrkolag — stod under inseende af Landshöf- 
dingen och Biskopen, med biträde af vederbörande Borgmästare och 
Kyrkoherde. Någon gemensam öfverstvrelse för dessa inrättningar 
förefanns emellertid ej, förr än Rikets Ständer år 1756 såsom Öfver- 
Direktion för alla barnhus och kronohospital i riket tillsatte en De- 
putation, bestående af 4 Ledamöter af Adeln samt 2 valde af hvart 
och ett af de öfriga Stånden. Denna Öfver-Styrelse förändrades ge- 
nom Konffl. Maj:ts Konstitutorial d. 11 Dec. 1766, hvarigenom en 
"Kongl. Ofver-Direktion" förordnades för Barnhusen och Hospitalen 
m. m.; denna Direktion utgjordes af 1 Riksråd och 7 andre Embets- 
män. Några år derefter, 1773, förordnades imellertid, under åbero- 
pande af Serafimer-Ordens Statuter, att 2:ne Serafimer-Riddare skulle 
oestrida Öfver-Styrelsen och vården af Hospitalen och Barnhusen, 
äfvensom sedermera af Läns-lasaretten, hvaijemte d. 13 Maj 1776 åt 
en då förordnad General-Direktör öfver alla Lasarett i Riket upp- 
drogs att "med dess råd och goda biträde" Hospitals-Öfver-Styrelsen 
tillhandagå. Öfverinseendet å Barnhusen, Hospitalen och Lasaretten 
öfverflyttades slutligen d. 25 Nov. 1787 på ett särskildt Ordensgille, 



^) Förteckning & Ordförande i K. Snndhets-Kolleginm se Adm. och Stat 
Handbok 1868, s. 122. 



_110_ 

bestående af OrdeoG-KaDBleren, Ordens Vice-Kaosleren,' Ordens Öf- 
verate-Skaltmästare, Ordens Öfyerste- Ombudsman samt 2;ne Serafi- 
mer-Riddaie i öfri^rt, och erhäll detta Serafimer-Orde os-Gille sin ftnnu 
filande Instruktion d. 28 April 1791. 

D& dels alltsedan 1751 det s. k. Serafimer-Lasarettet i Stockholm 
varit stätldt under 'i-.ne Serafim er-Riddares öfverinseende, utan att 
Serafimer-Orden s-Gillet dermed haft nåffot att skaffa, dela Hospitals- 
Öfver-Styrelseus befattning med de i länen befintUge Lasarett och 
Kurhus jemlikt Kungl. Brefyet d. 9 Sept- 1859 helt och hSUet upp- 
hört och bemälde inrättningar lemnats till K. Snndhets-KoUeni T&rd 
och inseende, samt, utom Stockholms Allmanna Barnhus, hvilket ge- 
nom £. Brefret d. 1 Maj 1785 ställdes under Öfrer-Ståthällaren men 
aedermern enligt K. RMlementet d. 28 Dec. 1850 förvaltas afens&r- 
akild af Kongl. Maj:t lorordnad Direktion, nägot allmänt Barnhus i 
Riket icke förptinneg, Är Serafimer-Ordena-Gilleta bestämmelse nu huf- 
radsakligen att besörja den centrala fOrraltningen af de allmänna 
Hospitalen samt betattningen med såväl Hospitals- och Bamhusfondeu 
BOm Åtskilliga genom ensKildes donationer för välgOrenhets-ändamäl 
tillkomna stiftelser. Deriemte åligger det Gillet att utaf Barnhus- 
fonden genom Länsstjretseme utdela "uppfostringsbjelp" till fast- 
ställda belopp. 

Fär Gillets Kansli, Kamererare-Kontor m. m. finnas särskilda 
Instroktioner af Gillet utRrdade d. 29 Febr. 1792 och d. 10 Maj 1862 
ouh för General-Direktören öfver sjukskötseln vid Lasaretten den 8 
Mars 17i*4, 

Den Ge!!eml-DireWTt-he!a.ttmne, hvilken 1776 ät en läkare an- 
förtroddes, bibehölls intill år 1830, aä den säaomöfverflödig upphörde. 
I mera vidgtr&nkt fonn upplifvades den åter d. 2 Juni 1837, då Lif- 
MedikuB C. J. Ekströmer törordnades att vara General-D irektSr öfver 
likncDS Lasarett och Kurhus laml Eogpilaten i Riket- Jemlikt Kongl, 
Maj:ts Beslut ii yi) Mov, 1860 erhöll General -Direktö ren säte och 
atftmma i Seralinier-Ordens-Gillet, Öfver sjukvården vid Hospitalen 
afgifver Gillet särskild berättelse, afvensä öfver Hospitalfonden; begge 
deaaa beriittPlser finnas intagne i. Bidrag till Sveriges officiela Stati- 
stik, Lilt. K. 11. 

ÅjitiiiuiqeH utcitr (af Hospitalfifonden) för General-Direktören med 
1,000 Rdr (i arvÖiie), Sekreteraren och Advokat-Fiskalen 1,500 Rdr, 
Notarieii och Registratom 7G0 Rdr, Kamereraren och Kamraarför- 
vandten l,.''iiiO, Revisoren 600 och tvä Kammarakrifvare en 300 och 
den andra "IM Rdr; till skrifvarebiträde åt Sekreteraren 6nnes dess- 
utom ett anslag tills vidare af 400 Rdr ärligen. De Se rafim er-Riddare. 
som jemte G en era I -Direktö ren utgöra Öfver- Styrets en, åtiguta det- 
för ingen ersättning. 



111 



Biksdagen, dess Jnstitie-Ombndsman och 

Embetsyerk. 



Den gamla Svenska folkrepresentation, som betecknats med nam- 
net "Bikets Ständer", tillhörer nu endast historien. 

Sedan Kikets Ständer vid 1865—1866 årens Riksdag antagit det 
af Kongl. Maj:t vid nästföregångna riksdag d. 5 Jan. 1863 afgifna 
förslag till ny riksdagsordning, representeras Svenska folket af Biks- 
dagen, fördelad i två Kamrar, den "Första" och den "Andra" hvilka 
i alla frågor hafva lika behörighet och myndighet (K. O. § 1). 

Lagtima Riksdag sammanträder hvarje år d. 15 Jan. eller, om 
helgdag dä inträffar, dagen derefter. Urtima Riksdag sammankallas, 
då Konungen så nödigt finner, äfvensom i de fall, hvarom R. F:s 91, 
92, 93 och 9é §| förmäla, då Konungen utöfver 12 månader ur Riket 
blifver, eller af sjukdom längre tid än 12 månader hindras att med 
Regeringsärendena sig befatta, eller dör medan TronfölJ9,ren ännu 
omyndig är, eller då Konunga-ätten på manliga sidan utgått (R. O § 2). 

Riksdagsmännen utses till båda Kamrarna genom val för viss tid; 
dock eger Konungen, innan den tid tilländagått, att förordna om nya 
val (R. O. § 3). 

Beträffande grunderna för valen är stadgadt: 

a) för Första Kammaren: ledamöterna utses, för en tid af nio år, 
af Landstingen och Stadsfullmägti^e i de städer som ej i Landsting 
deltaga. Hvarje Landsting och sådan stad väljer, efter folkmängden 
inom sitt område, en riksdagsman för hvarje fullt tal af 30,000. Gär 
ej folkmängden upp till 30,dX), väljes dock en riksdagsman (R. O. § 6). 

Till ledamöter kunna endast väljas män, som uppnått 35 års ål- 
der samt äga och minst tre år före valet ägt fastighet till taxerings- 
värde, ej understigande 80,000 Rdr, eller ock till Staten skatta för 
minst 4,000 Rdr årlig inkomst af kapital eller arbete (R. O. § 9). 

h) för Ändra Kammaren: ledamöterna väljas för en tid af tre år. 
Å landet, de städer inberäknade, som icke hafva egen jurisdiktion, 
äfvensom köpingar, utses för hvarje domsaga en riksdagsman. Dom- 
saga med större folkmängd än 40,000 varde dock af Konungen, så 
vidt ske kan häradsvis, indelad i två valkretsar, som välja h var dera 
en riksdagsman. I hvarje stad, som äger en folkmängd af 10,000 eller 
mer, utses en riksdagsman för hvarje fullt tal af 10,000. Öfriga stä- 
der med egen jurisdiktion ordnas, så vidt ske kan, länsvis, i särskilda 
valkretsar, som hvardera utse riksdagsman; börande hvarie sådan 
valkrets innehålla en folkmängd af minst 6,000 och högst 12,000 (R. 
O. § 13). 

Valrätt tillkommer inom den kommun, der han bosatt är, enhvar 
i kommunens angelägenheter röstberättigad man, hvilka antingen 



112 

äger eller med stadgad äborätt innehafver fast egendom pä landet 
eller i Btad till ett taxeringsvärde af minst 1,000 Edr, eller för lifstid 
eller för minst ftm är arrenderar jordbruksfastighet till taxerings- 
värde ej understigande 6,000 Rdr, eller ock erlägger till Staten be- 
villning för en till minst 800 Rdr uppskattad ärlig inkomst (R. O. §U). 

Talen förrättas medelst Elektorer, som af hvarje kommun väljas 
efter folkmängden, en för hvarje fullt tal af 1,000., Dock äga kom- 
muner, som bafva att gemensamt välja riksdagsman, begagna det 
omedelbara valsättet, derest flertalet af de röstberättigade aä nesluta 
(R. O. § 16), 

Vid säväl Elektors- som Kikadagsmanna-val tillkommer hvarje 
röstande en röst (R. O. § 17>. 

Till ledamöter af 2;ara Kammaren kunna endast väljas män, som 
uppnätt 2ö ärs älder, samt äga och minst ett är näst före valet ägt 
valrätt inom denna kommun eller nägon af de kommuner, för bvilka 
de våtjas (R. O. § 19). 



Riksdagsman i Forsla Kammaren ^er ej att for denna befatt- 
ning nägof arvode uppbära (R, O. § 12). 

Hvarje ledamot af Andra Kammaren ätnjuter af statsmedel er- 
sättning för resekostnad till och från Riksdagen samt arvode af 1,200 
Rdr för hvarje Lagtima Riksdag, dock att, när antingen Konungen 
upplöser Riksdag, innan den varit fyra mänader tillsammans, eUer 
ledamot af Kammaren eljest afgär från sin befattning under Riksda- 

»!n, innan sä läng tid af dess sammanträde förflutit, sä ock under 
rtima Riksdag. Kammarens ledamot undfår, jerate resekostnadser- 
Bättning, t dagtraktamente tio Rdr hvilket dock ej mä öfverstiga 
samraanlagdt 1,200 Rdr (R. O. § 23). 



Riksdagen sammanträder i Rikets hufvudstad, utom i de fall, då 
fiendes framträngande eller pest eller andra lika vigtiga hinder göra 
det omöjligt eller för Riksdagens frihet ocb säkerhet vådligt <R. O. § 31). 

Talman och vice Talman utnämnas af Konungen för hvardera 
Kammaren bland dess ledamöter (R. O. g 33). 



Rörande Rikadagens tagslifiningi- och konlTollemnde mvndigket är, 
i öfverensstämmelee med hväd for Rikets Ständer vant gällande, 
stadgadt: 

Svenska folkets urgamla rätt att sig hetkatta, utöfvas af Rikada- 
gen allena (R. F. § 57). 

För hvarje Lagtima Rikadag läter Konungen uppvisa Statsverkets 
tillstånd i alla dess delar, ttU inkomster och nlgifter. fordringar och 



113 

skulder (R. F. § 58). I sammanhang denned låter Konungen för 
Riksdagen framställa förslag rörande sättet att genom bevillningar 
fylla hvad Staten kan utöfver de ordinarie inkomsterna erfordra (R. 
F. § 59). 

Ej må några allmänna afgifter, af hvad namn och beskaffenhet 
som helst, utan Riksdagens samtycke, kunna förhöjas, spanmålstullen 
allena undantagen (R. F. § öO). Sedan Statsverkets behof blifvit af 
Rfiksdaffen pröfvade, ankommer det på Riksdagen att en deremot 
svarande Bevillning sig åtaga samt att tillika fastställa, huru särskilda 
summor deraf skola till särskilda ändamål användas, och dessa sum- 
mor under bestämda hufvudtitlar uti Riksstaten anslå (R. F. § 62). 
Riksgälds-Kontoret förblifver under Riksdagens Styrelse, inseende och 
förvaltning (R. F. § 66). De till Riksgäldsverket hörande och dit 
anslagna medel må icke derifrån ryckas eller användas till andra be- 
hof än dem Riksdagen bestämt (R. F. § 68). Riks-Banken förblifver 
under Riksdagens egen garanti och vård, så att den ostörd må för- 
valtas af de Fullmägtige, Kamrame dertill förordna, efter de Ordnin- 
gar, Stadgar och Reglementen, hvilka redan gjorda äro eller vidare 
af Riksdagen göras kunna. Riksdagen allena äger rätt, att genom 
Banken ntgifva sedlar, som för mynt i Riket må erkännas. Dessa 
sedlar skola, vid anfordran, efter deras lydelse, af Banken med silf- 
ver inlösas (R. F. § 72). Utan Riksdagens samtycke kan Konungen 
icke lån in- eller utrikes göra eller Riket med ny gäld belasta (R. 
F. § 76). Kungsgårdar och kungsladugårdar med dertill lydande 
hemman och lägenheter, kronoskogar, parker, djurgårdar m. m. må 
icke utan Riksdagens -samtycke Kronan afhändas: och skola de för- 
valtas efter de grunder Riksdagen derom föreskrifver (R. F, § 77). 
Riksdagen äger gemensamt med Konungen magt att stifta allmän Ci- 
vil' och Kriminal- samt Kyrkolag, och att sådan förut stiftad lag för- 
ändra och upphäfva (R. F. § 87). Hvad Kyrkolag angår, erfordras 
dock samtvcke af allmänt Kyrkomöte, (ib.) hvilket tillkommer att upp- 
taga kyrkliga mål, som Konungen till detsamma öfverlemnar, efter 
hvarom*^ fråga af någon dess ledamot väckes (K. Förordn. d. 16 Nov. 
1863). I afseende å lagar och författningar, som Rikets allmänna 
hushållning röra, samt grunderna för allmänna inrättningar af alla 
slag (den s. k. ekonomiska lagstiftningen), äger Riksdagen icke magt 
att annat besluta än föreställningar och Önskningar, att hos Konun- 
gen anmälas, och hvarå Konungen gör det afseende Han för Riket 
nyttigt finner (R. F. § 89V 

A hvarje Lagtima RiKsdag förordnas tolf Revisorer (sex af hvar- 
dera Kammaren), att granska Statsverkets, Riks-Bankens och Riks- 
gälds-Kontorets tillstånd, styrelse och förvaltning (R. O. § 72). Be- 
träffande Statsrådets och Högsta Domstolens ansvarighet inför Riks- 
dagen, se ofvan sidd. 35 och 37. 



Stat. Handbok. ^ 



114 

A h varje Lagtima Riksdag skola, inom åtta dagar efter dess öpi)- 
nande, tillsättas: ett Konstitutions-Utskott, som det tillkommer att 
granska Rikets grundlagar samt att hos Riksdagen föreslå de ändrin- 
gar deruti, som Utskottet anser högst nödiga eller nyttiga och möj- 
liga att verkställa, så ock att meddela utlåtande öfver de frånKam- 
rarne till Utskottet hänvisade grundlagsfrågor, äfvensom att granska 
de i Statsrådet förda protokoll (R. O. § 38); ett Stats-Utskott, att 
granska, utreda och uppgifva Stats- och Riksgäldsverkens tillstånd 
och förvaltning samt föreslå hvad till fyllandet af deras behof erfor- 
dras, och uppgifva, huru mycket bör genom bevillningar utgöras (R. 
O. § 39); ett Bevillnings-Utskott att bereda frågor ang. förändring i 
föreskrifterna om bevillnings utgörande och att afgifva förslag till 
bevillningsstadgar (R. O. § 40); ett Banko-Utskott att undersöka Kiks- 
Bankens styrelse och tillstånd samt att dels hos Kamrarne föreslå, 
dels sjelf gifva föreskrifter om Bankens förvaltning (R. O. § 41); 
och ett Lag-Utskott att utlåta sig öfver de från Kamrarne dit hänvi- 
sade förslag till stiftande, ändring, förklaring eller upphäfvande af 
allmän Civil-, Kriminal- och Kyrkolag, samt att granska Justitie- 
ombudsmannens redogörelser (R. O. § 42). 

Dessa ständiga Utskott skola bestå: Konstitutions-Utskottet af 20, 
Stats-Utskottet af 24, Bevillnings-Utskottet af 20, Banko-Utskottet af 
16 och Lag-Utskottet af 16 ledamöter, hvilka hvardera Kammaren till 
halfva antalet inom sig väljer (R. O. § 37). Kamrarne kunna ock. 
när sådant finnes vara af nöden, tillsätta särskildt Utskott för upp- 
tagande af fråga, som tillhör ständigt Utskotts behandling, så ock 
att, derest utskott anmäler behof af förstärkning i ledamöternas an- 
tal, sådant bevilja (ib.). Väckes fråga, som ej tillhör nämnda Ut- 
skotts behandling, skall, då yttrande deröfver erfordras, tillfälligt Ut- 
skott, för frågans beredande, inom Kammaren tillsättas (ib.). Utskot- 
ten välja inom sig Ordförande, tillfälliga Utskott (som icke hafva 
Kanslibiträde), äfven föredragande (R. O. § 44). Anser ståndigt Ut- 
skott nödigt att till öfverläggning om något ärende, med annat stän- 
digt Utskott sammanträda, sker sådant genom deputerade. Sålunda 
sammansatt Utskott äger utlåtande afgifva utan öfriga Utskott-leda- 
möters deltagande (R. O. § 47). 

Äskar Konungen af Riksdagen särskilde Deputerade att med Ho- 
nom öfverlägffa om ärenden dem Han pröfvar böra hemliga hållas, 
utväljas dertill tolf ledamöter(sexaf hvardera Kammaren) (R. O. §50) 



Riksdagens Justitie-Ombudsman. 

Detta Embete inrättades 1809. Enligt Regerings-Formen (§ 96) 
"skall hvarje Lagtima Riksdag förordna en för lagkunskap och ut- 
märkt redlighet känd man, att, såsom Riksdagens Ombud, efter den 
Instruktion Riksdagen för honom utfärdat, hafva tillsyn öfver lagar- 



115 

nes efterlefnad af domare och embetsmän samt att vid vederbörliga 
domstolar i laga ordnmg tilltala dem, som uti sina embetens utöfning 
af vald, mannamän eller annan orsak någon olaglighet begått, eller 
underlåtit att sina embetspligter behörigen fullgöra. Vare dock han 
i all måtto underkastad samma ansvar och pligt, som allmän lag och 
rättegångsordning för Aktörer utstaka." — Denne Justitie-Ombuds- 
men väljes vid hvarje Lagtima Kiksdag af 48 för tillfället nämnde 
valmän, af hvilka hvardera Kammaren inom sig utser 24 (R. O. § 48). 
Valmännen böra, vid samma tillfälle, dä Justitie-Ombudsman utses, 
och på enahanda sätt, välja en man af de egenskapar, som hos denne 
Embetsmän erfordras, att honom efterträda, i fall han, innan nästa 
Lagtima Riksdag, skulle med döden afgå samt att utöfva embetet, då 
Justitie-Ombudsmannen är af laga förfall derifrån hindrad (ib.). — 
"Justitie-Ombudsmannen må, när han det nödigt anser, kunna öfver- 
vara Högsta Domstolens, Nedre Justitie-Re visionens, Hof-Rätternas, 
Kollegiernas eller i deras ställe inrättade Verks, och alla lägre Dom- 
stolars Öfverläggningar och beslut, dock utan rättighet att sin me- 
ning dervid yttra, samt äga tillgång till alla Domstolars, Kollegiers 
och Embetsverks protokoll och handlingaj*. Konungens Embetsmän 
i allmänhet äro skyldige att lemna Justitie-Ombudsmannen laglig 
handräckning, samt alla Fiskaler att medelst aktioners utförande ho- 
nom biträda, då han det äskar" (R. F. § 99). — "Justitie-Ombuds- 
mannen åligger att vid hvaije Lagtima Riksdag aflemna redogörelse 
för sin förvaltning af det honom förtrodda Embete, samt deruti ut- 
reda lagskipningens tillstånd i Riket, anmärka lägarnes och författ- 
ningames brister och uppgifva förslag till deras förbättring (§ 100). 
— Så vida befogenhet dertill finnes, är Justitie-Ombudsmannen plig- 
tig att vid Riks-Rätt åtala Högsta Domstolens Ledamöter (enligt § 
101), och (enligt § 106) är han jemväl åklagare i samma Rätt i de 
fall, då Konstitutions-Utskottet ställer Konungens Rådgifvare under 
tilltal. — Justitie-Ombudsmannen är deijemte (enligt R. F. § 108) 
Ordförande bland Komiterade till Tryckfrihetens vård. 

För Justitie-Ombudsmannen är Instruktion utfärdad d. 1 Mars 
1830. ~ Jemte de åligganden, som redan i Regerings-Formen äro fö- 
reskrifne, tillkommer honom enligt denna, att vara Aktör i de åtal, 
som Riksdagen, dess Banko-Utskott eller Revisorer anställa mot FuU- 
mägtige i Banken och Riksgälds-Kontoret; — att, när han så nödigt 
finner, genom resor i landsorterne förskaffa sig upplysningar om lag- 
skipningens tillstånd; — att, vid hvarje Riksdag uppgifva, hvilka af 
de vid sistförflutne Riksmöte fattade beslut och gjorda hemställningar 
blifvit af Konungen gillade, utfärdade och i verket ställde, äfvensom 
dem som icke blifvit i underdånighet föredragne eller i nåder af- 
gjorde; — att inhemta fullständig kunskap om anledninffarne till 
åklagade personers häktande och om tiden af deras hållande i fängs- 
lifft förvar; — att samla och hos Riksdagen anmäla de förklaringar 
ötver lagen, som Högsta Domstolen, på inkomne förfrågningar af do- 
mare och embetsmän, gifvit, m. m. 



116 

Justitie-UmbudBmaanen bör (enligt sin Instruktion) "förnämligast 
anmärka och beifra sädaae af Domare, Embets- och TjenstBmän be- 
gångna fel, 80m Bynaa bonom antiagen bärrOra frftn eeennytta, vr&ng- 
vjsa, i&ld eller grof försomlighet, eller bereda en allm&n osäkerhet 
för medborgares rättigheter;" "förmärker" han Iter, "att någon Do- 
mare, Embets- i-ller TjeuBtenian, utan vräng afaigt, endast af ovar- 
Bamhet, felat, ntä ban Bädant Konungens Justitie-Kansler vid handen 
gifra, likväl utan att sitt tillkäunagifvande med något pästäende be- 
ledaaiga." 

Säsom sin K.,pedi(ion äger Justie-Ombudsmannen sig till biträde 
antaga så män^'a skicklige och för redlighet kände personer, som 
han anser till ärendenas skyndsamma och noggranna behandlande 
hehöfvaa. Desse personer kunna af honom efter behag ombytas. F. 
n. utgöras de af en Sekreterare och tvä Kanslister. 

Jjiönitiffcii för JuBtitie-Ombudsmannen och hans Expedition be- 
Htrides af Riksgälds-Kontoret, och utgår med T/)00 Rdr för Justitie- 
ombudsmannen, 3,500 för Sekreteraren, 2,000 Rdr för den Kanslist, 
som tillika oinbnsdrjer Registrators-bestjren, samt 1,000 Rdr för den 
andre Kanslisten. 



Komiterade till Tryckfiihetena vård. 

La^tima llik^dag skall hvart tredje är förordna sex för kunska- 
per och lärdom liäTide män, att, jemte Justitie -Om badsmannen, som 
bland dem (örev ordet, utöfra vård öfver Tryckfriheten. Desse Ko- 
miterade, af hvilka två, utom Justitie-Om budsman nen, skola vara lag- 
fame, väljas medelst omröstning genom 34 valmän, deraf hvardera 
Kammaren iuom sig utser tolf. Afgär mellan Riksdagarne någon 
bland Komiteiarlf, ^Ija de Öfriga till det lediga rummet en behörig 
man <R. i). § 70). I händelse någon författare eller boktryckare, in- 
nan trvi-kniii;.:fii. sjelf öfverlemnar dem en skrift och begär deras yt- 
trande! Iiiiciniil;i ätal dera, efter Tryckfrihetslagen, kan äga rum, 
skola .rnstiiif-dtiibiidsmannen och minst 3:ne Komiterade, hvaraf en 
lagfaren, ett sådant yttrande skriftligen afgifva. Förklara de deruti, 
att skriften mä tryckas, vare dä både författare och boktryckare f^ån 
allt ansvar frie, oitIi ligge det å Komiterade. I vissa fall, som i Tryck- 
ftihets-Förordoinaen närmare utstakas (§ 5, mom, 8 och 13), skola 
desse Komiteradi' bäras i f^Sga om qvarstad A tryckt skrift. 

Kamiieraäg åtnjuta intet särskildt arvode. Justitje-Ombudsman- 
nens Sekreterare ar derjemte deras, men erhåller såsom sädan ingen 
särskild aflöning. 



117 



Riks-Banken. 

Genom Kongl. Privilegium af d. 30 Nov. 1(>56 berättigades Johan 
Palmstruch m. fl. att i Stockholm upprätta en Låne- och Vexelbank 
på 30 år. Denna bank, den s. k. Falmstruchska, råkade imellertid 
på obestånd och upphäfdes år 1668, då Kongl. Majrt åt Rikets Stän- 
der uppdrog att återupprätta och öfvertaga en ny bank. Förordning 
härom utfärdades d. 22 Sept. sistberörda år, o en blef Banken, som 
dittills förhyrt lokal i Oxenstjernska huset vid Storkyrkobrinken (s. k. 
Gamla Banken), sedermera inrymd i sitt nuvarande, vid Jerntorget 
belägna, hus, som, uppfördt efter Nicodemus Tessins d. å. ritning, 
ftillbordades 16H0. 

De för Riksbanken gällande lagar och föreskrifter innefattas dels 
i Grundlagarne, dels i lagen för Rikets Ständers Bank af d. 1 Mars 
1830 (med senare ändringar). Ansvarighetslagen för Riksdagens Full- 
mägtige (af d. 18 Sept. 1868) samt för de af Riksdagen förordnade 
Styrelse-ledamöter för Lånekontoren i orterna (af s. d.), dels slutligen 
i de vid hvarje Riksdag utfärdade Reglementen för Riks-Bankens 
styrelse och förvaltning (det senaste af d. 13 Maj 1872). — Med af- 
seende å Rikets Mynt gälla hufviidsakligen Lagen angående Mynt- 
bestämningen af d. I Mars 1830, jemförd med K. Kung. d. 19 April 
1864, och angående Myntfoten d. 9 Maj 1835 samt K. Förordningen 
om Rikets Mynt af d. 3 Febr. 1855. 

Jemlikt gällande Regerings-Form (§ 72) "förblifver Riks-Banken 
under Riksdagens egen garanti och vård, så att den ostörd må för- 
valtas af de Fullmägtige Kamrarne dertill förordnat, efter de Ord- 
ningar, Stadgar och Reglementen, hvilka redan gjorda äro eller vi- 
dare af Riksdagen göras kunna; ägande Riksdagen allena rätt att 
genom Banken ut^ifva sedlar, som för mynt i Riket må erkännas, 
och skola dessa sedlar "vid anfordran, efter deras lydelse, af Banken 
med silfver inlösas." — Riksdagens Banko-Utskott har att öfverse 
Bankens styrelse och tillstånd samt att hos Kamrarne föreslå och i 
mål, för hvilka Utskottet fatt sig sådan makt af Riksdageu uppdra- 
gen, gifva föreskrifter om Bankens förvaltning (R. F. § 53, R. 
O. § 41). 

Hvarje Lagtima Riksdag skall, genom 48 valmän, af hvilka hvar- 
dera Kammaren ino^ sig utser 24, välja Fullmäktige i Banken, 7 till 
antalet, sålunda att först utses Ordföranden och sedan deöfrigesex; 
tillkommande Fullmäktige att sjelfva bland sig välja en vice Ordfö- 
rande (R. O. § 71). 

Banklagen af d. 1 Mars 1830 (med senare ändringar) innehåller 
hufvudsakligen, att "Banken är skyldig, att, enär så påfordras, sina 
sedlar med Sv.enskt silfvermynt inlösa, efter den grund Konung och 
Rikets Ständer fastställt," att "Bankens kapitalöfverskott eller grund- 
fond skall, utan beräkning af Bankens fasta egendom och inventa- 
rier, utgöra en summa af 25 millioner Rdr Rmt," att "för hvarje 
halfår en öfversigt, som klart och fullständigt visar Vexelbankens 



118 

ställning skall genom Rikets Ständers Fullmäktiges försorg tryckas 
och med allmänna tidningame utdelas, samt, efter hvarje års boKslut. 
en öfversigt, som visar Bankens hela ställning. 

Riksbanken har, enligt Förordningen om banken d. 22 Sept. 1668, 
till föremål: a) i egenskap af Vexelhank, att bibehålla det inländska 
myntet vid dess rätta och skäliga valör samt hindra och förekomma 
främmande myntsorters obilliga och egenmäktiga stegrande; 6) i egen- 
skap af Leposilions-bank, att för allmänhetens säkerhet, nytta och 
beqvämlighet emottaga penningar af en hvar, som sådant åstundar, 
deröfver föra räkning, och dem vid anfordran insättaren tillhanda- 
hålla, så att handel och rörelse må underlättas genom de dera ut- 
färdade assignationers och invisningars kredit, kraft och giltighet; 
samt att dessförutan, jemväl till säkert förvar emot vådliga händel- 
ser och tillgrepp, under försegling emottaga och vårda såväl kon- 
tanta penningar, som annan flyttbar egendom; c) i egenskap af Za/ze- 
bank, att dels upplåna fruktlöst liggande kapitaler, dels på drägliga 
vilkor, emot fullgod säkerhet, biträda lånebehöfvande med understöd, 
och sålunda till befordrande af handelns och alla nyttiga näringars 
uppkomst och förkofran, förebygga ocker och obilliga intressens be- 
räknande enskilde emellan; samt d) i egenskaiya.{aUmänStat8ansåall, 
att, uti den genom låneoperationerna inflytande och besparda vinst, 
en tillgång må beredas, hvaröfver Riksdagen äger att, till Kongl. 
Maj:ts och Fäderneslandets heder och nytta samt allmänt gagneliga 
änaamål, disponera. 

I Riksbankens kassor skall tillhandahållas Svenskt silfvermy^it af 
alla de valörer*), som enligt gällande myntordning utmyntas; äfven- 
som riksbanken och lånekontoren alltid skola vara försedda med r/jfcé- 
hankens sedlar*), till utvexling mot Svenskt silfvermynt. 

Fullmäktige äro bemyndigade att i Stockholm, Göteborg och 
Malmö köpa och återförsälja vecclar, betalbara å utrikes ort, dragna 
på sex månader eller kortare tid; att hos kända och säkra utländ- 
ska bankinrättningar eller handelshus hafva innestående riksban- 
kens behållning i utländska valutor samt att dera utställa vexlar 
eller anvisningar eller ock dermed förstärka silfver- och guldförrådet 
i riksbanken, hvilket icke får bibehållas vid lägre belopp än 10,000,00(> 
Rdrj att in- eller utrikes köpa och sälja in- och utländska obligatio- 
ner och statspapper; och att begagna utländsk kredit, i form af låu 
eller kreditiv, tfll belopp af högst 12,000,000 Rdr. 

Af Staten samt aess allmänna verk och kassor, städernas äm- 
betsverk och kassor, allmänna inrättningar, välgörenhetsanstalter, 
enskilda stiftelser och bolagsföreningar samt enskilde personer skall 
i sä väl riksbanken som dess lånekontor räntefritt emottagas och ä 
räkning föras icke allenast svenskt silfvermynt eller riksbankens sed- 
lar, utan äfven caroliner, under förbindelse att vid anfordran till- 
handahålla räkningshafvaren motsvarande belopp af hvartdera slaget. 



•) Se Tub. bil. N:o 18, C. 



119 

I riksbanken och länekontoren emottagas ock penningar mot ränia, 
som Fullmäktige bestämma, på upp- och afskrifningsräkning, äfven- 
som att återbetalas på bestämd dag efter insättningen eller efter på 
förhand bestämd uppsägning. 

Riksbankens utlåningsrörelse bedrifves genom lånekontoret i Gö- 
teborg för Hallands, Göteborgs och Bohus, Elfsborgs och Skaraborgs 
län; genom lånekontoret i Malmö för Blekinge, Christianstads och 
Malmöhus lån; genom lånekontoret i Visby för Gotlands län; genom 
afdelningskontoret i Luleå för Vesterbottens och Norrbottens län; 
samt genom riksbanken för öfriga delar af riket. Denna rörelse om- 
fattar 1) diskontering af vexlar, 2) utlåning mot hypotek af löpande 
förskrifning, aktier, publika papper eller annan säkerhet, 3) utlåning 
mot pant af vågfÖrda effekter, 4) beviljande af kassakreditiv, och 5) 
utlånmg med omsättningsrätt. — Till utlåning med omsättningsrätt 
skall ett förlag af 10,000,000 Rdr afsättas; och är i allmänhet såsom 
grund för fördelningen deraf afsedt för riksbankens utlåning å denna 
fond ett belopp af 5,300,000, för Lånekontoret i Göteborg 2,600,000, 
för d:o i Malmö 1,40)0,000, för d:o i Visby 2i 0,000 samt för afdel- 
ningskontoret i Luleå 500,000 Rdr. Räntan å lån med omsättnings- 
rätt är bestämd till 5 procent. Vid annan utlåning bestämmes rän- 
tan af Fullmäktige. 

Yid förvaltningen af riksbanken hafva fullmäktige att ställa sig 
till efterrättelse, jemte rikets grundlagar, de för riksbanken särskildt 
utfårdade lagar, ordningar, stadgar och reglementen. För den dag- 
liga förvaltningens handhafvande utse fullmäktige inom ^igty^de^u- 
terade, som hafva tillsyn öfver göromålens handläggning inom riks- 
banken, besörja de med köp och försäljning af vexlar i Stockholm 
förenade bestyr, föredraga låne- och andra ärenden samt hafva in- 
seende öfver riksbankens pappersbruk. 

Fullmäktige skola minst en gång hvarje år icke allenast förrätta 
inventering af riksbankens alla kassor och öfriga förvaringsrum, utan 
äfven anställa besigtning å riksbankens hus och inventarier. Lika- 
ledes åligger det fullmäktige att, sedan årsräkenskaperna vid riks- 
bankens pappersbruk afslutats, samfäldt eller genom delegerade, på 
stället taga Kännedom af föregående årets förvaltning samt tillse 
byggnaders och maskiners tillstånd m. m., äfvensom vid hvarje för- 
valtares afgång och deremellan hvart 3:dje år verkställa inventering 
af förråden via bruket. — Genom delegerade deltaga fullmäktige ock 
i de inventeringar, som verkställas å Kgl. Myntverket. 

Öfver riksbankens metalliska kassa (hvarmed förstås allt riks- 
banken tillhörigt, inom landet befintligt, svenskt och utländskt silf- 
ver- och guldmynt samt omyntadt silfver och guld), äfvensom till- 
gången i utländska valutor, samt den beräknade sedelstocken (med 
hvilken sistnämnda förstås a) utelöpande sedlar; b) på depositions samt 
upp- och afskrifningsräkningar innestående medel, som vid anfordran 
skola tillhandahållas; c) beloppet af utelöpande postvexlar, — och 
hvilken sedelstock aldrig får uppgå till mera än 30 millioner Rdr 
utpfver sammanlagda beloppet af följande riksbankens tillgångar, 



120 

nemi. a) metalliska kassan; b) på utrikes ort nedsatt eller under 
transport derifrån varande silfver och guld; och c) andra hos bank- 
inrättningar eller handelshus å utrikes ort innestående medel), skola 
icke blott för hvarje halfår, enligt lagen för Rikets Ständers Bank, 
utan deremellan för hvarje månad, uppgift upprättas, tryckas och 
med allmänna tidningarne utdelas, äfvensom öfver riksbankens ställ- 
ning på enahanda sätt skall offentliggöras sammandrag för hvarje 
qvartal, utom den i nyssnämnda lag föreskrifna öfversigt för året. 

Berättelser skola af fullmäktige afgifvas, dels angående riksban- 
kens tillstånd, rörelse och förvaltning i sin helhet, till så väl Banko- 
utskottet som riksdagens revisorer öfver stats-, banko- och riksgälds- 
verken, och dels angående diskonterings-, låne- och kreditivrörelsen 
samt hithörande bevaknings- och utsökningsärenden till riksdagens 
för granskning häraf utsedde särskilda revisorer. 

Fullmäktige skola alltid vara beredde på sådane anstalter, hvari- 
genom riksbankens redbarheter samt angelägna handlingar och do- 
kumenter må kunna, om så fordras, utan tidsutdrägt, till säker ort 
inom riket förflyttas; varande å^ Carlsborgs fästning för riksbankens 
räkning tillgänglig en särskild lägenhet, hvarest större eller mindie 
del af riksbankens redbarheter kan, i händelse af behof, förvaras. 

Tjenstegraderna inom riksbanken äro fyra, neml. l:a graden: 
Kontorsskrifvare, Kassaskrifvare och Kanslister; 2:a: Bokhållare, Re- 
visorer, Kassörer, Notarie och Registrator; 3:e: Kamererare och om- 
budsman; 4:0: Kommissarier och Bankosekreteraren. — För tjenste- 
göromålens förrättande gälla till efterrättelse af Bankoutskottet fast- 
ställda instruktioner. 

Styrelsen öfver hvartdera af lånekontoren i Göteborg, Malmö och 
Visby utgöres af 4 ledamöter, deraf riksdagen utser tre, jemte supp- 
leanter för dem, och fullmäktige i riksbanken förordna den fjerde. 
Beträffande afdelningskontoret i I^uleå är det åt fullmäktige Öfver- 
lemnadt att, intilldess riksdagen annorlunda beslutar, förordna leda- 
möter i Styrelsen. 

Bankens Myntkabinett, grundadt 1756 genom inköp af dåvarande 
Rålambska Myntkabinettet och bestående hufvudsakligen af en dyr- 
bar samling Svenska mynt och medaljer, men derjemte innefattande 
en samling utländska gångbara mynt, står under vård af en särskildt 
förordnad s. k. Garde des Médailles. 

Enligt sistlidne års aflöningsstat åtnjuter hvarje fullmäktig i riks- 
banken såsom honorarium 1,(K)0 Rdr och Ordföranden derutöfver 
1,600 Rdr, äfvensom Fullmäktiges 2:ne Deputerade särskildt hvardera 
8,000 Rdr, samt de Fullmäktige, som deltaga i handhafvandet af di- 
skontärendena, hvardera 1,6(X) Rdr. Fjerde gradens tjenstemän åt- 
njuta i lön 4,000—4,500 Rdr och tjenstgöringspenningar 600 Rdr. 
Tredje gradens tjenstemän, lön 3,000—4,000 och tjenstgö ringspennin- 
gar 450 Rdr. Andra gradens tjenstemän, lön 2,000— r3,000 och tjenst- 
göringspenningar 300 Rdr. .Första gradens tjenstemän, lön 1,000— 
1,500 och tjenstgöringspenningar 150 Rdr, samt Cheferne för bankens 
kontor och expeditioner särskildt såsom arvode hvardera 600 R^r. 



121 

Dessutom utgå såsom missräkningspenningar till Kassörerna hvardera 
2,000 Kdr, och till vårdarne »f dagvexlingskassan hvardera 300 Bdr, 
samt såsom arvoden: till extraktarbeten och e. o. tjenstemän 10,000 
Rdr, Registratorn i Diskontkontoret 450 Rdr, Brand-Chefen 400 Rdr 
och Garde des Medailles 500 Rdr. 

Vid Låne-Kontoret i Göteborg erhålla Styrelse-ledamöterna hvar- 
dera 1,600 Rdr, utom Banko-ombudet, som har 4,800 Rdr, Kamerera- 
ren lön 2,000, jemte arvode 600, Kassören lön 1,600, jemte arvode 
och missräkningspenningar 800, trenne Bokhållare ä 1,600, jemte 
arvode för den förste WO och för den andre 150, Registratorn och 
Ombudsmannen hvardera lön a 1,600 och arvode för den förra 600 
och den sednare 400, samt Kontorsskrifvaren och Kanslisten lön 
hvardera 800 Rdr. 

Yid Låne-Kontoret i Malmö åtnjuta Styrelse-ledamöterna hvar- 
dera 1,200 Rdr, utom Banko-ombudet, som har 4,000, Kamereraren 
lön 2,000, jemte arvode 300, Kassören lön 1,600, jemte missräknings- 
nenningar 300, 2:ne Bokhållare ä 1,600, iemte arvode för den l:sta 
300, Registratorn 1,600, jemte arvode 300, samt Ombudsmannen 
1,200 Rdr. 

För Låne-Kontoret i Visby år anslaget i ett för allt ett belopp 
af 6,000 Rdr, hvaraf Styrelse-ledamöterna erhålla hvardera 500 Ror, 
Banko-ombudet 1,000,. Itamere råren 1,000, jemte missräkninffspennin- 
gar 200, Bokhållaren (tillika Registrator) 800, och Ombuasmannen 
300 Rdr. 

(Tabejler rörande Riks-Bankens ställning, Filial- och Enskilda 
Banker se Tab. Bil. 18 o. lö). 



Riksgälds-Kontoret. 

Då Rikets finanser under senare åren af Carl XII:s regering rå- 
kat i mycken oreda, inrättades af 1719 års Ständer ett egetEmbets- 
verk, under benämning BikeU Ständers Kontor, afskiljdt från den öf- 
riga drätselförvaltningen och afsedt att ombesörja liqvideringen af 
Svenska Statens skuld samt inlösningen eller indragningen af de s. k. 
mynttecknen. Detta Kontor förvaltades af Fullmäktige, valde af Ri- 
kets Ständer (utom Bonde-Ståndet), samt ökades till omfång under 
de följande Riksdagarne, tills Ständerne vid 1765—1766 årens Riksdag 
beslöto att sammanslå det med Stats-Kontoret, hvilket då öfvertog 
de uppbörds- och redovisnings- samt liqvidationsbestyr, som dittills 
ålegat Rikets Ständers Kontor. Som- imellertid en sammanföring af 
Kronans vanliga utgifter med dem, som angingo liqviderna å Riks- 
gälden af flera skäl ej ansågs med ärendenas behöriga gång och er- 
forderlig ordning förenlig, lät Kongl. Mai-.t år 1777 skilja Stats-Kon- 
toret frän all befattning med Rikets skuld och förordnade en Direk- 
tion (af Ordförande och 3 ledamöter), som med en särskild fond 



122 

skulle hafva bestyret med afbetalningarne å Rikets gäld. Denna. 
Direktion fortfor till år 178^, då Rikets Ständer, sedan de garan- 
terat och åtagit sig ansvar för Rikets uppgifna skuld samt kost- 
naderna för pågående krig, "till lättande af Kongl. Maj:ts vigtiga 
och angelägna omsorger" ställde denna skuld och sagde kostnader, 
jemte de till betalning deraf anordnade fonder, under styrelse och 
förvaltning af ett Biksgälds-Kontor, med 9 af Riks-Stånden utsedde 
Fullmäktige. Enligt K. Förordn. d. 4 Nov. 1802 fick Riks-Banken 
sig ålagd invexlingen eller realisationen af Riksgälds-Kontorets ute- 
löpande kreditsedlar, hvilkas sammanlagda belopp beräknades utgöra 
15 millioner Rdr, men Riksgälds-Kontoret fortjfor ändock ända till 
Okt. 1834 att utgifva sina i allmänna rörelsen såsom laga m^t gäng- 
bara kreditsedlar. Efter statshvälfningen 1809 ordnades Riksgälds- 
Kontorets styrelse i enlighet med Riks-Bankens, så att den egentliga 
administrationen, under Fullmäktiges öfverinseende, uppdrogs åt Kom- 
missarier, som ägde att besörja verkställigheten af meddelade författ- 
ningar och Fullmäktiges beslut. Riksgälds-Kontorets befattning med 
liqviden af Rikets gäld upphörde, då Konung Carl XIII och Kron- 
prinsen Carl Johan vid 1815 års Riksdag åtogo sig att besörja be- 
rörde liqvid, då belöpande sig till öfver 4 millioner Rdr Specie. — 
Från och med 1823 års Riksdag har Riksgälds-Kontoret haft sig 
ålagdt att med dertill anvisade medel bestrida en mängd i egenskap 
af dels lån, dels anslag utan återbetalningsskyldighet och dels kredi- 
tiv beviljade statsutgifter, hvarjemte detta verk dels alltsedan 1841 
haft i uppdrag att genom vissa räntebärande pappers uppköpande 
eller belåning hålla allmänna rörelsen tillhanda och för Statsverkets 
räkning förränta sådana öfverskotts- och besparingsmedel jemte an- 
dra Statens kontanta tillgångar, hvilka icke erfordras för beslutade 
utbetalningars verkställande, dels sedan 1853—1854 årens Riksdag 
haft bestyret med upplåningen och tillhandahållandet af de förjern- 
vägsanläggningarne oeviljade statsbidrag. 

De i fråga om Riksgälds-Kontoret gällande Grundlagsstadgandeu 
äro hufvudsakligen följande: 

Riksgälds-Kontoret förblifver under Riksdagens styrelse, inseende 
och förvaltning, och då Riksdagen ansvarar för den Rikets gäld. 
Kontoret ombesörjer, så kommer Riksdagen, sedan Kontorets tillstånd 
och behof blifvit i vederbörlig ordning utredda, att eeliom särskild 
bevillning tillskjuta de medel, som för betalande af denna gäld, tril 
ränta och kapital, oumbärliga finnas, så att Rikets kredit varder bi- 
behållen och vårdad (R. F. § 66). 

Konungens ombud i Riksgälds-Kontoret beviste ej Fullmäktiges 
sammankomster oftare, än då Fullmäktige åstunda att med honom 
öfverlägga (R. F. § 67); 

De till Riksgäldsverket hörandtt och dit anslagna medel må icke 
under någon förevändning, eller med hvad vilkor som helst, derifrån 
ryckas eller användas till andra behof än dem. Riksdagen bestämt. 
Allt förordnande, som deremot strider, är kraftlöst (R. F. § 68); 



123 

För oförutsedda händelser anslås (af Riksdagen) tvenne sär- 
skilda tillräckliga summor, hvilka till utbetalning å Kiksgälds-Eon- 
toret anvisas, den ena — s. k. mindre kreditivet (sednast faststäUdt 
till IV million Rdr) — att vara tillgänglig, då Konungen till Rikets 
försvar eller andre högst vigtiga och angelägna ändamål, sedan hela 
Statsrådets tankar deröfver blifvit inhemtade, finner den vara ound- 
vikligen nödig, den andra — s. k. större kreditivet (hittills 3 millio- 
ner) — att, vid infallande krig, af Konungen lyftas, sedan Han Stats- 
rådet in pleno hört och Riksdagen sammankallat — (R. F. 

§63); 

Af hvarje lagtima Riksdag utses genom lika antal elektorer af 
hvardera kammaren sju Fullmäktige att jemlikt särskildt reglemente 
förvalta Riksgäldskontorets medel och tillhörigheter. Bland dessa 
Fullmäktige utses Ordföranden först, ägande de att sjelfva inom sig 
välja vice Ordförande (R. O. § 71). 

Särskild Ansvarighetslag för Fullmägtige i Riksgälds-Kontoret 
tinnes utfördad d. 12 Sept. 1868, äfvensom Instruktion och Tjenstgö- 
ringsordning för Verkets Embets- och Tjenstemän m. fl. af den 9 
Mars 1842. — Angående styrelsen och förvaltningen af ifrågavarande 
Verk utfärdas i öfrifft vid hvarje Riksdag särskildt Reglemente; det 
senaste är dateradt d. 16 Maj 1872. 

Enligt detta Reglemente har Riksgälds-Kontoret till föremål: a) 
att ombesörja bqviden af den Svenska Statens skuld, för hvilken 
Riksdagen enligt 66 § Regeringsformen ansvarar, b) att verkställa 
alla de utbetalningar, som af Rikets Ständer och Riksdagen blifvit å 
detta Verk anvisade, c) att mottaga, förvalta och redovisa alla här- 
till anslagna tillgångar och inkomster, samt hålla Riksdagen upp- 
kommande öfverskott och behållningar tillhanda, ^0 att, i saknaa af 
annan tillgång för bestridande af beviliade och ä Riksgälds-Kontoret 
anvisade utgifter, upplåna dertill oundgängligen erforderliga medel, 
och e) att utföra alla uppdrag och åligganden, som Riksgälds-KontO; 
ret för öfrigt af Rikets Ständer och Riksdagen erhållit. — Utom deii 
s. k. extra Statsregi eringen tillhörande statsbidrag för väganläggnin- 
gar och vägförbättringar jemte andra kommunikationsarbeten samt 
vattenaftappnings- och utdikningsföretag, hvilka statsbidrag, likasom 
för öfrigt beviljade, i riksstaten icke upptagna, statsanslag, utbetalas 
af Riksgäldskontoret, bör nämnde Verk dessutom, med afseende å 
Ordinarie Statsregleringen, ersätta Stats-Kontoret dels den brist, som, 
i händelse Statsverkets inkomster för något år icke skulle uppgå till 
det derför beräknade belopp, härigenom uppkommer i tillgångame 
för statsutgifternas bestridande (hvaremot öfverskoétsmedlen å samma 
inkomster oöra från Stats-Kontoret till Riksgälds-Kontoret öfverlem- 
nas), del» den brist, hvilken tilläfventyrs kan uppstå, derest någon af 
de i egenskap 2Å förslagsanslag beviljade utgiftssummor skulle befin- 
nas otillräcklig för dermed afsedda ändamål, hvaremot besparingame 
å dessa anslag böra för hvarje år till Riksgälds-Kontoret önrerlemnas. 
Om det under något år visar sig, att statsinkomsterna åro otillräck- 
liga för bestridande af utgifterna, åligger det Riksgäldskontoret att 



124 

tillhandahålla Statskontoret det belopp Kongl. Maj:t för sl^dant ända- 
mål finner för godt bestämma, med förbindelse för Statskontoret, att 
så snart dess tillgångar medgifva, återgälda sålunda erhållet förskott. 

Fullmägtige må åt särskilda Deputerade uppdraga bestyren med 
indragningen af upptagna lån samt verkställigheten af Éiksgälds- 
Kontorets utländska liqvider. Desse Deputerade, hvilkas antal af 
Fullmägtige bestämmes, böra väljas vid slutet af hvarje qvartal. Då 
Statsverket genom RiksgäldsKontoret till grundfond för Allmänna 
Hypotheksbanken öfverlemnat obligationer å ett värdebelopp af 8 
millioner Rdr, äga Fullmägtige i Riksgälds-Kontoret att i Hypotheks- 
bankens Styrelse utse en ledamot, som skall vara Vice-Ordförande, 
samt en Revisor i den årliga revisionen af Hypotheksbankens för- 
valtning och räkenskaper. — Till upplysning om Kiksgälds-Kontoi^ets 
tillgångar och skulder samt inkomster och utgifter onentliggöres ge- 
nom tryck och utdelas med officiella tidningarne utdrag a? kontorets 
årliga hufvudbok och dess särskilda räkenskap öfver de fonderade 
jernvägslånens ränte- och amortissementsfonder, — Med Statsverket 
upprättas årligen ordentlig liqvid för det sistförflutna året. 

FnUmägtige åligger. — jemte ett noggrannt iakttagande af hvad 
i afseende å förvaltningen af Riksgälds-Kontoret och dit anslagna 
medel är stadgadt, — att omsorgsfullt vårda och befrämja detta 
Verks rätt, säkerhet och förmån, samt för öfrigt vidtaga alla på Full- 
mäktige ankommande åtgärder, i och för verkställigheten af de i så- 
dant afseende meddelade beslut och Fullmägtige gifna uppdrag. — 
Innan Fullmägtiges pröfning underställda ärenaen till slutligt afgö- 
rande företagas, böra Koynmissariatets utlåtanden deröfver inhemtas, 
så vida sådant för utredningen af härvid förekommande förhållanden 
erfordras. - Fullmägtige skola hvarje år granska Kommissariatets 
anteckningsböcker och protokoller, jemte Ombudsmannens diarium, 
samt genomgå och inventera de under Kommissariatets vård befint- 
liga låue- och säkerhets- m. fl. handlingar; de böra äfven årligen 
anställa besigtning såväl å Riksgälds-Kontorets hus samt detta Verks 
inventarier som ock å Riksdagens under deras vård och inseende 
ställda hus. — Till Riksdagens Revisorer skola Fullmägtige J^fgifva 
berättelse om Riksgälds-Kontorets ställning och förvaltning, samt till 
hvarje Riksdag berättelse för hela den tid som sedan föregående be- 
rättelses aflemnande förflutit, börande jemväl för samma tid af Kom- 
missariatet och Ombudsmannen särskilda berättelser afgifvas. Åt- 
skilliga, hufvudsakligen ekonomiska. Riksdagsbestyr så väl före som 
under Riksdagens samvaro äro för öfrigt öfverlemnade åt Riksgälds- 
Kontoret. Gemensamt med Bankofullmägtige utse Fullmägtige i 
Riksgälds-Kontoret årligen en person att, å Bankens och Riksgälds- 
Kontorets vägnar, såsom Ledamot deltaga i Göta-Kanal-Direktion. 

Fullmägtiges Kansli förestås af en Sekreterare. 

De mea Kontorets dagliga förvaltning förenade göromål och ålig- 
ganden besörjas, under Fullmägtiges öfverinseende, af 3 A'o//i//ima/i(?r. 
hvilka vid kansligöromålen biträdas af en Notarie och en Kanslist, 
samt vid uppbörden af Verkets inkomster och verkställigheten af 
dess utbetalningar af en Kassa-Bokhållare. 



125 

Hufvudboken föres och afslutas i det Kommissariatet underly- 
dande Boksluts-Kontor y hvarest äfven öfriga räkenskaps-göromål huf- 
viulsakligen förrättas. — Granskningen af Verkets räkenskaper, äf- 
vensom öfrigt revisionsarbete, med undantag af den Kommissarierne 
åliggande gransknings-skyldighet, besörjes i Eevistons-Ko7itoret, i hvil- 
ket — likasom i Boksluts-Kontoret — en Kamererare är anställd. 

Verkets rätt och talan i förefallande rättegångs- och utsöknings- 
ärenden bevakas och utföras af en Ombudsman. 

FuUmägtiges Ordförande åtnjuter i arvode 3,200 Rdr, samt hvar 
och en af öfrige FuUmägtige 1,600 Rdr. Löneinkomsterna för Embets- 
och Tjenstemännen utgöra: för Sekreteraren 5,000, Kommissarierne 
ä 5,000, Kamereraren i Boksluts-Kontoret 3,600, d:o i Revisions-Kon- 
toret 3,450, Ombudsmannen 2,300, FuUmägtiges Notarie och Registra- 
tor 2,300, Kommissariatets Notarie 2,300, Kassa-Bokhållaren och Bok- 
hållarne i Boksluts-Kontoret å 2,300, Kanslisterne, Kammarskrifvaren 
och Kontorsskrifvarne å 1,150 — 1,650 Rdr; hvarjemte för tjenstemän- 
nen i 2:dra och 3:dje graden (Kamererame, Ombudsmannen, Notari- 
erne och Bokhållarne) lönerna ökas efter 5 och 10 års tjenst ända 
till 2,500 och 3,000 i 2:dra samt 3,500 och 4,000 Rdr i 3:dje graden. 



De till Riksgälds-Kontoret under år 1871 influtna och på Konto- 
rets inkomst- och utgifts-räkning i Riksbanken insatta medel utgjorde 
25,856,674 Rdr, och Kontorets genom utassignering från samma Banko- 
räkning bestridda utgifter 27,420,318 Rdr. Sammanlagda beloppet af 
(le utbetalningar (kapitalutgifter), som för sagde år skulle af Riks- 
gälds-Kontoret verkställas, uppgick till 12,471,621 Rdr 77 öre, och 
de åt Kontoret för året anslagna tillgångarnes (kapitalinkomsternas) 
belonp till 14,226,725 Rdr 15 öre. Utan beräkning af de för jern- 
vägslånens liqviderande bildade ränte- och amorteringsfonders be- 
hållningar, uppgingo Riksgälds-Kontorets bokförda fordringar och öf- 
riga tillgångar vid 1871 års slut till 36,626,597 Rdr 80 öre, hvaraf 
fordringarne för utlemnade amorteringslån till enskilda jernvägars 
anläggande utgjorde 14,168,579 Rdr 25 öre. Utom den fonderade 
statslåneskulden, uppgingo Riksgälds-Kontorets skulder vid samma 
tid till 9,133,026 Rdr 36 öre. Kapitalskulden för de till dels Statens 
dels enskilda jernvägsanläggningar upptagna fonderade statslånen ut- 
gjorde enligt de utfärdade och vid 1872 års början ännu ej förfallna 
obligationemas bokförda belopp, 18,023,200 Rdr Rmt, 24,782,100 Thal. 
Pr. Cour. och 1,671,900 f St., motsvarande tillsammans efter antagna 
kursberäkningar, 114,096,800 Rdr Rmt, och öfversteffo med 112,189,474 
Rdr ofvannämnda ränte- och amorteringsfonders då ägande behåll- 
ningar, utgörande 1,907,326 Rdr 18 öre. De bestämda och å Riks- 
gålas-Kontoret anvisade årl. anslagen eller de s. k. "annuite terna"' 
för den fonderade statsskuldens liqviderande utgjorde vid 1872 års 
början 6,527,492 Rdr. 



.-Ä^ 



126 



Till Stats-Departementen hörande Stater 

och Korpser. 

1) tillhörande K. Jnstitie-Departementet 

Justitie-Staten. 

Domstolar i högre instanser, d. v. s. Öfver-Råtter och Högsta 
Katt, äro f. n. Hof-Eätterna med Krigs-Hof-Rätten, Kammar-Rätten 
och Konungens Högsta Domstol. Om dem är redan ofvanföre taladt. 

Såsom dömande i första instansen märkas: 
a) Härads-Bätterna, såsom allmänna Under-Rätter å landet. Der dö- 
mer Häradshöfdingen med 12 bönder (Nämndemän), "som i hära- 
det bo och dertill valde äro. De 12 kallas Härads-Nämnd; var- 
der, när dom fällas skall, Nämnden ifrån Häradshöfdingen skilj- 
aktig, gälle den mening, som Nämnden faller på, och svare den 
för dom sin, men äro ej alle i Nämnden ense, stånde vid det som 
Häradshöfding rättvist pröfvar". I hvart härad skall Häradshöf- 
ding, i domsaga med tre eller flera Härader eller tingslag, ting 
hålla, å rätt tingsstad, tre gånger om året, första gången om vin- 
tern, mellan Tjugondedag Jul (13 Jan.) och April månad, andra 
gången om sommaren mellan Valborgs- (30 April) och Midsom- 
mardag, tredie gången om hösten från medlet af Sept. till Tho- 
masmessan (21 Dec). I de landskap, der så många ting ej tarf- 
vas, förhålles härmed enligt hvad särskildt är stadgadt. I tings- 
lag, som ensamt utgör en domsaga, så ock der två tingslag äro 
till en domsaga förenade, skola årligen, från 1873 års början, 
hållas två lagtima ting, det ena, vårtinget, mellan tjugonde dag 
jul och midsommaren, samt det andra, höstetinget, mellan Sep- 
tember månads början och Thomedag. Utgör tingslag ensamt en 
domsaga, skall Häradsrätten der hälla allmänna sammanträden, 
under vårtinget sex gånger och under höstetinget fyra gånger, 
hvar Qerde Måndag eller, om helgedag då inträf&r, nästa söckne- 
dag derefter. Äro två tingslag till en Domsaga förenade, hålle 
Härads-Rätten i hvartdera tingslaget allmänna sammanträden, un- 
der vårtinget tre gånger och under höstetinget två gånger, neml. 
i ena tingslaget, under vårtinget hvar åttonde Måndag, och under 
höstetinffet första Måndagen i September och sedan Måndagen 
åtta vecKor derefter; samt i andra tingslaget under hvartdera tin- 
get de Måndagar, som infalla fyra veckor från början af hvarje 
allmänt sammanträde i förra tingslaget. Kronofogde eller Länsman 



127 

bör vid tinget alltid vara närvarande och gå Bätten tillhanda i det 
som till deras embete hörer. Utom ofvannämnde ordinarie eller 
s. k. Lagtima ting, kunna, dels med anledning af begångna grofva 
missgerningar, dels af andra orsaker, s. k. Vrtima Häradsting af 
Domaren utsättas. — Å Häradsting må ej dömas, der ej äju i 
Nämnden äro. Tingslagens och följaktligen äfven Härads-Rätter- 
nas antal utgör f. n. 320, deraf 186 lyda under Svea Hof-Rått, 
107 under Göta och 27 under Hof-Rätten för Skåne och Blekinge. 
Häradshöfdingedömens eller Domsagornas antal är 103, nemligen 
under Svea Hof-Rätt 44, under Göta 44 och under Skånska Hof- 
Rätten 15. 

b) Ägodelnings-Bättery utgörande första domstol i Ägoskiftesmål å 
landet i hvarje härad eller tingslag. Ordinarie Domaren i orten 
är deri Ordförande, derest icke vid hans förfall annorlunda af ve- 
derbörande Hof-Rätt förordnas eller Kongl. Maj:t skulle finna 
godt att särskild person dertill utse. Ledamöterne i Rätten ut- 

?:Öras af tre i landthushållning kunnige, inom häradet eller tings- 
aget boende, bofaste män, hvilka, på föranstaltande af Domaren 
i orten, inför Härads-Rätten genom socknefullmäktige utväljas. 
Uppstår skiljaktighet om beslutet Rättens Ordförande och Leda- 
möter emellan, gånffe utslag i saken efter som de fleste säga; äro 
rösterna å ömse sidor lika, gälle den mening Ordföranden biträ- 
der. Ägodelnings-Rätten sammanträder i allmänhet inom skiftes- 
laget, stundom ock å tingsstället eller annan ort, der det med 
minsta kostnad för delägarne kan hållas. Den som med dess be- 
slut finner sig missnöjd, äger öppet att hos Kongl. Maj:t (i Högsta 
Domstolen) underdåniga besvär anföra. — Ägodelnings-Rätterna 
äro till antalet lika med Härads-Rätterna. 

c) Bådstufvu-Bätter, såsom allmänna Under- Rätter i städerna. Der 
äga stadens Borgmästare och Rådmän döma. Staden, med de 
ägor, som dit lyda och inom dess rågång äro belägna, är Råd- 
stufvu-Rätts Domsaga. I de städer, der målens antal så fordrar, 
böra flere afdelningar af Rådstufvu-Rätten vara, och göromålen 
dem emellan fördelas, såsom å hvarje ställe lämpligast finnes, 
dock så, att lagfarts-, intecknings-, äktenskapsförords-, bouppteck- 
nings-, arfs-, testaments- och förmynderskapsärenden samt frågor 
om rätt till börd och lösen af fast egendom för hela staden till 
en och samma afdelning höra. Hvar Måndag eller, när helgedag 
å Måndag inträffar, nästa söcknedag derefter, skall Rådstufvu- 
Rätt hållas; trade ock Rätten dessemellan tillsamman, så ofta det 
tarfvas och Ordföranden derom tillsäger. Rådstufvu-Rätt är dom- 
för der tre i Rätten sitta. Blifva ej Rättens ledamöter om slutet 
ense, gånge dom i saken efter som de fleste säga. Äro på hvar- 
dera sidan lika många röster, gäller det, som den främste i Rät- 
ten bifallit, men i brottmål deras mening, som fria, eller den lin- 
drigast är. — I Stockholm finnas af Rådstufvu-Rätten 6 afdelnin- 
gar utom en för tullmål, i Göteborg 2 afdelningar samt en för 
tullmål, i Malmö, Gefle och Calmar, 2 afdelningar i hvardera, i 



128 

alla öfriga städer en afdelning, utom Skanör och Falsterbo, som 
hafva gemensam Rådstufvu-Rätt, samt Borgholm, Skellefteå och 
Haparanda, som sakna egen jurisdiktion. Hela antalet af Råd- 
stuivu-Rätter utgöra 85, deraf på Svea Hof-Rätt komma 39, på 
Göta 34 och på Hof-Rätten för Skåne och Blekinge 12. (JfrStå- 
dernes Verk m. m. under K. Civil-Departementet). 

d) KrUfs-liätter. Förste domstol vid krigsmakten är Krigs-Rätt, neml. 
Regements-Krigsrått vid hvarje af de till arméen hörande rege- 
menten eller korpser; Stations-Krigsrätt vid hvarje af Sjöförsva- 
rets stationer; Garnisons-Krigsrätt å garnisonsort eller i fästning; 
och Fält-Krigsrätt för afdelning af krigsmakten, som är i fält 
eller på sjötåg stadd eller består af särskilda till olika regemen- 
ten, korpser eller stationer hörande trupper, hvilka, utan att vara 
i fält, äro i läger eller eljest till gemensam tjänstgöring samman- 
dragna. Krigs-Rätt utgöres af fyra militära ledamöter och en 
Auditör, som är föredragande och protokollsförande; åklagare är 
Regementsvåbeln. Andre domstol är Krigs-Hof-Rätten (se ofvan) 
eller Öfver-Krigsrätt för armé, som utom riket är, eller för flotta, 
som är stadd på sjötåg, eller för begge gemensamt, hvilken sist- 
nämnde Domstol utgöres af en Generals- eller Amiralsperson, så- 
som Ordförande, och tre Regements-officerare, jemte en Öfver- 
Auditör, såsom öfrige ledamöter. Öfver desse Domstolar är Hög- 
sta Domstolen, deri två militärpersoner af högre grad böra öfver- 
vara och rösta öfver sådane mål, som från Krigsdomstolarne dra- 
gas under Konungens pröfning. För vissa utomordentliga fall är 
äfven Stånd-Rätt föresKrifven. — I allmänhet äro endast förbry- 
telser af Militärer i tjensten eller under tjenstens utöfning föremål 
för Krigs-Domstolarnes handläggning. 

é) Städernes Magistrater, hvilka handlägga ekonomi- och politimåK 
dock att i Stockholm, Göteborg, Norrköping, Carlskrona och Eskils- 
tuna särskilda Poliskamrar äro inrättade för upptagande af s. k. 
polisförbrytelser, m. m. (se i öfrigt under K. Civil-Departementet). 

/) Kongl. Maj:ts Befallningshafvande (jfr under K. Civil-Departemen- 
tet), såsom dels utöfvande högsta polismyndigheten i länen, dels 
ägande att, med iakttagande af hvad lag derom bjuder, upptaga 
och pröfva utsökningsmål äfvensom åtskilliga ekonomi-mål. 



Fångvårds-Staten. 

För Embets- och Tjenstemännen vid Rikets Straff- och Arbets- 
fängelser är Instruktion utfärdad d. 11 December 1860. 

Enligt K. Fångvårds-Styrelsens berättelse om Fångvården för år 
1870 uppgick antalet af de under berörda år i följd af åtal för brott 
häktade till 13,127 eller 0,8 1 procent af årets folkmängd. År 1865 
var antalet 8,549 eller 0,2i procent; år 1855: 8,636 eller 0,24 procent 



_129 

och år 1845: 8,777 eller 0,26 procent af folkmängden. År 1869 ut- 
gjorde antalet 14,588; år 18(>8: 13,219; år 1867: 11,649 och år 1866: 
10,354. Antalet tillkomne Straff-arbetsjångar under år 1870 var 2,190, 
deraf 61 lifstidsfångar, 511 straffarbetsfångar för viss tid i gemensam- 
hetsfängelse och 1,618 straffarbetsfångar för viss tid i cell. Under 
samma år undergingo 745 personer fängelse, deraf 148 qvarvoro vid 
1869 års slut, samt 8,795 personer fängelse vid vatten och hröd. af 
hvilka 111 ankommo till fängelserna 1869. Antalet af dem, hvilka 
for försvarslöshet och olofligt kri?igstri/kande under loppet af år 1870 
häktades, uppgick till 3,884, och af dem, som under nyssnämnda år 
för försvarslöshet hallos till allmänt arbete till 1,064, deraf 577 från 
1869. 43 personer voro 1870 bysatte, deraf 40 under året tillkommo. 

Vid slutet af 1870 funnos i Stockholms stads häkte samt i Ri- 
kets samtliga Läns- och Kronohäkten, åfvensom Straff- och Arbcts- 
tangelser, jemte Krono-arbetskorpsen, följande antal fångar,*nemligen : 

ransakning- och transportfångar 348. 

lifstidsfångar 900. 

ätraffarbetsfångar på viss tid: 

i gemensamhetsfängelse 2,104. 

i cell 1,041. 

för undergående af fängelse 136. 

•> » » » vid vatten och bröd 117. 

för försvarslöshet och olofligt kringstrykande häktade 78. 
för försvarslöshet till allmänt arbete hållne fångar: 

dömde 864. 

frivillige 362. 

i bysättnigshäkte .' 1. 

Summa 5,951 fångar. 
Allmänna Straff- och Ärbetsfängelser voro vid ifrågavarande tid: 
a^ för mankön: fångar. 

i Landskrona (för lifstidsfångar) 339. 

i Varberg d:o 397. 

i Carlskrona 472. 

i Stockholm, å Långholmen 899. 

i Malmö 314. 

å Xya Varfvet vid Göteborg 153. 

h") för qvinkön: 

i Stockholm, å Norrmalm 427. 

i Norrköping 212. 

i Göteborg %. 

Kronoarbetskorpsen organiserades genom K. Br. d. 8 Aug. 1842. 
Den indelas f. n. i en Soldatklass, en Fästningsklass och en Pionier- 
klass. — Soldatklassen består af s. k. "Kapitulanter" eller utstrukne 
Soldater och benämnes Disciplin-Kompaniet samt utgjordes vid 1870 
års slut af 151 man, af hvilka 26 voro frivilliga. Fästningsklassen 
(försvarslöse) var stationerad å Carlsborgs fästning, utom ett detache- 
raent. som förlagts vid Borghamn. Af fästningsklassen voro 341 

Stat. Handbok. " 



dömd 



nallea ^im 1 
holm tOi rausiilv 
fängar samt 1 k 
krOQohAktena 



P n erll t e forsvarslosejaf KronoarbetB- 
m t d »84 man (derat lb7 dömde och 117 
erad v d ^ axholm Hela antalet Kronoar' 
4 2 
\[(U ta Propoa t on och de af Rikets Ständer 
ISll beviljaae anslag bonades Ar IMS uppfö- 

na fatt ellfangelte na ocn har numera denna 

Tidtomfattand eform aä till vida fnltändats att icke blott Stockholms 
stad och Biketb 4 1 n ttro försedda hvardera med s tt särskilda efter 
cellB'ste t åtta le fSngelse atan äfren flera m ndre Kronocell- 
fängelse hl f t M fo le til gemensamt begagnande för vissa städer 
o h angriL '^a de Ll åder 

ar antalet cellfängelser hela riket 37 (med 
ml utom de 24 läusfåDgelsenta^ ett i Stock- 
ngar och 3 kronohakten deratadea för strafF- 
kten I andra städer LänsiUngelsema och 
kbolm åro afiedda dels för ransaknlngsfån- 
dömda till tangelse utan arbete eller till 



•itr fla 
D 
I ga 
för 1 
bchäl 



Ir 

]e fänge med ta af kostnaden vid samt- 
tgjorde (18 ) 32 ss öre deraf 26.3 öre 
i b e föT beklädnad och sängkläder. Den 
(fudokomm t fängvärdeo för fångars och kro- 
utgjorde är 1870 174075 Rdr 3 öre samt i 
iftiO Ij7 >23 Edr 93 re btatens utgifter 
nderhäll tgjorde är 1'^ O 1 822,310 Rdr 3!i 
i re m nd e än IHbS 



3) tilMiörnnile K. Utrikcs-De|iart«ncBtet. 

K. Maj:t3 Beskioknlngar tiU Utrikes Magter. 



Rcsli' 



I. Maj:ts Sändebud utfärdades d. 21 Oktober 
i i flera delar icke vidare tillämpligt, aldiig 



17G5, • 
blifvit t 

Jeiiihl.: .:1 Maj:t senast fastställda filat utg&r aflönin- 

Sen fiiv i riM.i. . II . . l'aris och London med 64,000 Rdr Rmt för 
vardera. Envovi^ii i IVtersburg med 60,000, Envovén i Wien med 
33,000 Hdr, d:o i Köpeiihamn med 36,000 Rdr, d:o i Berlin med 36,000 
HA, .i.„ : Washington med 16,000 Rdr, Hinister-Residenterne och 



när, 



131 

Chargés-d'Affaires med 2,000*)— 18.000 Rdr, Legations-Sekreterarne 
med 4,000—8,000 Rdr, DrogmaDnen i CoDStantiiiopel 4,000 Rdr, Lega- 
tions-Predikanten i London med 4,000 Rdr och Legations-Predi- 
kanten i Constantinopel med 2,000 Rdr. — För hela Minister-Staten 
är i Riks-Staten anslagen en summa af 340,800 Rdr, hvartill komma, 
utom 48,000 Rdr till skrifmaterialier, expenser samt extra utgifter, de 
från Konungariket Norge inflytande bidrag (43,000 Specier). 



Svenska ocli Norska Konsuls-Staten. 

Gällande Konsuls-Stadga är af Kongl. Maj:t utfärdad d. 20 April 
1858. Stjrrelsen af Konsulatväsendet tillkommer Stats-Ministern för 
Utrikes Ärendena i allt, som rörer de förenade Rikena gemensamt, 
K. Kommerse-Kollegium i hvad särskildt ansar Svenska samt Norska 
Regerings-Departementet för det Inre, då fråga är om Norges sär- 
skilda angelägenheter. 

Konsuleme äro berättigade att, hvar för sitt distrikt, uppbära 
låstafgift af Svenska handelsfartyg med 12 öre Rmt för hvarje svår 
läst af fartygets drägtighet, samt af Norska handelsfartyg med 4 sk. 
Norskt Specie för hvarje kommersläst. Denna afgift erlägges dock 
endast i namn, der Konsul eller Vice-Konsul finnes, och för fartyg, 
som intager eller lossar last. För fartyg, som under samma resa los- 
sar eller lastar i särskilda hamnar inom samma Konsuls-distrikt, er- 
lägges lästafgiften endast med half^a beloppet i öfriga hamnar, utom 
den första, der lossning och lastning egt rum. — I hamn, der Vice- 
Konsul är anställd och Konsul ej har sin station, skall hälften af den 
inflytande lästafgiften tillfalla Vice-Konsuln och. den andra hälften 
Konsuln i distriktet. 

K. Utrikes-Departementet offentliggör periodiskt förteckningar 
öfver Svensk-Norska Konsuls- och derunder lydande Vice-Konsuls- 
stationer. 



3) tillhörande K. Landtförsyars-Departementet. 

Arméen. 

Högste BefälliafVare. 

öfver Rikets Krigsmakt till lands och sjös äger Konungen högsta 
befälet. Näst Konungen är Statsrådet och Chefen för K. Landtför- 



*) Utom frän Konsnlsfondeo. 



132 

svars-Departementet Befälhafvare öfver Arméen, i hvilken egenskap 
honom tillkommer att med Chefs magt och myndighet afgöra frågor, 
som röra disciplinen. 



Generalitetet. 

Generals-beställningar äro: Chefen för Lif-Gardes-Brigaden, de 5 
General-Befålhafvarne, Kavalleri-Inspektören, General-Fält-Tygmästa- 
ren och Chefen för Artilleriet samt Fortifikations-Generalen (Chef 
för K. Fortifikationen). 

Generalsgraderna äro: a) Fält-Marskalk (värdigheten utdelas en- 
dast under krig), h) General, c) General-Löjtnant, d) General-Major, 
e) General-Adjutant (värdigheten sedan 1842 icke utdelad). 

Antalet af de till Generalitetet hörande personer utgjorde, enligt 
1872 års rangrulla 31, deraf 7 General-Löjtnanter och z4 General- 
Majorer.*) 



Staberna. 



Staberna verkställa Befålhafvarens befallningar och T)esörja den 
militära skriftvexlingen. Utom H. M. Konungens och de Kongl. Prin- 
sarnes Staber, hvilka äro rent personliga och kunna betraktas såsom 
militära afdelningar af de resp. Hof-Staterna, märkas a) General- 
Staben och h) Artilleri-Staben. 

(i) (jferferal-Stahen, stående under Chefens för K. Landtförsvars-Depar- 
tementet chefskap, utgöres af 1) General-Stahs-Ofjicerare^ hvilka, 
med bibehållande af innehafvande grad vid vederbörande Rege- 
mente eller Arméen, förordnas att t. v. vara General-Stabs-Offi- 
cerare och tjenstgöra vid sina resp. Korpser, då de icke äro till 
Stabs-tjenstgöring beordrade. Hvarje General-Befälhafvare, Che- 
fen för Gardes-Brigaden, Kavalleri-Inspektören och Militär-Befäl- 
hafvaren pä Gotland hafva hos sig anställd en Stabs-Chef af 
General-Staben. Vid erhållande af Regements-Chefs-, Öfverste- 
Löitnants- eller Förste Majors-beställning på stat upphör för- 
ordnandet att tillhöra General-Staben; 2) Topografiska Korpsen, 
för hvilken Instruktion är utfärdad d. 11 Nov. 1834 och K. Regle- 
mente d. 9 Nov. 1838, har i fredstid till åliggande att uppmäta 
och aifatta fullständiga, på trigonometriska operationer och astro- 

*) Förteckning å Svenska Fält -Marskalkar från början af 1600-talet till 
nyare tider se Adm. oeh Stat. Handbok 1868, s. 147. 



133 

iiomiska observationtjr grundade militärkartor öfver Riket, åtföljda 
af topografiska och statistiska beskrifningar, att författa planer och 
beskrifningar öfver försvarslinier och militärställningar n^. m., att 
vårda Krigsarkivet och att. af dess handlingar och materialier, 
författa Rikets krigshistoria o. s. v.; samt i krig besörja den i äl- 
dre arméorganisationer förekommande General-Qvartermästare- 
Stabens förrättningar, såsom att skaifa upplysningar om krigsor- 
ten, uppgöra marsch-router, utse läger och qvarter. utföra rekog- 
nosceringar, afteckna ställningar, träffningar och marscher samt 
härigenom samla materialier till krigets historia. — Den vid Korp- 
sen anställde Professor föreläser, vid Krigs-Högskolan, Mathema- 
tikens tillämpning å Geodesien, Projektionsläran och de för Korp- 
sens behof nödiga delar af Astronomien. I fredstid användas 
vid de topografiska arbetena särskildt kommenderade Officerare 
af Arméen äfvensom ett antal vid Korpsen anställde Under- 
Officerare. 
*) Artilleri-Staben utgöres af ett härtill beordradt antal Artilleri- 
Officerare och tjenstgör — under en egen Chef — såsom Chefens 
för Artilleriet Stab. 



Arméens Indelning. 

Arméen utgöres af Sta^n-trup^ier och Besei'V'trupper. 

Sfam-trupper äro trupper af väl öfvadt manskap, ämuadt att vara 
en kärna, kring hvilken ett större antal icke fullbildadt manskap 
kan, når så behöfves, samla sig, för att derigenom lättare bildas för 
kriget. De kallas äfven Stä7idiga truppw och äro organiserade på 0) 
Regementen och Korpser, h) Bataljoner och (vid artilleriet) Divisio- 
ner, c) Kompanier, (infanteriet, Fortifikationstrupperna och P'ästnings- 
Artilleriet), Sqvadroner (kavalleriet) och Batterier (artilL). 

Feserv-trupper äro sådane, hvilka under fired endast öfvas, men 
först i krigstid äga egentlig tjenstgöringsskyldighet. 



Arméen indelas i öfrigt dels ur /ört^fl/^wiw^Ä-synpunkt, dels efter 
olika vapenslag^ dels slutligen efter särskilda distrikt eW^v fördelningar . 

I förstnämnda hänseende fördelas Arméen i: 

3) Bevärings-manskap, 

4) Extra Roterings-manskap, 1 Reaerv-truDoer 

5) Gotlands National-Beväring, ^ ^^^®^^ trupper. 

6) Frivilliga Skarpskytte-Korpser. 



134 

1) Indelta trupper* 

Indelningscerkets första början kan återfinnas redan under äldsta 
tider i Härads- och Skeppslags-indelningen samt dessas åliggande att 
uppställa ett visst antal krigare. Efter vikingatågens upphörande 
förföll dock alltmer denna organisation, hvarjemte inre oroligheter 
och unionstidens strider införde bruket af värfvade trupper. Gustaf 
I ordnade sedermera krigsväsendet, och hans plan att till manskapets 
underhäll anslå vissa jordlägenheter fullföljdes vidare af Carl IX och 
Gustaf II Adolf, så att redan vid den tiden en del af hären aflöna- 
des medelst krono- eller skattehemman (s. k. militie-hemman), öfver 
hvilka särskilda militie-j ordeböcker upplades. Från Carl XI räknar 
indelningsverket imellertid sitt egentliga upphof. Dalarne hade redan 
år 1621 åtagit sig att, mot befrielse frän utskriftiing, hälla ett visst 
antal knektar; de öfrige provinserne följde småningom exemplet, och 
1682--1689 afslötos dylika s. k. knekte-kontrakt med alla provinser, 
ehuruväl indelningsverket först med år 1733, då det fastställdes i 
Österbotten, kunde sägas vara fullbordadt. Hufvudgrunden derför 
var, beträffande Indelta Infanteriet eller s. k. Rothålls-Regementenay 
att 2 (stundom 1^) hemman, utgörande en Bote, utan afräkning ä 
kronoräntan, genom legning anskaffade och underhöll en soldat, som 
till bostad erhöll ett torp inom roten, hvaremot Kronan till befölets 
aflöning och förseende med bostäder anslog dels kungsgårdar och 
kronohemman, dels kronoräntor. Indelta Kavalleriet åter, hvars upp- 
rinnelse kan sökas i den af Magnus Ladulås inrättade adliga rust- 
tjensten (hvaraf ända till slutet af fön*a seklet ett minne qvarstod i 
s. k. Adelsfanan), och som genom Carl IX:s förordning år 1603, att 
hvarie ryttare skulle tilldelas en gård af bestämd ränta eller ock 
erhålla en viss spaiimålsränta från ett bestämdt skattehenunan, äfven 
fick sin aflöning grundad på jordegendom eller förläningar, ordnades 
sedermera först af Gustaf^ Adolf, så att hvarje ryttare underhöll sig 
sjelf, med häst, beklädnad och vapen, för en viss hemmansränta, och 
sedan af Carl XI, som i sammanhang med det öfriga indelningsverket 
eller roteringen utsåg och bestämde de hemman (i allmänhet de bästa 
krono- och skattehemman), hvilka — mot eftergift af kronoräntan — 
skulle, såsom Busthåll anskaffa och underhålla ryttare, som, i likhet 
med soldaten, erhöll ett särskildt boställe. Under senare tider har 
väl en icke ringa del af Busthålls-Kavalleriet (i allmänhet dock en- 
dast för viss bestämd tid) afsutit, hvarjemte såväl ny rotering (de 
båda Skånska Infanteri-Regementena) som rotejemkning (t. ex. i 
Jemtland) vid Infanteriet verkställts, men hufvudsakligen är dock 
Carl X[:s indelningsverk ännu beståndandé, och 80 § i Keg.-Formen 
stadgar, att "Krigsmagten till häst och fot så väl som Båtsmanshållet 
af rotering och indelning förblifver vid de med landet och städerna 
upprättade kontrakt och indelningsverk, hvilka till deras hufvudgrun- 
der skola orubbade vara, intilldess Konungen och Kiksdagen nnner 
nödigt någon ändring deruti samfäldt att göra, kunnande ingen ny 
eller tillökad rotering, utan genom Konungs och Riksdagens samman- 
stämmande beslut, tillkomma." 



135 
Indelta Regementen och Korpser: 

a) Kavalleri, 

1. F. d. Svenska Adelsjane-Begementet^ bestående af 550 man (deraf 
150 i Finland), har sedan 1720 icke uppfordrats, ehuru befälet 
hölls fulltaligt ända till slutet af 1700-talet. 

2. F. d. Lif'Begementet till Häst, 1,505 man, fördeltes år 1792, såsom 
Lif-Begements-Briaaden, i 3 särskilda Korpser. Den ena af dessa, 
som till 1815 kallades Lif-Begements-Brigadens Kuirassier-Korps, 
benämnes sedan dess: 

Lif-Begementets Dragon-Korps, indelt på 505 N:r, i Stockholms 
(utom Södertörn) och IFpsala län samt (till ringa del) i Gefle- 
borgs län. 

Den andra Korpsen, som afsatt 1792 och 1804 samt benämn- 
des Lif'Begements- Brigadens Lätta Infanteri-Bataljon, heter sedan 
1804 Lij-Bege mentets Grenadier-Korps, och är, med 500 N:r, indelt 
i Westmanlands, Södermanlands (Kungadömets domsaga) och Stock- 
holms län (Södertörn). 

Den tredje Korpsen, 1792 benämnd Lif-Begements-Brigadens 
Lätta Dragon-Korps, kallas sedan 1796 Lif-Begementets Husar-Korps 
samt är, med 500 N:r, förlagd i södra delen af Örebro län^Wadsbo 
härad af Skaraborgs län, Åkerbo härad i Westmanland och Wing- 
åker i Södermanland. 

3. F. d. Westgöta Kavalleri-Begemente, kalladt från 1770 ömsom Dra- 
goner, ömsom tungt Kavalleri, och sist från 1802 Westaöta Linie- 
Dragon-Begemente, afsatt 1811 och förändrades till Infanteri, be- 
nämnes nu Westgöta Begemente samt är indelt på 1,000 N:r i 
Westergötland. 

4. F. d. Östgöta Kavalleri-Begemente, från 1770 Kuirassierer, afsatt 
1791 och benämndes Lif-Grenadier-Begementets Busthålls-Division 
samt kallades 1816 Andra Lif-Qrenadier-Begementet. Det är med 
1,000 N:r förlagdt i Östergötland samt Tjust härad af Calmarlän. 

5. Smålands Kavalleri-Begemente, från 1792 lätt Kavalleri, benämndes 
1801 Smålands Lätta Dragoner, delades 1812 i 2:ne Korpser, af 
hvilka den ena bibehöll benämningen Dragoner till 1822, hvarefter 
den kallas Smålands Husar-Begemente, som med 500 N:r är för- 
lagdt i östra Småland (Calmar län, utom Tjust, Södra Möre och 
Öland: Kronobergs län, utom Sunnerbo och Allbo; Jönköpings 
län, utom Östbo, Westbo, Westra, Mo och Wista härader). 

Den andra Korpsen afsatt vid Regementets delning 1812, be- 
nämndes till 1824 Smålands Dragon-Begementes Infanteri-Bataljon 
och kallas sedan sistnämnde år Smålands Grenadier-Bataljon. Den 
är, med 500 N:r, indelt i vestra delen af Småland (Allbo, Sunnerbo, 
m. m. i Kronobergs län, Vestra, Östra, Tveta, Mo, Westbo, Östbo 
i Jönköpings län.) 

6. Norra Skånska Kavalleri-Begemeyitet, från 1801 benämndt Skånska 
Linie-Dragon eller Lätta Dragon-Begementet, men sedan 1806 Skån- 



i3t; 

sU H sa Keye e tel består af 1 000 \ r o 1 är ndelt no n norra 
ocb vestra delame af '>kåne 

7 "iodra SUtmU Kaeaile > 1 ej n/el kalladt åren 1805— 182* Sta »- 
i*o Ka dhm er Eege uentel sedermera Sia ai 1> ayo h getienttt, 
äT nted 1000 Nr ndelt noidöstra östra och södra bUne 

K t I Boiiittans Ii ägan E gemenU 1 'T benämndt Bol ila g QrSna 
Drayu t afeatt ITT? lT8j och I?!)! aamt be ämnes i u såsom lu- 
fanter Bohu$lans Bege ente I olikhet med förhällan let vid det 
ofr „ii afsutna KavaHer et, hvars ustl ailare efter kont aktsenlig 
t d k noa åläggas fullgöra rusttjeusten fti letta Regemente (sö- 
d a ) taljoneo 1862) för andladt tiil ständ gt infanteri Det består 
%i H)l man ocl är inlelt Bohuslän (utom oarne) 
F I / mila d ha aller Konpa sedan 1802 Je ntl nd Häitjä- 
a i urfro» förändrades lö30 1 11 Je ti nd H (jagar Korps. 

Fen I ar 'OO ^ r och kr ndeJt pro nsen Temlland 

b) I fantert 

1 Ijlu ä» Be e enie fon Kon/i Maj I J 1 / snte til olt, är 
ned 1 -W V r ndelt i Upsafa och "stockholn s lä (ulon '^öder- 

tbm Svartsj Ölandet och dela af Roslagen) 

2 ir est a land» Rege nente är med 1 20C man udelt W estnian- 
Ittnd Kopparbergs (hasgärds och \ ester Bergslagens, fögderier) 
sa t Örebro län (endast Fell ngsbro håra 1) 

-i S d ailandi Seg et 1 200 man är forlagdt b dermanlands 

län 
å Oiti II hegemente 17J1— ISlbbenämndt./,/ ( eiadt Beje enleli 

Roll Us Divttion Bedermera Farsta I tf grenad e- Rege ntet består 

af U44 N r och är mdelt i Östergötlands län 
'^ F d ^eTti.e^och }t er alandi Begeme? le iels,\es Kli 1 2 ne h araf««.- 

n) \ kst Begemen/e har 766 Nr och är ndelt i Örebro län (utom 
Ke gelagema som äro fr a från rotenng)EHn t ^\isnum3 ölme. 
^^ äse Carlatads och K Is härader at Wern lands län samt det 
u Ira 

') ir rmlande i jeae le med 908 rotar är forlagdt den Tester 
on Klarelfven belägna delen af ^ crmlauds lan 
b la I j* Beg ne le med 1200 ^ r är fQilagdti Skaraborgs län 

(uto Åse Wiste kållands och K nnefierdinga härader) 
7 Wes gOta-Ilalt Rege lenle 1,200 man. ndelt nysibemålde 4 hära- 
der äf Skaraborgs län Dalslands samt Kull ngs Vi äne och Bjerke 

1 ära ler af Elfsborgs län 
H 1 1 h gi Be e ni 1 200 man ndelt Marks W edens Bolle- 

bf^h Kinds Itedvägs Äs och laseuels 1 ärad er af Elfsborgs län 

samt Säl edals hårad af Guteborgs och Bohus lan 
!i. JiinHpinga Segemenle, 1,100 man. indelt i Jönköpings län (utom 

li-strn liärad). 



137 

10. Calmar Eeyemente, med 1,100 mau, förlagdt i 8ödra Wedbo, Östra 
och Vestra härader af Jönköpings län, Uppvidinge och Konga af 
Kronobergs län samt Calmar län (utom de till Båtsmanshåll an- 
slagne rotar). 

11. Krovohergs Kegejnente, 1,100 man, indelt i Kronobergs län (utom 
Uppvidinge härad). 

12. Norra Skånes Begemente, upprättadt år 1813 och följande år, har 
984 N:r, och är indelt på Christianstads län (utom Ingelstads, 
Järrestads och Allbo härader) samt Harjagers, Frosta, Onsjö, 
Luggude och Rönnebergs härader af Malmöhus län. 

13. Södra Skånes Regemente, upprättadt 1813 — 1817, är på 1,002 N:r 
indelt i Södra Skåne eller de delar af Malmöhus och Christian^ 
stads län, som ej äro roterade på Norra Regementet. 

14. Dal-regetnentet, 1,200 N:r är indelt i Kopparbergs län, med un- 
dantag af Vest er-Bergslagens och' en del af Näsgårds fögderier. 

15. Helsinge Regemente, 1,200 N:r, är indelt i provinserna Gestrikland 
och Helsingiand. 

16. F. d. Jefntlands Regemente (före 1770 benämndt Dragon-Rege- 
mente) kallades sedan 1820 Jemtlands Fältjägare-Regemente och 
sedan rotejemkning 1853 fastställts, Jemtlands Fältjägare-Ko7-ps. 
Den består af 525 N:r och är indelt i de orter af provinsen Jemt- 
land, som ej hålla Hästjägare. 

17. F. d. Westerhottens Regemente, sedan 1829 kalladt Westerbottem 
Fältjägare-Regemente, delades 1841 i 2 Korpser, hvaraf en kal- 
lades: 

Westerhottens Falt jägare-Korps. Den är 460 man stark och 
indelt i Westerhottens län, med undantag af Lappmarks-socknarne 
(som äro fria från rotering) samt Nordmaling och Bjurholm. 

Den andra Korpsen kallas (sedan 1841) Norrbottens Fältjägare- 
Korps, har 483 rotar (deraf dock en stor del indragne) och är 
indelt i Norrbottens län (utom Lappmarkerna). 

18. Göteborgs Stadsvakts-Kompani^ 44 man, indelt i Säfvedals härad, 
står under Justitie-Borgmästarens i Göteborg befäl. 

2) Yärfyade trupper. 

Afven efter indelningsverkets genomförande fortfor behofvet att 
äga värfvade trupper dels för garnisonstjensten, dels till special vap- 
nen, hvilka fordra vidsträcktare öfning och längre öfningstid. 

Med värfning menas frivillig öfverenskommelse mellan Staten 
och den som i krigstjenst önskar ingå, att med vissa vilkor tjena 
viss tid. Den sker genom Kompani-Cheferne, hvilka under gemen- 
sam ansvarighet genom s. k. passevolans-kontrakt förbinda sig att, 
under vissa vilkor och emot vissa s. k. rekryteringspenningar, hålla 
nummerstyrkan fullständig, samt innefattar å ena sidan förbindelse 
att tjena en viss s. k. kapitulationstid af 3 — 12 år, och å den andra 
bestämmandet af det belopp, som den anvärfde skall erhålla. Efter 
uttjenad tid kan rekapitulation ega rum. 



138 

Värfvade trupperua aflönas och underhållas omedelbart af Stats- 
kassan, samt äro, med undantag af Wermlands Fältjägare-Regemente, 
förlagda till ständig tjenstgöring i Rikets fästningar eller garnisons- 
orter. 

1. K. Fortijikationen. Denna Korps bestod förut af Fortifikations- 
och Fältmätnings-Brigaderna, men sedan är 1831 den sistnämnde, 
under benämning Topografiska Korpsen förenats med Greneral- 
Staben, erhöll Fortifikations-Brigaden namn af Ingeniör-Korpsen, 
hvilket år 1866 förändrades till Fortifikationen. Enligt Instruktion 
af d. 13 Aug. 1811 åligger Korpsen befattningen med fästningars 
och fältverks anläggande, byggnad, underhållande, anfall och för- 
svar. Egentliga stationen är i Stockholm, hvarifrån Officerarne 
kommenderas till de arbeten och befattningar, som skola utföras. 
Fortifikationens trupper bestå f. n. af 1 bataljon (3 kompanier, 
hvartdera å 120 man) pontonierer, till krigs-brygge-utredningens 
betjenande. Under innevarande år uppsåttes ett Fältsignal-kompani 
å 120 man och enligt beslut vid 1871 års riksdag skall en batal- 
jon (3 kompanier, hvartdera å 120 man) sappöreroförtöfvadt bildas. 
Till upprättande af Ingeniör-trupper hafva anslag vid 1853—54, 
1862 -63 och 1865—66 årens riksdagar blifvit beviljade. Dessa 
trupper bestå numera, under namn at Pontonnier-hataljonen, af 3 
Kompanier, hvartdera på 120 man. De äro ämnade att utföra så- 
dana i krig förekommande arbeten, som afse krigsrörelsernas un- 
derlättande, stridsställningarnes förstärkande m. m., äfvensom sapp- 
och minarbeten. / 

2. Artilleriet fördelades år 1794 på 4 Regementen, Svea, Göta, Wen- 
des och Finlands. 

a) Svea Artilleri-llegemente utgöres af 6 åkande batterier och 1 
fotbatteri, hvartdera å 8 kanoner, samt 2 depöt-kompanier. 
Tygstatskompaniet inberäknadt, har det en nummerstyrka af 
1,001 man, och är förlagdt i Stockholm, Hernösand (Fot-batte- 
riet) och Waxholm (Depöt-kompanierna). 

b) Göta Ärtilleri-Begemente utgöres af 6 åkande batterier, hvart- 
dera å 8 kanoner, samt 3 Depot-Kompanier, har en nummer- 
styrka af 975 man och är förlagdt i Göteborg, med Depoter i 
Carlsborgs och Carlstens fästningar. 

c) Wefides Ärtilleri-Begemente utgöres af 4 ridande och 2 fotbatte- 
rier, hvartdera å 8 kanoner, har en nummerstyrka af 750 man 
och är förlagdt i Christianstad, med Fot-batterierna i Lands- 
krona. 

På Kongl. Maj:ts framställning beviljade sistl. års riksdag 
nödiga medel för successivt ombildande af Artilleriet, till följd 
hvaraf samtliga Artilleri-Regementen komma att bestå af 10 
åkande eller ridaude batterier å 6 kanoner. Denna ombildning 
tager sin början d. å. vid Wendes Art.- Regemente. 

Under General-Fält-Tygmästarens direkta inseende står en 
särskild, Artilleriet tillhörande, Fgrverkare-Kor^ps (före 1845 Ra- 
ket-Korps), hvarvid Officerare och Under-Officerare beordras 



139 

frän Artillen-Regementena. och hrskis Äiis£i£iLLde är au. jemte 
öfriga en sådan Korps' pxrotekniska arbeurn. t'örfårdiga de för 
Arméens behof erforderliga kopparpatroiier. Ilenna Korps är 
förlagd å Marieberg. 

3. Konungens Lif-Garde tiU hOM hette fömt Utta Dragonerna af 
Kongl. Maj:ts Lif- och Hos-Tmpper samt uppsattes från b^iijaa i 
Finland såsom en tmpp Lätta Imigoner ^177*»). hrilken flyttades 
till Stockholm \ii2 och 1777.- I>et är garnisons-regemente' i hof- 
vndstaden och består af iOJ man. 

4. Husar-Begementet Konung Carl XV hette i medlet af förra sekkt 
Kongl. Husarerna, sedermera 3/^r»^r*ir4i Km^rerna, åeretier Knrm- 
prinsens Husar-Begemmi^, ocii erhöll år 1^>.» sin nurarande be- 
nämning. Det ntgöres af f>iO man. förlagde i 3Ialmö. Ystad, Hel- 
singborg, Engelholm och Götel/org. 

5. Konungens Svea Lij-Garde ans^r» apprättadt år 1613 och ^ledes 
yara det äldsta i STenska ArméeD. iJet uppkallades efter Konun- 
gen (Gustaf Adolf), benämnde* sedan ¥*ii*i*.errea* lUg^mKnt^ie^t/sr 
Chefen Jakob De ia^GAiåi*:), Krnung^ns Hoj-E^gfrmenU, li^^j*: Mintet 
af Garden, Gula R^^tment^t o. S- t., tills det under Carl XI erhöll 
benämningen Xiz-^arrfe- //// /^^^ under Gustaf 111 Konurtgetfn ölu och 
Gula Lijgarde,' llitA S^ea ' IJ/gard^, V**P* Lif gar dH till fot, 180^ 
Fleettcoodska Värfvade Reg^m^nU:t och slutligen 1^/,^ Sr f:a Lif -Garde ^ 
Det gör gamisonstjenst i hufTudstaden och består af ?5i^i man. 

♦j. Konungens Andra Lii-^jarde upprättades 1741 af sedermera Fält- 
Marskalken Grefre Oustaf Darid Hamilton och benämndes till en 
början Hamiltomska Begtm^n*M. derefter (17^>^. Hertig Fredrik Ad'*lfs. 
(17<0) von ^lanleuneU och {YlTl) Enhe-Drottning^m Lif-B^.g^sm^nte, 
(en särskildt uppsätt :^e Bataljon deraf beDämndes 17fi3 lyrfcade 
Bataljonen af Lii-Brg^rments-hriganenM Lätta Infanteri). 17^5 /.iV- 
Beget/ientets ' Vär.eade Infanteri och förlades l^i^i:^^. såsom Konun- 
gens Finska Garde*-Beo^'mente, till gami=onstjen«tj?öring i Svea- 
borg och Bor^å. åefjnnieniåfTS — jemte ö(tU£A Gardes-Regementen 
— 1808 och kallades «/ FaUmka Beg^mentet. »amt erhöll 18(»1:^ 
benämningen 2:dra Gardea-B^gementet och l^il?^ Kf/nungens Andra 
Lif'Garde. het ntgöres af >^3) man. gamisonerande i hto^rkholm. 

7. Wermlands Fälf^ägare-B^gemente \La\\'At\«i% fönit Werrnland* Fdlt- 
Jäaare-Bataljon, har i år fått »in nummerstjTka nedsatt från OOO 
till 500 man, är förlagdt i Wermland och siromanflrages blott un- 
der den årliga Tapenöfningen eller så ofta Rikets tjénst i öfrigt 
det fordrar. 

8. Matin-Beaemeniet öfrerflyttades vid 1872 års ingång frän Sjöför- 
svaret tifl Arméen. Det har fullt befäl för 8 Kompanier, men 
nummers^kan har i anseende till rekr\-teringens upphörande, 
nedgått tTU omkring 120 man. Det är förlagdt i Carlskrona. 

9) BeT2rfBg:fnuut«(]uip« 

Införandet af allmänna beväringsplij?ten beirlöts vid 181:? års Riks- 
dag och påbjöds genom K. Kung. d. 27 Okt. 1^J12. — Enligt K. Kong. 



140 

d. 30 Nov. 1860 är, med, undantag för Gotlands innebyggare, hvarje 
Svensk man skyldig att deltaga i Allmänna Beväringen från och med 
året näst efter det, då han fyllt 20 år, till och med det år, då han 
uppnår 25 års ålder; dock är, jemlikt berörda författning, den bevä- 
ringspligtige berättigad att i sitt ställe sätta annan duglig karl{/6'^o- 
karl), hvilken sin egen beväringspligt fullgjort, har god frejd och e\ 
är öfver 34 (eller i vissa fall 37) år gammal. (Denna rättighet, äf- 
vensom den att friköpa sig från vapenöfning i fredstid har likväl in- 
nevarande års riksdag för sin del beslutat att afskaffa.) Landet är 
fördeladt i särskilda beväringsområden för Arméen och Flottan. Be- 
väringen utgör i krigstid Arméens förstärkning och rekryt-tillgång 
samt är derföre på krigshärens olika vapen och trapper fördelad ej 
mindre till vapenöfning än fälttjenstgöring. I de beväringsområden. 
der, jemte Infanteri, äfven finnes Artilleri, Kavalleri eller Ingeniör- 
trupp, utses och bestämmes vid mönstringarne, hvilka beväringsskj*!- 
dige skola dessa vapen tilldelas. Konungen äger att under krig och 
när eljest Rikets försvar det påkallar, uppbåda antingen Beväringens 
alla 5 årsklasser eller ock större eller mindre del af en eller nera 
klasser, vare sig från hela Riket eller endast från vissa landsorter. 
Till vapenöfning i fredstid få deremot årligen endast de tvenne yng- 
sta åldersklasserne uppkallas. All Beväring beklädes, beväpnas, un- 
derhålles och aflönas på Kronans bekostnad. Hela antalet af Rikets 
UtsJcrifningsmanskajp utgjorde, enligt Läns-ötyrelsernas Femårsberät- 
telser, vid 1860 års slut, 137,744 man. Enligt "förslag öfver Svenska 
Arméen" var d. 1 Okt. 1871 Arméens Bevdri??gsmanskap 86.439 man. 
hvaraf 78,807 undergått vapenöfning. 

Af Beväringsmanskapet finnes ock särskilda Korpser under eget 
befäl bildade, nemligen: 

1. K. Lif-Bevärings-li.eyementet. Då det ansågs mindre lämpligt, att 
befälet af Uplands och Södermanlands Regementen fortfarande 
hade sig ålagdt att med Beväringsmanskapet i Stockholms stad 
och län hålla de årliga vapenöfningarne, förordnades d. 8 Maj 
1821, att Konungens Lif-Drabant-Korps skulle organiseras till be- 
fäl vid ett 8. k. Lif-Bevärings-Regemente, med berörde Bevärings- 
manskap till trupp. Denna inskränktes år 1849 till endast en del 
af Stockholms läns, jemte Stockholms stads Beväring, och seder- 
mera har det beväringsområde, som varit anslaget till K. Lif- 
Bevärings-Regementet, öfverflyttats på Fotgardes-Regementena. 

2. Hallands Infanteri-Bataljon skall, enligt K. Brefvet d. 4Aug. 1815, 
bibehållas såsom en stam af befäl i orten, för att i fredstid exer- 
cera Beväringsmanskapet inom Hallands län och vid inbrytande 
krig vara tillgängligt för Bataljonens cmottagande, samt imel lertid 
till extra förrättningar kunna kommenderas. 

3. Wester-Norrlands Bevärings-Ba'taljon, Vid ofvan omförmälda rote- 
jemkning med Jemtlands Fält- Jägare-Regemente afsattes en del af 
befintliga tillgångar för att aflöna stående beföl vid en sårskildt 
upprättad Bevärings-Bataljon i Wester-Norrlands län. 



141 

4) Extra Boteringsuianskap. 

Genom beslut vid 180J) — W ÅTensRiksåaig tillkom Ejtéi a Bolerinffs- 
skyldigheten, som ålades s. k. privilegierad jord eller hemman och 
lägenheter, som äro från ordinarie rotering befriade. Kxtra rotering 
utgöres imellertid endast under krigstid. Extra rotehåll are kunna i 
stallet för karl anskaffa häst, till begagnande af Arméens artilleri 
och tross, samt hafva äfven till större delen förbundit sig härtill ge- 
nom kontrakt. 

o) Gotlands !9ationaI-BeTäringr. 

Gotlands hela manliga befolkning mellan 18 och (>0 år är pligtig 
att träda under vapen till öns försvar, jemlikt K. Br. d. 15 Jan. och 
f) Febr. 1811. Manskapet indelas i Jägare (18 — 30 år), Artillerister 
.18—30 år), Jnfanterister (30- 45 år) och Reserv (45—50 år). De 
sistnämnde utgöra reserv-korpsen, och manskapet mellan 50—60 år 
är biträdande såsom arbetare. Beväringen, som inom sig väljer un- 
derbefäl, kan hvarken i krig eller fred kommenderas utom öns grän- 
ser; dess särskilda Artilleri-korps har värfvad stamtrupp. — Den 1 
Jan. 1872 beräknades antalet Artillerister och Jägare till 3,193, Jnfan- 
terister till 3,208 samt Landstorm och Reserv till 1,744 man. • Office- 
rare och underbefäl inberäknade, utgjorde hela styrkan 8,420 man. 
H) Såsom utgörande delar af National-försvariét, om ock ej i 
ejrentlig mening tillhörande Arméen, tilläggas här: 
1. Stockholms Borgerslcaps Militär- Kor pser (Kavalleri- och Infanteri-), 
Bevakningen af Stockholms slott och stad har från gamla tider 
ålegat Stockholms Borgerskap, och 1650 utfärdades en Ordning 
angående Borgerskapets exercerande och årliga mönstring. Under 
1789—90 årens krig bestred Borgerskapet hela vakthållningen i 
hufvudstaden, men på senare tider har någon aktiv tjenstgöring, 
med undantag af åtskilliga paraderingar vid högtidliga tillfallen, 
icke ifrågakommit. Dessa Korpser ega rang näst efter Konungens 
Lif-trupper, och äro, med undantag af Sjökaptener, alla Borgare, 
vid burskaps erhållande, underkastade enrollering dervid. Korp- 
serna bestå af 5 Bataljoner, hvaraf 4 Sqvadroner kavalleri och 19 
Kompanier infanteri. 
'L Frivilliga Skarpskytte-Korpserna hafva från början af året 1861 bil- 
dat sig, för att, i ändamål att i farans stund medverka till fäder- 
neslandets försvar, förvärfva insigt och färdighet i vapenföring och 
andra militäriska öfningar. Jemlikt K. Kung. d. 8 Mars 1861 böra 
dylika Korpser, så vidt de skola såsom integrerande delar af na- 
tionalförsvaret anses, omfatta visst område, såsom stad, härad eller 
socken samt vara pligtige att, efter uppbåd, fullgöra anvisad tjenst- 
göring inom det område, föreningen sjelf för sin verksamhet be- 
stämt. Korpsernas Öfverbefälhafvare förordnas, efter förslag, af 
Kongl. Maj:t. x^ntalet dylika Skarpskytte-Korpser, som vid 1871 
års slut voro i Landtförsvars-Departemente t anmälde, utgjorde 250, 
af hvilka 84 försummat insända föreskrifven rapport. Hela anta- 



142 

let antecknade ledamöter beräknades vid nämnda tid till 30,7B6. 
hvaraf döck en betydlig del ei bevistat öfningarne. — För befräm- 
jande af skarpsky tterörelseu nnnes ett statsanslag af 100,000 Bdr. 

Officerare och spel vid Regementen och Korpser inberäknade, 
uppgick, d. 1 Jan. 1872 hela styrkan af Indelta och Värfvade Arméen 
<utom Marin-Regementet), jemte Topografiska Korpsen, till 37,287 
man, deraf effektiva 33,296; Beväringsmanskapets 5 klasser (1 Okt. 
1871) till 86,439, deraf vapenöfvade 78,807; Gotlands National-Bevä- 
ring (1 Jan. 1872) till 8,420, och Extra Roteringsmanskap (vakante) 
till 501 man*), eller tillsammans 132,647 man. 

Härtill kommer tjenstgörande Oeneralitetety 9 personer, och Be- 
^errbefälet (d. v. s. Officerare af Arméen, som ej tillhöra någon sär- 
skild korps), utgörande (enligt 1872 års rangrulla) 272 personer, af 
hvilka 68 endast i krigstid äro disponibla. 

Kavalleriets och Artilleriets hästar utgjorde d. 1 Jan. 1871 ett 
antal af 4,998. hvaraf effektiva 4,772. 



Efter olika vapenslag indelas Arméen i Infanteri, Kavalleri, Ar- 
tilleri och Fortifikationstrupper. 

Infanteriet utgöres af 32 särskilda Regementen och Korpser, alla 
utom Lifbevärings-Regementet och Marin-Regementet, med bestämdt 
ordningsnummer, som likväl för Westerbottens Fältjägare-Korps och 
Norrbottens Fältjägare^Korps så till vida är gemensamt, att den ena 
Korpsen betecknas med N:o 19 och den andra med XIX. — Hela In- 
fanteriets nummerstyrka utgjorde d. 1 Jan. 1872 (utom Bevärings- 
manskan och Marin-Kegementet) 25,439 man, hvaraf 22,189 effektiva. 
Återstoden var dels anslagen till aflöning åt Underofficerare, musi- 
ken, trumslagare, gevärshandtverkare, m. m., dels vakant. 

Kavalleriet består af 8 Regementen och Korpser samt utgjorde 
d. 1 Jan. 1872 en nummerstyrka (utom Beväring) af 4,705 man, deraf 
4,177 effektiva. 

Artilleriet bildar 3 Regementen med (d. 1 Jan. 1872) tillsammans 
2,668 man, deraf 2,332 effektiva. 

Af Fortifikationstrupper finnas 3 Kompanier Pontonierer, hvart- 
dera å 120 man (118 effektive), hvarjemte ett Fältsignal-Kompani af 
samma styrka är under uppsättning. 

De militära graderna vid Arméen, samt dess Regementen och 
Korpser, äro (utom Generals-graderna, hvarom se sid. 132): 
Regements-Officerare: Öfverstar, Öfverste-Löitnanter, Mjyorer. 
Kompani-Officerare: Kaptener och (vid Kavalleriet) Ryttmästare, Löjt- 
nanter, Under-Löjtnanter. 
Under-Officerare: Fanjunkare och (vid Artilleriet) Styckjunkare, Ser- 
geanter, Furirer (vid Infanteriet). Under-Officers-graderna vid 
Ingeniör-Korpsen äro: Konduktörer och Under-Konduktörer. 



*) Extra Roteringsskyldige äro 2,671, af hvilka 2,170 uppgjort kontrakt 
att, vid krigstillfälle, anskaffa häst i stället för soldat. 



143 

Manskap: Distinktions-Korporaler och (vid Artilleriet) l-.ste Konstap- 
lar, Korporaler, Vice-Korporaler och (vid Artilleriet) 2:dre Kon- 
staplar, Soldater. 

iSedan den äldre indelningen i General-Inspektioner och Brigader 
år 1833 upphäfdes, är Hiket, med undantag för ön Gotland, fördeladt 
i Militär' Distrikt, hvilkas antal, förut 6, år 1847 bestämdes till 5. 

Alla inom ett Militär-Distrikt befintliga stridskrafter lyda under 
den Generalsperson, som under benämning Oeneral^Befälhafvare inom 
detsamma förer befälet. Gardes-Kegementena utgöra dock en sär- 
skild Brigad, under bef&l af Chefen för Lif-Uardes-Brigaden. Då Ar- 
méen sättes på krigsfot, indelas de mobiliserade trupperna i Briga- 
der, Divisioner (fördelningar^ och Armé-Korpser. 

Ön Gotland äger en, från fasta landet afskiljd, militär-organisa- 
tioD, i följd hvaraf högsta så väl militära som civila myndigheten ut- 
öf?as af Landshöfdingen, hvilken tillika är Militär-Betälhafvare och 
Chef för Gotlands National-Beväring. 

De till ] Af 'Gardes-Brigaden hörande trupper äro: K. Lif-Gardet 
till häst, K. Svea Lif-Garde och K. Andra Lif-Gardet, tillsammans 
2,OiO man (utom Beväring). Brigad-Chefens adress är Stockholm. 

Första Militär' Distriktet innefattar Kronobergs, Christianstads, 
Malmöhus och Blekinge län. De i Distriktet förlagde trupper äro: 
Wendes Artilleri-Regemente, Skånska Husar-Regementet, Skånska 
Dragon-Regementet, Husar-Regementet Konung Carl XV, Kronobergs 
Regemente, Norra och Södra Skånska Infanteri-Regementena samt 
Marin-Regementet, utgörande, det sistnämnda oberäknadt, tillsammans 
6,436 man (utom beväring). General-Befälets vanliga adress är Hel- 
singborg. 

Andra Militär- Distriktet, bestående af Östergötlands, Jönköpings 
och Calmar län, omfattar Smålands Husar-Regemente, Första och 
Andra Lif-Grenadier-Regementena, Smålands Grenadier-Bataljon, Jön- 
köpings och Calmar Regementen, med en nummerstyrka af 5,444 man 
(utom beväring). General-Befälets nuvarande adress är Jönköping. 
Tredje Militär-Distriktet, bestående af Hallands, Göteborgs och 
Bohus, Elfsborgs, Skaraborgs och Wermlands län, innefattar Göta 
Artilleri-Regemente, Westgöta, Skaraborgs, Elfsborgs, Westeöta-Dals, 
Bohus-Läns och Wermlands Regementen, Wermlands Fält-Jägare- 
Kegemente samt Hallands Infanteri-Bataljon, utgörande (utom bevä- 
ring) en styrka af 7,887 man. Adress Mariestad och Börstorp. 

Fjerde Militär-Distriktet, som ut^öres af Stockholms stad och län, 
Upsala, Södermanlands, Örebro och Westmanlands län, innefattar 
Svea Artilleri-Regemente, Lif-Regementets Dragon-, Husar- och Gre- 
nadier-Korpser, Lif-Bevärings-Regementet, samt Ilplands, Söderman- 
lands, Westmanlands och Nerikes Regementen, äf\'ensom Pontonier- 
Bataljonen, med en truppstyrka af 7,288 man (utom beväring). Ge- 
neral-Befälets adress: Stocknolm. 

Femte Militär-Distriktet, bestående af Kopparbergs och de fem 
Norrländska länen, innefattar Jemtlands Häst-Jägare-Korps, Dal- och 
Helsinge Regementen, Norrbottens, Westerbottens och Jemtlands Fält- 



Dag i? 
H g m 



Kommendants-Staten. 

rtmij Ji' l\>'iiirii<'<Mliiiiter. hvilka äro tillsatte vid Fängelser odi 

Strafr-;iiV. r- ■! li säledes tillhöra Fångvärdg-SUten. sanitde 

Kom Til. I . . Ill anstäJlde iuom Flottans stationer och varf, 

finnii- II iii-en och Flottan säsom Komraendauter (ocli 

Ofvi'i-K. , ■ ■■ ;.iistgärande vid dels: . 

'."('. - ickliolm (med både Öfver-Kommendant och 

Komniiiiilniif). ' jLl-^kmiia (med d:o d:o), Göteborg, Chris tia nstad. 
Malnif) in'li Wisliyr 

firiiiisiirå''!/ ll'a]inr.Tiula (med Gräns -B efä.lhaf vare) samt dels 

l-uttiiingfii-n'- i"'h /"'/'Made orterna Carlaborg, Waxholm med Fre- 
drik b li(ii']i, f 'iirlsti'iL, Kungsholmen och Drottningskär (vid Carlskrona), 

1'lacP-Msjcirer (vid lastningar och befastaue orter, atom beftst- 
uiiigiirui^ vid Carlslimiiii samt dessntom i Carlskrona, Göteborg, Chri- 



Hegementen och Korpser. 

Cnilii-ll ttärdfver se Tab. Bil. ii). 

UidcHii snldati'1} iii'ilnhåUer sig sjelf på voien, med den lön och 
det boställe, som liaii af roten äger. Vid nppbrott är soldaten plig- 
tig att underhäUa sic ajelf under marschen frän roten till kompani- 
»amlingBplatscn. Under möten och mönstringar besöqes underhållet. 
som lemnas af Kronan, genom a. k. PromantfTings-liiTektioner i enlig- 
het med uppgjorda pruvianterings- och fourragerings-atater. Vid öf- 
ningsläger nesörjes proviautering och fourragering genom ett särskildt 
Kitiamiiniriiil. atälldt under General-Intendentens befäl. 




145 

Värfoade soldatens underhåll (aflöning och lifsuppehälle) besörjes 
af Armé-förvaltningen. Aflöningen kallas gage och uppbåres oafkor- 
tad af soldaten, då han sjelf besörjer sitt underhåll. Inom alla större 
garnisonsorter har man imellertid för vårfvade Arméen ordnat s. k. 
mat-inrättningar, hvarvid soldaten erhåller underhåll in natura, enligt 
en för alla Kegementen lika fastställd provianteringsstat, och ingår, 
för beredande af härtill erforderliga medel, soldatens gaffe till dessa 
inrättningar med undantag af den mindre del, som under namn af 
portionsskilling (f. d. tobaksskilling, som hittills i allmänhet utgått med 
6 öre om dagen, utom för Lif-Gardet till häst, der den utgjort 9 öre) 
till honom under tjenstgönng alltid kontant utbetalas, hvariemte a 
Riksstatens 4:de Hufvudtitel ett särskildt anslag (stort 358,000 Rdr) 
är till mathållning för manskapet vid Gamisons-Eegementena upp- 
fördt. Yärfvade soldaten uppbär dessutom in natura det s. k. bröd- 
kornet. I Stockholm finnes särskildt kronobageri, som erhåller span- 
mälen och tillhandahåller Regementena mjukt bröd. — Vid värfvade 
Kavalleriet och Artilleriet besörja s. k. Fourragerhigs- Direktioner an- 
skaffningen af fourrage genom auktioner eller upphandling under 
hand. 

Vid AVermlands Fältjägare-Regemente besörjes underhållet, lika- 
som vid Indelta Arméen, genom en Provianterings-Direktion. 

Gotlands National-Beväring besörjer sjelf sitt underhåll under 
vapenöfningarne, emot uppbärande i ett för allt af 37 öre per man 
om dagen. 

I fält aflönas Arméen efter fältaliönings-staten (af d. 19 Mars 
1808). som för alla grader utgår i portioner och rationer, hvilkas an- 
tal för hvarie grad är bestämdt, men hvilkas pris fastställes med 
hänseende till dyrheten å krigsorten. 

Vid hvarie indelt Regemente, vid Wermlands Fältjägare-Rege- 
mente och vid de Bevårings-Korpser, som hafva eget befäl, finnes en 
h^egeme fl ts- Kommissarie, som dels tillhandagår Provianterings-Direk- 
tionen i bestyret med stammens och beväringens underhåll samt per- 
sedelvården, dels såsom uppbördsman ansvarar för underhållsmedel, 
byggnader och persedlar, hvarjemte han bör föra protokollet vid 
Provianterings-Direktionens sammanträden samt biträda Chefen i 
vården och underhållet af mötesplatsen och å densamma uppförda, 
för underhåll och sjukvård afsedda, byggnader m. m. 



Arméens Religionsvård. 

Denna besörjes under tjenstgöringstiden — vid Indelta och Be- 
vårings-truppema — af resp. Regementens och Korpsers Pastorer och 
Bataljons-(Sqvadrons-)Predikanter, hvilka hvar för sig Ivda under 
vederbörande Militär-Befälhafvar^, och i rent kyrkliga frågor un- 
der Konsistorium i det Stift, der liegementet eller Korpsen har sitt 
stånd. 

10 



Stat. Handbok. 



146 

Vid Värfvade trui)per handhafves själavården likaledes af resp. 
Regements- och Bataljons-(Sqvadrons-)Predikanter. I hufvudstaden 
finnes en särskild Öfver-StyreJse derför i Hof- Konsistorium, till hvars 
ledamöter Regements-Pastorerne vid Gardes-Regementena och Svea 
Artilleri-Regemente höra. 

I fält förordnar Konungen en sårBkilå Fältprosnill Chef £öt Fsblt- 
Presterskapet och Ordförande i det Fält-Konsistorium, hYarsleåaLmöter 
de vid Arméen varande Regements-Presterne äro. 



Arméens Sjukvård. 

Arméens läkare bilda den s. k. Fältläkare- Korpsen (jfr K. Sund- 
hets-Kollegium), med K. Instruktion af d. 12 Jan. 1856. Denna Korps' 
grader äro : General-Fältläkare (endast under krig), Öfver-Fältlåkare 
(i fredstid endast en för Stockholms ffarnison), Fält- och Brigad- 
läkare, Regements-läkare, l:ste och 2:dre Bataljons-läkare, hvartill 
komma Korpsens Pensionärer och Stipendiater, hvilka mot erhållande 
af ett årligt arvode äro förbundne att vid inträffande behof mottaga 
kommendering inom Korpsen, samt Underläkare vid Allm. Garnisons- 
Sjukhuset. 

Fältläkaren (en för hvarje Militär-Distrikt) tillhandagår General- 
Befälhafvaren med upplysningar rörande den militära sjukvården samt 
besigtigar vid generalmönstringarne den medicinal- och instrumental- 
attiralj, som skall finnas vid hvarje Regemente eller Korps. 

Begements-läkaren ansvarar för sjukvården vid Regementet, samt 
fördelar tjenstgöringen mellan sig och Bataljons-läkarne. 

Sjukhus finnes i hvarje garnisonsort och på hvarje mötes- och 
lägerplats; sjukrum bör finnas inom hvarje kasern. — Inom hvarje i 
läger förlagdt Regemente kommenderas särskildt sjukbefäl, som har 
uppsigten öfver de sjuka. — För att äga tillgång på manskap med 
kännedom om och vana vid hithörande göromål, finnes vid hvarje 
batteri, sqvadron och kompani 1—2 sjukvårds-soldater, som genomgått 
lärokurs vid militär-sjukhus, hvarjemte nödigt antal sjukvaktare, i 
händelse af behof, kommenderas. 

För hästarnes sjukvård sörja Begemen ts-hästläkare och Sqvadrons- 
hästläkare. På roten skötas sjuka hästar af de sistnämnde, mot er- 
sättning af rusthållen för resekostnad och medikamenter. 

Under krig förstärkes ordinarie lakarepersonalen med erforderligt 
antal extra läkare. Befälet öfver all till Arméens sjukvård hörande 
personal och inseendet öfver Arméens helso- och sjukvårds-angelä- 
genheter tillhör då Gener al- Fältläkaren, hvilken det tillkommer att 
dels föreslå, dels vidtaga nödiga åtgärder så väl till afvärjande af 
sjukdomars uppkomst, som för beredande af vård och skötsel åt sjuka 
och sårade. Enahanda åliggande, ansvar och myndighet tillkomma 
Öfver-Fältläkare, hvilka förordnas, antingen då endast en del af Ar- 




147 

méen ställes på krigsfot eller den fördelas i större Armé-Korp ser. 
Vid hvarje Fördelning (Division) tjenstgör en Fördelnings-läkare och 
vid hvarje Brigad en Brigad-läkare, såsom Chefer för alla till För- 
delningen eller Brigaden hörande läkare samt med inseende öfver 
allt hvad till Fördelningens eller Brigadens helso- och sjukvård hö rer. 
— Vid sjukhusen under krig tjenstgöra: Fältläkare, hvilka hafva att 
ordna Arméens sjukhus samt hafva närmaste inseendet öfver sjuk- 
vården i desamma, samt Sjukhus-läkare, som — med biträde af Un- 
derläkare — utöfva den speciela läkarevården. — Den ekonomiska de- 
taljen besörjes af en särskild Sjukvårds-Intendent, såsom Chef för 
sjukvårdens ekonomistat, bestående af Sjukhus- Direktörer, Sjukhus- 
Kommissarier, Sjukhusskri/vare m. fl. — Det för sjukvården erforder- 
liga manskap utgöres af: Sjukvårds-soldater (Cartouche-bårare) (till 
lika antal med tjenstgörande läkare); Förbinderi- eller Ambulans- 
soldater (16 man och 2 korporaler för hvarje bataljon, 8 man och 1 
konstapel för hvarje batteri) jemte en särskild s. k. Beserv-förbinderi- 
ajdelning (7 man och 1 korporal för hvarje infanteri-bataljon och 4 
man för hvarje batteri och savadron), hvilken under särskildt befäl 
åtföljer Fördelnings- och Brigaahögqvarteren ; samt Sjukvaktaresoldater 
vid Sjukhusen (2 procent af hela styrkan). 



Arméens Undervisnings-anstalter. 

1. Rekrytskolor (vid Kavalleriet Exercis-aqDadroner) afse att utbilda 
rekryten till soldat, såväl genom tankeöfning, som genom utbil- 
danae af kropps- och vapenfärdighet. Indelta Arméens årliga 
rekrytmöten vara vid Infanteri 42 dagar och vid Kavalleri 90 
dagar. 

2. Förberedande Underbefälsskolor hållas årligen vid indelta (i 42 da- 
gar) och värfvade Infanteri-Reffementen och Korpser, äfvensom 
vid Kavalleriet (90 dagar vid de indelta). De afse att bibringa 
eleyerna sådana kunskaper och färdigheter, som sätta dem i till- 
fälle att med fördel begagna undervisningen i Arméens 

3. Underbefälsskolor, hvilka årligen hållas, gemensamt för hela In- 
delta Infanteriet och Wermlands Fältjägare-Regemente å Carls- 
borg i 75 dagar, samt för hela Kavalleriet i Stockholm 90 dagar. 
Fotgardes- Regementena hafva hvartdera sin särskilda Underbefäls- 
skola. Skolorna delas i 3 klasser: den lista för bildande af Kor- 
poraler, den 2:a för bildande af Underofficerare och den 3:e för 
dem, som redan aflagt Underofficers-examen. 

4. Artilleri-Begementenas Läroverk (Reglemente d. 27 Sept. 1858). 

a) Nedre af delningen innefattar 3 klasser: andre Konstapel-elev- 
klassen, förste d:o och Styckjunkare-elev-klassen, med resp. 
kurser för befordran till den grad, som benämningen angifver. 



148 

b) Högre afdehiingen, vid hvilken examen hålles med dem, hvilka 
söka inträde vid Krigs-Högskolan, och hvilken examen kan af- 
läggas dels med, dels utan begagnande af den förberedande 
undervisningen, som fortgår under 2:ne vintrar för hvarje låro- 
kurs i denna afdelning. Tvenne bland Krigs-Högskolans befäl 
och lärare beordras att vid samtliga stationer deltaga såsom 
ledamöter i Examens-Kommissionerna. 

5. Fortifikationens Läroverk meddelar särskild undervisning för be- 
rättigande till Konduktörs-befordran, äfvensom för inträde i Krigs- 
Högskolan. 

6. Kongl. Krigsskolan. En kadettskola, hufvudsakligen för bildande 
af Sjö-officerare, inrättades 1748 i Stockholm af Konung Adolf 
Fredrik på hans egen bekostnad, men denna anstalt flyttades 1756 
till Carlskrona. En ny Kadettskola, under benämning af Krigs- 
Akademi, stiftades 1792 af Hertig Carl af Södermanland och för- 
lades till K. lustslottet Carlberg. Den vid Akademiens första stif- 
telse tillsatta Direktion upplöstes 1794, hvarefter Hertigen Riks- 
föreståndaren sjelf tog högsta inseendet öfver Inrättningen. Redan 
1797 ställdes Krigs- Akademien ånyo under en K. Direktion, med 
Presidenten i Krigs-Kollegium till Ordförande. Denna Direktion 
införlifvades 1805 med bemälde Kollegium under benämning af 
Instruktions-Departementet, som dock upplöstes 1811, då Akade- 
mien ställdes under en särskild Kansler, hvilket fortfor till d. 13 
Nov. 1866, då läroverket erhöll en med Krigs-Högskolan gemen- 
sam öfverstyrelse (se här nedan). Sistnämnde dag utfärdades 
äfven nytt reglemente för Krigsskolan, enligt hvilket hennes än- 
damål skulle vara att bilda Officerare för Arméen, Skärgårds- 
artilleriet och Flottan.* 

Under Öfverstyrelsens inseende och kontroll handhafves Krigs- 
skolans styrelse och förvaltning af en Chef. Hans befattning om- 
fattar, förutom hans åliggande att vara ledamot af Krigsundervis- 
nings-kommissionen, a) befäl, ordning och disciplin; b) undervis- 
ning och fysisk vård; c) vården om Kngsskolans tillhörigheter samt 
om Carlbergs slott och kronoegendom; d) användande af Krigs- 
skolans penningemedel, samt redovisningen så väl för dem som 
för persedlar och effekter. Till närmaste biträden i hvarje af 
dessa delar af Chefsbefattningen äro anställde : a) en Major, som. 
då Chefen har förfall, och ej annorlunda förordnas, skall hans 
tjenst förrätta; b) en Styresman för undervisningen, utsedd bland 
lärarne; c) en Qvartermästare ; och d) en Kamererare. Dessutom 
biträder en Adjutant vid expeditionsgöromålen. Kompani-Staten 
utgöres af 2 Kompani-Chefer och 8 Kompani-Officerare, hvilka, 
efter Regementen och Korpser imellan uppgjord tur, beordras att 
3 år tienstgöra vid Krigsskolan. Lärare-Staten utgöres af 17 Lä- 
rare, 3 andre Lärare samt omkring 8 Repetitörer. 



*) Ang. Sjö-Krigsskolan se nedan. 



149 

Sedan rättigheten att, efter vid någon af de förr befintliga 
Läroanstalterna jör Linie-Officerare erhållen undervisning, inför en 
inom hvarje Militär-distrikt samt på Gotland förordnad examens- 
kommission aflägga officersexamen, äfvensom att, efter vid något 
af Artilleri-regementenas eller vid Fortifikationens läroverk erhål- 
len undervisning, nämnda examen der undergå, d. 1 Maj 1867 
upphört, skall all officersexamen för befordran vid Arméen afläg- 
gas vid Krigsskolan. 

Arbetsåret delas i två låseterminer, den ena från medlet af 
Januari till Maj månads slut, den andra från omkring d. 20 Ang. 
ti il samma tid i Dec, samt en öfningstermin från början af Juni 
till omkring d. 20 Aug. för de praktiska öfningarne. Under tiden 
från höstterminens slut till vårterminens början hemförlofvas ka- 
dett, om vederbörlig anmälan derom skett. Sedan d. 1 Juli 1871 
har ansökan om inträde vid Krigsskolan ej emottagits för annan 
yngling än som företett betyg om aflagd godkänd afgångsexamen 
från högre Elementar-läroverk. Efter vårterminens slut 1872 an- 
tages icke nya elever förr än vid vårterminens slut 1873, då de 
iuträdessökande böra hafva fullgjort ett rekryt- och ett regements- 
möte vid indelt Regemente eller Korps, eller motsvarande öfningar 
vid värfvrade Arméen. De, som vid sistnämnda tidpunkt och seder- 
mera intagas i Krigsskolan, erhålla undervisning endast i militära 
läroämnen och öfningar. Förutom kunskapsbetyget erfordras för 
inträdet: prestbetyg, som utvisar, att den sökande blifvit konfir- 
merad, äfvensom vaccinerad; läkarebetyg om duglighet till krigs- 
tjenst, betyg om godt uppförande, betyg om försvarlig skicklighet 
i gymnastik och förbindelse att å behöriga tider erlägga pensions- 
afgift (f. n. 666 Rdr> m. m. För att bereda obemedlade ynglin- 
,irar, hvilkas fäder gjort sig om fosterlandet förtjente, befrielse 
från eller lindring uti de med deras daning till Officerare förenade 
kostnader, äro vid Krigsskolan inrättade, dels hela, dels halfva 
frikadetts-platser, till ett antal motsvarande 20 hela platser. An- 
sökan om sådan förmån göres hos Kongl. Maj:t och mlemnas till 
Inspektören för Militär-läroverken, åtfö^d af handlingar, som ut- 
visa föräldrarnes eller ynglingens behof samt fadrens förtjenster. 
Dessutom underhållas fyra kadetter på Riddarhusets bekostnad 
hvarjemte af den s. k. Norénska fonden en Kadett erhåller hel 
och en annan half friplats. 

Krigsskolans säte, Carlhergs lustslott med park, beläget i Solna 
rocken af Stockholms län, utgjorde förr ett hemman, kalladt ^a/s- 
tompta, hvilket jemte andra hemman donerades till Riks- Amiralen 
Frih. Carl Carlsson Gyllenhjelm. Denne anlade ett herresäte, som 
han gaf namnet Carlberg, och började 1637 uppföra den nuva- 
rande Slottsbyggnaden, men hann endast fullborda östra och 
vestra delarne. Af hans arfvingar köpte Rikskansleren Grefve 
Magnus Gabriel de la Gardie egendomen 1669, ökade slottet med 
norra och södra flyglarne och anlade trädgården. Ar 1680 köptes 
Carlberg af Riks-Marskalken Grefve Johan Gabriel Stenbock, men 



i Stockholm 169T flyttade Carl XII och hela Kongl. Familjen till 
Carlbei^ och bär förmiiides 1698 Prinsessan Hedvig Sophia, RYska 
Kejsarehusets stammoder. Äfren tredrik I ucb bans geinill DlrikiL 
Eleonora ?istadea ofta pä Carlberg. 

7. Sl^uestolor. Tvä är af tre sammandrages en sådan skola, hvartill 
beordras en Officer från hvarje lufanteri-regemente och hvarannan 
gång jemvål från de mindre infanteri- och Jägare-Korpsema på 
en bataljon. Lärokursen delas i Iheoretak, praktisk och ieinist. 

8. Ridskola öppnades A. 1 Sept. 186U ä Sti-ömsholm. Genom K. Br, 
d. 4 Juli s. å. är lärokursens genomgående löreskrifvet såsom vj!- 
kor för befordran till andra Officersgraden vid Kavalleriet. 

9. K. Krigs-Högskolan (till Nov. 18«(! benämnd Högre Artilleri-låro- 
verket, som af Generai-Fålttygmästaren Frih. Carl von Gardell 
grundlades år 1815 och 1817 flyttades till det af Kronan inköpta 
Mariebergs f. d. Styckgjuteri å Kungsholmen), meddelar undervis- 
ning ät Officerare vid Artilleriet, Fortifikationen, Arméen och ajö- 
vapuet. J'ör inträde skall ptu/ningaexamen afläggas vid högre af- 
delningen af Artilleri-Regementenas eller Fortifikationens läro- 
verk. Vid Krigs-Högskolan meddelas grundlig undervisning i mi- 
litär-vetenskanerna, samt i de med dem sammanhängande, såsom 
Mathematik, Mekanik, Fysik, Ke«i, Descriptiv Geometri, Geodesi 
och Byggnadskonst. I flertalet af ämnen finnes en allmän och en 
hBgre kurs. Lärotiden år så beräknad, att pä 5 år tvä Kuraer 
hinna fullbordas. Kursen måste genomgås för befordran till Löjt- 
nant vid Artilleriet och Fortifikationen, åfvensom för inträde i 
General-Staben. Under den med Krigsskolan gemensamma "Mili- 
tår-Läroverkens Öfver- Styrelses" inseende och kontroll, har CAe/c» 
ledningen och befälet öfver Läroverket. Han är tillika Intendent 
öfver egendomen Marieberg. Lärarestaten består af 12 lärare 
och ett veslande antal renetitörer. 

Militär- Lär oeerkem Ofver-Stffrclse utgöres af IntpektöTtii jir 
Mililär-Läronerken, som handlägger alla ordningsmäl, äfveusomde 
ekonomiska, samt Krigsundervisnings-kommisiione-n, som bebandUr 
alla frågor, rörande undervisningen. Inspektören är sjetfskrifteD 
Ordförande i Kommissionen, hvars ledamöter äro Chefeme för 
General- Staben, Artilleriet och Fortifikationen, eller de som Kongl- 
Majit uppä deras förslag, i deras ställe, dertill förordnar, Chefeme 
för Krigs-H ögakol an och Krigsskolan. 



Arméenfl Förråd. 

Alla Kronan tillhöriga persedlar, som ej äro till vederbörande 
Regementen och Korpser utlemnade, förvaras i särskilda /wro rf, hvilka 




151 

indelas i Artilleri-^ Fortijikations- och Utredninysförråd och stå under 
Armé-Förvaltningens öfverinseende och tillsyn. 

1. Artilleri-förråden, för hvilka Instruktion är utfärdad d. 15 Nov. 
1832, stå särskildt under General-Fälttygmästarens eller, å dess 
v&gnar, Fftlttygmästarens (Tyg-Statens Sekund-Chefs) öfverinseende 
och äro af 3:ne slag: 

a) Hufvudförråden (i Stockholm, Carlsborg, Göteborg och Chri- 
stianstad) innehålla Artilleriets materiel och ammunition samt Ar- 
méens gevärspersedlar med tillhörande ammunition. Närmaste 
befålhafvare ar Tygmästaren, på en gång Förråds-Chef och Ar- 
bets-Chef. Under honom äro beordrade, vid förråden i Stockholm 
och Christianstad, 1 Tyg-Kapten, 1 Gevärsförråds-Officer och 1 
Ammunitions-Officer, i Göteborg 1 Tyg-Kapten och 1 Ammunitions- 
förråds-Officer, samt å Carlsborg 1 Gevärsförråds-Officer och 1 
Tyg- och Ammunitions-Officer; hvarfö rutan vid alla dessa förråd 
tjenstgörande Tyg-Underofficerare biträda å verkstäderna. — För- 
råds-Officerarne äro Chefer för verkstads-arbetet samt tillika Re- 
dogörarnes (Förvaltarnes) närmaste kontrollanter. 

b) Fästnings-förråden stå likaledes under uppsigt af Tygmä- 
stare, biträdde af Förråds-Officerare. - Efter persedlarnes olika 
ändamål indelas Hufvud- och Fästnings-förråden i Tyg-, Ammuni- 
iionS' och Gevärs-förråd; för hvarje af dessa slag finnas särskilda 
Redogörare eller Förvaltare. 

c) Fältartilleri-förråden lyda under vederbörande Regements-, 
Divisions- och Batteri-Chefer samt indelas batterivis efter fast- 
ställda utredningsplaner. 

2. Fortijikations-förråden innefatta instrumentalie- och inventarie-för- 
råd, material-förråd och kommendantskaps-förråd. 

3. Utrednings-förråd finnas, oberåknadt det i Wisby för Gotlands Na- 
tional-Beväring, endast i Stockholm och Göteborg. Instruktion för 
dessa Förråd är utfärdad d. 31 Okt. 1812; Förråds-Chefen benäm- 
nes Intendent, och Redogöraren Förrådsförvaltare. Förråden inne- 
fatta dels beklädnad, utredning, remtyg* och tross, dels sjukvårds- 
persedlar. 

Hvarje Artilleri-Regemente har sin egen Tya-Stat, hvarjemte vid 
hvarje Batteri 2:ne Batteri-handtverkare finnas på stat uppförde. 

Kronan eger t n. intet kanongjuteri. Enskilda styckebruk äro 
Finspång (i Östergötland), Åker och Stafsjö (båda i Södermanland); 
vid Hellefors (i Örebro län) och Ankarsrum (i Calmar län) tillverkas 
projektiler af alla slag. 

Artilleriets fordon och anspanns-persedlar tillverkas vid de 3:ne 
Artilleri-Reffementenas egna verkstäder i Stockholm, Göteborg och 

Cbristianstad. . t^ , ., 

Arméens gevär och karbiner förfärdigas vid faktorierna i Eskils- 
tuna eller Cari Gustafs stad, hvilket förestås af en Artilleri-Officer 
såsom Styresman, samt Husqvarna (nära Jönköping). Båda dessa 



152 

faktoriei- tillhöra Kronan, men det senare är upplåtet till ett bolap, 
benämdl HuHqvftrna Vapenfabriks Äktie-Bolag. GeväTs-re-paratiunt- 
ve-rhstäiiei finoas vid de 4 gevärsför riden i Stockholm, Carlsborg, 
Christianatad och Wisby, hvarförutom Infanteriet har sina egna ge- 
värasmeder och stockmak aie, samt Kavalleriet sina pistolsmeder för 
mindie ['ijaratiouer. — Hugg- och stötvapen, såsom lablar m. m. 
tillverkar äfven i Eskilstuna.hvarestklingsmide anlades redan är 1771). 
Ärtilk^iiels ammunition tillverkasvid Ammunitions-förrMen. utom 
antänd ni ii!!s- och brandrör, hvilka förfärdigas vid Fyrverkare-Korpsen. 
Bom nuiiipra tillverkar jemväl all Infanteriets och Kavalleriets am- 



SaJpeterajuderi-Staten. 

Ix^niia Ståt är numera delad i blott ^;ne distrikt. Westerbottens 
och N'orrli(>ttens, hvartdera med sina särskilde ^enstemän, lydande 
under Armé-Förvaltningens Artilleri-Departement. 

For östatens behof tillverkas krut vid Åkers (i Södermanlands 
län) och Torsebro (i Christiaustads län) krutbruk, hvilka häda äro af 
Kronan jiil vissa vilkor upplätna till ensliilde personer. Sedan IST)!) 
bedi'ifvHS i öfrigt krutrtillverkn ingen fritt i likhet med annan industri. 
- Si'iii'f'/ för kruttillverkningen anskatfas genom upphandling. 



K. Allmäntia Oarnisons-Sjukbuset. 

Sedan dessförinnan garnisonsmanskapets sjuke i allmänhet vär- 
dats dels i egna hemvist, dels i de spridda kompani-kasernerna, men 
vadan '^af försummade sjuk värds-ans tält er inom Arméen bl if vit alltmer 
i ögonen tallande, särdeles genom den bekanta landtvärns-sjiikan. 
som bortryckte mänga tusendetal bland Rikets kraftigaste ungdom, 
blef, efter gjord anhållan af Rikets Ständer, en särskild Eoiuité är 
1810 af Kon^l, Maj;t nedsatt, för att afgifva betänkande rörande, 
bland annut, mrättande af ett särskildt sjukhus för Stockholms gar- 
nison, Komiterades betänkande blef s. ä. af Kongl. Maj^t till alla 
delar giliadtj men dä, för anläggande af det föreslagna Garnisons- 
Sjukhuset, inga medel funnos anslagne, beslöts i detta hänseende en- 
dast, att det nittills af K. Andra Lifgardet begagnade, vid lägenheten 
Claes pä hörnet (nära Roslags tull} belägna sjukbus om 70 sängar 
skalle provisionelt säsom klinisk anstalt till Militärlälcares undervis- 
ning ianvändas, och blef detta sjukhus i April månad 1811 ät däva- 



153 

rande Öfver-Fåitläkaren öfverleranadt. — Sistnämnde år i Augusti 
månad befallde vidare Kongl. Maj: t att en å Kungsholmen vester om 
torget vid Mälaren belägen Kronans egendom, hittills begagnad till 
kasern ät Lätta Dragonerna (nuvarande Lifgardet till häst), skulle 
upplåtas och inredas till allmänt Sjukhus för Stockholms Garnison; 
instruktion för Direktionen vid berörde Sjukhus utfärdades d. 6 Nov. : 
0€h julaftonen s. ä. blef sjukhuset till begagnande öppnadt. Som 
imellertid olämpligheten af den sålunda till Sjukhus apterade kasern- 
byggnaden snart nog Insågs, blef, sedan Rikets Ständer anslagit me- 
del till uppförande af en mera ändamålsenlig sjukhusbyggnad, ånyo 
en Komite för berörde ändamål 1815 nedsatt, plats för Sjukhuset ut- 
sedd på den norr om det då begagnade Sjukhuset belägna höjd (f. n. 
Handtverkaregatan N:o 23), och en af Hof-Arkitekten Gjörwell upp- 
gjort ritning till den nya byggnaden följande året gillad. Byggnads- 
arbetet fortgick sedan, ehuru långsamt, och anmäldes vara fullbordadt 
d. 30 Sept. 1834, sedan dessförinnan redan år 1829 en del och från 
början af år 1834 hela byggnaden öfverlemnats åt Direktionen för 
Allmänna Garnisons-Sjukhuset. Kongl. Reglemente för Sjukhuset äf- 
vensom Instruktion för Direktionen äro utfärdade d. 18 Maj 1832. 

Gemenskap och Korporaler af Stockholms Garnison äro berätti- 
gade till kostnadsfri sjukvård å Sjukhuset, hvaremot för Flottans och 
annat manskap en dagkostnad af 87 öre Rmt erlägges. Under-Ofti- 
cerare äga rätt att intagas, i händelse af utrymme, mot erläggande 
af 50 öre per dag, samt Officerare mot afgift af 1 Rdr 25 öre för 
samma tid. Garnisons-Sjukhuset beräknas kunna på en gång inrymma 
omkring 600 sjuka, utan att boställsrum, korridorer eller vindar be- 
höfva såsom sjukrum tagas i anspråk. 

Öfcer-Kommendanten i Stockholm har allmänna inseendet och kon- 
trollen öfver Garnisons-Sjukhuset, likväl utan att omedelbart deltaga 
i styrelsen deröfver. - Direktionen, som har förvaltningen af de till 
SjuKhuset anslagna medel sig anförtrodd, består af en af Kongl. Maj:t 
särskildt förordnad Ordförande samt 6 ledamöter, neraligen en Rege- 
ments-Officer från hvartdera af de 3:ne Gardes-Regementena och Svea 
Artilleri-Regemente (årligen ombytlige), Öfver-Fältläkaren för Stock- 
holms Garnison och en Civil ledamot, som af Kongl. Maj:t förordnas. 
Civil-ledamoten har att i Direktionen föredraga räkenskapsmål, utöfva 
tillsyn å Sekreteraren och Kamereraren*) samt å Kommissariens upp- 
börasredovisning, m. m. Af Militär-ledamöterne skall en i tur qvar- 
talsvis under benämning Jourhaf vande Major vid Sjukhuset vara tjenst- 
görande samt derstädes vaka öfver allmänna ordningen och polisen; 
till sitt biträde har han en Subaltern-Officer samt, såsom Gevaldiger 
och Jourhafvande Under-Officer, 2:ne Under-Officerare, alla kommen- 
derade från det Regemente, han sjelf tillhör. — Sjukhusets Medici- 
nalståt utgöres af Öfver-Fältläkaren, 2:ne Sjukhusläkare, 8 Under- 



*) Kamererare-tjensten är afsedd att indragas och förenas med Kommis- 
sarie- och Kassörs-befattningen. 



IM 

lältare ocl 1 Apothekare. Öfver-FätUälaien är Clief för ^ukhaseta 
adminiatraiion samt äger närmaste tillsynen öfver och ansvaret för sjuk- 
värden. Sjt^husläkame äro hvar sin månad Jourhafvande och hafra 
ansvaret t^r den speciela värden af de sjuke, hvarders ä sin afdel- 
ning (den medicinska och kirurgiska). Af Underläkarne ärefltjenst- 
Eörandp på Apotheket samt en såsom Joarhafvande för hvarje dag 
beitrdrad till vaktgOring inom ^ukhuset; de öfrige äro fördelade på 
de båda afdelniugame. — KommisiaHen, tillika A'a«<är, bsr v&rdea om 
proviant- cch föroruknings-persedlar, inventarier, gång- och sängklä- 
der 11^ ni., samt upprättnåller ordningen och snyggheten inom sjuk- 
linset: liiins biträde är Rjukhue-^rifmren. 



UDdeihtllB- Hedeltal eJDke 





iQkouinc 


Vårdade 




.juke. 




1812 


1,971. 


2,100. 


1832 . ... 


2,057. 


2,285. 




1,968. 




1860 


1,703. 


1,831. 


1861 


1.631. 


1,808. 




2,038. 


2,202. 








1864 


1330. 


2,024. 


1865 


1,747. 


1385. 












2,297. 


18^ 


2,073. 


-2,270. 


1869 


1,808. 


1,984. 


1870 


1,4:18. 


1,611. 


liöl 


1,693. 


1.834. 



d«g.r. 


pr dag 


47,576, 








68,790. 


187,95 


65,792. 


180,8. 


59,727. 


163,«! 


66,336. 


181,74 


59,644. 


163,3! 






56,373. 


154,1. 


62,762. 


171,3. 


73,560, 


20I,s. 


75,934, 




69,859. 


191,3. 


52,511. 


143,s. 


55,986. 





155 



4) tillhörande K. Sjöförsvars-Departementet 

Flottan. 

Högste Befälhafvare. 

(Se under K. Landtförsvars-Departementet, sid. 131). 



Flaggmän. 

Flaggmän aro alla de, som innehafva Amiralsgrader vid Kougl. 
Flottan och Kongl. Maj:ts Flottas nya Reserv-Stat, eller Generals- 
grad vid Kongl. Skärgårds-Artilleriet. 

Amirals-graderna : 

(Riks- och Stor-Amiraler). 

(Amiral-Generaler och General-Amiraler; graden ohesatt sedan 1833). 

(Öfver- Amiraler; d:o d:o sedan 1823). 

Amiraler; embetet fanns redan i äldre tider, indrogs 1824, men upp- 

lifvades ånyo genom K. Br. d. 6 Mars 1845. 
Vice-Amiraler, i äldre tider benämnde Amiral-Löjtnanter. 
Konter-Amiraler, fordom kallade Schoutbynachter (före 1771). 

Generah-grad : 

General-Majoren vid Kongl. Skärgårds-Artilleriet. 

Vid innevarande års ingång var antalet Flaggmän 4, neml. vid 
Kongl. Flottan: 1 Vice- Amiral och 1 Konter-Amiral och vid Kongl. 
Skärgårds-Artilleriet: 2 General-Majorer.*) 



Flottans Stab. 

Denna stab utgöres af de i K. Sjöförsvars-Departementets Kom- 
mando-Expedition tjenstgörande Officerare, samt Flagg-Kaptener och 
Adjutanter hos Flaggmän. 



*) Förteckning å General-Amiraler (eller Amiral-Generaler) Öfver-Ämiraler 
och Förste Amiral sedan 1600-talet se Adm. och Stat. Handbok 1868, 
s. 172. 



Kong:!. Sjökrigs-Skolan 

&r inrättuil lär bildande af befäl vid K. Flottan och Skftrgårdäartllleriet. 
fieglempiite iör densamma utfUrdades senast d. 27 Mars ISI'2. Skolan 
Ir ställd under öfverstyrelse af Chefen för K. Sjöförsvars- Departe- 
mentet. [>en närmare btyrelsen »r uppdragen ät den Sjöofficer, som 
af E. M. hlifvit utnämnd till Chef för skolan. Dea är delad i -i 
afdelningar, en förberedande med 4 klasser och en öfre med 2 klas- 
ser. Kurson beräknas till t! är. Kadetternas och elevernas antal är 
bestäradt till omkring 40. Praktiska öfningar företagas ärligen, dels 
i Carlskrona och dels till sjös. 

Vid 18GT års Riksdag beviljades för denna skola ett årligt anslag 
af :il,iT<> lidr; hvarjerate för skalans organiserande anvisades för en 
gäna elt ludopp af 20.000 Rdr. 



Sjövapnets Stationer. 

i''i)nliiiii benämndes de ställen, der Flottan läg, Skeppagärdnr. 
Den fiii:i,iiusta af dessa var Skeppsgärden under Stockholms Slott, 
Kumla Ski'[ipshötmen, der Blasienolmeu och Slottsbacken nu äro. 
Uennn Ski'ppsgärd flyttades omkring är 1684 till nuvarande Skepps- 
knlmen. iii<:n under Carl XI förlades först en del af flottan till Cal- 
mar, oi'h fir 1680 utfärdade bemälde Konnng befallning attpäTrotsö 
i Bleking;! skärgård anlägga staden Carlskrona, dit Öriogsflottan sedan 
förlades. En eskader af mindre galerfartvg qvarläg dock i hufvud- 
studen. Flottan delades 16!K) och 1091 i 3:ne s. k. Eskadroner, och 
17.')S gillades ett 9 år förut af Augustin Ehrensvärd framstälidt för- 
elag till inrättande af s. k. Jrméens lSkäraårds-)FlQtU, som delades 
i 4 Esknilroner (Stockholms, Sveaborgs, Åbo och Göteborg) under 
hvar sill Clief, under det ÖrlogsiloUiiH fortfarande var stationerad i 
Carlskroriii, Enligt K, Brefvet d. 2 Nöt. 1824 ägde imellertid följande 
år en ^iizmnanslagning mm af begge ifrågavarande Flottor till en 
enda, beiiiimnd KongL Maj:ls Flotta, som stationerades i CarlskroDa. 
Stockholm och Göteborg, tills genom K. Br. d. 10 Okt. It^ Göte- 
borgs station förändrades till endast en depåi, lydande under i^tock- 
holms Stiitioa. Vid den, enlJHt K. Brefvet d. 10 Juli 1866. anbefallda 
delningen af Kongl, Majits Flottas personal i tre särskilda Korpaer. 
neml. Km/yl. Flottan, Kangt. fikärgardi-Artilieriet, och Kongl. Maj.-U 
Flotlas ni/ii Btierr-Stat. bestämdes, att Carlakrona fortfarande skulle 
vara liufvudBtation för Kongl. Flottan och att Kongl, Skärgårds-Ar- 
tilleriet skulle hafra Stockholm till bufvudstation och Göteborg till 
denrit, Kiin^l, Flottans station i Carlskrona lyder under Stationsbe- 
fitlhafvnirt] tlerstäiles, som tillika är Öfver- Kom men dant i Staden och 
Militttr-111'tälhafvare för 7;de Militär-Distriktet. Kongl. Skärgärds- 



J57 

Artilleriets Station i Stockholm Ivder jemväl under en Stations-Befäl- 
hafcare (f. n. Chefen för Kongl. Skärgårds- Artilleriet). Göteborgs 
dépöt indrogs år 1870, Till Kommendant i Carlskrona är en Re^e- 
ments-Officer af Kongl. Plottan beordrad. Till Kommendanter å Sjö- 
fästningarne utanför Carlskrona samt vid Skärgårds-Artilleriets Sta- 
tion i Stockholm äro Officerare af Kongl. Skärgårds-Artilleriet kom- 
menderade. 



Sjövapnets Personal. 

1. Kongl. Flottan: 

Kongl. Flottans Ofjicer syr åder, utom Flaggmän, äro: Kommendö- 
rer, Kommendör-Kaptener af l:sta klass, Kommendör-Kaptener af 
2;dra klass, Kaptener, Löjtnanter och Under-Löjtnanter. 

Kongl. Flottans Uuder-Ojjicerare benämnas: 

a) Kongl. Flagg-Styrmän, Kongl. Flagg-Konstaplar och Kongl. 
Flagg-Skeppare (l:8ta graden); 

h) Öfver-Styrmän, Öfver-Konstaplar och Öfve^-Skeppare (2:dra 
graden); 

r) Under-Styrmän, Under-Konstaplar och Under-Skeppare (3:dje 
graden). 

2. Kongl. Sk&rgärds-Artilleriet: 

Dess Ojjicersgrader, utom Flaggmän, äro: 

Öfverstar, Öfverste-Löjtnanter, Majorer, Kaptener, Löjtnanter och 
Under-Löjtnanter. 

Kongl. Skärgårds- Artilleriets Under-Ojjicerare äro indelade i o 
grader, neml. Flaggjunkare, Styckjunkare och Sergeanter. 

8. Kongl. Maj:ts Flottas Nya Besery-Stat: 

Denna Stats Officersgrader, utom Flaggmän, äro: 

Kommendörer, Kommendör-Kaptener, Kaptener (Majors rang), 
och Kapten-Löjtnanter. 

Samma Stats Under-Ofjicerare äro benämnda och indelade i ena- 
handa grader som Under-Officerame vid Kongl. Flottan. 

Sjövapnets Manskap: Sjötrupperna utgöra dels stam, dels reser c, 
hvaraf de förre äro antingen indelta eller värfvade på landet, eller 
utgående från städerna, samt de senare (eller reservtrupperna) ut- 
göra beväring och extra rotering, — Jemte det egentliga Krigsman- 
skapet (Båtsmän, Matroser, Jungmän, Kanonierer och Skeppsgossar) 
består Flottans personal af Machinister, Timmermän och Handt- 
▼erkare. 



158 

I) Indelta SJöSruppei—Bälsmän. 

Dessa hro af 3:De slag: EuitkåUs-, Solkälls- och .$f<id«-Bätsmäii. 
Till Bätsmaushåll pä landet öro anslagae krono-, skatte- och all- 
männa frälsehemman uti de orter, som ugga vid sjökusterna. Bäts- 
mftDaioteriÄgeii ilr, libaom inf aoterirote ringen, grundad på kontrakter 
mellan Kronan och allmogen, pä det sätt att 1 till 4 hemman t. o. m. 
12 smärre hemmansdelar (i Halland) blifvit sammansatte om en Båts- 
' ^man. I äfrigt 'ftro grunderna fär Bätsmännena anskaffning, under- 
häll, beklädnad, beväpning inh aflöning lika med dem, som gälla för 

■ Arméens indelta manskap. 

SuithäUs-Bäismän/m/ kallas vanligen Indelitings-Båtstaän och ut- 
göras af de a -Kompanierna frän Blekinge län samt de 3 Kompani- 
erna frän Södr* Möre härad i Calmar län. Då Carl XI förlagt 
Flottans hufvudstation till Oarlskrona, ville han der i nejden för- 
lägga ett större antal Bätsmiin. som skyndsamt kunde vara till hands 
vid inträffande behnf. Som Blekinge och bemälde Södra Möre härad 
derigenom skulle alltför mycket oetungas, blefvo säsom bidrag till 
Indelnings-bätsmanslLällct visga fyllnads- eller åfcerskotts- och reierv 
räntor roCamc ant^l^igtiii. till godtgörelse för deras strängare roteri ug, 

■ BåUmansToteriiiii'-,! Tir af 2:ne slag, den allmänna och den s. k. 
frälseroteringen. hvjlkcn blott till hälften mot den förra utgöres och 
består af ett ringa ^ot^l. lie indelta Båtsmännen utgöra (Rusthälls- 
bätsmånnen inberäkiiade) ^L Kompanier frän kust- och ö-landskap 
samt den vid Götaelf belägna trakt af Westergötland. Under Stock- 
holms station lyda 12 Kompaniet, nnder Carlskrona 19 (Incl. de 9 
Rusthål Is-kompanierna). — Fär den nya hätsmansrotering. soni i 
senare tider biifvit älagd iitsockne frälsehemman i Halland, hvilka 
voro skyldige tili ordinarie votering, betala deras ägare vakansafgift, 
som ingär till Statsverket. 

Städernas hiitsmanshAU har utgått efter beloppet af den för stads- 
fastighet och borgerlig rörelse erlagda bevillning. I fredstid betalas 
imellertid blott vakansafgift till Stataverket; först under krig upp- 
sattes manskap. Inbegripni; 6 Båtamän frän Wisingsö, utgör nura- 
merstyrkan af Stftdemes Båtsmän 385. 

Utom Uenstgöringen a/Hhias indelta Båtsmännen, lika som Arméens 
manskap, förnämligast genom torp, som rotarne anskaffa, eller ock 
hfsas de, jemte familj, hemma hos rotehällame, eller erhätta de pen- 
ningar till huslega samt underhåll in hatura. Boställena till Kom- 
Eanlcheferne äro numera indragna. - Bekliidnaäen åligger äfven 
ufvudaakligen rust- och rotehätlare, men de flesta af dera hafra 
numera ingått ofverenskommelse med Kronan, till följd hvaraf de 
erlägga i af kostnaden (i krigstid hela kostnaden) (efter 10 åra nie- 
delmarkegångspris), då Kronan tillägger ^ och anskaffar persedlarne. 
Största delen af beklädnaden förvaras pä stationerna, under Båts- 
mannens hemlof. För att inöfva Bätsmån, likasom UndeisOfficerare 
och Officerare, att servera kanoner, äro ständiga ArlilleTi- och Exer- 
eit-ekalur inrättade vid stationerna. 



159 



Båtsman skornpanierna äro följande: 

Kompaniets namn. Förlagt i 

l:a Komp.,=rl:a Blekinge Komp., Blekinge län, 



2:a 
3:e 

4:e 

5:e 

6:e 

7:e 

8:e 

9:e 

10:e 

ll:e 

12:e 

13:e 

14:e 

15:e 

16:e 

17:e 

18:e 

19:e 

20:e 

21:a 

22:a 

23:e 

25:e 

27:e 

28:e 

29:e 
30:e 
31:a 



M 



» 



2:a 
33:e 



=2:a 

— 3:e »' 

— 4;e » 
=5:e » 
^=6:e » 
=l:a Södra-Möre 
= 2:a »> 

= 3:e » 

=TjU8tS 

=Smäland3 
^Östergötlands 

— l:a Södermani. 

— 2:a » 
=l:a S. Roslags 
=2:a . » ' 

— l:a Ölands > 

— 2:a » 

= l:a Gotlands > 
= 2:a » « 

— l:a Bohus 

— 2:a » I 
=Norra Hallands 
—Södra » 

= Westergötlands 
--l:a N. Roslags 

= 2:a » ! 

=l:a NoiTlands l:a 
=l:a » 2:a 



=2:a 
=:2:a 



l:a 
2:a- 



S:a 31 Kompanier. 



Calmar län, 



» 
» 



Lydande 


under 


Carlskrona station. 


» 


» 


»> 


» 


M 


» 


» 


M 


») 


» 


» 


» 


1) 


)) 


>• 


» 



Östergötlands län, » » 

Stockholms » Stockholms » 

Södermanlands » » » 

Stockholms »> » » 



Calmar 

M 

Gotlands 
Göt. o. Bohus 

n 

Hallands 

» 

Elfsborgs 

Stockholms o. 

Upsala 

Stockholms 

Gefleborgs 

Gefleborgs o. 

West-Norrl. 

West.-Norrl. 

West.-Norrl o. 

Westerbottens 



Carlskrona 



Stockholms 
Carlskrona 

(( 

Stockholms 



» 



» 

» 

M 

» 
» 



Båtsmansindelningen utgör f. n. 2,301 nummer, roteringen 3,385 
nummer och Städemes Båtsmän 885 (deraf pä Stockholms stad komma 
446JI); Summa 6,571 man. — Deraf voro år 1872 vakante 1,064, deri- 
bland alla Stadsbåtsmännen. 

2) Vårfvade Sjöirupper äro: Matros-Korpsen, som tillhör Kongl. 
Flottan, Kanonier-Korpsen, som tillhör Kongl. Skärgårds- Artilleriet, 
samt Skeppsgosse-Korpsen. 

a. Matros-Korpsen, hvartill Jungmännen bilda en yngre underordnad 
afdelning, har egentligen samma tjenstgöringsskyldighet som Båts- 



160 

männen, men genom den bättre undervisning de erhålla och den 
större öfning de vinna, äro de ämnade att förse Flottan med för- 
handskarlar, och de skickligaste blifva Under-Officerare. — Matros- 
Korpsen, bestående (år 1872) af 100 l:sta klass Matroser samt 
376 Matroser och Jungmän, tillsammans 476, är indelad i 4 Kom- 
panier. Den fullständigas medelst karlskrifna Skeppsgossar. Korp- 
sen är förlagd i Carlskrona. 

b. Kanonier-Korpsen bildades genom K. Br. d. 17 Nov. 1832, då i 
stället för de fordna Sjö-Artilleri-Kotopanierna ett Sjö-Artilleri- 
(Marin-)Regemente upprättades i Carlskrona samt 2:ne Kanonier- 
Kompanier i Stockholm, de senare jemväl i ändamål att inom 
Flottans egen arbetspersonal kunna bilda skickliga Under-Officers- 
ämnen för skärgårdsfartygens behof samt vid Stockholms station 
göra garnisonstjenst. Korpsen tillhör nu Kongl. Skärgårds- Artil- 
leriet och utfför 200 man, oestående af Öfver-Kanonierer, Kanonie- 
rer och Under-Kanonierer och indelas* i 2 Kompanier. Vakan- 
serne vid 1872 års början voro 27. 

c. Skeppsffosse-Korpsen, förlagd i Carlskroua, utgör äfvenledes 2:ne 
Kompanier, med 100 Skeppsgossar i hvartdera. Vakanserna vid 
1872 års början voro 72. Skeppsgosse, som efter fulländad under- 
visning karlskrifves, är skyldig att tjena 6 år såsom Jungman eller 
Matros, och kan Skeppsgosse, som äger större fallenhet för handt- 
verksstaten af Stations-Kefälhafvaren anställas vid bemälde stat. 

3) Sjobecäringen består, med vissa undantag, af utskrifningsman- 
skan från kustorterna i Ångermanland, Medelpad, Helsingland, Gestrik- 
låna, Upland, Södermanland, Östergötland, Calmar län (deraf hela 
Södra-Möre härad och Öland), hela Blekinge, delar af Skåne, Hal- 
land, Westergötland och Bohuslän, samt alla städer vid hafvet, utom 
Stockholm och Göteborg samt åtskilliga af städerna vid Norrländska 
kusten. Såsom helt och hållet lydande under Landtförsvaret, är Got- 
lands Beväring skilj d från Sjövapnets reserv-manskap. Detta senare 
är mellan Sjövapnets stationer fördeladt efter samma grund, som 
gäller för Båtsmans-kompanierna; Sjöbeväringen från Skåne, der intet 
båtsmanshåll är indeladt, räknas till Carlskrona station. 

Sjövapnets Beväringsmanskap, som upptages i rund summa till 
28,000 man, exerceras dels om bord, när omständigheterna det med- 
gifva, dels — och vanligtvis — till lands. I sådant hänseende äir 
det tilldeladt åtskilliga af Arméens Regementen och Korpser, hvilka 
äro förlagde i samma provinser som Sjöbeväringen, Blekinge läns 
Beväring vapenöfvas vid Kongl. Marin-Kegementet. 

4) Extra Roterwg. I de orter, der båtsmanshåll förut varit in- 
rättaat, skall af den jord, som före 1810 icke var rotering under- 
kastad, Extra rotering utgöras, på sätt redan vid Landtförsvaret om 
dylik rotering är omförmäldt. - Extra roteringen vid båtsmansh&llet 
uppgifves*) till ungefär 588 nummer. 



*) Grill: Svenska Indelningsverket. 



Till Sjö vapnets reservmanskap hörer slutligen äfven det ä Han- 
delsjlottan förhyrda sjöfolk, som är mellan 20 och 35 års ålder, samt 
under tiden skyldigt att i krig tjenstgöra. Antalet utgör omkring 
7,000 man. 

4. Marin-IngeDiörs-Staten: Flottans f. d. Konstruktions-Korps har, 
sedan 1867 års Riksdag hufvudsakligen bifallit Kongl. Mai:ts derom 
gjorda nådiga framställning, blifvit, jemte Maskinist-Ofncers-Sta- 
ten, ombildad till en civil Korps under förestående benämning, 
men hvilken dock, i hvad disciplin, subordination och tjenstean- 
svaret angår, står under Krigslagarne. Enligt den för denna Stat 
d. 17 Dec. 1867 utfärdade Instruktion, har den till föremål för sin 
verksamhet a) byggnad, tillverkning och underhäll af Sjövapnet 
tillhörande fartyg och annan flytande materiel samt machiner; 
b) anläggning och vidmakthållande af verkstäder och mekaniska 
inrättningar vid Sjö vapnets Stationer. Staten utgör es af en Öfver- 
Direktör och Chef (med Öfverstes rang) stationerad i Stockholm 
och ledamot af Kongl. Förvaltningen af Sjöärendena, 2 Direktörer 
(Öfverste-Löjtnants ran§) och 5 Ingeniörer (Kaptens rang). Un- 
der Direktörerna, af hvilka en är stationerad i Stockholm, den an- 
dra i Carlskrona, lyda den vid Stationerna tjenstgörande befäls- 
personal af Marin-Ingeniör-Staten, Stationernas Konstruktions- och 
Kitkontor, äfvensom Machinist- och Timmermans-Staterne samt 
Handtverks-personalen vid de under Direktörerna ställda verk- 
städer. Aflöningen är bestämd för Öfver-Direktören till 7,000 Rdr 
(arvode), Direktörerna hvardera 5,000 Rdr (hvaraf 500 arvode) 
och Ingeniörerna 3,000 Rdr, jemte inqvartering, och för Ingeniö- 
rerna löneförhöjning efter 10 års tjenstgöring inom Korpsen med 
1,000 Rdr och efter ytterligare 10 års tjenst med 500 Rdr. 

5« Flottans Mekaniska Korps har, bland annat, bestyret med byg- 
gandet af äfvensom vården å Flottans hus, dockor och broar*). 

Bland denna Korps Officerare of ver s^ä^ å ifrågavarande Korps 
utöfvade en del nuvaranae Väg- och Vattenbyggnads-Korpsens 
åligganden, innan denna Korps inrättades, samt utgjorde grund- 
läggningen dertill. 

6. Extra och Expektans-Staten inrättades vid Flottornas samman- 
slagning år 1825, och uppfördes dera, bland andra, sådane Office- 
rare, som, i anseende till sjuklighet, ålderdom eller andra orsaker, 
icke ansågos till aktiv sjötjenst användbare; de fingo ersättning 
för de löneinkomster de ägde, mot skyldighet att i krigstid be- 
strida den tjenstgöring, som dem vid någon af Flottans stationer 
kan blifva ålagd och är svarande mot den grad, de innehafva. 

7. Indragningrs-Staten inrättad 1866. På denna Stat öfverflyttades 
de Officerare vid f. d. Kongl. Maj:ts Flotta, hvilka vid Korpsens 



•) Flottans befästningsarbeten verkställas af Landtförsvaret. 

Stat. Handbok. 11 



'vsr- 



162 

samma år skeende delning dertill anmälde sig. Till denna Stat 
öfverflyttas fortfarande de Officerare å Kon^l. Maj:ts Flottas nya 
Reserv-Stat, hvilka derom anhålla. Indragnings-Statens personal 
är tjenstskyldig endast i krigstid. 

Sammandrag öfver Sjövapnets personal och fartyg se Tab. Bil. 5. 



Flottans Olvll-Stat. 

öfver- Kommissarien är föredragande inför Stations-Befålhafvaren 
i Carlskrona, med förbehållen reservationsrätt; hos Stations-Chefen 
är Sekreteraren föredragande utan dylik rätt. 

Varfsdetaljen är fördelad på 4 departement neml. a) beväring, 
som besörjes af Tygmästaren, b) tackling med hvad dertill hörer, af 
Equipagemästaren, c) fartvgens byggnad och reparation af Marin- 
Ingeniörs-Chefen, och d) hus- och dockbyggnad af mekaniska Che- 
fen eller vid station, der Officer af mekaniska Korpsen ej finnes, af 
Marin-Ingeniörs-Chefen. 

Varf s-Chef s-Expeditionen och V arf s-Kontor et i Carlskrona hafva 
den Civila befattningen med skeppsbyggeriet; i Stockholm är denna 
detali öfverlemnad åt Kammar-Kontoret. Varfs-Kontoret har i öfrigt, 
bland annat, vården om Flottans beväpnings- och utrednings-förråd 
m. m., samt upprättar räkenskaperna öfver arbetena vid stationen. 
För Virkesförrådet finnes en särskild Förvaltare, och för Beklädnads- 
förrådet en Inspektor. Kontrollen öfver beklädnaden m. m. tillkommer 
Sjö-militie-Kontoret. — I Ekipapeförrådet förvaras Flottans tackel och 
utrednings-persedlar; hvaremot i Artilleriförrådet uppläggas de förnö- 
denheter, som höra till beväpningen. — I Magasinet vårdas provian- 
ten för Flottans förplägning. 



Sjövapnets Religionsvård och lägre Undervisnings- 
Anstalter. 

För Sjövapnets Indelta manskap och Beväring besörjes själavär- 
den, då de icke äro i tjenstgöring, af Pre^terskapet i de församlin- 
gar, dit de höra. På stationerna skötes själavården, både för Vårf- 
vade och Indelta trupper, af Sjövapnets der anställde Prester. Desse 
lyda i Stockholm under Hof-Konsistorium, deruti Skärgårds- Artilleriets 
Regements-Pastor, tillika Pastor i Skeppsholms (icke-territoriela) för- 
samling, iemväl är ledamot. Det vid Carlskrona anställda Presterskap 
lyder under Lunds Domkapitel. 

I Carlskrona finnes en Skola för Skeppsgossar, med Rektor och 
2:ne Kolleger. Dessutom finnas för manskapets danande till Korpo- 



163 

raler skolor inrättade. (Jfr Navigations-Skolorna.) — För Lotsarnes 
barn finnas pä aflägsna lotsplatser Amhulatoriska skolor (underhållne 
på Sjöförsvarets stat), för undervisning i de ämnen, som tillhöra Folk- 
skolan. 



Läkare-Staten vid Sjö-Vapnet 

består af en Öfver-Fältlåkare (i Carlskrona), Regements-läkare (i Carls- 
krona och Stockholm) samt i:8te Bataljons-läkare och extra Läkare. 
Carlskrona station har eget Sjukhus, men vid Stockholms station vår- 
das Sjövapnets sjuke, mot ersättning, på Allmänna Garnisons-Sjuk- 
huset. Under sjöexpeditioner förordnas särskilde Uppbördsl åkare och 
Biträdande läkare. Dessutom har Sjövapnet en Reservkorps af stu- 
derande läkare, under benämning Stipendiater. 



Lots-Staten. 

Lotsverket har sin egen indelning, ty Lotsarne aflönas icke blott 
genom den betalning de för hvarje förrättning af vederbörande far- 
tyg erhålla, utan äfven genom boställen i skärgårdarne eller s. k. 
lolshemman, med h vilkas ^ande lotsningsskyjdigheten följer mot åt- 
njutande af frihet från vissa andra besvär. Ägarne af dylika hemman 
innehafva dem, med vilkor att antingen sjelfve förrätta lotsningen 
eller hälla lots i sitt ställe, med de förmåner författningarne bestämma. 
Öfver lotshemmanen och dithörande lägenheter hålles ett särskildt 
indelningsverk eller s k. jordebok. Lotsarne hålla sig dels egna 
båtar, mot ärlig båthjelp af Kronan, dels förses de af Kronan med 
båtar. Rörande lotshemman och boningsplatser för lotsar är en sär- 
skild K. Förordning utfärdad d. 9 Juli 1862. 

Med Lots väsen det äro j em väl förenade Rikets fyr- och båkan- 
stalter. Fyrar, känningsbåkar, sjömärken och öfriga anstalter, som 
för den allmänna sjöfarten äro inrättade, underhållas på Kronans be- 
kostnad, hvaremot led- och hamnfyrar, inseglingsmärken och andra 
anstalter, som städer, enskilda bolag, korporationer eller personer 
fått eller få vid sina hamnar, redder eller las tageplatser anbringa, 
skola af samma städer och enskilda vidmagthällas. Till underhåll af 
fyrar och bakar betalas, med vissa undantag. Fyr- och Bäk-afgift 
till Tullkamrarne med 84 öre per läst af alla till utrikes ort gående 
eller derifrån kommande lastade fartyg; barlastade fartyg betala hälf- 
ten mot lastade.*) Kongl. Förordning angående Lots- och Fyrinrätt- 
ningen i Riket är jemväl utfärdad under d. 9 Juli 1862; af samma 
datum är ock Kongl. Maj:ts Reglemente för Lots- och Fyr-Staterna. 



•) Jfr K. Kung. d. 11 April 1867 och d. 28 Sept. 1869. 



164 

Lots-Direktiiren är Chef för hela Lots- och fy r-iorftUn ingen. Det 
öfriga befålet ntgöres af Distrikts-Chefer i de 3:De Lotsdistriktpn 
(Norra, Södra om Vestra), FöTdetnings-Chejer eller Lots-Officerare 
(LotB-Kaptener och Lots-Löjtnanter), samt Ingeniörer vid Fyr- och 
Bäk-iDrftttniDgeD. Lots-Äldermännen och Fyrmästanie &ro närmaste 
förmanskapet för den Öfriga lots- och fyrbetjeniogen, som isfrigtut- 
görea af Lotsar och Lotslärlingar samt Fyrvaktare och FyrbiträdeD. 
S&väl befäl som betjenin^ lyda under krigslagarne. 

Af influtne lotspenningar äser den som förrättat lotsningen be- 
koioma för egen del i hemvägskost 40 öre för tavarje mii, som han 
lotsat; resten delas i lika lotter mellan alla dem. som vid lotsplataen 
äro säBom lotsar pä eget ansvar och i tnr anställde. 

Lots- och Fyr-personalen utgjorde vid 1871 ftrs slut följande an- 
tal, fördeladt på 'å distrikt (det Norra, Södra och Vestra), 15 fördel- 
ningar och 1^ lotsplataer: neml. 59 Fyrmästare. 60 Lotaäldermän. 
GOl Lotsar, 48 extra Lotsar, 161 Lotslärlingar, 75 Fyrvaktare och 70 
Fyrbiträden, eller tills. 1,074. 



1^ 



5) tillhörande K. Civil-Departemeiitet. 

a) För den inre förvaltningen i allmänhet och 

politien. 

KongL Maj:ts Befallningshafyande med Landt-Staten. 

1. Stockholms Stad. 

Under benämning Höfvidsmän, Slottslofven, Ståthållare m. m. 
hade Stockholms Stad och Slott från äldre tider sina egne Styresmän, 
hvilka skulle hälla Staden och Slottet Konungen tillhanda och, gemen- 
samt med Stadens Magistrat, befordra Konungens och Stadens rätt 
och bästa. Sedan Stockholm en tid varit förenadt med Uplands Höf- 
dingedöme, erhöll bemälde Stad genom .1634 års Regerings-Form sin 
särskilda Styresman under namn af Öfver-Burggrefve eller Öfver- 
Ståthållare. Intill 1720 togs denne Embetsman alltid ur Kådet. Nu 
gällande Instruktion för Öfver-Ståthållare-Embetet är af d. 25 Aug. 
1791, jemförd med K. Br. d. 23 April 1795 m. fl.*) 

Öfver-Ståthållaren har vid embetets utöfning siff till biträde en 
Under-Ståthållare (embetet inrättadt 1634), som vid hans frånvaro 
eller förfall är hans vikarie såväl hos Magistraten som uti Embetets 
Kansli och Poliskammaren m. m., handlägger (jemte Fogaten) skuld- 
fordringsmål och andra exsekutiva ärenden, är ständig Ordförande 
(i Öfver-Ståthållarens ställe) i flera Direktioner och Styrelser i huf- 
vudstaden samt biträder jemväl vid Polisstyrelsen m. m. 

Öfver-Ståthållare-Embetetg Kansli (fordom benämndt Slotts-Kans- 
liet) lyder närmast under Konungens Fogate (förr kallad Slottsfogde), 
hvilken åligger att, när Öfver- och Under-Ståthållame äro förhin- 
drade, förrätta allt hvad till exsekutionsverket hörer, såsom vore Öfver- 
Ståthållaren sjelf närvarande, samt hafva tillsyn öfver fångvården 
och ådömda bestraffningars verkställande i Hufvudstaden. 

öfver-StäthåUare-Einhetet i Kronouppbörds-ärenden förordnar om 
Kronouppbördens verkställande och redovisning, beslutar i öfrigt rö- 
rande Kronouppbörden samt håller hand och tillsyn å dithörande 
författningars efterlefnad; till biträde är förordnad en Kamererare, 
att, under lika ansvar med Lands-Kamererare i länen, föredraga och 
expediera de ärenden rörande Kronouppbörden, som höra till Öfver- 
Ståthållarens handläggning, hafva inseende å göromålens gåna; i Kro- 
nouppbörds-Kontroll- och Kommissarie-Kontoren, bevaka Kronans 



*) Förteckning & Öfver-Ståthållare sedan embetets inrättande &r 1634 »e 
Adm. och Stat. Handbok 1868, s. 184. 



16ti 

rätt vid PröfDiDgB-Komitén m. m,, och en Sekreterare, som föredrager 
Kamererarens embets memorial, expedierar skrifTelaer rörande obe- 
tajiia liiuiifiit^kvlder af bortfljttade personer m. m. 

(ifr,'>-..\i.i;Miillare-Emhetet i Folit-ärenden eller Kongl. PoHthamtita- 
ren iuraitadii p^entligen först år ITTli: förut hade dithörande ären- 
den handlagts i den afdelning af Stockholms Magistrat, som benämn- 
des Politie-Kollegium. För Folis-äreadenas behandling har sedandese 
en särskild i'mbetsmaii, Polismästaren, varit förordnad. Till Polia- 
kamntarpns befattning hafva hänförts 1) handläggning och afdömande 
af B. k. polisofverträdelaer, å ^ator och allmänna ställen timade min- 
dre brottmftl samt nägra fä civila tvistemäl; 3) förberedande under- 
sökning förande gröfre brottmäl och 8) en del eisekutionsärenden; 
men i fflljd af K. B ref? et d. 3() Dec. 1864 hafva de Öfver-Ståthänare- 
EmbPtPf fiir Polisärenden tillhörande mål och ärenden blifvit förde- 
lade p.l '.':iK' afdelniugar. neml. a) Poliehammaren och b) Polisdom- 
stolen. — I Ii den senare handläggas de uiål och ärenden angående 
vissa f<.ihrvii lgerochlagäfverträdelser,BomÖfver-St4thäliare-Embetet 
eger au ilh.I slut afhjelpa. — I alla öfriea frägor, der Öfver-Stäl- 
hällun-ii ^il It oj omedelbarligen beslutar, utöfvas den Öfver-StäthÄllare- 
Em1ii:t('i ill] P (I Ils ärenden tillhörande myndighet af Polismästaren. 
Iustriiktii>i]fi fijf Polismästaren och Poliadomaren utl^rdades den äO 
Maj im;--^ 

Iif ti,i: Eöromälen besörjas a.f Sekreierarc», som deijemte ärUf- 
ver-Stftthällare-Embetets biträde i fattigrlrdsärenden, Begisiraloin, 
som derjente har befattning med räkenskapernas förande, böters 
nnphörd, fördelning ocb redoTianing samt polispersonalens beklädnad, 
aflöning och pensionering, Notarierne och Kausliaterae samt en F6r' 
vnllare af magasinet, der anhållna varor och persedlar emottagas och 
förvaras, För den ^ttre pothfårealtnitige" är anställd en Polis-Inten- 
dent, mm, enligt af Kon^t. M^:t d. 30 Dec. 1864 fastställd Instruk- 
tion, närmast under Polismästaren, har befälet öfver Polia-korpsen, 
tiUbandagär honom i tjenaten och företräder hans ställe, då han har 
förfall elier ledighet, utan att annan Vikarie förordnats. För öfrigt 
åligger Pol is- Intendenten i allmänhet att utöfva fortgående tillsyn 
ocb kontroll dera, att den inom särskilda trakter af staden fördelade 
polisstyikan fullgör sina ^'enstepligter; att tillse efterlefnaden af gifna 
löreskriftpr i afseende på den yttre ordningen; att, dä sådant erfor- 
dras, pä stället, -der brott timat, anställa efterforskningar och hålla 
förhör, för inhemtaude af nödiga upplysningar, m. m. Politbevaknin- 
gen handhafves, under förenämnda neftl, u Polis-iommiisarier, Polis- 
Öjpertovslap/a r och Potia-konstajilar. med biträde, vid den af polisen 
Öfvertagna nattbevak ningen i hufvudstaden, af extra Konstaplar; 
Kommissarierne åro deqemte, äfvensom Stad s-Fisk al erne. allmänna 
åklagare i puligmål. Under Polis-Kommisariernas befäl äro f. n, tjenst- 

8 firande tilfsomraans 33 OfTer-konstanlar, 209 Konstaplar och 90 extra 
onstaplar. Polisbevakningen är indelad i 8 distrikt, hvartderamed 
ain särskilda Polis-Kommissarie (utom ett, som lyder under en Öfver- 
koDstapel) otli sitt vaktkontor. Om denna distriktindelning meddelar 
AdresskalendeTu upplysning. 



167 

Staå^Jiskals-Kontoret. 

Stads tiskaler ne, för hvilka sårskild Instruktion finnes utfärdad d. 
12 Okt 1839, tillhöra den yttre polisbevakningen och äro derjemte 
allmänna åklagare vid Poliskammaren och Underdomstolarne. De 
äro till antalet tre, mellan hvilka distrikten äro så fördelade, att 
Förste Stadsfiskalens område innefattar Clara, Adolf Fredriks och 
Kungsholms församlingar, Andre Stadsfiskalens Maria och Catharina 
d:o samt Tredje Stadsfiskalens Staden inom broarne jemte Jakobs 
och Johannis samt Ladugårdslands församlingar. 



2. Länen. 



Styrelsen inom hvarje af Rikets Län är anförtrodd åt en Lands- 
hOjding, såsom Kongl. Maj:ts Befallningshaf vande, hvilken utöfvar den- 
samma med biträde af en Lands-Sekreterare och en Lands-Kamererare. 
Af dithörande ärenden handläggas de juridiska och civila i Lands- 
Kansliet, bvars Chef och föredragande är Lands-Sekreteraren; de ka- 
merala ärendena åter i LandsKontoret, hvars Chef är Lands-Kamere- 
raren, tillika föredragande i de till Lands-Kontoret hörande ärenden. 
Landshöfdingen har ensam beslutanderätt, men bör inhemta föredra- 
gandens mening, som får till protokollet antecknas. I Landshöfdin- 
gens vakans, frånvaro eller förfall utöfvas Länsstyrelsen af Lands- 
Sekreteraren och Lands-Kamereraren gemensamt, under benämning 
Landshöfdinge-Emhetet; i händelse af olika mening dem emellan, gäl- 
ler föredragandens. Under Kongl. Majrts Befallningshafvande lyda, 
iemte Länsstyrelsens ^enstemannapersonal. Magistrater, Kronofogdar, 
Häradsskrifvare och Länsmän. Utom Kongl. Maj:ts Befallningshaf- 
vandes rent administrativa bestyr i eå mängd olika rigtningar samt 
handhafvandet af allt hvad som angår uppbörden af allmänna utskyl- 
der och inkomster m. m., åligger bemälde Embete högsta polismyn- 
digheten i Länet, öfvervakandet af lagskipningen och verkställigheten 
af utslag i brottmål m. m. samt prof vande t af utsökningsmål. 

Kongl. Maj:ts Befallningshafvande afgifver, bland annat, till Stats- 
Kontoret Berättelser om årsväxten och till Kongl. Maj:t s. k. Fem- 
årsberättelser öfver Länens tillstånd och utveckling under föregående 
femårsperiod *). 

Bland Landt-Statens öfrige tienstemän äger Lan dt-Uånt mastar en 
att emottaga och qvittera alla levereringar af allmänna medel och 
depositioner, verkställa vederbörliga utbetalningar, m. m., äfvensom 
honom åligger Stämplade-pappers-uppbörden; Läns-Notarien är Lands- 



*) Dessa Berättelser äro, jemte Sammandrag af Statistiska Central-Byrån, 
under Litt. H. upptagna i samlingen 'Bidrag till Sveriges offieiela Sta 
tistik". 



168 

Sek eteiarens ärmaate biträde 
rårens d o samt verkställer rev 3 
räkenskaper m m 

Länen indelas civ It och kameralt hänseende Fogie e L vi 
man d ttrtkt Ba al (.Tnj eller Skentlig) och Hoclna 

I h^aijp fogden finnes en K o oj gde och ea HaradislTje 
Den f h tipps gten derA att ftllman o dn ng och säkerhet up|)- 
rätthfill tesörjer heifrande af f rbrytelser är D&rvarande »d 

d 1 i t llgärande verkställer dou ar och utslag civ la mål 

ombe ] I redov sar nppbärden bevakar det allmännas ratt v d 

ti^er 1 konkirser m m äfvervakar fullgSrandetaf ål ggande 

extra ( äsom gästg fver ch skjuts- samt väg och brolygg 

DBds sk n I eter osv) tillser att ftirfattningarne om helsovärcTen 
o h t t len m m behörgen efterlefvaa etc H adsslr aren 

kar vdr I T ftnet^ jordel oksexemplar antecknar forändr nga den 
och lu tait derur estrakter u^p ättar ny jordebok när så före 
sknfvet, t^rkstWIer deb ter ng oh pprattar uppbordabok. taxe 



irngs 



Kr H t 
inställ 



Kou I 
h fdm, 

Kronofnj. I 



sam k 
ji n I 
förvaJtu 
Btämn 
at be 

af k 



nnR al 
rnga 



ELkenskaper och k ronouppbörds redov sn ng 

läasmansd strikt tinnes en A onolonsn an lydande under 

liefalln Dgshslvande och Kronofogden Han t User nom 

[ allman ordu ng och sakerbet upi ratthällas lem ar 

forderl gt b trade föranstaltar om bevär ngsmanskapets 

ti mönstnngar har tillsyn å häradshäkten verkställer 

indnfning at me lel ra m Hans b träden äro dels 

a hv Ika 1 allmänhet hora finnas en eller flere fo 

och hvilkas yenstehefattn ng är ett a nghetstesty 

a tn ngar stämn ngar t brottmål mm) \a ndem v 

Ii o^ T i Iqgefogda dels ( polis och ordningsmål) 

i» ngt och Ålder uän Byfogdar S J^man la fl 

natrukboner finnas d 10 Nov 18Ö5 utfUrdade lör Lands 

och de v d Länsstvrelserne anställde ^ensteman fOr 

e för Häradssknfvame och for Kronolänsmännen 

a rörande Fjerd ngsn ännen utfärdades d 1 Juni 1850 

I Fö ordn om Kom/i inalsl/re/se på lat det af den 21 

or hvaqe Swrie för s g en sarsk Id kommun dock 

I flere socknar nom samma Län förenas^ omgemen 

ItOrvaltn Dg Kommunens beslutanderätt utdf asiAom 

ller genom Kom nu al atlm gtge Verkstall ghet och 

llkomma en Kom nuttaln and Tre ord nane kommunal 

I flrligen hållas i Mars (fQr besluta fattai de anledn Dg 

ra föregående årets räkenskaper och förvaltning vtI 

in eller elektorer dertör) i Oktober (for bestämmande 

tgifts och nkomst stat) och December (lör gransk 

rktalslängden (tfr kommunal tskylder m n_) debite 



d ti ande ärenden 



169 

landstingsval, tillåtet; hela antalet Fnllmägtige bör vara fyra gånger 
så stort som de valde medlemmarnes i Kommunalnämnden. Denna 
sistnämnde består af minst 3 och högst 11 personer. — Åfven Kö'ping 
må kunna utgöra en kommun för sig. 

I hvarje Län skall, enligt K. Förordn. d. 21 Mars 1862, finnas 
ett Landstingy sammansatt af valde ombud från de Länets städer, 
som icke hafva öfver 25,000 innevånare, samt från Lånets härader 
eller tingslag. Landstinget tillkommer att rådslå och besluta om för 
Länet gemensamma angelägenheter, hvilka afse den allmänna hus- 
hållningen, jordbrukets och andra näringars utveckling, anstalter för 
kommunikationsväsendets befordrande, helsovård, undervisning, allmän 
ordning och säkerhet m. m. dylikt, så vidt dessa angelägenheter icke 
enligt gällande författningar tillhöra offentlig myndighets embetsåt- 

§ärd. Landstingsmännen väljas, efter folkmängd, enligt skala, som 
ock är olika för land och stad; de skola vara minst 20 för Länet. 
Lagtima möte äger rum årligen i residensstaden å en på förhand 
bestämd Måndag i September månad; det kan räcka 6 helgfria dagar 
och ytterligare förlängas med 2 dagar. Ordförande utses af Kongl. 
Maj:t; Lanashöfdingen äger deltaga i öfverläggningarne. 

Länsindelningen bestämdes i 1634 års Regerings-Form, men har 
sedandess undergått flerfaldiga förändringar, senast genom 1810 års 
reglering af de Norrländska Länen.*) 

(Statistisk Tabell öfver Länen, se Tab. Bil.). 



Städernes Styrelser, Yerk och särskilde Tjenstemäii. 

Styrelsen i de flesta af Rikets Städer utöfvas, under Kongl. Maj: ts 
Befallningshafvande, af Städernes Magistrater,, bestående af Borg- 
mästare och Rådmän (Råd). I Staden Borgholm finnes (i st. f. Borg- 
mästare) en Ordningsman. 3:ne af Rikets Städer, Borgholm, Hapa- 
randa och Skellefteå, lyda ännu under landsrätt. 

Polisen handhafves, der särskilda Poliskamrar ej finnas, af Magi- 
sti'aten och särskilde Stads fiskaler, under Kongl. Maj:ts Befallnings- 
hafvandes öfveruppsigt. 

Hvarje Stad med derunder lydande område utgör en särskild 
Kommun. Stads- Kommunens beslutanderätt utöfvas, enl. K. Förordn. 
d. 21 Mars 1862 om Kommunalstyrelse i Stad (med undantag för 
Hufvudstaden), vid allmän Rådstuga eller genom Stadsfullmägtige**); 
verkställande och förvaltande myndigheten tillkommer, under Magi- 



*) Förteckning å Landshöfdingar i de särskilda Länen sedan innevarande 

århundrades början se Adm. och Stat. Handbok 1868, s. 189. 
*•) BeträfTande Kyrko- och Folkskole-ärenden se under Ecklesiastik-Depar- 
tementet. 



». 






8 b 1 I 



170 

1 D at I Kamma d btad n och d ärsk Ida t; 
n Dl fö ådant ända ål af allmänna Råd tug n 

1 1 agt g tae I h a j btad o d m an 3 OOU noe- 
b lutaod ätt uppd ag u ät 'i ad fullmagt g nda t 
lih äda a StAd R&d tugan Öf g Stad an 

] t d tag nd d Räd t g d Qa n ä t ät 

f låta Allmän d Räd t g kall hällae, 

t d fullmägt g finna D mb månad d ä då 
n d F llmägtg j finna 2 gäng 
fattand m d af nd ä on b ät 

h D mb fä b tftmmand 
R mm SI 4 l%Ul » g 

m n t 'O hägst bO fa tställd kala eft n åna 
I de af ka Stad n d I alk Ua V g l l 

y 1 aka öl att Råd tugan 11 Fullmågt 
tas 1 11 k tall gl t b att Stad n fa ta g nd m 
nd ätt gb t b h g n an anda amt t II &tt 
d St 1 n fö alt ng an tälld Ij at man den ä 
I ( la n tan a) bbandhaf x kuton e k t 
1 ng ndh t h dlghtpl nmm 

d bnn n I> C I h m m fö älta Stade n 

I p nn ng a nd uppbä d a nk m te b k 
I nga amt mb b j d 1 11 d b fattn ne ölngt 
a uppd ag d D utB 8 af Fullmågt g 11 Rådstuga. 



^advudstaden Stockholm. 

stin-kl][ilriia Magistral, som genom den af ÖfTer-Stäthällaren år 
livli; iiiliii(l:i(li' ä. k. Em betsdelning eller Ordning bestod af 4 Borg- 
mu^titii' Olt r\if en för Justitien och RåttegängsTäsendet, en för Kö- 
penskajirii ur Ii Handeln, en för Emhetena och Handtverkeriema samt 
en för f^tarUjis uppbörder och inkoraster) och omkring 14—16 Råd- 
män, (iig,nii-.r[)ide8 genom K. Fiirordn. d. 12 Dec. 16'^ sålunda, att 
de 4 ]!u(!.'i]i,istarne blefvo Ordförande i Ju8titie-,.Politie-, Handels- 
ofh F.iiil" I-Kollegier, att af de 15 Rådmännen 3 skulle presidera i 
bvardiTii :ii >\i: :i:ne K&mnärs-Kamrarne och de öfrlge 13 vara biträden 
ät B()[i,'iiiii-iiniie i Stadens berörde 4 Kollegier. Dä dessa sedermera 
fått fn iilli inskränktare verkningskrets, sammanslogs är 1821 Politie- 
KollcginiiL jijiil Em bets-Kol lepum, hvarjemte ett Borgmästare-embete 
iudrotrs. f:i noni K. Kung. d. 12 Dec. 1845 förklarades Stadens dä Tärande 
3me Ko|[r-ii( ritgöra aidelningar af Stadens Rädhua-Rätt och Magistrat; 
och geriiiiii i;. llr. d. 21 Dec. 1849 förenades Politie-, Embeta- och Bygg- 
niTigs-Kul]c(,'ium med Handels-Kollegium till ett "Handels- och Eko- 
nomi-Kollegium", i sammanhang h varmed ytterligare ett Borgmästare- 
emlieie indrogs. — Magistraten, såsom administrativ myndighet lydande 



171 

under Öfver-Ståthållarens chefskap, består f. n. af 2 Borgmästare 
samt 12 lagfarne Rådmän och 1 icke-lagfaren. Göromålen äro för- 
delta på 6 Afdelningar; under l:sta Afd. hör Förmyndare-Kammaren, 
under 2:dra Afd. Handels- och Ekonomi-Kollegium, 

Stockholms Bådstufvu-Eätt arbetar, enligt d. 21 Dec. 184:9 utfär- 
dad Arbetsordning (med ändringar d. 15 Dec. 1863), äfven på 6 Af- 
delningar, utom en särskild Afdelning för tullmål. lista Afdelningen 
består af Justitie-Borgmästaren och 2:ne lagfarne Rådmän, jemte 
Magistrats-Sekreteraren eller en Stads-Notarie; 2:dra Afdelningen af 
en Borgmästare samt 2 lagfarne Rådmän jemte en Stads-Notarie; 
3:die— 6:te Afdelningarne hvardera af 2;ne lagfarne Rådmän, såsom 
Ordförande och Vice-Ordförande, tillika med en Civil-Notarie och 
två Brottmåls-Notarier. - Magistrats-Sekreteraren, Stads-Notarierne, 
öfrige hos l:sta Afdelningen samt Handels- och Ekonomi-Kollegium 
tjänstgörande Notarier, äfvensom Civil- och Brottmål s-Notarierne äga, 
hvar för sig, i de mål och ärenden, hvari de hos Magistratens eljer 
Rådstufvu-Råttens afdelningar föra protokoll och besörja expedition, 
att såsom domare och ledamöter uti Afdelningen biträda. 

Justitie-Kollegiurn inrättades 1636 och dermed förenades år 1667 
den då organiserade s. k. Arf- och Förmyndare-Kammaren. Genom 
K. Br. d. 12 Dec. 1845 och i. 21 Dec. 1849 har berörde Kollegium 
införlifvats med en Afdelning (den l:sta) af Stadens Rådhus-Rätt och 
Magistrat, och dess domsrätt (rörande boupptecknings- och förmyn- 
dare-ärenden samt arfs- och testaments-tvister m. m. dylikt) öfver- 
fiyttats till Rådhus-Rättens l:sta Afdelning, som handlägger jemväl 
andra Justitie-Kollegium och Förmyndare-Kammaren tillhörande ären- 
den. Kollegii tjenstemån utgöras af 2:ne Assistenter, 2:ne Notarier, 
1 Kamererare, 2:ne Curatores ad litem, 1 Amanuens, 2:ne Sterbhus- 
Notarier, 1 Revisor o. s. v. — Kollegium, som, utom betydliga arfs- 
medel, förvaltar flera under Kollegii vård och inseende ställda testa- 
mentsfonder, har sin senaste Instruktion af Kongl. Maj:t utfärdad d. 
9 April 1856, med ändringar d. 20 Jan. 1860. 

Handels- och Ekonomi-Kollegium utgör, enligt K. Br. d. 21 Dec. 
1849, en särskild afdelning af Rådhus-Rätten och Magistraten, be- 
stående af en Borgmästare såsom Ordförande, 2:ne Rådmän, af hvilka 
en lagfaren, med biträde af 3:ne Notarier. Detta Kollegium upptager 
och pröfvar, bland annat, ärenden rörande burskap å handel och 
handlägger frågor om utöfvande af handel och handtverk i allmän-^ 
het, ärenden som enligt näriugs-frihets-förordningen tillhöra Magi- 
straten, frågor som tillf orene upptagits af s. k. Hall-Rätten samt rö- 
rande Manufakturstämpelverket, ärenden angående utskänkning och 
minutering af bränvin, hvilkas handläggning, enligt dithörande för- 
fattningar, tillhör Magistrat, frågor om brandväsendet, hvrkusk- och 
åkare-taxor etc. samt har i öfrigt närmaste tillsynen öfver och be- 
fattning med Kronouppbördsverket äfvensom uppsigt öfver Stadens 
indelning, tomtreglering och bebyggande. — Expeditionen af Kollegii 
beslut besörjes af de 3:ne Notarierne, hvaraf en handlägger Krono- 
uppbördsårendena, samt de båda öfrige förrätta göromålen på hvar- 
dera af de båda Handels- och Ekonomi-Afdelningarne. 



KTOMOHppbäidtverkel. Jemlikt K. UppbÖcdsreglementet af d. Di 

Nov. 1814; hm- Hundels- och Ekonomi-Kollegium, under Öfver-Stit- 
bäUarens inseende och Btvrelae, den egeutliea befattnincCD med Kro- 
' nouopbövdsrcrket i Stockholm, tillika med ansvaret tat uppbörds- 
mp.ifieii samt dnras behöriga leverering och redovisande. Under be- 
mälde Kollegii inseende förestår Kontrallören KronoapjibSrde-KontroU- 
K"«tiiri'l och hur dervid samma befattning aom en Lansbok häll are i 
länen filer gntuskningeii af Uppbörds-Kommissariernes räbniDgar 
och f(tr^l)i[f. anmärkningars utfärdande, unpriittande af uppbördssan- 
niandra;::. ar-ri'ilui;örelse och bokslut för kronouppbärden m. m.; ii,- 
Blun hirViiilrii ;iro i Kontoret anställde iJ:ne KantariikrifvaTe. Upp- 
håfdi-kijiiiiiii!-:ii,ii!rne. till antalet 7 (nemiigen 1 för Staden inom bro- 
ame [noiJ linlilarbolmen och Strömsborg, 1 för Clara. 1 för Jakobs 
nch Jiilmiiiiis inrsamlJngar jemte Skepps- och Kastellholmarne. 1 för 
Adolf Fcediiks uch Kungsholms d:a, 1 för Ladugärdslands d:o med 
D.mrgärdeii. 1 för Catharina och 1 för Maria församling) bafva till 
åliggande att f<irrätta debiteringen och uppbörden af Kronans medel 
samt att i\i'if-:\ medel leverera och redovisa; deras biträdeu kallas 
Vpiih'irilss.l.: i.rjri; Manlali-Kontmtisarierne, 6 till antalet (nemiigen 
1 fur ^ToiItM k'>t'örBamlingeu, I för Clara och Kungsholms församlin- 
gar, 1 fur .l.iLiba Och Adolf Fredriks d:o, 1 för Johaonis och Ladu- 
gärdslaiul. ilu.. 1 för Maria församling och 1 för Catharina d:o) för- 
rättR miiutLils^krifningen i hufvudataden, jemlikt Instruktion d. I'2 
Okt. ISIH sniiic galande Mantalsskrifnings-Förordning. 



Stwklinhn.f Siad med derunder lydande omräde utgör, enligt K, 
l''Örordn. d. M Maj 1862 om Kommnnalstyrelse i Stockholm med deri 
genom K. Kiini{. d. 9 Nov. 1869 och d. IS Maj 1870 vidtagna ändrin- 
gar, en stirskibl Kommun. Kommunens beslutanderätt utöfvas genom 
100 valde ili^jiii terade, som benämnas Stadsfullmäktige. Denna Kom- 
miinnlsiviil I :><;er dock ej att behandla kyrkliga och folkskoleäreU' 
den, m';u\ 1'Klillles dermed enligt K. Förordn. d. 2U Nov. 18ti3 om 
Kyrkfwtiiiiitii 1 -.init Kyrkoråd och Skolräd i Hufvud6taden. Verkstäl- 
lighet oih iim^tUning tillkomma ej heller Stadafullmägtige in corpore. 
utan de siiräkilila Nämnder eller personer, som Fullmägtige för sådant 
ändsiuäl ntsi'. För val af Stadsfullmägtige indelas Staden af Magi- 
straten i 5 valkretsar, deraf hvarje väljer 30. Öfver-Ståthållaren är 
Ordförnnde, men äger ej i besluten deltaga. Fullmägtige samlas k 
första helg^ria dag nvarannan niänad af aret, och i ölrjgt efter om- 
ständigheterna. 

Fullmägiigp utse bland sig 10 Ledamöter, hvilka, jemte Ordfö- 
randen och lien af Fullmägtige valde Vice- Ord förand en, utgöra Itr- 
rcäHit/st-rSskollet, som har att följa förvaltningen af Stadens ängel i- 
genbKter i a^llii. ileas rigtningar, framställa de förslag som häraf för- 
anledas. Iiercdu ilrendena till föredragning för Fullmägtige samt Öf- 
vervaka vprkstiilligbelen af Fullmägtiges beslut. 






173 

Nämnder, som Fullmägtige bland sig eller andra valbara inne- 
vånare utse, äro: 

1) DräUel-Nmnnden,, bestående af 24 ledamöter och 3 af delningar, 
deraf den l:sta handhafver det egentliga drätselväsendet, den 2:dra 
har bestyret med frågor om inqvartering, brandvakts- och båts- 
manshåll, samt underhåll af stadens Militär-kompani, och den 
3:dje ombesörjer ärenden, som röra gatuläggning, lyshållning och 
vattenledning; 

2) Sundhets-Nämn den, som, med 8 ledamöter, ombesörjer frågor rö- 
rande allmänna helsotillståndet och sjukvården. Den utser inom 
sig ett verkställande Utskott, bestående af Nämndens Ordförande 
eller Vice-Ordförande och 2 bland Nämndens ledamöter; Förste 
Stadsläkaren är hos Nämnden och berörde Utskott föredragande; 

3) Fattigvårds-Nämnden, med 16 ledamöter, hvilka åligger fattigvår- 
den samt öfverstyrelsen för de allmänna arbets- och försörjnings- 
inrättningarne äfvensom församlingarnes fattig- och försörjnings- 
anstalter samt Sabbatsberffs fattighus, hvarjemte under denna 
Nämnds inseende fortfarande finnas särskilda Fattigvårdsstyrelser 
för hvar och en af Stockholms territorial- församlingar. 

För alla dessa Nämnder finnas Instruktioner af Kongl. Maj:t ut- 
färdade d. 4 Mars 1864. 

4) Handels- och Sjöfarts-Nämnden, som, bestående af 12 ledamöter, 
har att, med Stadsfullmägtiges rätt, fullgöra de åligganden, som 
förr tillkommit Handels-Förening eller dess Fullmägtige, och att 
i sådant afseende pröfva behof af Stadsmäklares och Skeppskla- 
rerares tillsättande och antaga sådane, afgifva yttrande beträffande 
sökande till lediga Svenska och Norska Konsuls-befattningar; af- 
gifva yttranden öfver frågor, ej mindre angående handel och sjö- 
fart i allmänhet än äfven angående på platsen gällande handels- 
bruk; pröfva behof af och antaga Notarius publicus; vid tillsätt- 
ning af Dispacheur afgifva yttrande om de sökandes lämplighet; 
samt att meddela föreskrifter och besörja ordningen inom Stock- 
holms börs m. m. 

För denna Nämnd är Instruktion utfärdad d. 24 Sept. 1867. 



Från år 1813 har, intilldess de nya Kommunalförfattningarne 
börjat i denna del tillämpas, Stockholms drätselverk förvaltats af en 
Drätsel-Kommission, bestående af Öfver-Ståthållaren samt valde depu- 
terade af Magistraten och Borgerskapet. De under denna Kommis- 
sion, numera under Stadsfullmägtiges Drätsel-Nämnd, lydande Kontor 
och tjenstemän äro: 

a) Kansliet, hvars Chef, /S'tfÄ;rö^^r«r<?w, förer diarium öfver inkomne 
mål, äfvensom protokoll, upprättar föredragningslistor och uppsätter 
expeditioner; 

b) Stadens Ombudsman, hvilken det åligger att bevaka Stadens 
Tätt och bästa, utföra dess talan, indrifva dess fordringar, öfvervaka 
att uppkomna balaneer utredas, o. s. v.; 



bygEna 
af Sta 



17* 

r) Kammar-Kontoret, hvars föreståndare, 'itadt-KamereTaTfit, ix 
Chef för Stadens rikenakapsverk 

rf) Revisions Kontoret, som — under en åladi-Eeeitar - äger att 
graoska btadena uppbnrdsm&ns och red o skyldige (jenatemans roken 
Bkaper m m 

c) Kasaa-Kontoret Bom — under en ^iadi-Katiår — Uar att be 
söija en del af Stadens nppbord aamt verkställa uthetalnmgar, 

O BygsninKa Kontoret, som ombesörjer allt aom rörer allminna 
^gnader for ätadeii^ egen räkning, såsom nj byggnad och reparation 
Stadens hus brjj.r vågar, k^er, hamnar etc — I detta Kontot 
finnas dels en sfi^ IrkUekt en Vice-^tad$'ATkiiekt och en Stadt 
KoHilukl I dflä nn sii-^kild Arbeli-Chef för Staden» Vattenbyggnadrr 

•/} Slaih-Iii I III r hinSore' med en Siadi-IngentSr och en Vtcf 
Stadi- Ingemar 

h) SliidtiiuLtiut/scTLft med BokaultioniKammaren 

i) Allmaiinn Pantlane Inrättningen elter s k iisntamen bestftmd 
for de fnttii;ire klaisprnas betjenande med lån mot pant afguldocli 
siltier '■init II 11111 I -pgendom och inr&ttad genom Kongl Privi 
le^mni II 1 r ett General \3s1stan3 Kontor 1 btockholm 

k) 

I) I ili^en Metall- eller btora Jenivågen å Kongl 

Djnrgi I Mlievägarne vid 'skeppsbron idolf Frednk^ 

torg MunkliHiii II i. 1 liolmen, Hötorget samt vid Jernbanstationen ä 



Slahmihtii-I\ ni t iirt benämndes förr btadsvakten och har sedan 
äldre tidi r latit iiii ittadt ttll btadens bevakning Dä den förra 
brandvakts iiii ittiiiii ' 11 äi IVäi upplöstes, blef berörde Kompani fui 
Btlirkt undei bi nxi iiiiiis btockholms Stads Mihtar Korpt samterholl 
till ålti^^aiide Ai\= Mjlitar-Kompaniets äldre Qenstgoring, dels natt 

Satr ull ei ingen di U - nisen af 3ne Stadens brandspmtor E f te 1 Po- 
sens omorganiiMiii U 1850 har nattbevakntngen hufvudsakligen 
äfvergått från M . li 11 Militar-Korps till Polisen och bestSr Kompa 
mets tjeiistgörini; m mera i rädhusvakt, långfonng, sprutaervis, eld 
piket (lid cldsiniuii vakt vid kaserneo, vid magistrats predikan m 
m spetsgård uiiiki si. havotte ringar och afrättningar, spnitmonstrin 
gar o s v 



KarantäiiB-Inrättiiiugen på Känsö. 

Fartyg, kommande från smittade eller för smitta misstftnkte or- 
ter, skola vid Kätiso lågga till och uppehålla sig under den tid, f<)r- 
fattningarne bestämina. Berörde Inrättning stiftades den 7 Nov. 
ISUti; och Reglemente för densamma är af K. M. senast utArdadt d. 




175 

20 Sept. 1859. Den har lydt under en särskild Styrelse, benämnd 
K, Karantäns-Kommissionen i Uötebory; men genom Kongl. Skrifvelsen 
d, 19 Febr. 1869 förordnades, att denna Kommission skulle upphöra 
och dess bestyr med Karantäns-anstalterna och Karantäns-inrättnin- 

fen vid Känsö öfverflyttas på K. Befhde i Göteborgs och Bohus Lån. 
örvaltningen af Inrättningen med dess ekonomi, uppbörds- och rä- 
kenskapsbestyr, samt befälet å karantänsområdet ärp förenade hos 
en person, som efter nuvarande Chefens afgång, skall benämnas Ka- 
rantånsmästare. Denne åtnjuter i arvode 1,500 Rdr, jemte ersättning 
för bätlega m. m, 500 Rdr. Dessutom äro å Inrättningen anställde 
en Läkare med 1,500 Rdr i arvode, och fyra Karantänsdrängar. 



b) för jordbruket och öfriga näringame. 

Landtmäteri-Staten. 

Nyttan af ägors läggande i s. k. storskiften eller ett visst mindre 
antal större skiften (i motsats till tegskifteri) föranlåt påbudet om stor- 
skiften (1757 och 1762); ägornas sammandragning i ännu färre, helst 
i blott ett enda skifte, d. v. s. enskijten påbjöds genom särskilda för- 
ordningar för de olika provinserna, hvanblana först för Skåne år 
1803. Med upphäfvande häraf utkom d. 4 Maj 1827 K. Stadga om 
Skiftesverket i Riket, hvarigenom berörde benämningar utbyttes mot 
den gemensamma af laga skiften. För Gotland egna förhållanden 
hafva derstädes länge hämmat skiftesverket, men genom K. Kung. d. 
15 Juli 1859 angående laga skiftens verkställande i nämnde provins 
är det utsigt att äfven der ernå det med laga skiften afsedda än- 
damål. Ny skiftesstadga är utfärdad d. 9 No v. 1866. Ett särskildt 
slag af storskifte är genom K. Br. d. 17 Aug. 1804 infördt i Koppar- 
bergs län (för de egentliga Dalsocknarne) och fortgår, hvad Landt- 
mätarnes aflöning angår, på Statens, men i öfrigt på jordägarnes be- 
kostnad; ändamålet dermed är dels det allmänna, att utbyta små och 
spridda ägolotter mot större och bättre belägna, dels det för Dalarne 
egna att bereda tillfälle för smärre possessioners sammanläggning 
tfll s. k. besutenheter och dymedelst hjelpa den särdeles invecklade 
och för jordbrukets framgång hinderliga ägoblandning, som i Dalarne 
från forntiden af allmogen brukats. 

Jfvittring år ett annat slag af allmänna landtmäteriförrättningar, 
som äger rum i Norrland och har till syfte att skilja enskildes ägor 
från kronomarkerna samt att indela dessa senare till hemman (ny- 
byggen) och kronoparker; vid afvittringsförrättningarne utgör es kost- 
naden för handtlangning af både enskilda jordägare och Staten, 
hvaremot den senare ensam bestrider Landtmätarnes aflöning. Nämnde 
förrättningar äro afslutade i Gefleborgs, Westernorrlands och Jemt- 



176 

lands län samt återstå hufvudsakligen i Westerbottens och Norrbot- 
tens läns lappmarker. 

Under 5-årsskiftet 1866—1870 utfärdades förordnanden till 1,731 
egentliga laga skiften och 10,513 andra landtmäteriförrättningar. 
Under samma tid af slutades skiften å 3,603}^ mantal (förmedlade, en- 
ligt sist upprättade jordebok), med en jordvidd af 18,139,333 qvadrat- 
ref. I Malmöhus .län hafva alla byar undergått enskifte eller laga 
skifte; äfvenså å Öland; och i åtskilliga lån återstå jemförelsevis få 
byar, som kunna blifva föremål för laga skifte. 

Jemlikt gällande Instruktion finnes vidhvarjeXandshöfdingeresi- 
dens ett under Landtmäteri-Stvrelsen lydande LandtmäteH-Kontor, 
ställdt under Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes tillsyn. Till detta 
Kontor skola Landtmåtarne i länet till förvaring inlemna konsept- 
kartor och handlingar rörande alla af dem verkställda förrättningar. 
Chef för detta Kontor är en Förste Landtmätare, som har vården om 
berörde kartor och handlingar samt i viss mån uppsigten öfver under- 
lydande Landtmäteri-personal; han afgifver årligen till K. Landtmä- 
teri-Styrelsen berättelse om Landtmäteriet i länet m. m. Jemte ho- 
nom utgöres personalen af Kommissions- och Vice- Kommissions- Landt- 
mätare (vid 1870 års slut utgörande de förra 267, de senare 88,) Stor- 
skiftes- och Afoittrings-Landtmätare (vid 1870 års slut 57), Zawö^^wiä^eri- 
Auskultanter och Elever *) Endast l:ste Landtmåtarne åtnjuta be- 
stämd lön af Statsmedel, hvarjemte Storskiftes- och Afvittrings-Landt- 
mätarne i allmänhet erhålla års-arvoden; i öfrigt bestå Landtmäteri- 
personalens inkomster hufvudsakligen i arvoden (enligt fastställd taxa) 
för de förrättningar de verkställa. 



Justerare af Mått och Vigter m. m. 

Undersökning, godkännande och stämpling af föreskrifna verktyg 
för mätning och vägning verkställas i vissa fall af Öfver-Ingeniören 
vid General-Landtmäteri-Kontoret, men i allmänhet dÅ Justerare e\\Qv 
under deras tillsyn stående Krönare. Justerarne stå under Kongl. 
Maj:t8 Befallningshafvande; Öfveruppsigten öfver Justeringen i hela 
Kiket tillkommer Landtmäteri-Stvrelsen. Särskild Stadga angående 
mått och vigt finnes utfärdad d. 10 Nov. 1865, innefattande äfven 
föreskrifter om justeringen. De fleste Justerare äro tillika Landt- 
mätare. 

Justerings-distrikten äro, till ett antal för hela riket af 93, be- 
stämda genom K. Landtmäteri-Styrelsens Kungörelse d. 12 Mars 1866. 



') Genom K. Br. d. 3 Juni 1870 förordnades, att andre Landtmätaretjen- 
sterna skulle i mån af innehaf?arens afgång indragas, hvilket redan 
skett inom nio län. 



177 

Jemlikt K. Stadgan om Mätt och Vigt af d. 10 Nov. 1805, äro de 
i Sverige fastställda Måtten och Vigterna följande: 

a) Längdmått. 1 Ref =10 Stänger ^100 Fot, 

1 Stång =10 Fot =100 Tum, 
1 Fot:- 10 Tum =100 Linier, 
1 Tum = 10 Linier. 

b) Ytmått. 1 Qvadratref=100 Qv.-stånger, 

1 Qv.-stång; -- 100 Qv.-fot, 
1 Qv.-fot =100 Qv.-tum, 
1 Qv.-tum=:100 Qv.-linier. 

c) Rymdmått. 1 Kubikfot=10 Kannor=l,000 Kubiktum, 

1 Kanna = 100 Kubiktum, 

1 Kubiktum ^ 1,000 Kubiklinier. 

d) Vigter. 1 Nyläst=100 Centner, 

1 Centner=100 Skålpund, 

1 Skålpund ( = 1 Mark Viktualievigt) = 100 Ort, 

1 Ort =100 Korn. 
1 Svensk Mil beräknas fortfarande till 36,000 Fot. 
För mätning af träkol användas kolläst eller tolf tunnestig y inne- 
hållande 75,6 Kubikfot, samt Koltunna, innehållande 6,3 Kubikfot. 



De i ofvannämnde K. Stadga föreskrifna Mätstockar äro: 
å i, 1, 2 eller flera Fot; 
Målkärl för torra varor å 10, 20, 50 Kubiktum, 1, 2, 3, 5 Kannor samt 

^ 1, 2, 3, 5 Kubikfot; 
Målkärl för väta och flytande varor å 1, 2, 5, 10, 20, 50, Kubiktum, 1, 

2, 5 Kannor samt 1 Kubikfot; 
Vigter å 1, 2, 5, 10, 20, 5u Korn, 1, 2, 5, 10, 20, 50 Ort, 1, 2, 5, 10, 
20, 50 Skålpund samt 1 eller flera Centner. 



Af åe förr brukliga längdmåtten utgjorde 1 Famn=Q Fot, 1 Aln =2 
Fot, 1 Qvarter—^ Fot=5 Dec.-Tum, 1 VerktHm=S,^z Linier; 

af ytmåtten utgjorde 1 Tunnland~b,(i Qvadratrefvar, 1 Kappland^=r: 
0,1 7. T Qvadratrefvar — 17,5 Qvadratstänger ; 

af rymdmåtten utgjorde — i struket mål — 1 Tunna=5,6 Kubikfot, 
1 Kappe=rl,7 6 Kanna— 0,i76 Kubikfot; ~ i rågadt mkl — 1 Tunna 
=6,3 Kubikfot, 1 Kappe=l,o7 Kanna — 0,i 97 Kubikfot, 1 Kubik- 
famn=216 Kubikfot, 1 Kubikaln 8 Kubikfot, 1 Stop 50 Ku- 
biktum, 1 Qvarter 12,r) Kubiktum, 1 Jumfru=3,i25 Kubiktum; 

af de äldre vigttrna utgjorde 1 Skeppund (viktualievigt) =4 Centner 
1 Li8pund=20 Skålpund, 1 Lod 3, 125 Ort, 1 Qvintin=78,i 
Korn. 



Stat, Handbok. -I*^ 



*?»s 




178 

Jemfördt med det Franska s. k. Metriska systemet, utgör längd- 
måttets Bjra enhet — Foten — =0,2969oi8 Metore, 1 QTadratref 8,8 1 50679 
Åres, 1 Kabikfot=26,i7i9i3 Litres, 1 Skålpund =425,o 5 Grammes. 

£>en STenska Milen är en bland de längsta i Europa; den Norska 
är dock något större, Pä en grad af eqTatom gå neml. 9,8 Norska 
Mä^ 10,4 Scenska, ll,i3 Franska och Belgiska Mjriamétres, 14,(>t 
Österrikiska Mil, 14,7 7 n Danska Mil, 15 geografiska Mil. 20 Franska 
Lieaes marines och Engelska Sea-leagues, 20,03 Brabantska eller 
Belgiska Mil, 20,29 Piemontesiska Mil, 22,23 Persiska Parasanger, % 
Franska Lienes, 60 Engelska s. k. geografiska Mil, 66,66 Turkiska 
Berri, 69,i6 Engelska Statnte-miles och Nord Amerikanska Mil, 74.76 
Romerska Mil, 10i,33 Ryska Werst, 111,3 Nederländska Mijl samt 
250 (Jhinesiska Li. 



HnshånnJTigs-SällskapeiL 

I ändamål att genom npplysning. efterdöme och nppmontran bi- 
draga till landthushållningens befrämjande, äro i samtlige länen Hus- 
hållnings-Sällskap inrättade. Deras antal är f. n. 26, neml. 2:ne för 
C alm ar och Elfsborgs län, och 1 för hvartdera af de öfriga länen. 
Genom K. Br. d. 1 Okt. 1844 delades neml. Elfsborgs läns Hushåll- 
nings-Sällskap i 2, hyaraf det yorra skulle omfatta Dalsland samt 
Wäne, Bjerke, Flundre, Ale, Wättle och Eullings härader af Wester- 
götland, äfvensom städerna Wenersborg, Alingsås och Åmål, samt det 
Södra den öfriga delen af länet; Calmar läns Hushållnings-Sällskap 
delades genom K. Br. d. 15 Okt. 1858 i 2, då Norra Sällskapet erhölJ 
till verkningskrets Tjusts, Sefvedes och Tunaläns härader jemte stä- 
derna Westervik och Wimmerby, hvaremot Södra Sällskapet skulle 
omfatta hela den öfriga delen af Calmar läns fastland jemte ön 
Öland. 

Vederbörande Landshöfding är i allmänhet Ordförande i Länets 
Hushållnings-Sällskap. Till Landtbruks-Akademien afgifva Hushåll- 
nings-Sällskapen årligen berättelse rörande sin verksamhet för jord- 
brukets och dess binäringars förkofran, hvariemte de äfven i öfrigt 
stå i oafbruten förbindelse med berörde Akademi, hvilken det åligger 
att, der behofvet så påkallar, befrämja en ändamålsenligare organi- 
sation af ifrågavarande Sällskap. De fleste af Hushållnings-Sällska- 
pen äro delade i Hushålls-Gillen eller filial-afdelningar, h vilka afse 
att, hvar för sin ort, verka i samma rigtning som hela Sällskapet. 
Vid införandet af den nya Brånvinslagstiftningen (d. 18 Januari lfö5) 
erhöllo ifrågavarande Sällskap i af den inflytande afgiften för brän- 
vinsutskånkning och minutering*). Är 1871 utgjorde Hushållnings- 
sällskapens inkomst af berörda afgifter tillsammans 290,985 Rdr. 



»n för Stockholms stad. 



179 

Statens Landtbruks-Ingeniörer. 

För att biträda vid odlingsföretag, vattenafledningar, grunddik- 
ning och ängsvattning m. m., äfvensom för att lenina råd och under- 
visning i boskapsskötsel, mejeri-hushållning, fårskötsel, ullkultur, kol- 
ning, torfberedning, fiskeriernas vård och fiskodling, äro, under till- 
syn af Landtbruks-Akademiens Förvaltnings-Komité, anställde s. k. 
Landtbruks-Ingeniörer (f. n. till ett antal af 12), jemte 3 särskilde 
undervisare, hvilka, mot åtnjutande af årliga arvoden af Statsmedel 
samt åtföljde af Elever, kringresa i landet och meddela råd och upp- 
lysningar åt dem som sådana äska. Första gången medel af Rikets 
Ständer anslogos för ifrågavarande ändamål var vid 1853- 54 årens 
Riksdag; f. n. finnes härför ett ordinarie Statsanslag af 45,950 Rdr 
årligen. 



Stuteri-Staten. 

Under Stuteri-Öfver-Styrelsen äro ställde följande 3:ne Stuterier, 
nemligen: 

n) å Strömshobn (i Westmanlands lån), inrättadt 1694, erhöll sin nu- 
varande organisation år 1825; 
b) å Flyincfe (i Malmöhus län), som blef Hingst-depot genom K. Br. 

d. 11 Okt. 1836; och 
r) å Ottenby (på Öland), inrättadt på grund af K. Br. d.27 Sept. 1830. 
Hvartdera af Stuterierna står under sin särskilda Chef. 



Bergslags-Staten. 

Bergverken lyda under Bergsafdelningen af K. Kommerse-Kolle- 
gium och äro indelade i 9 Bergmästaredistrikt, utom Sala silfververk, 
som hittills innefattat ett s. k. Bergslag. Styresmannen för berörda 
Bergslag benämnes Bergs- Hawptman, och Bergsivärdien der har att 
probera silfver och andra metaller. 

Inom Bergmästaredistrikten är hufvudinseendet Öfver der befint- 
liga bergverk och bruk samt deras bedrifvande anförtrodt åt veder- 
börande Bergmästare. Tillförene voro Geschv:orner tillsatte, för att 
tillse, det grufvorna på rätt bergsvis brötos; de äro f. n. ersatte ge- 
nom Extra Grufve-Ingeniörer. xlfven särskilda Bergsfogdar voro förr 
anställde, för ätt uppbära de ordinarie utskylderna till Kronan från 
smälthyttor, stångjerns- och spikhamrar samt manufe,ktursmedjor, 
men denna befattning är nu öfverlemnad åt Kronofogdarne. 

Sin senaste organisation erhöll Bergslags-Staten genom K. Skr. 
d. 14 Okt. 1853, sedan med år 1852 de fordna Bergstings-Rätterna 
samt Stora Kopparbergs och Sala Grufve-Rätter upphört och deras 
befattning öfverflyttats till allmänna Domstolarne. 



180 

Ullmagasinet i Norrköping. 

Med anledning af Ull-diskontens upphörande och då Statens 
mellankomst för åstadkommande af ull-sortering numera icke kunde 
anses behöflig, har ullkontorets Yerksamhet så.somullsorUringsuvstalt. 
jemlikt K. Brefvet d. 29 Nov. 1867, med nämnde års slut upphört: 
dock kommer det Kontoret tillhörande Magasin att fortfarande in- 
rymma förvaringslokal, hvarest, emot skälig afgift efter fastställd 
taxa, ull får till den årliga ullmarknaden i Norrköping eller vid an- 
dra tider af året uppläggas; i afseende hvarå Kongl. Kungörelse ut- 
färdats den 4 Juni 1868. De vid ullmagasinet förefallande göromål 
bestridas af en magasinsförvaltare, som af Kommerse-Kollegium för- 
ordnas. 



Sjömansliusen. 

Det första Svenska Sjömanshus inrättades i Stockholm för hela 
Riket och erhöll K. Reglemente d. 30 Mars 1748. Fyra år senare 
förklarades imellertid, att såväl staden Göteborg som andra stapel- 
städer, hvilka åstundade inrätta sin egen Sjömanshus-Direktion, ägde 
till egna fattige och orkeslöse sjömäns samt deras enkors och omyn- 
diga barns underhåll och skötsel disponera de der inflytande Sjömans- 
husmedlen. Den 4 Mars 1870 utfärdades nytt Reglemente för Sjö- 
manshusen i Riket; och genom Kommerse-Kollegii Kungörelse d. 10 
Mars 1871 bestämdes distrikten för dem. Sjömanshusen, af hvilka 
skall finnas ett i hvarje stapelstad, hafva för ändamål att samla och 
meddela upplysningar om allt inhemskt sjöfolk och alla för handeln 
afsedda fartyg af sex nylästers drägtighet och derutöfver, hvilka inom 
riket hafva sin hemort; att hålla förteckningar öfver det sjömanskap 
och de fartyg af omförmälda beskaifenhet, som under hvarje år i 
handelssjöfarten användas, samt att i öfrigt egna eftersyn åt sjömän- 
nen och bereda understöd åt behöfvande bland dem, åfvensom åt 
deras efterlemnade enkor och barn, efter stadgade grunder. Sjö- 
manshusen äro ställda under inseende af Kommerse-Kollegium; hvarje 
sjömanshus förvaltas af en Direktion, bestående af sex eller tre leda- 
möter, deribland en tredjedel fartygsbefälhafvare och de öfrige skepps- 
redare. Ledamotskap i Direktionen åtföljes icke af någon lönein- 
komst. Till biträde vid göromålens handhafvande äger Sjömanshus- 
Direktion att antaga en Sjömanshus-Ombudsman och andra biträden, 
om sådane erfordras. 

Rörande antalet fartyg samt de å Sjömanshusen inskrifne Skep- 
pare och sjöfolk afgifva Sjömanshusen årliga rapporter till K. Kom- 
merse-Kollegium. Deras inkomster bestå dels i influtne räntemedel, 
dels i lästafgifter, hyresafgifter, koUektmedel samt vites- och bötes- 
medel. 



J81^ 

• Vid 1870 års slut var vid Sjömanshuseji i Eiket följande antal 
sjöfolk inskrifvet: 

Fartygsbefälhafvare 3,362, deraf i Stockholm 95. 

Machinister, eldare och sjöfolk 17,519, » »> 1,870. 

• Summa 20,881: pÖK 

Den 29 Jan. 1864 fastställdes Reglemente för en pensionsanstalt 
för Befålhafvare, Styrmän och annat sjöfolk å Svenska till utrikes 
sjöfart använda segel- eller ångfartyg, äfvensom för machinister och 
eldare å sistnämnde slags fartyg. Om organisationen af denna pen- 
sionsanstalt se nedanföre under rubriken Pensmisanstalter. 



c) för allmänna arbeten. 
Väg- och Vattenbyggnads-Distrikts-Oliefer. 

I afseende å bestyren med Allmänna Väg- och Vattenbyggnader 
samt vården om dertill hörande anläggningar, indelas Eiket i nedan- 
nämnde 5 distrikt, nemligen: 

d) Norra distriktet, innefattande Stockholms och Upsala län, östra 
delen af Dalarne samt hela Norrland; h) Mellersta d:o, innefattande 
Södermanlands, Örebro och Westmanlands län, Filipstads bergslag 
samt vestra, delen af Dalarne (t. o. m. sjöarne Barkens och Siljans 
kanal); c) Östra d:o, bestående af Östergötlands, Jönköpings, Calmar 
och Skaraborgs län; d) Vestra d:o, utgörande Göteborgs och Bohus, 
Elfsborgs och Wermlands län, med undantag af Filipstads bergslag; 
samt e) Södra d:o, hvartill höra Kronobergs län, Gotland samt pro- 
vinserna Skåne, Halland och Blekinge. 

Imtrikts-Cheferne skola, hvar för sitt distrikt, under K. Styrelsens 
för Väg- och Vattenbyggnader öfveruppsigt samt med biträde af 
Distrikts- Adjutanter (1 för hvarje distrikt, utom det Norra, der Adju- 
tanterne äro 2:ne), leda förefallande allmänna väg- och vattenbygg- 
nader, anställa mätningar och undersökningar samt upprätta arbets- 
planer och kostnadsförslag öfver nya anläggningar. Jemlikt K. In- 
struktionen d. 6 Aug, 1841 äga de jemväl kontrollerande uppsigt, 
inom distrikten, öfver anbefallda undersökningar rörande väg- och 
vattenbyggnadsarbeten, samt dessas utförande och underhållande; de 
böra årligen besigtiga de med statsbidrag fullbordade eller under ut- 
förande varande arbetsföretag samt till K. Styrelsen insända berät- 
telse om kostnaden och fortgången af förra årets arbeten äfvensom 
om underhållet och handhafvandet af de redan utförda. 



■■ ^^y.:Vi''t^V^^ 






182 



Väg- och Vattenbyggnads-Korpsen. 

Denna på militärisk fot ställda Korps organiserades år 1851 och 
erhöll K. Reglemente d. 22 Dec. s. å. — Dess ändamål är att till- 
handagå Styrelsen för Allm. Väg- och Vattenbyggnader i den befatt- 
ning med allmänna arbeten, som enligt gällande Instruktion (af d. G 
Aug. 1841) Styrelsen tillkommer. Korpsens Officerare kunna ock i 
krig, i händelse af behof, kommenderas till ingeniörstjenstgöring vid 
Arméen. Korpsen har plats näst efter Ingeniör-Korpsen, och består 
af: a) 1 Öfverste och Chef, som derjemte är Chef i Styrelsen för All- 
männa Väg- och Vattenbyggnader, b) 1 Öfverste-Löjtnant, tillika 
Byrå-Chef i bemälde Styrelse, och som derjemte kan leda undersök- 
ningar i hufvudstaden eller dess grannskap och kontrollera under- 
hållet af de med statsbidrag utförda anläggningar, c) 5 Majorer, tillika 
Distrikts-Chefer i Väg- och Vattenbyggnads-distrikten, och hvilka 
skola an tingfen sjelfve verkställa eller låta genom underlydande för- 
rätta undersökningar och uppgöra förslag till arbeten, som korpora- 
tioner eller menigheter ämna företaga, och hvartill allmänt bidrag 
kan ifrågasättas, med Styrelsens tillåtelse såsom Arbets-Chefer leda 
arbetsföretag inom distriktet m. m., och d) ett obestämdt, efter be- 
hofvet lämpadt, antal Officerare af högre och lägre grader, bland 
hvilka senare 3 böra vara disponibla för den tekniska detaljen vid 
Styrelsens Byrå, — 6 vara Distrikts-Cheferne underordnade, för att 
såsom Adjutanter biträda med utöfvande af kontrollen å pågående 
arbeten samt tillhandagå korporationer och menigheter med under- 
sökningar, — och de öfrige särskildt användas till ledning af under- 
sökningar och arbetsföretag. 



Den uppgifna längden af allmänna vägar i Sverige vid 1865 års 
utgång uppgick till 5,099 Svenska mil, deraf på allmänna landsvägar 
kommo omkr. 1,748 mil, och det öfriga på härads- och socknevägar. 
Icke mindre än 2,814 mil af dessa vägar voro, enligt uppgifterna, 
med skjutsstationer indelade och ordnade för resandes fortskaffande. 
Gästgifceriernas antal utgjorde vid samma tid 1,523, utgörande 1 gäst- 
gifveri i medeltal på 1,85 mil af de till skjutsning indelade allmänna 
vägar. Af gästgifverierna falla 893 på de allmänna landsvägarne. 
545 på härads- och socknevägar samt 85 på städerna. — Längden af 
kanaler och kanaliserade vattendrag beräknades vid bemälde års slut 
till omkring 55 mil. 

De anslag och läneunderstöd, som från allmänna medel anvisats 
till väg- och vattenbyggnadsarbeten samt elfrensningar, sjösänkningar 
och myrutdikningar, från 1840 till och med 1869, uppgå, jernvägs- 
byggnader oberäknade, till efterföljande belopp: 

Rmt Rdr. 

Till Kanal- och slussanläggningar (dels anslag, dels lån) 4,689,239: fto. 
» Muddring och rensning af farleder (d:o d:o) 1,428.310: — 



183 

Rmt Rdr. 
Till Två kommunikationsleder, dels vatten- dels land- 
väg (anslag) 567,800: — 

» Större och mindre hamnarbeten samt brobyggna- 
der (dels anslag, dels lån) 5,359,164: 12. 

» Anläggningar för fartygs reparationer (d:o d:o) .. 685,000: — 

» Elfrensningar för flottningsrörelse (anslag) 103,377: 50. 

» 477 vägarbeten, understödda med anslag, vanligen 

motsvarande J af beräknade kostnaden 5,669,053: 04. 

» 520 aftappnings- och utdikningsarbeten (dels an- 
slag, dels lån) 3,6 36,608: 03 . 

Summa 38,792,474rTö: 
Vid 1870 — 1872 årens riksdagar hafva ytterligare anvisats: 
Till anläggning och förbättring af landsvägar (anslag)... 708,630: — 
» Hamn- och brobyggnader samt upprensning af åar 

och farleder (anslag) 190,000: — 

" Sjösänkningar och andra vattenaftappnings-f öretag 

(anslag 180,000, lån 250,000) 430,000: — 



Jemvägstrafik-Staten. 

Jemlikt K. Brefvet d. 6 Febr. 1863 äro tjenstemännen vid Jern- 
vägstrafik-Staten fördelade i 1) sådane som tillhöra Intendenternes 
Byråer vid de 4 hufvudstationerna (Stockholm, Göteborg, Malmö och 
Christinehamn), samt 2) de som tillhöra de särskilda under Inten- 
denterne lydande Förvaltnings-afdelningarne. 

Af dem som tillhöra den förra kategorien, aflönas Byråassistenter 
med 1,800 - 2,400 Rdr och Kassörer med 2,100 Rdr jemte 400 Rdr i 
felräkningspengar årligen, utom bostad in natura eller inqvarterings- 
ersättning. — Den senare kategorien utgör 3:ne afdelningar: Ban-, 
Trafik- och Machin-af delningarne. Samtlige tjenstemännen i dessa 
afdelningar åtnjuta antingen fri bostad eller inqvarteringsersättning. 

Inom Ban-afdelningen aflönas Ban- Direktörer med 3,900-4,200 
•Rdr och Ban-Inqeniörer med 2,100—2,700 Rdr; inom Trafik-afdelnin- 
gen Trafik' Direktörer med 3,600 - 4,200 Rdr, Assistenter med 2,700— 
3,000 Rdr, Stationsföreståndare med 720-3,000 Rdr, Stationskassörer 
med 420 Rdr, Telegraf-Inspektörer med 1,500 -1,800 Rdr och Telegra- 
rister med 660— 1J88Ö Rdr; samt inom Machin-afdelningen Machifi- 
Direktörer med 4,200 Rdr, Machin-Ingeniörer med 3,300 Rdr, Verk- 
mästare med 2,400-3,000 Rdr, Verkstads-Kamererare medi%1{^—^.(m 
Rdr, Förråds-Förvaltare med 2,100—3,000 Rdr och Ritare med 1,200 
Rdr årligen. Bokhållare å de särskilda afdelningarne bekomma 1,080 
1,800 Édr samt Kon tor sskrif vare och Skrifvare 840—1,500 Rdr. 

K. Reglemente för trafiken å Statens J em vägar finnes utfärdadt 
d. 4 April 1862. 
(Tabell angående Trafiken å Statens Jernvägar se Tab. Bil. N:o 15.) 



Jpmtdrelae eniclUn Malena Jemvägstrafikä inkomster och utgifter. 
Säval 1 deras helhet som per hanmil, för åren iat!8— 1870, med derpl 
grandade procenthemlininoar. 



Totalinkomster Rdr 
Totalutgifter 


lÖIlM, ' 1869. 1870. 

1 1 


(J.IM.UTll 


Ii,2äl,a81 
:i,4ö:i,395 


as 1 


Inkom s temas nfrerikott Rdr 

InXomster per hanmil > 
Utgifter lo 


i.;iBi,7-til 
41.;i7U 


3,757,880 
61.173 


3,180,516 

64,987 ■ 
34.55a 


Inkomsternas ofteiskott Rdr 

Ul^ifternaa förhållande till 
inkomsterna i procent 

Ofverskottets förhällande till 
det anslagna hyggnadska- 
pitalet I procent 


19,213 27,118 

68,597 55,(i70 

i 
2,3m i 3,343 


30,435 
53,167 
3,75a ■ 



Viå 1S70 ärs slut uppgick anläggningskostnaden förde dä trafikerade 
statshanornatill Rdr 84921061: fo.') 

Iivarjemte intiU samma tid af trafikmedlen bekostats 
aja byggnader och anläggningar till varde af 2463787 8i, 

)ch ny matenel 4 63t092 an. 

Totala byggnadskal italet var ayedes \id 1870 ära " 



Af 1870 ärs samfillda utgifter belöpte" sig i runda tal pä 
i) Bji i ildel nngei Ibl 1-iO Rdr h^araf afloningskistnaden 121,K>0 

Rdr 
') Jian afdelni! qen 1008950 Rdr, livarafaflöumgskostnadpn 322,221) 

Rdr 

c) Trajit ifä-l mji i 1045,720 Rdr, hvarafaflOmngskostnadeii737,760 
Rdr 

d) Machi itfdel inaei ui.h fårrädel l,39-i,020 Rdr, hvaraf aflöiiings- 
kostnaden 2 1 620 Rdr, 

livartiU kominer beloppet af till särskilda afdelningar ej hanförliga 
itgifter 2450 Rdr 



185_ 

För fortsättande af arbetena ä östra och norra stambanorna åro 
vid 1871 och 1872 årens riksdagar ytterligare anvisade tillsammans 
8,500,000 Rdr och till materiel 1,200,000 Rdr. 



Jernvägsbyggnads-Staten. 

Jemlikt K. Brefvet d. 6 Febr. 1863 åtnjuta, af de till denna Stat 
hörande Embets- och Tjenstemän. Distriht-Ivgeniörertie 4,200 — 7,500, 
Siaiions-Ingeniörer och Arkitekter 2,400 — 4,800, Nivellörer (arbetsföre- 
ståndare för delar af en arbetsstation) 1,080— 3,000 samt i^^r a-/ w^ewiö- 
rer och Ritare vid de särskilda distrikten 1,080— 2,100, //tt/'d;M</^ass(yr^r 
och Mate-rial-förvaltare 1,200 — 3,000, samt Stations- och öfrige Bok- 
hållare 720—1,800 Rdr; hvarjemte samtlige tjenstemännen äga att åt- 
njuta antingen fri bostad eller ock inqvarteringsersättning. 



Af Statens Jernvägshygf/nader äro följande hufvudlinier eller Stam- 
banor för trafik upplåtna: 

Vestra Stambanan, '^tooklnolm — Göteborg Sv. mil 42,»;. 

med en sidobana till Södertelge » 0,i. 

och en sammanbindningsbana mellan Hallsberg och 

Örebro » 2,3. 

samt en i Stockholm » 0,3. 

Södra Stambanan^ Malmö — Falköping » 35,6. 

• (htra d:o Kathrineholm - Norrköping » 4,5. 

Xorra d:o Stockholm —Upsala » 6,2. 

Xordvestra d:o Laxå— Norska gränsen » 19,5. 

. med en sidobana från Kils station till Fryksta » 0,3. 

S:a Sv. mil 111,4. 

Under arbete är fortsättning af Östra och Norra stambanorna. 



Följande enskilda, till Stambanorna stötande Jernvägar, äro för 
trafik öppnade: 

Köping— Hult- Jernvägen: Örebro— Köping, samt den i sammanhang 
dermed trafikerade linien Nora — Ervalla, tillsammans .. mil 8,25. 

Jernvägen Borås -Herrljunga » 3,9. 

»> Uddevalla — Wenersborg — Herrljunga » 8,7. 

» Wexiö -Alfvesta » 1,7. 

Christianstad — Hessleholm >» 2,8. 

Landskrona -Helsingborg— Eslöf » 5,o. 

Ystad-Eslöf « 7,i. 

Köping — Uttersberg » 3,4. 

Kristinehamn— Sjöändan » l,i. 



» 

» 
» 



I 



JeroYägen Nora-Ervalla Edr 22fi,000: - 

BorftB-Herrljuaga » 1,377,721: hi. 

" Uddevalla -Wenersborg— Herrliunga " 3,240,000; — 

Wexiö-Älfvesta .. 43i,000: 

" ChriBtianatad-HessIcliolni " 720,100: — 

" Laadskrona— Helsingborg - Eslöf •■ 2,300.000: — 

" Ystad -Ealöf " ^,450,000:- 

Köping— Uttersberg " 500,000:- 

bvarförutan direkta anslag af Staten meddelats för 
fortsättande af Örebro— Arboga Jemyäg till Kö- 

liing, tiU belopp af .. 160,000: - 

■"' *'- - " .. 112.000: - 

- 1.100,000. - 

" 1,000,000: — 

Det Jernväganåt, som bildas af Statens stambanor och dertill 
stötande enskilda banor, bar sistl. ftr blifvit utsträdtttill 153,ti>i sven- 
ska mil. 

Dessutom hafva följande enskilda Jernv&gar blifvit med Lä^nebi- 
ilrag af Staten understödda, neml,: 

JernTägen Gefle -Dala (Gefle-Falun) 8,o mil. Rdr 3,000,000, 

Norberg— Sjön Ämiin:iingotil,7ä " . . - 300.000, 

Sjöarne Wesamau— Barken 1,5 " . " 400.000. 
» Söderhamn— Bergvik 1,5 ml, jemtejern 
bana för hästkraft förb Landaforsen 

i Ljnsne elf O.s mil . 600 000 

M Hudiksvall— Forsa kvrkoby 1 370000 

Krjkstad-Ljekan(i'Werni]and)Jb4.j0f 7j HX) 



fl) d. Ift Sopt. 1871, till CarUk vna-Uej- Jei j akt n bula. 
för jemvägs anläggning frän Carlak ona til trakten af F uraabola 
ocb derifrän öfver Lessebo bruk till 'W eim, 2,600,000 Rdr, alt under 
åren 1872-1874 i 6 terminer utgä; 

J) dt 12 Jan. 1872, till SundsBalls JerKeägs^dtir-Miig !6r jernvAiii 
anläggning frän Sundsvall till trakten af Torphammar vid Ljung» 
elf på liaien mot Trondbjem 1,494,000 Rdr. att utgä under aren 18i:J 
— 187i i 4 terminer; 

c) s. d. till Krj/lho—yorbergii JcrnBåfft-aktif-balai/ för jemvägs all- 
läggning mellan Krylbo vid Dalelfien pi Xorra stambaiian och Xor- 



187 

bergs jernmalmsfålt, 406,000 Rdr, att utgå under åren 1872 och 1873 
i 3 terminer; 

d) 8. d. till Upsala - Margretehill Jernvägs-aktie-bolag för anläg- 
gande af smalspårig jernväg från Upsala öster om Vendelsjön öfver 
Tobo, Elfkarleön och Härnäs till Gefle, med bibanor från Libbarbo 
bro till Banemora och från Orrskog till Söderforss, 500,000 Rdr, att 
lyftas d. 1 Mars 1873; 

hvarjemte Kongl. Maj:t d. 26 Sept. 1871 vilkorligt tillförsäkrat 
det bolag, som bildat sig för en, i sammanhang med flere andra j em- 
vägsdelar ifrågasatt, jernvägs anläggning från Ludvika, eller annan 
lämplig plats på Frö vi— Ludvika-banan, till Kihls station på Nord- 
vestra stambanan, försträckning med ^ af anläggningskostnaden, dock 
ej öfver 5,000,000 Rdr. ^ 

Följande Jernvägar för hästkraft hafva likaledes blifvit med lån 
af Staten understödda, neml. 

Fiskeby Jernväg (sjön Glan -Norrköping) I mil... Rdr 63,000. 

Stribergs d:o (Stribergs grufvor sjön Wickern) 4 
mil » 30,000. 

Jernväg om Grängesbergs grufvor och sjön Södra 
Hörken vid Södra gränsen af Dalarne i mil » 30,000. 

13 mindre Jembanor i Wermland tillsammans om- 
kring 4 mil » 267,200. 



Direktionen öfver Göta Kanalverk. 

Göta kanal, som förbinder Westerhafvet med Östersjön, blef fär- 
dig år 1832. Längden af den gräfda kanalen uppgifves till 8 mil. 
7,102 fot; djupet år 10 fot, bredden vid ytan 88 tot och på bottnen 
48 fot. Byggnadskostnaden beräknas hafva öfverstigit 15.^ millioner 
Rdr Rmt. 

Kongl. Maj:ts Privilegium för Göta Kanalbolag utfärdades d. 11 
April 1810 och senaste Reglorna d. 27 Januari 1852. Enligt dessa 
Reglor utgör aktieägarnes kapital en summa af 4,711,800 Rdr Rmt. 
Direktionen består af 1) en Ordförande, nämnd af Kongl. Maj:t för 
4 år, efter förslag upprättadt af Bolaget, 2) ett Ombud valdtafFull- 
mägtige i Riksbanken och Riksgäldskontoret, 3) 3:ne Distrikts-Direk- 
törer valde af Bolaget för 4 år, neml. 1 för Westgöta-linien, 1 för 
Östgöta-liuien från Wettern till Roxen, och 1 d:o från Roxen till 
Stegeborg, samt 4) 1 Öfver-Mekanikus, hvilken har inseendet öfver 
den tekniska delen af kanalbyggnadens underhåll och förbättrande. 

Jemte Öfver-Mekanikern finnas 2:ne i kanalarbeten erfarne och 
kunnige män, en i hvardera provinsen, under benämning Kanal-Bygg- 
mästare. 

Ordinarie bolagsstämma hålles hvartannat år under sommartiden, 
i Stockholm, Göteborg eller någon vid kanalen belägen ort. 



■f. .-/t.-??!? 



.V. '-U^J 



188 



Direktionen öfver Hjelmare Kanal- och Slussverk. 

Hjelmare kanal förbinder Hjelmaren med Arboga-ån och Mälaren, 
öppnades redan 1640 och ombyggdes 1821 - 1830, samt är öfver 1 mil 
lång, med 6^ fots djup. — Gällande Privilegium för Kanalbolaget ut- 
färdades d. '31 Juli 1816 samt Reglemente för Styrelsen och förvalt- 
ningen af Hjelmare Kanal- och Slussverk d. 25 Okt. 1861. Direktio- 
nen består af 5 Ledamöter, som inom sig välja Ordförande: en af 
dem är såsom Statens Ombud af Kongl. Maj:t törordnad, de 4 öfrige 
äro valde bland aktieägarne och utgå årligen en i sender. Bolags- 
stämma hålles i Örebro hvarje år i September månad. 



Direktionen öfver Strömsholms Nya Kanalbolag. 

strömsholms kanal, påbörjad 1787 och fullbordad 1795 samt i nyare 
tider ombyggd och för trafiken öppnad år 1860, leder ut i Mälaren 
från sjön Södra Barken i Dalarne. Hela farleden beräknas till 7 
mil; Kanalens djup är 5 fot. 

Kongl. Privilegium för Strömsholms Nya Kanalbolag utfärdades 
d. 28 April 1842 och nu gällande Reglor d. 27 Mars 1863. Aktie- 
ägarnes kapital bestämdes deri till 323,400 Rdr, hvilken summa dock 
kan ökas. Direktionen, som har sitt säte i Stockholm, består af en 
utaf Bolaget vald Ordförande och 2:ne Ledamöter, hvilka alla välias 
för 4 år. Ordinarie bolagsstämma hålles årligen i September eller 
Oktober månad i Hufvudstaden. 



Direktionen öfver Nya Trollhätte Kanalverk. 

TrollhäUe kanal, ledande förbi vattenfallen i Göta elf, var färdig 
är 1800, men ombyggdes åren 1838—1844. Kanalens slussbredd är 
24^ fot, djupet 10 fot. 

Kongl. Privilegium för Gamla Kanalbolaget var utlärdadt d. 13 
Dec. 1793; Privilegium jemte Reglor för Nya Trollhätte Kanalbolag 
utfärdades d. 2 Febr. 1838, men Reglorna hafva undergått ändringar 
genom K. Br. d. 19 Nov. 1845 och d. 19 Febr. 1864. Aktieägarnes 
kapital bestämdes i Reglorna till minst 1,125,000 och högst 1,500,000 
Rdr Rmt. Direktionen utgöres af en Ordförande — tillsatt för 4 år 
af Kongl. Maj:t, efter upprättadt förslag af Bolaget, — 2—4 af aktie- 
ägarne för 4 år valde Direktörer, samt Kanalverkets Mekanikus. 
Ordinarie bolagsstämma hålles sommartiden hvarje år, i Stockholm. 
Göteborg eller vid Trollhättan. 



'H*' 

.**' 



189 

Direktionen öfVer Södertelge Kanal- och Sluss- 
verks-byggnad. 

Södertelge kanal förbinder Mälaren med Östersjön och genomskär 
en landthöjd af omkring 100 fots höjd. Den blef färdig år 1819 och 
anses hafva kostat öfver 1,200,000 Kdr. Längden uppgifves till omkr. 
6,000 fot djupet till 12 fot. 

För Södertelge Kanalbolag utfärdades Kongl. Privilegium d. 15 
Mars 1806 samt gällande Reglor d. 8 Dec. 1848. Aktierna äro 1,118, 
hvardera ä 750 Rdr; således utgör aktieägarnes kapital ett belopp af 
838,500 Rdr Rmt. — Direktionen, som har sitt säte i Stockholm, oe- 
står af 3 valde Ledamöter, deraf 1 tillika är Ordförande i Direktio- 
nen, och hvilka, en i sender, afgå vid hvarje bolagsstämma. Kanal- 
Inspektoren är tillika Uppbördsman vid kanalen. Bolagsstämma hålles 
hvartannat år i September månad i Hufvudstaden eller annorstädes. 



Wäddö kanal, fullbordad 1825, har öppnat en väg från Stock- 
holms Norra farled till Norra Roslagen och Grisslehamn. Dess djup 
år 9 fot. 

(Tabell rörande farten å ofvanuämnde Kanaler, se Tab. Bil.). 



Direktionen öfver Göteborgs Hamn- och Elf-arbeten. 

Denna Direktion består, jemlikt K. Skrifvelsen d. 13 Mars 1857, 
af en Ordförande, tillsatt af Kongl. Maj:t, samt 3 Ledamöter, valde 
en af Göteborgs Magistrat, en af Borgerskapets Äldste och en af 
Handelsföreningen och Skeppsrederierna i bemälde Stad, Direktio- 
nerne för Göta Kanalbolag samt Nya Trollhätte d:o äga ock att utse 
en Ledamot hvardera i Direktionen, hvars verksamhet omfattar alla 
i och för sjötrafiken erforderliga arbeten i Göteborgs hamn och revier 
samt Göta elf från hamnen intill Nva Trollhätte Kanalbolags område, 
såsom utsättanYie och underhåll af duc-d'Alber, muddringar, hamnens 
förseende med kajer, lyftkranar, vågbrytare samt bryggor, jemte bog- 
seringen på elfven. 



Direktionen för Segelfartens förbättrande å Sjön 

, Wenem. 

Jemlikt K. Br. d. 24 Nov. 1813 beslöts anställandet af 2:ne Upp- 
syningsmän, hvilka skulle åligga att noggrannt efterse det alla grund 
och farligheter i Wenern samt inloppen i hamnarne varda i rattan 



190 

tid och på Teiierbörligt sätt utmärkta, äfvensom att med umlervisnui- 
gar och räd bis|>ringa de skeppare och sjöfarande, som deromkuoDit 
dem anlita. At desse UppsyninpniilD skulle en vara Etntionerad i 
Weaersborg och en i CarlEtad, Derjemte förordnades om tillaättandi: 
af en Direktion, bestående af 11 Ledamöter, nemligen a af Brnks- 
gocieteten, 2 Fartygsägare från landet uti de till Wenem grånsandi' 
täu, eti från Göteborg samt en frän hvaije af de vid Wenem belägna 
Städer, alla Tålde af hvaije Soctetet och Stad inom sig, hvareitpr 
desse Ledamöter ägde att välja en Ordförande. Direktionen skall 
TninBt en gäng om året eller hvarje Faatings marknad i Chriatinehanm 
sammanträda, för att icke allenast granska seglationsfoudens råkeo' 
(ikaper, utan ock öfverlägga och beslnta om hvad som kan finnas nö- 
digt att iakttaga för Eeglationens förbättrande under den päföljsnde 
sumniaren. Direktionen utser 3:ne verkställande Ledamöter, hvilka 
mellan sammankomsterna äga att utföra Direktionens beslut och i 
verket sätta ijvad rörande Inrättningen kan förefalla; derjemte utMB 
en Ledamot, som värdar och redovisar Seglationsfouden. 



Styrelsen för Dalslands Kanal-Aktie-Eolag. 

Dalslands kanal sammanbinder sjön Wenern med ^önStoraLee. 
Kanaliseringsarbetet började 1805 och var fullbordadt under ISffl. 
flnligt det af Kongl. Mi«;t d. 21 Juli 1871 fastställda Reglemente för 
kiinalena begagnande, äga fartyg af större djupgående än 5 fot oeh 
större bredd äu 13,.^ fot ej att passera kanalen. Styrelsen utsöresaf 
'■» Ordförande och fem Ledamöter, af hvilka en är verkställande 
Direktör. 



d) undervisnings-anstalter för näringarne. 
Laiidtbruks-Instituten vid Ultuna och Alnarp. 

Det äldsta af nuvarande Landtbtuks-Iiistitut, nemligoti dot ä Ul- 
littia (nära Upsala), erhöll Kongl, Stadgar d. 18 Febr. 18411 och öpp- 
nades d. 14 Mars 1818; hvarefter förnyade Stadgar för detsamma nl- 
ardades ä. 8 Maj 18G8. För AInarp% Landtbruks-Institut (nära 
Malmö) utffirdades Kongl. Stadgar d. 25 Jebr. 1^9, och Institntel, 
som om hösten 1361 började emottaga lärlingar, trådde år 1863 d. 15 
Mars i verksamhet. 

Landtbruks-Institutens äiiilaiiml är ej mindre att meddela de kua- 
skaper, så i theoretiskt som praktiskt hänseende, hvilka erfordras Kr 




191 

ett landtbruks rätta skötsel, än ock att till föresyn framställa en till 
alla dess delar ändamålsenligt anordnad landthushällning. Till be- 
f rami ande af detta ändamål böra Instituten följa landtbrukets ut- 
veckling och framsteg äfven i andra länder samt genom försök pröfva 
och tillämpa hvad som för Sverige kan vara användbart. 

Styrelsen för hvartdera Landtbruks-Institutet består af 1 Ordfö- 
rande och 4 Ledamöter, utsedda af Kond. M^:t, samt en Förestån- 
dare, förordnad af Kongl. Majit efter vederbönigt förslag. Styrelsen 
sammanträder minst en gång nvar 3:dje månad och afger ärligen Be- 
rättelse om Institutets verksamhet till Chefen för K. Civil-Departe- 
mentet. Föreståndaren, som vid Ultuna benämnes Direktör och vid 
Alnarp Professor, är tillika Förste Lärare. Under Föreståndarens 
öfverinseende besörjes vården och förvaltningen af Institutens eko- 
nomi af 1 Inspektor, 1 Kamererare och 1 Bokhållare. Lärokur- 
serna äro 2:ne, en högre och en lägre, hvardera upptagande en tid 
af 2 år. 

Till den högre kursen höra, bland andra, följande läroämnen, 
nemligen landthushållningens naturvetenskapliga grunder (fysik, kemi, 
geologi, mineralogi, botanik, zoologi, anatomi och fysiologi), jordbruks- 
lära, boskapsskötsel, landtbrukets ekonomi, trädgårdsskötsel och skogs- 
hushållning, praktisk geometri jemte rit- och byggnads-konst samt 
mekanik, boknåUeri, ekonomisk rättskunskap ochkameralistiko. s. v.; 
till den lägre kursen åter: grunderna för jordbrukslära och boskaps- 
skötsel, landtbrukets ekonomi, trädgårdsskötsel och skogshushållning 
samt praktiska öfningar i enlighet med hvad Reglementet för lägre 
Landtbruks-Skolor härutinnan föreskrifver. 

Utom Föreståndaren finnes särskilde Lärare i agrikultur-kemi, 
geologi och fysik, veterinär och zoologi m. m., skogshushållning och 
trädgårdsskötsel; hvarjemte Inspektören undervisar i det praktiska af 
landtbruket och Kamereraren i Bokhålleri. Lärare i slöjd och smide 
äfvensom Extra Lärare, i mån af behof, antages äfven af Styrelsen. 

Lärjungarne äro indelade i 2:ne klasser, nemligen 1) Landtbruks- 
elever, hvilka genomgå den högre kursen, och 2) Landtbrukslärlingar 
i den lägre. 

Är 1870 utgjorde elevernas antal vid Ultuna 35 (deraf 4 friele- 
ver) och lärlingarnes 28 (alla frilärlingar). — Vid Alnarps Landt- 
bruks-Institut mottogos hösten 1861 12 lärlingar; enligt dess Stadgar 
skall antalet vara minst 24 betalande och 4 frielever samt 24 frilär- 
lingar. År 1870 undervisades der ^8 elever (deraf 4 frielever) och 
.33 lärlingar (deraf 24 frilärlingar). 

I gällande Riks-Stat är till undervisningsanstalter för jordbruk 
och landtmannanäringar ett reservationsanslag uppfördt till belopp af 
164,600 Rdr. 



192 



Landtbmks-Skolorna. 

Under Edvard Nonnen inrättades år 1835 ett Landtbruksläroverk 
(Institut) å Degeherg invid Wenern i Kållands härad af Skaraborgs 
län; detta läroverk, det äldsta af detta slag i Sverige, erhöll i årligt 
statsanslag 7,500 Rdr Kmt, hvilket anslaj^ sedermera ökades till 15,000 
Rdr, och ställdes under en särskild Ofverstyrelse, men blef, efter 
kontraktets utgång år 1852, förvan dladt till en lägre Landtbruks- 
Skola, som dock ännu åtnjöt ett årligt anslag af 7,500 Rdr, under det 
öfriga Landtbruks-Skolor endast erhålla 4,000 Rdr Rmt i statsanslag. 
År 1863 har imellertid Degebergs Landtbruks-Skola upphört. Näst 
efter Degebergs läroverk upprättades dylika å Wäderbrunn (i Söder- 
manland) och Orujp (i Skåne) år 1841, hvarefter allt flere tillkommit. 
så att f. n. de lägre Landtbruks-Skoloruas antal uppgår till 27. K. 
Reglemente för bemälde Skolor utfärdades d. 14 Jan. 1851 och nytt 
sådant d. 27 Mars 1863. 

Ändamålet med dessa läroverk är att meddela unga män af den 
arbetande klassen insigt, praktisk öfning och skicklighet i ett full- 
komligare landtbruk samt att i sådant afseende äfven bibringa dem 
de förberedande kunskaper, som för landtm annayrkets utöfning åro 
nödiga. 

Styrelsen för Skolorna utses af vederbörande Hushållnings-Säll- 
skap eller det Bolag, som stiftat Skolan. Styrelsen väljer inom sig 
Ordförande och antager en föreståndare, som ansvarar för Skolans 
fortgång och undervisningen vid densamma, en l:ste Lärare, Under- 
lärare och Extra Lärare (i mån af behoO jemte undervisare i slöjd 
och smide. Utom för betalande lärlingar skall plats vid h varje Skola 
finnas för 12 frilärlingar. Föreståndaren afgifver årligen berättelse 
om Skolans fortgång till Landtbruks- Akademiens Förvaltnings-Komité. 
som har öfverinseendet och kontrollen öfver samtlige Landtbruks- 
Skolorna och rörande dem afgifver årlig embetsberättelse till Chefen 
för K. Civil-Departementet. 

De ämven, som vid Lanätbruks-Skolorna förekomma, äro (enligt 
senaste Stadgar): skrif konst; rättstafningslåra; räknekonst; linearrit- 
ning; liniers, ytors och solida figurers beräkning; uppmätning, afväg- 
ning och kartläggning af ägofigurer: jordbrukslärans allmänna grun- 
der; husdjursskötsel; växtkunskap och trädgårdsskötsel; skogshushåll- 
ning; slöjd och smide; betingsarbeten; räkenskapers förande etc; 
och dessutom praktisk handläggning i plöjning, tegläggning och åker- 
jordens brukningssätt, anläggning af öppna och täckta diken, stack- 
ning af säd, hö och halm, handsåning m. m. 

Antalet Landtbruks-Skolor och Lärlingar utgjorde 1870: 

Län. Landtbraks-Skola. Antal Lärjungar. 

Stockholms Djursholm 13. 

Södermanlands Wäderbrunn 19. 

Östergötlands Haddorp 19. 



193 

Jönköpings Johannisberff 13. 

Kronobergs Berg (från Okt. d. å. Tranhult) 13. 

[Ryssbylund 15. 

Calmar <Sundsnolm 14. 

iBorgholm 12. 

Gotlands Warplösa 14. 

Blekinge Marielund 12. 

Christianstads Tunbyholm 12. 

Malmöhus * Orup 18. 

Hallands Lindhult 12. 

Göteborgs o. Bohus. Stora Wrem 12. 

Elfsborgs {^Kn ;::;;;;:;:;;;:::;::::;;::;:;:;; 11: 

^''-borgs {s'irr.;...::.:;;.::;:..;;::;;.:::: ;: II: 

Wermlands Gårdsjö 14. 

Örebro Lund 14. 

Westmanlands Stenby 13. 

Kopparbergs Wassbo 11. 

Gefleborgs Wall 12. 

Wester-Norrlands... Nordvik 12. 

Jemtlands Ope 11. 

Westerbottens Ytter-Tafle 12. 

Norrbottens Afva 12. 



Mejeriskolor (för undervisning i ost- och smörberedning samt 
ladugärdsskötsel i allmänhet), för hvilka statsanslag beviljades vid 
1856—1858 årens Riksdag, samt Reglemente af Kongl. Maj: t utfärda- 
des d. 22 Juli 1858, finnas vid Ultuna och vid Bergqvara, med 6 fri- 
elever vid hvardera Skolan. Dessutom undervisas mejerielever vid 
enskilda väl skötta mejerier, med understöd af Statsmedel. 



K. Teknologiska Institutet. 

I förening med K. Målare- och Bildhuggare-Akademien inrätta- 
des år 1798 en Mekanisk Skola i Stockholm, som, bland annat, under 
sin vård erhöll en af Christofer Polhem föranstaltad mekanisk modell- 
samling, eller s. k. laboratorium mechanicum. Vid Landtbruks-Aka- 
demiens stiftelse ställdes 1813 Mekaniska Skolan jemte modellkam- 
maren under densamma, men 13 år senare (1826) blef, med upplö- 
sande af Mekaniska Skolan, ett särskildt Teknologiskt Institut upp- 
rättadt i Stockholm. Pin Direktör förordnades att hafva närmaste 
inseendet öfver Institutet, som i öfrigt ställdes under en Direktion, 
bestående af Stats-Sekreteraren för Handels- och Finans-ärendena 
och 3:ne af Kongl. Maj: t utnämnde Ledamöter. 

Stat. Handbok. ' 13 



TeknologiBka Institutet, som är 1846 helt och hållet reorjfaniee- 
rades, erhöll sina nu gällande Stadgar d. 22 Mars 1867, hvan dock 
ättdriDgar och tillägg ^ett genom K. Kun^. d. 23 Febr. m71. Insti- 
tutets ändamåi &r att ät unge män, som vilja egna sig åt något tek- 
niskt lefnadsyrke, meddela derför erforderlig vetenBkaplig bildnins. 
Det skall derjemte, på. begäran af vederhOrande myndigheter, med- 
dela yttranden i tekniska iimnen, samt tillhandagå enskilde slöjd- 
idkare med råd och uppljsniogar. 

I följd af Rikets Ståndera beslut vid 1865 '66 årens riksdag för- 
enades med Institutet 1869 den praktiska bergsskola, som sedan 183'2 
i Falun varit i verksamhet. 

Låroämnen vid Institutet åro: ren mathematik, geodesi och topo- 
grafi, theoretisk och tillämpad mekanik, beskrifvande geometri, all- 
män och tillämpad tysik, allmåD kemi, kemisk och mekanisk tekno- 
logi, mineralogi och geognosi, allmän byggnadakonst, väg- och vat- 
ten byggnadskonst samt ritkonat, ^ hvilka läroämnen, med afseende 
å bergsskolans iufärltfvande med Institutet, okats med grufvetenakap, 
metallurgi och hyttkonst. 

Kursen är beräknad att täcka i 3 är och innefattar 3 afdeluio- 
gar. Läsåret, indelt i två terminer, börjar d. 8 Sept. och slutar den 
10 Juni, 

Antalet lärare, som förut varit 10, är genom de nya stadgarne 
ökadt till minst 16, af hvitka T benämnas Professorer och v' 



af Kongl. Maj;t. De öfriga tillförordnas af Styrelsen; Eleverna åro 
dels ordinarie, dels eatra. 

Sti/Telsen utgöres af 4 af Kongl, Maj:t förordnade Ledamöter, 
bland hvilka en är Ordförande, och 2:ne ledamöter, valde af Bmks- 
Societeten, samt Institutets Föreståndare, som i Styrelsen är Föredra- 
gande. Kärmaste ledningen och tillsynen tillkommer FåTeständaten, 
som benämnes Öfver-Direlttör och utnämnes af Kongl. Maj:t. Styrel- 
sen afgifver årligen berättelse om Institutets verksamhet till K, Ci- 
vi I-Departementet. Institutets dyrbara Bibliothek (omkring 15,000 
volumer) och öfriga samlingar hållas for allmäaheten tillgängliga 
Måndagar och Thoradagar kL 12 — '2 på dagen. 

Det för Teknologiska Institutet ä ordinarie Riks-Stat uppförda 
anslag utgör 70,900 Edr. 

Elevernas antal utgjorde åren 1869 och 1870 i medeltal ordinarie 
%, extra 31, eller tillsammans 116; vårterminen sistl. år ordinarie 83, 
extra 41, eller tillsammans 124. 



Ohalmersaka Slöjdskolan 1 Göteborg. 

Kanslirådet Wilhelm Chalmers testamenterade 1811 hälften af sin 
förmögenhet eller 7U,4&9 Rdr 16 sk. 8 rst, Bko till inrättande af en 
teknologisk undervisningsanstalt i Göteborg; medlen ställdes under 



195 

dervarande Frimurare-Barnhus-Direktion, men låroanstalten kom först 
att öppnas i November 1829. Ben ägde år 1857 ett kapital af 162,191 
Rdr Kmt. 

För Chalmerska Slöjdskolan finnas K. Stadgar senast utfärdade 
d. 26 Sept 1862. Denna Högre Tekniska Undervisningsanstalt har 
samma ändamål och läroämnen som E. Teknologiska Institutet hade 
före beslutet om Bergsskolans införlifvande. Lärokursen är äfven 
här 3-årig, men läsetiden räcker från början af September till medlet 
af Juni. Föreståndaren benämnes Professor och förordnas af Eongl. 
Maj:t; de 3:ne vetenskaplige Hufvudlärarne kallas Lektorer. För öf- 
rigt äro vid läroanstalten anställde 6 Lärare i kemi, fysik, mathema- 
tik, modellering, ornaments- och frihandsteckning, verkstadsarbete, 
husbyggnadskonst samt väg- och vattenbyggnadskonst. 

Lårjungame utgöras af Elever och Åhörare. 

Direktionen består af 6 Ledamöter, deraf Frimurare-Barnhus- 
Direktionen utväljer 3:ne, Länets Höfding och Biskopen äro sjelf- 
skrifne samt den 6:te — som bör vara Fabriks- eller Slöjdidkare — 
utses af de öfriga 5. Landshöfdingen är Ordförande. Närmaste led- 
ningen och tillsynen tillkommer Föreståndaren. Om Skolans verk- 
samhet skall berättelse årligen afgifvas af Direktionen till Chefen för 
K. Civil-Departementet. 

Det Chalmersska Slöjdskolan tilldelade statsanslag utgör 32,000 
Hdr Rmt årligen. 

Lärjungarnes antal, som 1830 endast utgjorde 29, hade 1848 stigit 
till 70, 1857 till 94, vårterminen 1863 till 112, och läsåret 1871-1872 
till 149, deraf 35 från Norge. 



Tekniska Elementarskolorna. 

a) i Malmö, b) i Örebro, c) i Borås, d) i Norrköj^ing. 

För den äldsta af dessa Skolor, nemligen den i Mahnö, utfärda- 
des Eongl. Stadgar d. 29 April 1853; de öfriga 3:ne erhöllo dylika d. 
12 Mars 1856. 

De Tekniska Elementarskolorna äro undervisningsanstalter, der 
sådana elementarkunskaper bibringas, som äro nödvändiga för dem, 
hvilka egna sig åt de industriela yrkena. Industriidkaren får der en, 
så vidt ske kan, fullständig 'allmän theoretisk och praktisk elemen- 
tarbildning. Derjemte äro de förberedande anstalter för dem, som 
ämna ingå såsom elever vid de Högre Tekniska läroanstalterna. 

Läroämnen äro: matemathik, linearritning, frihandsteckning och 
modellering, mekanik och mekanisk teknologi, machinarbete, fysik, 
kemi, botanik och zoologi, språk, bokföring och handelsvetenskap, i 
flertalet Skolor äfven historia och geografi samt sång m. m. Minera- 
logi och geologi förekomma äfven (t. ex. i Örebro). Lärokursen är3- 
årig; läsetiden från medlet af Augusti eller början af September till 



196 

början eller medlet af Juni. Lärj ungarne äro fördelade på 2:ne af- 
delningar. I Boras undervisas särskildt i theoretisk och praktisk 
¥äfna.£konst. 

Öfverinseendet å samtlige Tekniska Elementarskolor tillhör K. 
Kommerse-KoUegium. Den närmare uppsikten jemte förvaltningen af 
de till Skolorna anslagne medel tillkommer i hvarje Skola en Direk- 
tion, bestående i Malmö af en af Kongl. Maj:t förordnad Ordförande 
samt 4 i orten boende och af Stadsfullmägtige utsedde Ledamöter, i 
Örebro och Borås af en af Kongl. Maj:t förordnad Ordförande och 4 
af Stadsfullmägtige valde Ledamöter, samt i Norrköping af en af K. 
Maj:t förordnaa Ordförande äfvensom samtlige Ledamöteme i Direk- 
tionen för Ebersteinska Söndagsskolan. 

Närmaste ledningen och tillsynen af ifrågavarande Skolor äran- 
förtrodd åt en för hvardera Skolan af Kongl. Maj: t utnämnd Före- 
ståndare. 

Direktionerne afgifva, hvar och en för resp. Tekniska Skola, år- 
liga berättelser genom K. Kommerse-Kollegium till Civil-Departe- 
mentet. ^ 

I förening med Tekniska Skolorna i Malmö, Örebro och Borås. 
stå Söndags- och Aftonskolor derstädes, hvilkas Direktioner tillsättas 
af resp. Städer sjelfve, och i samband med Tekniska Skolan i Norr- 
köping den s. k. Ebersteinska Söndagsskolan, af hvars fonder uppfö- 
randet och underhållandet af Tekniska Skolans byggnader bekostats. 

Det å Riks-Staten uppförda anslag för Tekniska Elementarsko- 
lorna utgår med 48,000 Rdr (a 12,000 Rdr för hvardera) samt ett 
extra anslag till väfskolan i Borås med 3,800 Rdr. 



Slöjdskolan i Stockholm. 

Den till Svenska konstflitens och näringarnes befrämjande år 1845 
stiftade Svenska Slöjdföreningen lät redan i början af sin bana in- 
rätta en läroanstalt, som under benämning af Svenska Slöjdförenin- 
gens Skola öppnade sin verksamhet i medlet af Januari år 1846. 
Dess nuvarande Stadgar äro af Kongl. Maj:t stadfästade d. 21 De- 
cember 1860; hvaruti dock åtskilliga ändringar blifvit gjorda genom 
K. Br. d. 1 Maj 1868 och 25 Maj 1871. 

Skolans ändamål är att meddela undervisning i de läroämnen, 
som äro nödvändiga för en på insigt grundad utöfning af de indu- 
striela yrkena, och dymedelst befrämja de Svenska näringames och 
konstflitens utveckling och förkofran. 

Läroämnen äro: matbematik, geometrisk konstruktionslära, oma- 
mentsteckning, skrifkonst, klotsteckning, linearritning, frihandsteck- 
ning, machinlära, allmän byggnadslära, gravyr, modellering, målning. 
Svenska, Franska, Engelska och Tyska språken, naturlära, lithogra- 
fiering, papparbeten, varukännedom samt bokföring. Grunden bör 



197 

vara theoretisk, men rigtningeu praktisk. JJisetiden är utsträckt från 
d. 1 Oktober till och med d. 30 April. 

Lärjungar finnas af båda könen, och utgöras företrädesvis af ar- 
betare, som redan inträdt i något af de industriela yrkena. 

Lärarne äro antingen Öfverlärare, Biträdande Lärare, eller Un- 
derlärare. 

öfverimeendet är anförtrodt åt K. Kommerse-KoUegium, och ge- 
nom denna myndighet ingifver äfven Styrelsen årligen Berättelse till 
Kongl. Maj:t om Läroverkets verksamhet. 

Styrelsen består af en Ordförande, tillsatt af Kongl. Maj:t, samt 
4 valde Ledamöter, af hvilka en utses af Kommerse-Kollegium, en af 
Stockholms Stadsfullmägtige, en af Slöjdföreningen och en af Styrel- 
sen för Teknologiska Institutet, jemte Skolans Föreståndare^ hvilken 
i Styrelsen är föredragande samt har den närmaste ledningen och 
tillsynen af Skolan. 

För Skolan är anvisadt ett anslag af 58,275 Rdr, utöfver det på 
stat definitivt uppförda belopp 15,000 Rdr. 



Tekniska Söndags- ooli Aftonskolan i Eskilstuna. 

Denna Skola, 'för hvilken Kongl. Stadgar utfärdades d. 22 Dec. 
1858 och som började sin verksamhet hösten år 1859, har till ända- 
mål att åt personer, hvilka redan ingått i industrielt yrke, och före- 
trädesvis åt dem, som sysselsätta sig med jern- och stålmanufaktur- 
näringen, bibringa de iör utöfningen af sådant yrke mest behöfliga 
e ] ementarkunskaper . 

lAroämnena äro: mathematik, linearritning, frihandsteckning jemte 
modellering och, om möjligt, träsnide, elementar-mekanik och meka- 
nisk teknologi, elementar-iysik, elementar-kemi. Svenska språket samt 
enkel bokföring. Lärokursen är 2-årig och fördelad på 2:ne afdél- 
ningar. Läsetiden September— April. 

Ö/yerinseendet å Skolans angelägenheter tillhör K. Kommerse- 
Kollegium ; den närmare tilhynen och ledningen, äfvensom förvaltnin- 
j^en af anslagne medel, besörjes af Eskilstuna Elementar-Läroverks 
Direktion, som inom sig väljer Ordförande; den närmaste ledningen 
och tillsynen vid Skolan tillkommer en af Kommerse-Kollegium för- 
ordnad Föreståndare. Genom bemälde Kollegium ingifver Direktionen 
årligen Berättelse om Skolan till Kongl. Maj:t. 

Skolan åtnjuter i årligt statsanslag 5,000 Rdr. 



198 

Navigations-Skolorna. 

Utom de redan förut befintliga lägre navigationsanstalterua i 
Wisby och Carlshamn, anbefalldes genom K. Skr. d. 7 April 1841 in- 
rättandet af särskilda Navigationsskolor i Stockholm, Göteoorg, Gefle. 
Malmö och Calmar, sedan erforderliga medel för dessa undervisnings- 
anstalter vid då pågående Riksdag af Eikets Ständer beviljats. En 
Styrmansskola i Stockholm hade dessförinnan redan af Konung Carl 
X Gustaf år 1658 blifvit upprättad, år 1728 omorganiserad och af 
Konung Gustaf III försedd med ett för den tiden rikt inventarieför- 
råd, men denna Skola ansågs dock föga uppfylla sitt ändamål och i 
flere afseenden vara otillräcklig. Jemte oivannämnde 5 med stats- 
medel understödda Navigationsskolor finnas numera äfven dylika i 
Hernösand, Wisby, Carlshamn och Westervik, sä att antalet f. n. ut- 
gör 9. — Kongl. Reglemente för de Navigationsskolor, som på allmän 
bekostnad inrättades, utfärdades d. 7 April 1841. Det nu gällande 
reglementet är af d. 13 Febr. 1866. 

Navigationsskolornas ändamål är att meddela undervisning i de 
för sjömansyrkets olika grenar nödiga kunskapsämnen, Undermsniv- 
gen meddelas i 3:ne af delningar, af hvilka den lista afser att bilda 
Styrmän af 2:dra klassen, den 2:dra d:o Styrmän af l:sta klassen och 
Sjökaptener af 2:dra klassen, och den 3:dje d:o Sjökaptener af l:sta 
klassen. I l:sta och 2:dra afdelningarne omfattar undervisningen: 
Räknelära, Geometri, Navigation och i 2:dra jémväl Trigonometri. 
Astronomi och sjömansyrket afseende författningskunskap, samt i 3:dje 
af delningen Navigation och Astronomi, jemte mekanisk N^aturlära och 
Skeppsbyggeri. 

Läse-året börjar den första söcknedagen i Okt. och fortfar, med 
3:ne veckors Julferier, till Mars månads slut, hvarefter eleverna pröf- 
vas till examina. Hvarje skola har en ordinäre lärare, tillika skolans 
föreståndare, som af Kongl. Maj:t förordnas. Nödigt antal underlä- 
rare utses af Kommerse-Kollegium. Undervisningen öfvervakas af en 
Irispektör, förordnad af Kongl. Maj:t. Den närmaste tillsynen å hvarje 
Navigationsskola utöfvas af en Direktion^ bestående af minst 4 och 
högst 8 ledamöter, valda för 2 år af Stadsfullmägtige i den stad, der 
skolan är inrättad. Allmän uppsigt öfver Navigationsskolorna och 
der anställde lärare tillkommer Kommerse-Kollegium. Navigations- 
skolans föreståndare åligger att årligen till skolans Direktion aflemna 
berättelse om undervisningen derstädes, hvilken berättelse insändes 
till Kommerse-Kollegium, som har att till Kongl. Maj:t afgifva sam- 
mandragen redogörelse för undervisningens fortgång vid samtlige 
Navigationsskolor. 

Jemlikt K. Kung. d. 16 Nov. 1849 äro, för beredande af tillgång 
på skicklige machinister (af l:sta och 2:dra kl.) å passagerare-ång- 
fartyg, vid Stockholms och Göteborgs Navigationsskolor anställde Lä- 
rare för meddelande af undervisning om ångmachiners konstruktion 
och behandling. Dylika särskilda Machinist-afdelningar finnas jemväl 
vid Gefle, Malmö, Calmar och Carlshamns Navigationsskolor. Angå- 






199 

ende undervisningen och examina i ångmachinlära utfärdades K. Re- 
glemente den 15 Mars 1861, hvari dock åtskilliga ändringar gjordes 
genom K Kungörelsen d. 13 Febr. 1866; och genom E. Kung. d. 23 
Sept. 1871 förordnades, att i Navigationsskolor, hvarest meddelas så- 
dan undervisning, som af ser bildande af machinister för passagerare- 
ångfartyg, tillfälle att åtnjuta undervisning och aflägga examen t. v. 
skall vara beredt dem, hvilka ämna att såsom lokomotivförare söka 
anställning å statens eller enskilde tillhörige jernvägar. Vid Navi- 
gationsskolan i Göteborg finnes dessutom, enl. K. Brefvet d. 21 Maj 
1869, en afdelning för skeppsbyggen, som har till ändamål att bilda 
dels skeppsbyggmästare, dels ock verkmästare å skeppsvarf. I denna 
afdelning kunna elever i början af Maj h varje år mottagas och full- 
ständig lärokurs af dem genomgås i)å två år. 

Ä Riksstaten är till Undervisningsanstalter för handel och sjö- 
fart" ett anslag af 50,550 Rdr uppfördt, deraf 8,950 utgå till Stock- 
holms Navigationsskola, 12,200 till Göteborgs, 4,750 till Gefle, 4,950 
till Malmö, 4,200 till Carlshamns och 3,750 till hvardera af de öfriga 
4 navigationsskolorna. 



ti) tillhörande K, Finans- Departemeiitet. 

Post-Staten. 

Enligt Cfneral PostBtyrelaens siBtl är offentliggjorda Berättelse 
om postyerketa förraltmng var år 1870 antalet Postkontor i riket 11* 
Pöste ipedi tioner 84 

Poststaaoner 30* 

Kupe-expeditioner Ib 

Ängbäta eipedjtioner I '* 

ttllBammans aiti 
Postverkets tjenilepersoj al utgjorde 1870 (utom Styrelseu) 
u) konlore eller i^srfiiiijns/öresfunrfare {Direktorer Inspektörer eller 
Kommissarier Besepostinspektörer Postmästare och Espe 
ditorer) It 

V) Bitradattdå ordin (jeniteman (Kontrollörer KontorsskFifvare 

och rese Expeditfirer) l(f2 

c) T Uf II och extra biträden (e o Kontorsskrifvare och 

P t,til i are) M4 

) Vj,k b y iiing Stationsföreståndare Brefbarare och Postil 

joner 771 

hvartill kommer personalen ft Poatängfartygen 42 

eller tillsammans 1 S&* 

PoUportot för inrikes brefvexlingen utgick förr med olika belopp 

etter den våglängd hiarä brefven fortskaffades enligt en år l&fl 

ilerför utfärdad taxa (med högst 44 och minst 6 öre lodet) med 

Juli manad 1S5Ö vidtogs den förändring att utan afseende & afetin 

den alla inländska bref af enkel vigt ( 1^ lod) taxerades efter ett 

gemenaamt medelporto af 12^ ore hvilket medolpnrto med JuL mi 

nad är 185R fastställdes till 12 öre o<h har genom k Kung d 1 

Juli 18bO bestämts att mot enkel porto befordras alla bref som i 

Tigt ej uppgå till ftillt 4 ort För s k lok ilhre och / > rej betala 

1 postporto å öre 

V poUbciordrmgen inom landet samt mellan 'Svenska och Utnkes 
orter besJrjes dels med Postverkets egna lartyg dels med enskildes 
ångbåtar mot ersättning af Postverket lor tranaporten 

Lndei är 18(0 utgjorde den trahkerade väglängden tor denposl 
töring som bestndts at dä dertill indelade hemman afvensom med 
letingsökjuts samt gästgifven håll eller reservskj its 83912 mil 
T agges dertiU postförtngen med diligenser 237 Idj mil extra poster 
12 mil samt ä jernvagar 281 66j mil kan landpostbetordnngen är 
187(1 antdjjas halva uppgått till omkring 803 244 mil 



^1 

Postf öringen å jern vågarne inom landet har år efter år blifvit 
utsträckt, så att kostnadsgodtgörelsen från postverket, som år 18fö 
uppgick till 153,363 Rdr, år 1870 steg till 185,678 Rdr. Sistnämnde 
år belöpte sig skjutskostnaden för diEgens-, kärr- och extra posters 
fortskaffande till 564.076 Rdr 17 öre. — För sjöpostbefordringen blef 
samma år ersättning utbetald med 109,221 Rdr 57 öre. 

Genom postverkets förso?*g befordrades imellan inrikes postan- 
stalter följande antal portobref: 

År 1840 3,190,948. 

» 1850-1854 i medeltal 3,813,260. 

>> 1855—1859 d:o 5,142,980. 

.> 1860^1864 d:o 6,626,400. 

'» 1865 8,130,200. 

» 1870 9,435,071. 

I följd af Poststationernas ökade antal har antalet af s. k. lös- 
bref, som år 1865 var 509,116 och 1869 451,243, år 1870 ytterligare 
nedgått till 403,979. 

LokcUhrefvexling var år 1870 anordnad i 59 städer. Lokalbrefvens 
antal i hela riket var 

År 1869 537,731. 

» 1870 572,641. 

Antalet inrikes frihref y&T år 1869 513,247. 

>> 1870 517,096. 

Antalet från de särskilda postanstalterna afgångna paketer ut- 
gjorde år 1869 60,666 och år 1870 68,416, postanvisningarne: år 1869 
55,983 och år 1870 62,171, postförskotten: år 1869 970 och år 1870 
1,113 samt försändelserna under band: år 1869 913,866 och år 1870 
1,134,650. 

Sammanlagda antalet af de med bref- och paketposterna till in- 
och utrikes orter fortskaifade försändelser uppgick 

för år 1868 till 12,211,560. 

.) 1869 .) 12.721,833. 

» 1870 » 13,360,440. 

Tidningar och tidskrifter, å hvilka prenumeration blifvit ombe- 
sörjd af postanstalterna, utgjorde år 1869: svenska 194,031 qvartals- 
exemplar och utländska 9,329 d:o samt år 1870: svenska, 214,429 
qvartalsexemplar och utländska 10,581 d:o. Prenumerationsafgifterna 
uppgingo 1869 för de svenska tidningarne och tidskrifterna till 
463,829 Rdr 6 öre och för de utländska till 52,771 Rdr 1 öre samt 
1870 för de svenska tidningarne m. m. till 490,337 Rdr 37 öre och 
för de utländska till 57,738 Rdr 93 öre. 

Postverkets inkomst af assur ansaf gifter utvisar, att med posterna 
under öppen rekommendation befordrats 

åren 1856-1860 i medeltal årligen '288,^58,400 Rdr. 

» 1861—1865 » » 290,075,000 » 

>» 1866-1870 >» >> 285,262,296 » 

Dessutom utfårdades år 1870 postanvisningar till belopp af 
2,404,856 Rdr. 



202 



Postverkets inkomster utgjorde: 





1869. 
Rdr. 


1870. 
Rdr. 


Portouppbörd af inrikes brefvexlingen: 

för vanliga s. k. portobref 

» lokalbref 

Rekommendations-afgifter 

behållna as»uransafgifter 

Afgifter för postanvisningar 

>) » postförskott 

Portouppbörd af utrikes brefvexlingen . 

Person- 6ch Paquet-befordran 

Postfartyffs-trafiken 

Räntemedel 

Diverse 


1,296,102 

15,797 

238.409 

43,592 

14,358 

293 

370,433 

192,802 

22,099 

10,120 

50,729 


1 

1,327,788 

16,850 

250,548 

49,204 

17,412 

303 

421,116 

206,767 1 

11,631 , 

6,464 

45,375 


Summa 
Postverkets ordinarie utgifter voro 


2,254,434 
2,058,118 


2,353,458 
2,107,697 



Förnämsta hrefporto-u^^börden år 1870 (incl. rekommendations- 
och assurans-afgifter) var i 

Stockholm med 380,035 Rdr. Upsala med 39,768 Rdr. 

Göteborg » 185,287 » j Carlstad » 39,570 » 

Gefle » 54.903 » I Jönköping >> 37,647 » 

Malmö » 48,262 » Sundsvall » 32,278 » 

Norrköping » 47,910 » i Linköping » 29,964 « 

Postkontors-personalens löner å Stat (d. v. s. utom sportler) äro 
f. n. för Post' Direktörer 1,800, Post-Inspektorer och Postmästare i l:sta 
löneklassen 1,200, inneha/vare af 2:dra kl. postkontor 1,000, d:0 af .?;<?;> 
d:o 800 och Postexpeditions-föreståndare 600 Rdr; hvarförutan förval- 
tare af postexpeditioner vid jernväg hafva till skrifvare-biträde 200— 
800 Rdr. Följande Posttjenstemän, som endast undantagsvis kunna 
påräkna sportel-inkomst, hafva jemförelsevis högre löner ä Stat. 
neml. Besepostinspektörer 4,000, Kontrollörer 2,000—2,600, Jernvägspost- 
expeditörer 1,000-1,500 och Kontorsskrifvare 1,000— 1,800 Rdr. Med 
afseende å den minskning i sportelinkomst, som under senare åren 
tillskyndats nostförvaltare, i följd af nya postanstalter och frimärkens 
allmännare begagnande, har Kongl. Maj:t d. 21 April 1865 beviljat 
ett interimsanslag för att dermed fylla de belopp, hvarmed samman- 
lagda inkomsten af lön, provisioner och sportler understege: för Post- 
Direktörer 5,000, Postförvaltare af Usta kl. i allmänhet 4.000, men 
Postinspektorerna i Hernösand, Luleå, Umeå, Wisby och Östersund 
samt Postkommissarien i Haparanda 3,000, Postförvaltare af 2:dra kl. 
2,800, d:o af 3:dje kl. 1,500—1.800, Postexpeditörer 900. samt Kontrol- 



203 

lörerna i Stockholm och Göteborg 3,500 Rdr; och har vid innevarande 
års Riksdag, då förändrade vilkor för tidningars och tidskrifters post- 
befordran beståmts, h varigenom postförvaltarn es sportelinkomster yt- 
terligare komma att minskas, anslaget till ersättande af minskningen 
i berörde inkomster blifvit förhöjdt till 120,000 Rdr. 

Intill och med år 1854 skulle af Postverkets nettobehållning till 
Statsverket årligen ingå ett fastställ dt belopp (senaste åren bestämdt 
til 172,500 Rdr), men från och med 1855 användas uppkomne öfver- 
skott till Postverkets egen utveckling och förbättring. Dock skall 
behållningen vid hvarje års slut till Statsverket levereras. 



Elektriska Telegraf-Staten. * 

Denna Stat är fördelad på 2:ne distrikt, Norra och Södra; Före- 
ståndarne vid de särskilda Stationerna benämnas dels (vid hufvud- 
stationerna Gefle, Göteborg, Jönköping, Malmö, Norrköping, Stock- 
holm och Sundsvall) Direktörer, hvilka i lön åtnjuta 2,000 Rdr och 
tjenstgöringspenningar 900 — 1,800, dels Kommissarier, med löner ä 
1,500 Rdr] och tjenstgöringspenningar 500—900 Rdr, åt\^ Assistenter, 
med löner ä 1,000—1,200 Kdr och tjenstgöringspenningar 300 Rdr, 
dels ock Telegrafister, med löner ä 500 Rdr och tjenstgöringspennin- 
gar 100—300 Rdr. På l:a klassens stationer biträda Kommissarier 
och Assistenter, på 2:a klassens Assistenter. Derjemte finnas så väl 
i Stockholm som Göteborg 2:ne Kassörer, med 1,500 Rdr lön och 
700 Rdr tjenstgöringspenningar. - Hela den för år 1872 fastställda 
aflöningsstaten för Elektriska Telegrafverket (incl. Styrelsen) utgör 
494,010 Rdr. 

Antalet af rikets Stats- och privat-telegraf-s^a^iower uppgick vid 
1870 års slut till 117, indelade i 3:ne klasser: l:o med oafbruten 
tienstgöring dt^ och natt, 2:o med hel dagstjenst, 3:o med inskränkt 
aagstjenst. Om dertill läggas dels de Staten tillhöriga 100 i ern vägs- 
telegrafstationerna, dels 69 telegrafstationer tillhörande enskilde bo- 
lag m. m., är 286 det antal hvartill Sveriges samtliga Elektriska Te- 
legrafstationer uppgick vid 1870 års slut. 

Antalet ie\egT2iiap'parater i dagligt bruk utgjorde vid samma tid 
381; i förråd funnos dessutom 135. Tjenstemannapersonalen uppgick 
till 277 och antalet budbärare till 141. 

För alla under åren 1853 — 1870 utförda telegrafanläggningar och 
förbättringar hafva allmänna medel anvisats till sammanräknadt be- 
lopp af 4,393,293 Rdr 52 öre. 

För 1870 års telegramvexling influtna 'portoafgifter utgjorde 
1,142,930 Rdr 66 öre, som, efter af drag af privatstationers och ut- 
ländska telegrafverks andelar, lemnade en behållning af 749,748 Rdr 
57 öre. 



/ na åtgjorde s k 
B ggnadaarbeten »iS oOO: — 

1 mnig till optiska teJegr inrätta ildU: ti. 

Urdinarie aflonmg och arvoden m m 472818: 3». 
i etesfafliniemas titlsYD och underhäll o0115; bi. 
tese och traktamentskostDader m m 9821: ii. 
Irveotaners inköp och underhåll samt 

batten färnodenheter 31 0-20: es. 

Touroaler tryckningskostnad blanketter 

kuverter och sknfmatenalier 20883: 33. 

ll>rr ved Ijshållning M9&4:oi. 

I iverse utgifter 42676: os. 

bumraa Tö^OST: a». 

1 t illdude Reglemente för Telegrafbeford ringen i Kiket är a 



Optiska Telegraf-Staten. 

()|lli^l,<t Telegraf-Stationerna voro 1870 Ii, neml. il i Stockholms 
skaisrärd nch 5 ä Rikets vestra kust. Influtna portomedel utgjorde 
'.HR lldi J! (»re. Aflöniagen uppgick till 17,680 Rdr 



Tull-Staten. 

Tull-btaten är fördelad på följande distrikt. nemligCD: 

1) ( :entral'diBtriktet, innefattande Stockholms stad, Stockholms, 
Upsala, Siidermanlands och Westmanlands län jemteäestriklandoch 
en del al' Kopparbergs län; 

2) Vestra distriktet, innefattande Göteborgs och Bohus län samt 
Halland; 

3; äiklra d:o, omfattande Malmöhus och Kristianstads län; 

4) Sydöstra d:o, omfattande Caimar län och Blekinge; 

.')) (iotlaads d:o, ■■ on Gotland; 

6) (hu-a d:o, '. Östergötlands län; 

T) Niuni d:o, " Wester-Norrlands.Westerbottensoch 

Norrlmiiiin samt provinsen Helsingland; 

8) lim- Bevakniugs-dJGtrlktet, omfattande Jönköpings, Krono- 
bergs. hK:iE'al>orgB och Örebro län samt delar af Elfsborgs och Werm- 

it)' \V,-, 



205 

10) Kopparbergs låns Gräns-distrikt (för en del af provinsen 
Dalarne) samt 

11) Jemtlands läns Gräns-distrikt. 

För Vestra och Sydöstra distrikten finnas f. n. särskilde Tull- 
Distrikts-Chefer, men dessa befattningar komma att vid nuvarande 
innehafvarnes afgång indragas; hvarefter i (j[^te\)or g qvl Tull- Direktör 
bland föreständarne vid de der befintliga tullafdelningar, med bibe- 
hållande af egen tjenste befattning, för en tid af 5 år i sender för- 
ordnas; de öfriga distrikten lyda omedelbart under General-Tull- 
Styrelsen. Tullkamrarne förestås af Tullförvaltare, Tullinspektörer 
eller s. k. Tullkammar-Föreståndare. I Skåne finnes en särskild Be- 
falhafvare för kustbevakningen. 

För Tullverkets tjenstemän och betjente finnes K. Keglemente 
utfärdadt d. 1 Okt. 1831 och för Tull-Distrikts-Cheferne sårskild In- 
struktion d. 8 Juni 1825. Såsom gemensam författning rörande Tull- 
väsendet finnes nu gällande Tullstadga utfärdad d. 7 December 1860, 
innefattande erforderliga stadganden såväl till förekommande af olof- 
1ig in- och utförsel af varor, som angående Seglations-ordningen samt 
inrikes sjöfarten och tullförpassningen inrikes orter emellan, äfven- 
som angående nederlags-, kredit- och transit-upplags-rättighetema m. m. 

Den för Tullverket gällande Normalstat upptager för nedan- 
nåmde Embets- och Tjenstemän följande löner neml. för Tullförval- 
tare 2,000—3,500 Rdr, för Öfver-Inspektorer 3,500 Rdr, för Befälhaf- 
varen öfver kustbevakningen i Skåne 3,500 Rdr, för Inspektörer och 
Kassörer samt Packhus-Inspektörer 3,000 Rdr, för Kontrollörer 1,500 
—2,500 Rdr, för Bokhållare och 1 Tullbevaknings-Inspektor 2,000 
Rdr, för Tullfiskaler 1,600 Rdr, för Kustchefer 1,500 Rdr, för Bevak- 
nings-Kontrollörer 1,200—1,500 Rdr, för Tull-Inspektorer 1,200 Rdr 
och för Kammarskrifvare 1,000 — 1,200 Rdr. Dessutom åtnjuta samt- 
lige bemälde embets- och tjenstemän tjenstgöringspenningar till olika 
belopp samt en del af dem jemväl ersättning för jakt-, båt- och 
hästlega samt resekostnader. Tullkammarföreståndare erhålla endast 
tjenstgöringspenningar. 



Magasins-Staten. 

Till anläggande af allmänna Spanmålsmagasiner i alla Rikets 
provinser beviljade Rikets Ständer vid 1786 års Riksdag penninge- 
understöd, och då Regala Bränneri-Direktionen år 1788 upphörde, 
blef föi*valtningen af husbehofs- och salubränneri-arrendet med alla 
till allmänna magasinsinrättningen hörande spanmålsförråd ställd 
under en sårskild Direktion, som dock upplöstes år 1793, hvarefter 
Stats-Kontoret öfvertog berörde ärendens handläggning. Följande 
året (1794) lemnades de dock åt "Komiterade öfver Allmänna Span- 
måls-magasins- ärendena," och 1798 ställdes hela magasins-inrättningen 



206 

under inseende af "Allmänna il/a//ÄS««»-Z>ir^ÄiJfowö«", åt hvilken, i sam- 
manhang dermed, uppdrogs styrelsen och förvaltningen af all Stats- 
verkets råntespanmål samt inseende öfver Kronans bagerier och fält- 
proviantmagasmer, jemte truppernas förseende med bröd och span- 
mål m. m. Denna Direktion upplöstes genom K. Br. d. 16 Maj 1827 
och magasinsärendena öfverflyttades till Statskontoret; men genom 
K. Br. d. 14 Juni 1871 förorclnades, att Kronans magasins- och ba- 
gerirörelse i landsorterna skulle med 1871 Urs slut upphöra. Nu- 
mera finnes således kronoförrådsmagasin och kronobageri endast i 
Stockholm. 



Våg-Staten. 

Falu Kronovåg, 

Till kontroll å koppartillverkningen vid Stora Kopparberget och 
Kronans afrad deraf har sedan äldre tider i Falun hållits en krono- 
våg med en af Statsverket aflösad betjening och i våghus, som der- 
till af Bergslaget upplåtits, men K. Statskontoret, under hvars Öfver- 
styrelse nämnde våg lyder, har hos K. M:t gjort hemställan om den- 
sammas indragning. 



Skogs-Staten. 

Enligt K. Instruktionen för Skogsstyrelsen och Skogsstaten d. 19 
Nov. 1869, K. Br. d. 10 Dec. s. å. och 1872 års Riksdags beslut ut- 
göres nämnde Stat af 7 Skogs-Inspektörer såsom kontrollerande, 75 
Jägmästare såsom förvaltande och 167 Kronojägare såsom bevakande 
personal. Dessutom utöfva 3 Öfver- Jägmästare för närvarande, jemte 
det de förvalta åt dem anförtrodda revier, tillika sina Öfverjägmä- 
starebefattningar, en i Örebro län, en i Södermanlands län och en i 
Östergötlands län, med chefskap och åligganden såsom Skogsinspek- 
törer. Skogsinspektören är inom sitt distrikt chef för den öfriga der 
anställda skogsstatspersonalen. Hvarje Skogsinspektörsdistrikt består 
af flere revier, hvilka utgöra tjenstgöringsområaen, hvartdera för en 
Jägmästare. Kronojägaren är väktare och uppsyningsman inom den 
del af ett revier, hvilken blifvit honom såsom bevakningstrakt anvi- 
sad. Skogsinspektör och Jägmästare förordnas af K. M:t, den förre 
på viss tid; Kronojägare af Skogsstyrelsen. Utom resepenningar, åt- 
njuta Skogs-Inspektörerne årligen i lön 3,000—4,000 Rdr, Jägmästarne 
900—2,000 Rdr och Kronojägarne 250—300 Rdr, jemte tjenstgörings- 
penningar, boställe eller hyresersättning. 



207 

Eiksstaten upptager till Skogsväsendet ett belopp af 362,862 Bdr 
97 öre. 

Kongl. Skogsordningen af d. 1 Aug. 1805 är i vissa delar ännu 
gällande, men beträffande lands- och häradsallmänningar, Kronopar- 
ker och Kronoskogar samt boställs- och Kronohemmansskogar är ny 
författning utfärdad d. 29 Juni 1866. Ny Jagtstadga utkom den 21 
Okt. 1864, hvari dock åtskilliga ändringar gjorts genom K. Kung. d. 
29 Jan. 1869 och d. 3 Nov. 1871. 

Arealen dif Kronoparker, till antalet 306, utgjorde år 1870: 4,175,355,05 
qvadr.ref. De i Norrland, efter afvittring, återstående öfverloppsmar- 
ker, jemte den del af oaf vittrade Kronomarker derstädes, som skulle 
förblifva under Kronans ägo, uppskattas af Norrländska Skogskomi- 
tén till mer än 20,000,000 qv.ref. 

Kungsgårdars, Kungsladugårdars och Kronosåteriers samt Indragne Bo- 
ställens m. Ji. för Kronans räkning utarrenderade hemmans skogar 
utgöra omkring 165,000 qv.ref. 
Skogar tillhörande hemman anslagna till allmänna inrättningar (t. ex. 
TJpsala Universitet) eller till milda stiftelser beräknas utgöra 
370,720 qv.ref. 
Hoställsskogarne uppgifvas utgöra en areal af vid pass 5,668,880 qv.- 
ref., deraf 423,920 tillhöra civile, 2,083,200 militie- och 3,161,760 
ecklesiastike boställen. 
Häradsallmänningar, tillhörande 56 härader, intaga en areal af 

tillsammans 1,243,836,48 qv.ref. 
Ekplanteringar finnas i Jönköpings län, på Wisingsö. 
Mullbärsplanteringar förekomma vid Haga, Bellevue och, å Djursborg 
invid Stockholm, Gripsholms lustslott, på Omberg i Östergötland, 
å Wisingsö, vid Bor^olm på Öland samt i Wisby. 
Flygsandsfält finnas endast inom 4 revier af de två sydligaste skogs- 
distrikten, med en sammanlagd ytvidd af 26,567,49 qv.ref. 



Enligt Konungens Befallningshafvandes 5-års-berättelser dödades 
åren 1861 — 1865 följande antal rofdjur, nemligen björnar (i de 7 
nordligaste lånen) 532, vargar 556, lodjur 679, räfvar 69,599, andra 
mindre arter däggdjur 2,534, örnar, ufvar och ugglor 6,456, andra 
slags roflfogla» 28,974. Uppgifterna äro dock icke fullständiga. Till 
belöningar för rofdjurs dödande är å riksstaten uppfördt ett förslags- 
anslag af 12,000 Rdr. 



Skogs-Läroverken. 

I ändamål att inom Riket utbreda en allmännare kännedom af 
skogshushållningen, meddela nödig insigt i jagtväsendet och bilda en 
skicklig och kunnig Skogs- och Jägeri-betjening, inrättades år 1828 



208_ 

ett särskildt Skogs-Institut, hvilket erhöll lokal å Kongl. Djurgården. 

— Lägre Skogs-Skolor för danande af skicklige Skogvaktare hafva 
derjemte under de senare åren bildats, med understöd af statsmedel : 
4 sådana skolor, å Tierps (Upsala lån), Ombergs (Östergötlands län). 
Boda (Öland) och Hunnebergs kronoparker (Elfsborgs lån) började 
sin verksamhet år 1860. Under 5-års-perioden 1861 — 1865 tillkommo 
2:ne nya, neml. Danielslunds i Christianstads län och Sillre i Medel- 
pad. Med bidrag af allmänna, medel har derjemte en enskild Skogs- 
Skola bildats i Södermanlands län (å Skogshall). 

K. Stadga för samtlige Skogsläroverken finnes utfärdad d. 15 
Sept. 1871. Skogs-Institutet förestås, enligt denna Stadga, af en Di- 
rektör, som af Kongl. Maj:t förordnas och tillika åi* förste lektor vid 
Institutet och lärare i Skogshushållning. Dessutom äro anställde 3 
lektorer, neml. 1 i jagt- och författningskunskap, 1 i de naturveten- 
skapliga och 1 i de mathematiska ämnena. Läroämnen äro: skogs- 
indelning, skogsskötsel, skogsteknologi, lära om klimat och jordmån, 
skogsbotanik, lära om skogsinsekter samt om däggdjur och foglar. 
jagtkunskap, matematik, skogs- och jagtförfattningar, bokföring och 
tjenste-expedition, kartritning, afvägning och skjutkonst. — Kursen 
är två-årig, och undervisningstiden räcker under hela året samt be- 
räknas från Juni månads början. 

Direktören afgifver rörande Institutets verksamhet årlig berät- 
telse till K. Skogs-Styrelsen. 

Hvar och en af Skogs-Skolorna förestås, under tillsyn af den 
Skogs-Inspektör, inom hvars tjenstgöringsdistrikt skolan är belägen, 
af en Föreståndare, som tillika är skolans lärare och till hvars bi- 
träde vid undervisningen tillhörande praktiska öfningar en Skogs- 
rättare är anställd. — Läroämnen äro: matematik, växt- och djur- 
kunskap, skogshushållning, skogs- och jagtförfattningar, jagt, o. s. v. 

— Kursen är 1-årig och räcker från början af Oktober till medlet 
af Juni månad. 

Enskilda Skogs-Skolor erhålla statsunderstöd, med vilkor att nö- 
diga lokaler lemnas af vederbörande kommun, att deras reglementen 
underställas Kongl. Maj:ts pröfning, att skolorna ställas under veder- 
börande Skogs-Inspektörs uppsigt och K. Skogs-Styrelsens öfverin- 
seende, samt att ärlig berättelse om deras verksamhet till bemälde 
Styrelse afgifves. 

För Skogs-Institutet är i gällande Riksstat ett extra anslag upp- 
fördt till belopp af 13,100 Rdr. 

Skogsläroverken hafva år 1870 haft följande aw^fl/Zäryww^rar, neml.: 
Skogsinstitutet (elever) 8, Tierps Skogsskola (lärlingar) 11, Ombergs 
d:o 10, Boda d:o 10, Hunnebergs d:o 10, Sillre d:o 11, Danielslunas 
d:o 11 och Skogshalls enskilda Skogsskola 13, eller tillsammans 84. 

Till Skogsvetenskapliga resor, hufvudsakligast i Tyskland, hafva. 
enligt K. Skogs-Styrelsens uppgift, under åren 1861 — 1871 20 Skogs- 
tjenstemän erhållit Statsanslag. 



209 

Styrelsen af ön S:t Barthelemy. 

Denna ö, tillhörande de små Antillerne i Westindien, och belä- 
gen på 17 gr. 53' nordlig bredd samt 80 gr. 47' vester om Stockholm 
ar endast U Svensk mil lång; bredden i-i deraf. Den lemnades 
till Svenge år 1784 till följd af en traktat med Frankrike. Ön har 
1 stad, Gustavia, och 2:ne byar L'Orient och S:t Jean med vacker 
belägenhet. På landet är Franska och i staden i allmänhet Engelska 
språket det gängse. 3tat^nkomsterna utgöras hufvudsakligen af tull- 
och lästafgitter m. m. Ons förnämsta alster är bete och foder för 
boskap samt träd- och jordfrukter, hvadan trädgårdsodling och bo- 
skapsskötsel jemte fisket, som är ganska lönande vid öns kuster, ut- 
göra de förnämsta näringsgrenarne. Saltgrufvor finnas äfven. Ön 
styres och förvaltas, enligt K. Reglementet d, 25 September 1811, af 
en Guvernör; Svenska lagar och författningar skola följas, men, der 
dessa ej äro tillämpliga, de reglor och skäliga sedvanor, som förut 
i Westindien och särdeles på S:t Barthelemy varit till efterlefnad 
antagne. 

Innevånarnes antal, som i början af innevarande sekel lärer upp- 
gått till 15,000, utgjorde år 1854: 2,842, 1857: 2,901 och 1863: 2,834 
personer. Deraf tillhörde (1863) landsbygden 1,867 och staden 967. 
— De frigjorde (f. d. slafvarne) utgjorde 175 personer. — I afseende 
å trosbekännelse voro (vid samma tid): Katholiker 2,381, Methodister 
222, Anglikaner 90, Reformerte 130 och Lutheraner 11. 

Öns förnämsta exportartiklar äro bomull, boskap, oxhudar, får- 
och getskinn, stråhattar, frukter (såsom ananas och bananer) kalko- 
ner och salt, m. m. Medelvärdet af exporten under åren 1856—1862 
var 22,102 Spanska daler. Inpasserade fartyg utgjorde år 1863 ett 
antal af 399, af hvilka 132 Svenska, 227 Engelska, 18 Franska, 16 
Holländska och 6 Nord-Amerikanska. 

Tull' och lästafgifterna, som utgöra Kronans vigtigaste inkomst- 
titlar, hafva till beloppet omvexlat under olika tidskiften. Under 
åren 1791—1799 utgjorde de i medeltal 4,930 Spanska daler, år 1809: 
107,778 d:o, 1810-1814 i medeltal 5,990 d:o, år 1815: 130,426 d:o, 
1816—1825 i medeltal: 25,476 d:o, 1826-1834: 16,270 d:o, 1835— 1844: 
6,055 d:o, 1845—1854: 4,777 d:o, 1855—1864: 3,916 d:o och år 1869: 
3,285 d:o. — Åren 1812 — 1815 remitterades till moderlandet tillsam- 
mans 367,428 Spanska daler, 1816—1823: 109,413 d:o, 1827—1830: 
76,243 d:o; men efter denna tid har någon inkomst från Kolonien till 
moderlandet icke influtit. Fluktuationerna i tulluppbörden efter 1808 
förklaras dels genom det utbrutna kriget imellan England och Nord- 
Amerika, dels genom Spanska Amerikanska Koloniernas uppresning 
mot moderlandet och sjelfständighetskrig. S:t BarUielemysfinansiela 
ställning såsom transit-ort försämrades efter 1822 i följd af Engelska 
kolonialhamnarnes öppnande för Amerikanska fartyg, men förbättra- 
des äter efter 1826 i följd af berörda hamnars stängning. Deras åter 
öppnande vid 1831 års början har för Kolonien medfört handelns och 
uppbördens successiva sjunkning. 

Stat. Handbok. 14 



210 

Dä pft. sednare tid iukomsterna icke varit tillräckliga att bet&cku 
do aådifia utgifterua, har äveuska IStatäverket mast lemna tilläkotl 
dertiil. Till och med 1863 voro för detta behof tillaammans 147,803 
Spanska daler anvisade. A extra Stat är nu t. t. ett förslagBanslag 
af 25,000 Rdr nppfördt för öna förvaltning. Guvernören biträdes af 
en Gavernements-Sekreterare m. fl. Aflöningame till Koloniens em- 
bets- och tjenstemän aamt betiente utgingo är 1869 med tillhopa 6,6i5 
Spanska daler, hvaraf 2,500 till Guvernören. Kostnaden fr" " ' "" 
och milis uppgick nämnde är till 2,597 Sp,-daler. 



211 



7) tillhörande K. Ecklesiastik-Departementet. 

a) EcklesiaBtik-Staten. 

Under Konungen såsom Svenska Kyrkans "Summus Episcopus" 
är Styrelsen inom Rikets särskilda kyrkliga fördelningar eller s. k. 
Stift öfverlemnad ät Biskoparne, med biträde af Consistoriales samt — 
inom de särskilda kontrakten — af särskildt förordnade Kontrakts- 
Prostar. Ordförande i Domkapitlen eller Konsistorierni3 (i Upsala 
och Lund kallade Consistoria Ecclesiastica till ätskilnad från de 
Akademiska Konsistorierne) är vederbörande Biskop; ledamöter äro 
i Upsala och Lund samtlige Theol. Professorer vid Universiteten, men 
i öfrige stiftsstäder Dom-Frosten (der sådan finnes) samt Lektoreme 
(utom i ett par ämnen) vid dervarande Hö^re Elementar-Läroverk, 
hvartill i Göteborg komma Kyrkoherdame vid Christinae församlings 
Svenska och Tyska afdelningar. Stockholms Stads Konsistorium, som 
ej benämnes Dom-Kapitel, består af Erke-Biskopeu såsom Ordförande, 
när han är tillstädes, Pastor i Storkyrkoförsamlingen (Pastor Prima- 
rius) såsom Ordinarie Praeses samt Kyrkoherdame i Stockholms öf- 
rige 7 territoriela pastorat äfvensom i Tyska och Finska nationela 
församlingarne såsom ledamöter. Om behofvet kräfver, kan dessutom 
Biskopen kalla extra ledamöter i Dom-Kapitlen. 

marje kyrkoförsamling i stad (utom Stockholm) och på landet 
äger (jemlikt K. Förordningen om Kyrkostämma etc. den 21 Mars 
1862) att för vården af Kyrkans (och Folkskolans) angelägenheter i 
Kyrkostämma med Kyrkoherden sammanträda till öfverläggning och 
beslut. Kyrkoherden är dervid Ordförande. Årligen böra 2:ne or- 
dinarie stämmor hållas, i Maj och December. — I hvarje församling 
(eller pastorat) skall finnas ett Kyrkoråd och. Qii Skolråd : dessa kunna 
dock till ett enda Råd förenas. Äfven i dem är Kyrkoherden, eller 
den hans embete förestår, eller ock annan prestman, som han för 
något tillfälle kan dertill förordna. Ordförande. Kyrkorådet vakar 
öfver religionens, kyrkans och sedlighetens vård, hvaremot Skolrådet 
har vården om Folkskolorna. Begge verkställa i öfrigt Kyrkostäm- 
mans beslut och afgifva utlåtanden till densamma. I Kyrkorådet äro 
Kyrkovärdarne alltid ledamöter; i öfrijjt väljas de båda Råden af 
Kyrkostämman. — För Stockholms Stad finnes särskild K. Förordning 
rörande Kyrkostämma samt Kyrkoråd och Skolråd utfärdad d. 20 
November 1863; jemlikt denna Förordning äger hvarje territoriel 
kyrkoförsamling i hufvudstaden att, för vården af Kyrkans (och Folk- 
skolans) angelägenheter, i Kyrkostämma med Kyrkoherden samman- 
träda till öfverläggning och beslut, hvarvid Kyrkoherden är Ordfö- 
rande. Två ordinarie Kyrkostämmor skola äfven der årligen hållas, 



212 

den ene före Maj månads utgång och den andra före utgången af 
November. I frågor, som till Kyrkostämmas handläggning höra och 
äro af den allmänna beskaffenhet, att de angå hela hufvudstaden 
samfäldt, så att för deras afgörande erfordras församlingarnes gemen- 
samma beslut, utöfvas församlingarnes afgöranderätt, derest deras 
afgifna meningar befinnas skiljaktiga, af särskildt (årligen) valde 
Kyrkofullmägtige, . hyilkas antal är 50, neml. 3 från Kungsholms, 5 
från Adolf Fredriks samt 7 från hvarje af Stockholms öfriga 6 terri- 
torialförsamlingar. Beträffande Kyrlcoräd och Skolråd i Stockholm 
innehåller sistbemälde K. Förordning hufvudsakligen samma bestäm- 
melser, som ofvan i fråga om öfrige församlingar i Kiket finnes om- 
förmäldt. 

Beträffande Stiftsindelningen, funnos redan före den förste Sven- 
ske Erke-Biskops tillsättande i Upsala år 11(>3 sju af de nuvarande 
Svenska Biskopsdömena, neml. Upsala, Linköping, Skara, Strengnås, 
Westerås, Wexiö och det då för tiden under Danmark lydande Erke- 
Biskopsdömet Lund. Ett särskildt Superintendentskap inrättades år 
1620 af Konung Gustaf II Adolf i Göteborg för bemålde stad samt en 
del af Westergötland, hvartill 1646 lades Halland och sedermera Bo- 
huslän; det upphöjdes till Biskopsdöme år 1665. I Calmar yslt reå&n 
en Superintenaent, dock ännu under Biskopen i Linköping, tillsatt 
af Konung Gustaf I; Carl IX skiljde Calmar stift från Linköpings 
och Carl XI gjorde det till ett Biskopsdöme år 1678. Wermland 
tillydde under medeltiden Biskoparne i Skara, men en särskild Super- 
intendent för Wermland (och en del af Westergötland) förordnades 
först i Mariestad 1586, och sedan i Carlstad 1647; Biskopsdöme blef 
detta stift e\ förr än år 1772. För Norrland, som dittills varit för- 
enadt med Upsala Erkestift, bildades ett särskildt Superintendentskap 
1647 i Hernösand, af Gustaf III år 1772 äfvenledes upphöjdt till Bi- 
skopsdöme. Gotland slutligen, som från äldre tider lydt under Lin- 
köpings-Biskopen, erhöll under Danska väldet (1570—1658) sina egna 
Supenntendenter i Wisby, hvilket fortfor äfven sedan ön åter kommit 
under Sverige; Biskop nämndes der, likasom i begge nästföregående 
stiften, år 1772. 

Upsala Erkestift omfattar f. n.*) hela Upsala och Gefleborgs lån, 
Stockholms lån utom Södertörn, samt Thorstuna, Simtuna och 
Wåla härader af Westmanlands län; 
Linköpings stift omfattar Östergötlands län, med undantag af Qvar- 
sebo socken, Tjusts, Tunaläns, Sefvedes och Aspelands härader 
jemte städerne Westervik och Wimmerby af Calmar län. Norra 
och Södra Wedbo jemte Eksjö stad af Jönköpings län, samt Öre- 
bro läns del af Regna kyrkosocken; 
Skara stift d:o hela Skaraborgs län, Wäne, Bjerke, Redvägs, Ås, Gåse- 
neds, Kullings och Wedens härader af Elfsborgs län äfvensom 



*) Den oregelbundenhet i fråga om stiftsindelningen, som uppstår i följd 
deraf, att en del socknar hafva olika område i civilt och kyrkligt aEse- 
ende, är här i allmänhet ej tagen i beräkning. 



213 

samtl. i länets Westgötadel belägne städer, samt af Jönköpings 
län socknarne Mulseryd, Angjerdshestra, Stengårdshult, Öreryd 
och Waldshult jemte länsdelarne af Bottnaryd, Habo, Unnaryd 
och Hestra; 
Strengnås stift d:o hela Södermanlands lån, Södertöm (af Stockholms 
län), Sundbo, Lekebergs, Kumla, Hardemo, Edsbergs, Grimstens, 
Glanshammars, Örebro, Askers och Sköllerstads (utom delen af 
Regna) härader jemte städerna Örebro och Askersund af Örebro 
län. Kung Carls och Torpa socknar af Westmanlands län samt 
Qvarsebo socken af Östergötlands län; 
Westerås stift d:o Kopparbergs län, Westmanlands län (utom de delar 
som tillhöra Upsala och Strengnås stift), och Fellingsbro härad 
samt Nya Kopparbergs, Ramsbergs och Lindes, Nora och Hjulsjö, 
Grythytte och .Hellefors' bergslag äfvensom städerna Nora och 
Lindesberg af Örebro län; 
Wexiö stift d:o Kronobergs län (med undantag af Wissefjerda läns- 
del), de delar af Jönköpings län, hvilka icke tillhöra Linköpings 
eller Skara stift, samt af Oalmar län dithörande del af Karlstorps 
socken; 
Lunds stift d:o hela Blekinge, Christianstads (utom endelafHishults 

socken) och Malmöhus län; 
Göteborgs stift d:o hela Götebbrffs och Bohus samt Hallands län, tillika 
med en del af Hishults socken i Christianstads län, och af Elfs- 
borgs län Flundre, Wättle, Ale, Kinds, Marks och Bollebygds 
härader; 
Calmar stift d:o de delar af Calmar län, som ej tillhöra Linköpings 

eller Wexiö stift, samt WisseQerda länsdel af Kronobergs län; 
Carhtads stift d:o Wermlands län, Dalsland (af Elfsborgs län) samt 

Carlskoga bergslag af Örebro län; 
Hernösands stift d:o hela Wester-Norrlands, Westerbottens och Norr- 
bottens samt numera äfven hela Jemtlands län; och 
Wishy stift d:o Gotlands län. 

Stockholms stad utgör ett kyrkligt område för sig, hvartilL utom sta- 
den och den med densamma numera införlifvade K. Diurgården, 
bör räknas Siklaön, hvilken, såsom annex i kyrkligt hänseende 
lyder under Danvikens församling inom staden, 
vid löneregleringen 1860 äro för Biskoparne följande löner (fri 
bostad oberäknad) fastställda, neml. för Erke-Biskopen i Upsala 
16,000 Rdr, Biskopen i Lund 15,000, d:o i Göteborg 14,000, d:o i Lin- 
köping 13,000, Biskoparne i Skara, Strengnås, Westerås, Wexiö, Carl- 
stad och Hemösand, hvardera 12,000 samt Biskoparne i Calmar och 
Wisby, hvardera 10,000 Rdr.*) 



*) Förteckning ä Svenska Biskopar efter Reformationen se Adm. och Stat. 
Haudb. 1868, 8. 241. 



2U 

Kyrkoherdames Momsier skola, jemlikt K. Förordn. d. 11 Juli 
1862, regleras — så fort sig göra låter — af särskilda länsvis förord- 
nade Nämnder, demti Konungen nämner Ordförande samt vederbö- 
rande Dom-Kapitel och Hushållnings-Sällskap äga att hvardera atse 
en Ledamot. — (Från denna Förordning är dock Stockholms stad 
undantagen). 

Vid 1871 års utgång voro tillsammans 1,144 af berörde Nämnder 
uppgjorda löneregleringsförslag slutligen pröfvade, och omkring 170 

Eastorat återstodo, för hvilkas presterskap löneregleringar ännu ej 
lifvit af K. M:t fastställda. 



Främmande trosförvandter, som bildat särskilda, lagligen erkända 
församlingar, upp^åifvos (i Presterskapets redogörelser till Statistiska 
Central-Byrån) via slutet af år 1870 nafva utgjort, i Stockholm 1,477, 
i öfrige orterna 1,267, tillsammans 2,744, d. v. s. något öfver 0,06 
proc. af Rikets hela folkmängd. Af hela antalet voro uppgifhe 
såsom Eeformerta (och Anglikaner) 174, Katholiker 540 och Mosaiska 
trosbekännare 1,816. De särskilda församlingarne voro Engelsk-Re- 
formerta i Stockholm och Göteborg, Fransk-Reformerta i Stockholm, 
Katholska i Stockholm, Göteborg och Malmö, samt Mosaiska i Stock- 
holm, Göteborg, Norrköping och Carlskrona.*) 



b) Allmänna Läroverken. 

Universiteten. 

Sverige har 2:ne Universitet, i Upsala och Lund. Det först- 
nämnda, det äldsta i Norden, stiftades af Sten Sture den äldre, efter 
tillståndsbref af Påfven Sixtus IV, och invigdes högtidligen d. 21 Sept. 
1477; Lunds Universitets stiftelseurkund är utfårdad af Carl XJ:s 
förmyndare år 1666, men denna högskola invigdes först den ^ Jan. 
1668. 

Nu gällande Statuter för båda Universiteten äro daterade d. 2 
April 1852. — För hvartdera föres öfverstyrelsen af en Kansler. Sty- 
reisen och förvaltningen på stället handhafves, under Pro-Kanslerens 
inseende, af Rektor och de Akademiska Konsistorierne (Majus och 
Minus). Kanslere7i utnämnes af Konungen efter val af Consistorium 
Majus; han äger för sin expedition förordna en Kanslers-Sekreterare. 
Erke-Biskopen är Pro-Kansler i Upsala, och Lunds stifts Biskop Pro- 



') Antalet af andra främmande trosbekännare — Mormoner m. il. — kau 
här ej tillförlitligen meddelas, enär Presterskapet blott undantagsvis 
lemnat uppgift derom. 



215 

Kansler i Lund. I Konsistorierne är Rektor Ordförande och Före- 
dragande; i händelse af förfall, skötes hans embete af Pro-Rektor 
(d. v. s. nästföregående årets Rektor). Consistormm Majus utgöres 
af Universitetets samtl. ordinarie Professorer, Räntmästaren (i ekono- 
miska mål) och Bibliothekarien (i ärenden, som röra Bibliothelset); 
det har inseende och vård om alla Universitetets vetenskapliga och 
ekonomiska angelägenheter, vakar öfver undervisningens tillbörliga 
gäng samt lärares och studerandes förhållande i hvad till studierna 
hörer, upprätthåller akademiska disciplinen, håller hand deröfver, att 
gifna föreskrifter angående förelåsningar och examina iakttagas, för- 
valtar och utdelar i allmänhet de Universitetet gifna stipendier, väc- 
ker förslag till nya instruktioner, reglementen etc. rörande Univer- 
sitetet, dess lärda verksamhet, inrättningar, hushållning och drätsel, 
uppgör förslag till tiensters återbesättande, samt upptager, till ran- 
sakning och dom, fel och försummelser af tJniversitetets lärare eller 
^enstemän. Cmsistorium Minus består af Rektor, Pro-Rektor, en 
Juris Professor och 3:ne andra Professorer, årligen valde, samt — i 
ekonomiska mål — Räntmästaren; det upptager och afgör eller öfver- 
lemnar till Consistorium Majus (eller Kansleren) mål, som röra Uni- 
versitetets hushållning och drätsel, samt handhafver Universitetets 
disciplinära myndighet öfver de studerande. Genom K. Br. d. 12 
Nov. 1869 är férordnadt, att den ekonomiska förvaltningen vid uni- 
versitetet i Upsala skall, utan hinder af hvad universitetsstatuterne 
föreskrifya, t. v. besörjas af en Drätsel-Nämnd, i öfverensstämmelse 
med särskild, s. d. utfärdad stadga. Rektorsembetet omvexlar årligen 
bland de ordinarie Professorerne. Bektor skall öfver allt hvad Uni- 
versitetet rörer i första hand utöfva den närmaste vården och tillsy- 
nen. — Vid hva:tdera Universitetet finnas fyra FaJciUteter, den The- 
ologiska, Juridi^a, Medicinska och Filosofiska, utgörande hvar och 
en en vetenskapig akademisk myndighet för sig. Fakulteternas Ord- 
förande ombytas årligen och benämnas Dekaner; de äro tillika före- 
dragande. Ilvare Fakultet är berättigad att utdela lärdomsgrader 
och värdigheter;'sådana äro, i den Theologiska Fakulteten, Kandidat- 
ocli Licentiat- (Waremot Theol. Doktorer endast utnämnas af Kongl. 
Maj:t), i den Jiridiska och Medicinska Kandidat-, Licentiat- och 
Doktors- samt i ien Filosofiska Kandidat- och Doktorsgrad. Stude- 
rande ungdomen ir fördelad i Nationsföreningar eller s. k. landskap, 
hufvudsakligen lämpade efter Rikets stift och landskap. Hvarje Na- 
tionsförening står under inseende af en Inspektor (Professor) och en 
eller flere Kuraorer (yngre akademiske Lärare eller Studerande). 
Läseåret räknas tån d. 1 Sept. och indelas i 2:ne låseterminer, höst- 
terminen från 1 iJept. till 15 Dec. och vårterminen från 15 Jan. till 
1 Juni. Universifetens Bihliothek, deraf det i Upsala är det största i 
Sverige och f. n. innehåller öfver 150,000 volumer, samt det i Lund 
lärer innehålla onkr. 100,000 volumer (deribland 2,000 handskrifter), 
vårdas och förvatas under Consistorii Majoris tillsyn, af hvar sin 
Bibliothekarie, birädd af öfrige vid de båda Bibliotheken anställde 
tjenstemän. Univirsitetens öfriga vetenskapliga samlingar och inrätt- 



216 

ningar yärdas och fönaltas, med biträde af Adjunkter. Docenter eller 
Amanuenser, af Professor i den vetenskap, till hrars belysning sam- 
lingen eller inrättningen är gjord. Räntmåitaren och Kamereraren 
skola, med biträde af öfrige Kåntekammarens tjenstemän, förralta 
Uniyersitetets Drätselverk, nnder närmaste tillsyn af Rektor och Con- 
sistorium Minus. Kansligöromälen besörjas af ^AkademiSekreicrarm, 
med biträde af Notarier och Kanslister. 

Rörande Universitetets disciplinåra myndighet öfyer ie Studerande, 
hyilken utöfvas af Rektor antingen ensam eller gemensamt med Con- 
sistorium Minus, finnes särskild K. Förordn. utfärdad d. 2 April 1852. 

Antalet Lärare vid Universiteten utgjorde Yärtarminen 1872 i 
Upsala 98, i Lund 67. Antalet Studerande (efter de särskilda natio- 
nerna eller landskapen) vid samma tid synas af nedanstående tablå. 

Upsala. Lund. 
Stockholms nation 181. Östgöta nation 11. 



Upland8d:o 118 

Gestriklands och Helsinge d:o 84 

Östgöta d:o 180 

Westgöta d:o 123 

Södermanlands o. Nerikes d:o 170 

Westmanlands och Dala d:o 137 

Smålands d:o 99 

Göteborgs d:o 84 

Calmar d:o 73 

Wermlands d:o 110 

Norrlands d:o 136 

Gotlands d:o 26 



Westgöta d:o 26. 

Smålands d:o 56. 

Skånska d:o 278. 

Blekingska d:( 41. 

Göteborgs d:o. 52. 

Calmar d:o 17. 

Wermlands do... 19. 

Summa 500. 



Summa 1,521. 

Såsom studerande i de särskilda Fakulteterna tppgåfvos: 

t r/>«a/a stud. theologi 251. i Lund stud. tteologi 69. 

juridik 147. juidik 65. 

medicin 134. nBdicin 32. 

filo sofi 989. fiios ofi 334. 

Summa 1,521. Summa 500. 

Universitetens inkomster härleda sig hufvudakligen dels från 
donationer, dels från Statsanslag. Enligt 1870 åB räkenskap hade 

Upsala Universitet 

inkomster: 

Indelta räntor och kronotionde, jemte afkastning d 

fastigheter (på landet) Rdr 164,157: i9. 

Hyres- och arrendemédel » 34,166: si. 

Intresse-medel » 70,709: — 

Åtskilliga smärre inkomster ;. » 9,983: 85. 

Statsanslag » 183,987: 92. 



217 

utgifter ; 

Löner och arvoden Edr 244,397: fts. 

Pensioner m. m » 22,275: 33. 

Stipendier, Riksstats- och Kongl » 13,471: — 

För institutionernas materiel. » 52,492: 67. 

Nybyggnader, reparationer, räntor, m. m » 41,791: i3. 

{Anm. Inkomsten af diy. donationer och fonder utgjorde 75,532: 27, 
hvaraf utbetalte magnatstipendierna 44,338: 53.) 

Enligt 1871 års räkenskaper hade 

Lnnds Unirersitet 

inkomster: 

Universitetets egna medel (incl. Statsanslag 126,396: 25 

och arrenden) Rdr 201,932: 88. 

Keserv-fondens medel, » 12,390: 19. 

Magnat-stipendiifondernas d:o » 20,811: 24. 

Div. donationers och fonders d.o » 23,883: 03. 

*e^^(/V<;r* tillsammans » 261,433:60. 

Professorer och Adjunkter i theologiska fakulteterna hafva sin 
hufvudsakliga löneinkomst af prebendepastoraten. För Professorerna 
i de verldsliga fakulteterna äro lönerna (med eller utan spanmål) i 
Staten beräknade till 4,500 Kdr; för Adjunkterna 2,000— 2,500; Biblio- 
thekarien i Upsala 4,500, d:o i Lund 4,500; vice Bibliothekarien i 
Upsala 3,000, d:o i Lund 2,500; 3 Bibliotheks-Amanuenser i Upsala 
800—1,500, 2:ned:o i Lund 1,000-1,500; Akademi-Sekreterarne 3,G00; 
Akademi'Éäntmästaren i Upsala 4,500, d:o i Lund 4,500; Akademi- 
Kamereraren i Upsala 3,000, d:o i Lund 2,000 Rdr; o. s. v. Alla 
förenämnda löntagare i Upsala åtnjuta särskildt vedanslag, och de 
äldre inom vissa befattningar tillika besittning af afskiftade äker- 
eller ångslotter.*) 



K. Karolinska Mediko-Kirurgiska Institutet. 

Detta Läroverk anses hafva sin upprinnelse dels från det år 1667 
af Hufvudstadens Läkare bildade "Collegium Medicorum" (se Kongl. 
Sundhets-Kollegium), dels från den år 1757 upplösta s. k. "Kirurgi- 
ska Societeten". Sitt första Reglemente erhöll det Mediko-Kirurgiska 
Institutet år 1815, och ett nytt år 1822, då Institutet erhöll benäm- 
ningen "Karolinska". Nu gällande Stadgar äro utfärdade d. 26 April 
1861. 

Enligt dessa skall Karolinska Institutet med Universitetens Me- 
dicinska Fakulteter deltaga i läkarebildningen, vid Hufvudstadens 



*) l'örteckning på dera som innehaft Kanslersembetet vid Universiteten i 
Upsala och Lund se Adm. och Stat. Handbok 1868, s. 247. 



•£ 



Kliniska inrättningar bestrida den hnfrudsakligaste delen af den 

Eraktiska undervisningen stL i medicin som i kirurgi, samt lika med 
emUde Fakulteter äga att anställa praktiak-medicinsk eller Medi- 
cine-Licentiftt-exaraen, 

Institutet, som förr Ijdt under K. Sundhets -Kollegium, står nu- 
mera under nfrentyrehe af Kanslerer för Up3ftla Uniyeraitet, och 
?aila Universitetets statuter till efterrättelse i alla de delar, som pä 
natitutet äga tillämplighet. Institutets styrelse ut^öres af dess Lä- 
rarekol leK"ini- bestående af Institutets samtlige ordinarie Professorer 
(till :iniiilri ;uta), bland bvilka en säsom Inspektor är Ordförande 
och fiiiiili.iLiiiidS, och en såsom Dekanus ärVice-Inspcktoroch Vice- 
Ordfufiiiiil:' Kkonomiska angelägenheter handhafras närmast af ett 
Förvaitiiiii^- I tskott. Inspektor väljea for 3 år i se a der, af och ibland 
Lftrare-kullryiets ledamöter; Dekanus ombytes årligen. — Lärare- 
hoilegiet. Lar i allmänhet enahanda funktioner, som Universitetens 
Cousistoria Mtijora, men är icke, såsom dessa, tillika i vissa fall dom- 
stol; det äger att förordna en Sekreterare, som tillika är Protokolls- 
förande. -- Fiircaleninfft-UlskoUet består af Inspektor säsom Ordfö- 
rande, Dekniius och a:ne ordinarie Professorer, ärligen valde. — In- 
ifttoF skall i första hand utöfta närmaste vård och tillsyn öfver 
.Jlt hvad Institutet rörer; hans Vikarie, i händelse af förfall, är De- 
kanus. Till vinnande af klinisk undervisning och praktisk öfning 
skola Spr;ifiT]ier'Lasarettet, Allmänna Barnhuset, Allmänna Barn- 
hördshiii-rn. ^tockholras Stads och Läns Kurhus samt Stockholms 
Hospititl ill ^sinnessjuke vara för de vid Institutet studerande till- 
gäugliv^u 

lusTitntir- Professorer åligger äfven att. när Sundhets-Kollegium 
äskar, besvara frågor och afgifva utlåtanden i vetenskapliga ämnen, 
hörande till hvars och ens läroområde. 

Antalet ordinäre Lärare vid Institutet år 19. Härtill komma (år 
lHi2) b docenter, hvarförutan äfven bibliotekarien har föreläsnings- 
sky Idigli et. 

Vid Karolinska Institutet finnas a) en Anatomisal med arbetsrum 
för L&ranie och föreläsningssal, b) en kemisk i»s(rt»(joM, med 2 större 
ock 2 mindre laboratorier samt auditorium, c) en j^aMo/o^iro-ana^omisi 
instiluHoii med obduktions- och föreläsningssalar samt arbetsrum, d) 
en nyinredd phi/iiolegitk inilitution, el ett analomisU museum, j} ett 
piiPiologho-aiialomiskt Maseum, g) samlingar af kemiika othjarmacev- 
tiska preparater och droguer, k) ett etlinografitkt museum, hufvudsak' 
ligen af lÖremäl frän Lappland, O kirurgisk i/islruvtentsamlijrj/, i> ett 
miiothek, innthgllande omkring 18,000 volumer, tillgängligt alla Mån- 
dagar, Unsda^^ar och Fredagar kl. 6— S e.m. och ställdt nndertillsyn 
af en särskild Bibliotheliarie. 

I sambnnd med den path. anatomiska institutionen finnas tillika 
arbetslokaler för Läraren i räUsmedicin, Serafimerlasarettets begraf- 
ningskapell och stadens bårhus. 

Läsaret är fördeladt i 2;ne terminer, hvaraf höst-terminen räc- 
ker från 1 Okt. till 22 Dec. och vår-terminen frän 13 Jan. till slutet 
af ^laj månad. 



219 

Antalet af elever har under de senaste 10 åren i medeltal utgjort 
108, antalet af dem, som vid Institutet aflagt medicine-licentiat-exa> 
men under samma tid har inalles uppgätt till 101. 

Statsanslaget för Karolinska Institutet utgör: 

för löner och arvoden 66,900 Rdr. 

» materiela behof 9,651 » 

Summa 76,551 Rdr. 

Dessutom äger Institutet 5 stipendiifohder, donerade af enskilda 
personer, tillsammans uppgående i kanital till 87,500 Rdr, samt en 
fond å 5000 Rdr, bestämd för bibliothekets och samlingames behof. 



K. Gsmmastiska Central-Institutet. 

Per Henrik Ling (f 1839) erhöll genom Kongl. Bref d. 5 Maj 
1813 uppdrag att i Hufvudstaden inrätta en Gymnastik-undervisnings- 
anstalt och fick följande år i Styckgjutaregården (nuvarande Hamn-' 
gatan N:o 19) åt sig upplåtne lärosalar m. m. för GymnastisJca Cen- 
tral-Institutet, som s. å. (d. 25 Maj) erhöll Kongl. Reglemente. Det 
ställdes under inseende af Direktionen för Stockholms Stads Under- 
visningsverk. 

Enligt senast utfärdade K. Stadga af d. 8 Jan. 1864 är Gymna- 
stiska Central-Institutets ändamål att utbilda och upprätthålla gym- 
nastiken i hela dess theoretiska och praktiska omfattning; det äger 
alltså att dels bilda Gymnastiklärare och Gymnastikläkare, dels med- 
dela praktisk undervisning och öfning i gymnastikens alla delar samt 
behandla sådane sjuke, för hvilka gymnastik anses gagnelig. Institu- 
tets Styrelse, som jemvål äger öfvermseendet öfver gymnastik-under- 
visningen vid Rikets Elementar-Låroverk och Folk-Skolor, utöfvas af 
en Direktion, bestående af en Ordförande o6h 3:ne Ledamöter, hvilka 
alla af Kongl. Maj:t förordnas. Af Ledamöterne skall en vara mili- 
tär, en ledamot af Skolstyrelse eller Skollärare, och en Läkare. 
Direktionen sammanträder minst en gång i månaden och har till sitt 
biträde en Sekreterare och Redogörare; den afgifver årligen Berät- 
telse till Kongl. Maj:t rörande såväl Institutets verksamhet soöi un- 
dervisningen och öfningame i gymnastik vid ofvanbemälda Läroverk. 
En af Kongl. Maj:t bland Institutets Öfverlärare förordnad Förestån- 
dare utöfvar närmaste tillsyn öfver undervisningens gång samt ord- 
ningen inom Institutet enligt fastställda stadgar och i öfrigt medde- 
lade föreskrifter. Undervisningen och öfningame äro fördelade på 3 
afdelningar, den pedagogiska, den militära och den medicinska, med 
1 Öfverlärare och 1 Lärare för hvardera afdelningen. Dessutom fin- 
nas 2:ne Lärarinnor äfvensom Extra Lärare och Lärarinnor till erfor- 
derligt antal. Öfverlärare vid den pedagogiska och medicinska af- 
delningen benämnas Professorer. 



220 

Vid Institutet emottagas årligen såsom elever dels Officerare från 
Annéen och Flottan, för att bildas till Instruktörer i vapenföring och 
gymnastik vid Regementen och Korpser samt Flottans särskilda sta- 
tioner, dels civile personer, hvilka önska bilda sig till Gymnastik- 
lärare vid de offentfiga Läroverken, till Gymnastikläkare eller Sjuk- 
gymnaster. Lärokursen inom hvarje afdeming omfattar en tid af 2 
undervisningsår, med undantag för legitimerade Läkare. Institutet 
åligger äfven att meddela praktisk i^ndervisning och öfning i peda- 
gogisk gymnastik åt så stort antal af Hufvudstadens skolungdom, som 
Direktionen, med afseende å utrymme m. m., äger att bestämma. 

Under loppet af undervisningsåret 1870—71 uppgick sammanräk- 
nade antalet af dem, som begagnat Institutet till 1,527 personer, 
hvaraf Institutets manliga elever 37, qvinliga d:o 7, skolungdom: 
manlige 999, qvinlige 180, manlige patienter 175, oyinlige 129. 

Institutets nuvarande statsanslag utgör 29,400 Rdr. 



Elementar-Läroverken. 

Genom de vid senaste Riksdagar, företrädesvis 1856—1858 årens, 
vidtagne omregleringar, hafva Sveriges Elementar-Läroverk så till 
antal som omfång i utomordentlig grad tillväxt. Under det tillförene, 
utom Nya Elementar-Skolan i Stockholm, endast 14 Högre Elemen- 
tar-Läroverk funnos, nemligen Kathedral-Skolor i de båda Universi- 
tetsstäderne samt Gymnasier (de äldste stiftade af Gustaf II Adolf i 
Westerås, Strengnäs och Linköping) i öfriga Stiftsstäder äfvensom i 
Stockholm och Gefle, utgöra numera (1872) antalet af de Högre Ele- 
mentar-Läroverken 31, bland hvilka ett endast på real-linien full- 
ständigt; af de Lägre 43, neml. 17 femklassiga, 16 treklassiga och 10 
tvåklassiga. Pedagogiernas antal är 20. 

Enligt Stadga för Rikets Elementar-Läroverk af d. 29 Jan. 1859, 
är berörde Låro verks ändamål dels att utöfver omfånget för Folk- 
Skolans verksamhet meddela allmän medborgerlig bildning, dels att 
grundlägga de vetenskapliga insigter, som vid Universitetet eller Högre 
Tillämpnings-Skola vidare utbildas. Med afseende å det olika kun- 
skapsmått, som bibringas, samt deraf beroende klassantal, äro Ele- 
mentar-Läroverken fördelade i Högre och Lägre. — De Högre Ele- 
mentar-Läroverken bestå af 7 klasser, de Lägre af 5, 3 eller 2. — 
Lärarne i de Högre Läroverken benämnas Lektorer och Adjunkter, 
i öfrige Läroverk Kolleger, hvarjemte vid hvarje Läroverk år an- 
ställd en Rektor. Dessutom finnas Lärare i musik, teckning och 
gymnastik. 

Lärotiden är fördelad i 2:ne terminer, höst- och vårterminen; 
läseåret börjar i Augusti och slutar i Juni samt bör hvarje år utgöra 
36 veckor. 

I hvarje stift är Biskopen Eforus öfver alla derstädes inrättade 
Statens Elementar-Läroverfc. Håns pligt är att tillse, att de under 



_221_ 

hans uppsigt varande Undervisningsverk motsvara sitt ändamål, och 
att deras Lärare noga fullgöra sina åligganden. Han skall afgifya 
en årlig Berättelse om Stiftets Elementar-Läroverk, hvilken Berät- 
telse hör till K. Ecklesiastik-Departementet insändas. 

Vid Elementar-Läroverk å ort inom stiftet, der Eforus ej är bo- 
satt, förordnar han en Inspektor, hvars åliggande år att följa under- 
visningens gång derstädes, inhemta noggrann kännedom om alla till 
läroverkets förvaltning hörande omständigheter och derom för Eforus 
redogöra. 

Rektor har — jemte sin särskilda lärare-befattning — närmaste 
styrelsen af hela Läroverket sig anförtrodd. Vid Högre Elementar- 
Läroverk förordnas han af Kongl. Maj:t på viss tid. men vid de Lägre 
är hans befattning ständig. Vid tjenstledighet eller laga förfall för 
Rektor förordnar Eforus vikarie. Intilldess detta skett är äldste 
Lektor eller äldste Kollega pligtig att embetet förestå. Rektor äger 
att bland Lärame i hvarje Iclass till sitt biträde utse en Klass-före- 
ståndare, som har närmaste tillsynen öfver ordningen inom klassen. 

Läroverks-Kollegium består af samtlige tjenstgörande ordinarie 
och extra Lärare, af de med fullt ansvar vikarierande samt af Lä- 
rarne i musik, teckning och gymnastik, dessa sistnämnde dock endast 
i frågor rörande deras undervisning. Rektor är föredragande, ansvn- 
rig för protokollet, och — der Eforus eller Inspektor ej är närva- 
rande — Ordförande i Kollegiet, som handlägger ärenden rörande 
undervisningen, skoltukten eller Läroverkets angelägenheter i all- 
mänhet. 

Vid hvarje Högre Läroverk skall finnas ett Bibliofhek, som till 
begagnande upplåtes för Lärare och Lärjungar äfvensom för perso- 
ner utom Läroverket, och bör vara stålldt under tillsyn afeuBiblio- 
thekarie, hvilken helst utses bland Läroverkets lärare. 

Hvarje stift skall för Elementar-Läroverkens behof äga byggnads- 
kassa, premii- och fattig-kassa samt emeriti-kassa; dessa kassor för- 
valtas af vederbörande Konsistorium. — Äfvenledes bör hvarje Ele- 
mentar-Läroverk — utom sin egen kassa — äga såväl en af Rektor 
förvaltad premii- och fattig-kassa, som ock en bibliotheks-kassa,. för- 
valtad af Bibliothekarien. — Läroverkens stipendii-medel stå under 
Rektors tillsyn. En särskild byggnadsfond för hvarje Läroverk un- 
der förvaltning af Rektor jemte en från Läroverket och två från 
Kommunalstyrelsen i den stad, der Läroverket är beläget, utsedde 
delegerade, har bildats genom terminsafgiftens förhöjning med 5 
Rdr, enl. Kongl. Cirk. d. 11 Dec. 1863. 

För Stockholms TJndervisningsverk (utom Nya Elementar-Skolan) 
år en särskild Kongl. Direktion förordnad, som utgöres af Ofver- 
Ståthållaren, Erke-Biskopen, Pastor Primarius och Justitie-Borgmä- 
staren i kraft af deras embeten, en ledamot af Svenska Akademien, 
en af Vetenskaps- samt en af Vitterhets-, Historie- och Antiqvitets- 
Akademien, 3:ne af Hufvudstadens Kyrkoherdar (valde), 2 ledamöter 
af Magistraten (valde) samt 2:ne af Borgerskapet (valde). — Nya 
Elementar-Skolan i Stockholm, stiftad år 1828, är — jemlikt dess K. 



222 

Stadga af d. 14 Aug. 1856 — ett af Statens fullständiga Elementar- 
Läroverk, hvilket med dessas gemensamma bestämmelse forenar det 
särskilda ändamål att vara en ständig, i Hufvudstaden förlagd Prof- 
Skola, hvarest förbättringar i lärosättet må kunna, med afseende å 
Elementarundervisningens fortgående utveckling, försökas. Dess sty- 
relse utöf\ras af en Direktion, bestående af 4 Ledamöter, dem Kongl. 
Maj:t förordnar. 

Enligt den reglering af Elementar-Läroverkens Stat^ som ägde 
rum d. ^ Mars 1858 (med senare ändringar), äro Lektorslönerna oe- 
stämda tilk2,000, 2,500, 3,000, 3,500 och 4,000 Rdr i 5 grader, beräk- 
nade efter tjenstetiden, samt Adjunkts- och Kollega-lönerne likaledes 
i 5 grader tiU 1,000, 1,500, 2,000, 2,500 och 3,000 Rdr. Rektoreme 
vid de fullständiga Högre Elementar-Läroverken åtnjuta i lön 4,000 
— 4,500 Rdr, Rektor vid det endast å reallfnien fullständiga lärover- 
ket 3,500-4,000, de öfriga från 2,000 t. o. m. 3,500 Rdr. Hela det i 
Riks-Staten å 8:de Hufvudtiteln för Elementar-Läroverken uppförda 
ordinarie anslag utgör tillsammans 1,691,047: 56, utom anslaget till 
pedagogiema 57,761: 63. 



Folk-Skolorna. 

Jemlikt K. Stadgan om Folkundervisningen af d. 18 Juni 1842 
bör i hvarje stadsförsamling och hvarje socken på landet finnas minst 
en, helst fast, Skola med Lärare, som (enligt K. Kung. d. 29 Sept. 
1853) bör vara vid ett Seminarium vederbörligen godkänd; såsom un- 
dantag må 2:ne eller flera till samma pastorat hörande församlingar 
kunna förena sig om en Skola. Der medellöshet eller lokala förhål- 
landen hindra inrättandet af fast Skola, får barnaundervisning besör- 
jas i flyttbara Skolor med en eller flera behörigen godkändeLärare. 
Utom dylika, med examinerade Lärare försedda Skolor, kunna äfven 
— jemlikt K. Kung. d. 23 April 1858 — s. k. Små-Skolor (fasta eller 
flyttbara) öfverallt å landet, oberoende af afståndet från större Folk- 
Skola, och till det antal, som vederbörande församling finner behöf- 
ligt, inrättas, i ändamål att det första förberedande kunskapsmåttet 
för nybörjare må i dessa mindre Skolor kunna inhemtas, och att så- 
ledes de Skolor, för hvilka examinerad Lärare erfordras, må före- 
trädesvis hafva till föremål de mera försigkomna barnens undervis- 
ning. — För inrättande på landet af sådana Högre Folk-Skolor, 
hvilka lemna tillfälle att, under handledning af akademiskt bildade 
Lärare, vinna något högre mått af bildning och inhemta gagneliga 
kunskaper, utan att dragas från vanliga lefnadsförhåUanden eller 
nödig öfning för duglighet och härdighet vid kroppsarbete, finnes 
jemväl särskildt statsunderstöd beviljadt. 

Af Kongl. Maj:t förordnades år 1861 särskilda Folkskole-Inspek- 
törer (till en början för en tid af 2 år); enligt de för dessa Inspek- 



223 

törer utfärdade Instruktioner (af d. 15 Juni 1861, 30 Dec. 1863, 31 
Dec. 1868 och 5 Jan. 1872) åligger det dem, att, inom det hvar och 
en af dem anvisade område, med noggrann uppmärksamhet följa folk- 
undervisningens gång, personligen besöka de inom sagde område be- 
fintliga, pä Statens eller Skoldistriktens bekostnad eller af enskilda 
personer inrättade Folk-Skolor, inhemta kännedom om deras tillstånd 
och behof, samt derom afgifva Berättelse, dels efter hvarje års för- 
lopp till resp. Dom-Kapitel, beträffande de Skolor, som under året 
blifvit besökta, dels ock i ett sammanhang efter inspektions-periodens 
slut till K. Ecklesiastik-Departementet; börande Fblkskole-Inspektö- 
reme tillika, beträffande befunna bristfälligheter samt nödiga ändrin- 
gar och förbättringar, dels mundtligen meddela Skolstvrelsen eller 
dess Ordförande, äfvensom Lärare etc. hvad son! anses kunna lända 
till upplysning och ledning, dels ock tillsända Skolstyrelsen skrift- 
lig promemoria i ämnet, hvarjemte, der skyndsam rättelse erfordras, 
anmälan derom ofördröjligen bör göras hos vederbörande Dom- 
Kapitel. 

Alla i skolåldern varande barn skola i Folk-Skolan sig inställa, 
med undantag endast af dem, som undervisas hemma, vid offentligt 
Läroverk eller enskild Skola. — Fresterskapet skall utöfva en sorg- 
fällig uppsigt i synnerhet öfver religionsundervisningen i Folk-Sko- 
lorna. — För hvarje Skoldistrikt skall finnas en Skolstyrelse (Skol- 
^råd), bestående af Pastor såsom Ordförande samt några af försam- 
^^g^en valde, inom Skoldistriktet boende ledamöter. Den skall hafva 
iitBeende öfver alla inom distriktet inr9,ttade Folk-Skolor, sorgfälligt 
vårda dess angelägenheter, vaka öfver att undervisningen samvets- 
grannt besöijes och flitigt begagnas, uppgöra Reglemente för bestäm- 
mande af undervisnings-methoden, disciplin m. m., hvilket Reglemente 
dock bör underställas resp. Dom-Kapitels pröfning och godkännande, 
samt om förhållandet mea folkundervisningen årligen afgifva en Be- 
rättelse till Dom-Kapitlet, som hvart 3:die år bör till Kongl. Maj:t 
insända underdånigt utlåtande rörande folkundervisningens tillstånd 
i stiftet. 

Hvarje Skoldistrikt åligger det att anskaffa och underhålla tjen- 
liga rum för de inom distriktet inrättade Folk-Skolor. Antagen Skol- 
lärare åtnjöt (1842) i årlig lön minst 16 tunnor spanmål, och skulle 
dessutom förses af församlingen med tjenlig bostad och bränsle, hvar- 
jemte — så vidt möjligt — ett lämpligt jordland borde ställas till 
hans disposition. För Skollärare, hvilkens Ijenstgöring fortginge ut- 
öfver 8 månader om året blef lönen år 1860 ökad med 2 tunnor 
spanmål för hvaije öfverskjutande månad, och har genom K. Kung. 
d. 11 Dec. 1863 minimum af en Skollärares aflöning bestämts till 
400 Rdr Rlnt, utom husrum och vedbrand samt kofoder in natura. 
För Lärare, som oförvitligen tjenstgjort i tio år, skall den årliga lö- 
nen höjas till 500 Rdr, enl. K. Kung. d. 22 Juni 1871. Jemblct K. 
Beslut d. 21 Okt. 1859 berättigades jemväl qvinna att blifva Folk- 
skolelärare. 

För Lärare eller Lärarinnor i s. k. Små-Skolor bestämmes (en- 
•ligt K. Kung. d. 29 Sept. 1853) genom aftal mellan husfäderne och i 



224 

samråd msd Skolstyrelsens Ordförande en tillräcklig, i penningar eller 
lefnadsmedel utgående aflöning, åfvensom husrum, der så finnes 
nödigt. 

För folkundervisningen i Stockholms Stad utfärdades särskild K. 
Stadga d. 27 Sept. 1861. Skolvården derstädes- besörj es dels af en 
för samtliga Folk-Skolor tillsatt Öfverstyrelse, dels af 8 särskilda 
Skolstyrelser, en för hvardera af Stadens territorial-församlingar. 
Öfverstyrelsen består af en Ordförande (vald af Ledamöteme) ocb 11 
Ledamöter, årligen valde, en af Stadens Konsistorium, en af Stads- 
Fullmägtige, en af Öfverstyrelsen och en af hvardera af församlin- 
garnes Skolstyrelser; den har högsta upijsigten öfver och ledningen 
af Stockholms Folkskoleväsende samt afgifver derom årlig Berättelse 
till Kongl. Maj:t. Till sitt biträde äger den förordna en Skolinspek- 
tör. Skolstyrelsen (Skolrådet) inom hvarje församling består af Kyrko- 
herden såsom Ordförande och af Ledamöter, valde på allmän socken- 
stämma. Hvarje församling åligger att anskaffa och underhålla tjen- 
liga Folkskole-lokaler. 

Redan i 1842 års Folkskole-stadga förordnades, att såväl i Stock- 
holm som i hvarje Stiftsstad skulle finnas ett Seminarium för bil- 
dande af Folkskole-Lärare, och att Föreståndarne i dessa Seminarier 
skulle tillsättas af Dom-Kapitlen. År 1859 bestämdes, att Semina- 
rierna i Skara, Strengnäs och Calmar skulle mottaga endast qvinliga 
lärjungar till erhållande af undervisning i de till Folkskole-Lärare- 
kallet hörande ämnen. Genom K. Kung. d. 22 April 1864 har io>, 
ordnats, att Seminarierna framdeles skola blifva 8, neml. 6 för man- 
liga elever i Upsala, Linköping, Wexiö, Lund, Göteborg och Hemö- 
sand, samt 2 för qvinliga d:o i Stockholm och Skara, äfvensom att 
dessa Seminarier skola förses med ökade lärarekrafter och träda i 
utvidgad verksamhet, kommande öfriga nu befintlige Folkskolelärare- 
Seminarier att efter hand indragas. — Genom K. Brefvet d. 29 Juni 
1866 förordnades, att, utom förenämnde Seminarier skulle inrättas 
ett för manliga elever i Carlstads stift. Fömyadt K. Reglemente för 
Folkskolelärare-Seminarierna i riket utfärdades d. 1 Dec. 1865. En- 
ligt detta är Seminariernas ändamål att för Folkskolorna bilda lärare 
och lärarinnor. Undervisningsämnena äro: Kristendomskunskap, Sven- 
ska språket. Räknekonst och Geometri, Historia och Geografi, Natur- 
kunnighet, Pedagogik och Metodik, samt Yälskrifnin^, Teckning, 
Musik och Säng, Gymnastik och Yapenöfning, Trädgårdsskötsel och 
Trädplantering. Lärokursen är fördelad på tre klasser och lärotiden 
för hvarje klass bestämd till ett år. Läseåret, fördeladt i tvä ter- 
miner, utgör 36 veckor. Lärare äro Rektor och minst tre A(]tjunkter 
samt lärare i Musik, Teckning, Gy^mnastik och Trädgårdsskötsel. 
Vid Lärarinne-Seminarier kunna Adjunkts- och öfningslftrare-befatt- 
ningar bestridas af qvinnor. Rektor utnämnes af Kongl. Maj:t. Öf- 
riga lärare utses af Konsistorium. Med hvarje Seminarium är för- 
enad en särskild öfnings-skola för elevernas praktiska öftiingar. £n 
af Adjunkterna är lärare i öfnings-skolan. vid hvarje läseårs slut 
anställes afgångsexamen med utgående elever samt års-examen med 



225 

de tvänne lägre klasserna. Af de till Stipendier anslagna medel, 
utgörande för hvarje år 45,000 Rdr, utdelas nalfva beloppet vid slutet 
af hvarje läsetermin. Tillsyn öfver Seminarierna utöfvas af veder- 
börande Konsistorier dels omedelbart, dels genom en utsedd Inspektor. 

Anslag till Folk-Skolornas behof beviljades redan vid 1840 —1841 
årens Riksdag med 750 Rdr för hvarje Seminariumj 13,500 d:o till 
stipendier åt elever vid desamma, samt 75,000 Rdr till understöd för 
Folkskole-Lärares aflönande, utom de afgifter, som borde kommu- 
nerna åläggas. Vid riksdagen 1844—1845 blef, i sammanhang med 
personliga skyddsafgiftens nedsättande till hälften, ett deremot sva- 
rande belopp bestämdt att utgå såsom personel folkskoleafgift för 
hela riket. Sedermera hafva vid påföljanae fiksdagar till folkunder- 
visningens befrämjande, gång efter annan, ökade anslag beviljats, så 
att samfälda årsanslaget för detta ändamål nu uppgår till mer än 
hälften af hvad Universiteten, med Karolinska Institutet, och rikets 
alla Elementar-Läroverk tillsammans från Statsverket åtnjuta. 

Vid 1871 års riksdag anvisades neml., jemte de i riksstaten upp- 
förda anslag till löneförbättring för examinerade folkskolelärare 
150,000 Rdr och till folkskoleväsendets utveckling och förbättring 
175,000 Rdr, dels ett mot beloppet af folkskol eafgif ten (hvilken så- 
som statsinkomst uppfördes) svarande anslag af 575,000 Rdr att an- 
vändas såsom bidrag till aflönande af lärare och lärarinnor vid folk- 
skolor och småskolor, dels ock för samma ändamål ytterligare 200,000 
Rdr. Af det ordinarie anslaget, som enligt 1872 års riksdags beslut 
utgör 1,320,000 Rdr, böra a) 103,000 Rdr användas till Folkskole- 
lärare-Seminarierna, b) 45,000 Rdr till Stipendier åt Seminarie-elever, 
c) 52,000 Rdr till arvoden och reseersättning för Folkskole-Inspek- 
törer, d) 10,000 Rdr till högre Folkskolor, e) 10,000 Rdr till anskaf- 
fande af undervisnings-materiel, och /) 1,100,000 Rdr såsom lönetill- 
skott åt lärare och lärarinnor vid folk- och småskolor. På extra 
stat äro anvisade 20,000 Rdr åt sådane församlingar, som icke förmå 
med erforderligt belopp bidraga till aflöning åt sina folkskolelärare, 
och 6,000 Rdr för unaervisning i trädgårdsskötsel och trädplantering 
vid seminarierna. 



Seminariet för bildande af Lärarinnor i Stockholm. 

Detta Seminarium, hvarför erforderliga medel anslogos vid 1859 
—1860 års Riksdag, ordnades först genom K. Brefvet d. 10 Maj 1861, 
hvarefter undervisningsanstalten öppnades d. 1 Oktober samma år. 
Med Seminariet är förenad en Normalskola för flickor, afsedd att 
bereda Seminariets elever praktisk ledning och öfning att meddela 
undervisning. Seminariet, för hvilket reglemente är af Kongl. Maj:t 
faststäldt d. 6 Aug. 1864, är stäldt under en Direktion, hvars Ordfö- 
rande och Ledamöter af Kongl. Maj:t förordnas. 

Stat. Handbok. 15 



Vid Seminariet med dertill hörande Normalskola voro eDligtlBG4 
ir9 Btat austältile en Studii Director en FöreståodartDna SLektorer 
{h ar lera n ed ion af 2 000 Rdr) en Adjunkt (1 000) och 3 ord oam 
Lararnn r 1000 Rdr och en a GOO Edr) men genom fornval 

stal ^ September 1870 har Koogl Maj t hestä^mt att m«d 

ujp] af ej mindre btud D rektors och Förestånda iine 

I t tt Kamererare befattn ngeu A Läroie ket skola bo 

uas a. Rektor (ar?ode 000 Rdr) och 2 ne b trädande Före 

Htä da n Q för bem nar nm (ar ode 1 200 rdr) och en tor ^or 
mahkolau (Ju Kdr) Rektor som t II ka är lektor och uppbar lön 
sätom Gäda ttnjuter ak Itinge han innebar rektorsem betel keden 
ISrarne ! S uariet bev Ijade 5-&rs forbojn ng lönen B trädande 
lörPstånliL 'in inom ^Sormalskolan uppbär lön såsom Ldrarnna 
med NM J de 2 otrga ord nar e Litrar unornas lon tgur lOf* 
Ädr i i — Dessutom äro vid Sem nar et anställde extra 

X.ara dnnnor 1 11 det antal D rektioneu profvar nod gt 

L f ngsämne a aro i bem nanet Kr stendom Moder« 

jiifilP atur Histor en Franska Tyska och Engelska sptå 

],en II stona Ar thmet k Naturkunn ghet Helsolara, Feda 

piil^ I, ihk Siln„ Teckn ne o b Gymna t k Lt underv 

f, ra Iskolan Lä fohan le ämnen Kr stendom Moders 

I åiel I Tyska ocb Fngelska språken Geograb och Histona 

Ar th rkunn gl et, Äskådn ngsöfn ugar \ alskr fn ng Sän" 

Te k aät k och Handarbeten 

1 it^äret som tager s n början i 'ieptember månad orh 

sj iti ta hälften af Jun omfattar 34 veckor fördelade [å 

^ne 1 Lårokursen Sem nar et fordelas på ^afdeln nga 

ocl t hvarje atdeln ng beräknas til ettär Forattblf»a 

ant ap af elev ben nar eia lågsta afdeln ng fordras a t 

haf a och innehaf a ett v sst k n kap mått 

s btatsanstag uppgår t II j MO Rdr deraf oOOO Rd 

för ~N an I ttfrigt bestnias utg fterna med de genom te 

in \o malskolan inflytanue medel ofver hv Ika D rektio- 

1 en 1 ons ratt 

J otal utffiorde t d bem nar et 

Las,el en ISbl— 18( 2 t O m 18b7 18t« i raedetlal U 

18,8 18*1 40 

lRfq_1870 4 

IS O— ]«71 43 

» 1S71 18 2 48 

lU ^oralal5kolan underv sade» låaeäret 1871—1872 241 eleve 
I nderv sn ngen Sen nanet mPddelas kostnadsfritt men N^ormal 
skolan erläggas term nsafg fter som af D rekuonen bestämmas 



:i 



227 



C) Medicinal-Staten och Hospitals-Inrättningame. 

Provinsial-, Distrikts-, Stads- m. fl. Läkare. 

1850. 

Ordinarie Provinsial-Läkare-befattningar utgiorde 66. 

Extra d:o a:o 17. 

Distrikts-Läkare-befattningar d:o 31. 

Stads- o ch Fattig-Läkare-befattningar d:o 87. 

Summa Civile Läkare-befattningar utgjorde 201. 229. 293. 

Härtill kunna läggas omkring 80 Lasaretts-, Hospitals- och Fän- 
gelse-Läkare m. fl. Militär-, Lasaretts- och andre Läkare inbegripne, 
utgjorde hela antalet af Sveriges Läkare vid 1870 års slut 599, d. v. s. 
1 på 6,958 af Rikets innevånare. 



1860. 


1870. 


71. 


127. 


26. 


4. 


41. 


58. 


91. 


104. 



Enligt K. Sundhets-KoIIegii Berättelser för tidskiftet 1851—1869, 
voro uppgifne såsom aflidne i ti/fösa och gastriska febrar åren 1852 — 
1859: 2,413, 1860-1864: 2,910 och 1865-1869: 8,879; i hjernfeber l^b 
-1859: 3,090, 1860—1864: 316 och 1865-1869: 659; i difterii 1861— 
1864: 2,901 och 1865-1869: 1,774; i kikhosta 1856—1859: 285, 1860— 
1864: 1,586 och 1865-1869: 1,925; i kolera 1853— ia59: 18,108 (deraf 
år 1853: 8,775) och 1865—1869: 5,848; i rödsot 1853—1859: 19,609 
(deraf år 1857: 10,665), 1860-1864: 1,340 och 1865-1869: 612; i 
frossa 1856—1859: 548, 1860-1864: 180 och 1865-1869: 20; i smitt- 
koppor 1851-1859: 6,640, 1860-1864: 1,175 och 1865-1869: 3,413; i 
skarlakansfeber ia51-1859: 4,656, 1860-1864: 3,704 och 1865—1869: 
8,524; i messling 1860-1864: 3,379 (hvaraf år 1862: 2,441) och 1865 
4869: 3,001 (hvaraf år 1869: 2,391) o. s. v. 



Intendenter vid Brunns- och Bad-Inrättningar. 

Antalet Intendenter vid dessa Inrättningar utgjorde år 1871: 19. 

Angående antalet kurgäster saknas fullständiga upplysningar. Så 
vidt af tillgängliga uppgifter kan slutas, voro år 1869 de mest be- 
sökta helsobrunnar och badorter: Medevi (1,325), Ronneby (991), Sö- 
dertelje (817), Söderköping (979). 



228 



Farmaceutiska Institutet. 

Detta Institut, hvarom fråga redan väcktes vid 1840—1841 årens 
Riksdag, stiftades år 1845 och erhöll Stadgar af K. Sundhets-Kolle- 
gium d, 14 Febr. 1846. 

Dess ändamål är att meddela de kunskaper, som för Apothekare- 
yrkets rätta utöfvande äro nödvändiga. Institutet är ställdt under K. 
Sundhets-KoUegii uppsigt och öfverstyrelse. — Läseåret år detsamma 
som för Karolinska Institutet. En af Lärarne är tillika Inspektor. 
Institutets Styrelse utgöres af Lärarne jemte 2:ne af Ajjothekare- 
Societeten valde Deputerade. Till Sundhets-Kollegium afgifves årlig 
Berättelse öfver Läroverket af Inspektor. 

Farmacie-Studiosi och Elever å Apothekcn utgjorde under åren 
1851—1860 i medeltal årligen 250, år 1864 utgjorde antalet 309 och 
år 1869: 316; Farmacie-studiosi-examen aflades 1851 — 1860 i medeltal 
af 26, år 1864 af 46 och år 1869 af 44; vid Farmaceutiska Institutet 
Studerande voro 1851-1860 i medeltal 30, år 1864: 62 och år 1869: 
51; Provisors-examen inför K. Sundhets-Kollegium aflades årligen 
1851—1860 i medeltal af 13 samt år 1864 af 19 och år 1869 af 15 
personer. 

I Riket befintlige Apothek vid 1861 års slut utgjorde 165, deraf 
s, k. säljbara 121, personela 24, filial-apothek 18 samt sockne- och 
slotts-apothek 2. År 1870 hade apothekens antal ökats till 207, hvaraf 
s. k. säljbara 120, personela 62, filial- 15, slotts-apothek 1 samt 9 s. k. 
medikaments-förräd eller personela filial-apothek. 

Institutets statsanslag utgör enligt beslut af 1867 års Riksdag 
6,875 Rdr årligen, hvaraf 2,000 för Lärarnes biträde vid Provisors- 
och Apothekare-examina, och det öfriga med vilkor, att Apothekare- 
Societeten bidrager med lika stor summa till Institutets underhåll. 



Undervisnings-anstalter för Barnmorskor. 

Alltsedan år 1777 har vetenskaplig undervisning i förlossnings- 
konsten meddelats åt Barnmorske-elever af Artis Obstetriciae Profes- 
soren i Stockholm; till följd af K. Brefvet d. 13 Juni 1822 har denna 
undervisning sedermera vunnit en större omfattning. I Lund har 
äfvenledes, jemlikt K. Br. d. 5 Maj 1813 och 27 Juni 1821, en dylik 
undervisning länge bestått, och i Göteborg inrättades år 1856 en ny 
Undervisnings-anstalt för Barnmorskor. 

Nu gällande Barnmorske-reglemente är af d. 28 Nov. 1856. — 
Enligt detsamma är lärotiden vid berörde 3:ne Undervisningsanstalter 
9 månader, fördelade i 2:ne terminer, som börja d. 1 April och 1 
Oktober. Endast i Stockholm och Göteborg meddelas undervisning i 
den instrumentala förlossningskonsten. Undervisningens närmare ord- 



229 

nande och öfvervakande tillhör K. Sundhets-Kollegium, under hvars 
inseende och hägn Barnmorskorna i Riket äro ställda. Den omedel- 
bara tillsynen å dem tillkommer vederbörande Provinsial-, Distrikts- 
eller Stads-Läkare. 

Antalet uteooaminerade utgjorde vid anstalten i Stockholm för åren 
1851-1860 433, år 1867 42 och år 18G9 52; i Lund för perioden 1851 
1860 138, 1867 13 och år 1869 15; samt i Göteborg tor åren 1856 
—1860 105, år 1867 32 och år 1869 37. — Hela antalet Barnmorskor 
i Riket, som år 1851 utgjorde 1,338, belöpte sig år 1860 till 1,525, 
1865 till 1,717 och 1869 till 1,840 (i Stockholm 125). 

För Bammorske-undervisningen och Barnbördshusen är å Riks- 
Statens 8:de hufvudtitel anvisadt ett årligt anslag af 26,544 Rdr 
82 öre. 



Veterinär-Inrättningarne. 

År 1774 inrättade Professoren Peter Hemqvist å egendomen Bro- 
gården nära Skara en Veterinär-undervisningsanstalt, hvilken efter 
stiftarens död år 1808 ställdes under en särskild Direktion, jemlikt 
Kongl. Maj-.ts Ordningsstadga af d. 31 Mars 1813. Inrättandet af en 
Veterinär-Inrättning i Hufvudstaden anbefalldes af Kongl. Maj:t d. 24 
Ang. 1819, men kunde ej verkställas förr än år 1821, sedan den förut 
af Koppympnings-Inrättningen å Ladugårdslandet (Grefgatan N:o 1) 
begagnade byggnad jemte tomt blifvit åt berörde Veterinär-anstalt 
upplåten. Styrelsen uppdrogs först åt Komiterade för Garnisons- 
Sjukhuset, men kort derefter åt Sundhets-Kollegium (enligt Regle- 
mentet d. 28 Maj 1824). Båda Veterinär-Inrättningarne erhöllo (pro- 
visoriska) Reglementen d. 20 Juli 1855, och Veterinär-Inrättningen i 
Stockholm, förnyadt Reglemente d. 6 Augusti 1859. Ytterligare blef 
nytt Reglemente d. 24 Maj 1867 utfärdadt för Veterinär-Institutet i 
Stockholm. 

Jemlikt sistbemälde Reglemente har Institutet till ändamål att 
såsom fullständig läroanstalt bilda skicklige Veterinärer och Hofsla- 
gare. Styrelsen utgöres af en Direktion, bestående af Ordförande, 
som af Kongl, Maj:t utnämnes, och fyra Ledamöter, deraf en bör 
vara Sundhets-Kollegii föredragande för veterinär-ärenden; Inrätt- 
ningens Föreståndare är tillika Föredragande i Direktionen. Lärare- 
personalen utgöres af 4 Professorer, en Lektor och en Adjunkt, hvar- 
jemte finnas Extra Lärare och en Instruktions-smed. En af Profes- 
soreme är tillika Inrättningens Föreståndare (3:ne år i sender), och 
har såsom Chef på stället närmaste tillsynen å undervisningens gång 
samt afgifver årligen rörande Inrättningen utförlig Berättelse till Di- 
rektionen, hvilken å sin sida bör aflemna en dylik till Kongl. Maj:t. 
— Äldste Professoren år Föreståndarens Vikarie. Lärarne äga att 
öfy erlägga i ämnen rörande såväl undervisningen som Inrättningen i 



230 

öfrigt. — Eleverna äro indelade i 4 klasser och läseåret räknas från 
d. 15 Augusti och indelas i två läseterminer, neml. höstterminen frän 
och med nämnda dag till d. 15 Dec. och vårterminen från och med 
d. 15 Jan. till d. 15 Juni. 

Inrättningen i Skara har till ändamål att lemna undervisning i 
veterinär-vetenskapen och bilda skicklige Hofslagare för landsortens 
behof. Den står under en Direktion, inför hvilken Föreståndaren 
föredrager ärendena; Sundhets-Kollegium har öfverinseende öfver sjuk- 
vården och undervisningen, hvilken senare bestrides af 2 Lektorer 
(hvaraf en är Föreståndare), en Adjunkt och en Instruktions-smed. 
tltgängsexamen får dock ej omfatta andra kunskaper, än de som er- 
fordras för utöfning af hofslagare-yrket. 

Antalet elever vid Veterinär-Inrättningen i Stockholm utgjorde 
åren 1851—1860 i medeltal 37, i Skara 13, år 1861 i Stockholm 37, i 
Skara 31, 1866 i Stockholm 52, i Skara 24 och år 1869 i Stockholm 
34, i Skara 19, Vid Inrättningen i Stockholm utexaminerades ärligen 
(1851—1860) i medeltal 7, och år 1869 9 djurläkare. 

Hela antalet Djurläkare i Sverige, som år 1851 utgjorde 118, steg 
år 1860 till 137, år 1864 till 155 och år 1869 till 159. Af dessa voro 
29 Läns-Djurläkare, samt de öfrige enskilde Djurläkare eller Häst- 
läkare vid Regementen och Korpser. 



K. Seraflmer-Lasarettet i Stockholm. 

I sammanhang med Serafim er-Ordens upprättande år 1748 (jfr 
Serafimer-Ordens-Gillet) stiftades äfven s. k. Serafimer-Lasarettet i 
Stockholm. Dess nuvarande egendom (Handtverkaregatan N:o 2) in- 
köptes år 1749 från Presidenten Frih. Erland Broman; år 1751 ut- 
nämndes 2:ne Serafimer- Riddare till Styresmän öfver Lasaretts-Inrätt- 
ningen, och d. 30 Okt. 1752 öppnades K. Serafimer-Ordens-Lasarettet 
till sjukes emottagande. Snart fingo äfven provinserna rättighet att 
hitsända sjuke, hvilket dock ånyo upphörde efter beslutet (1765) om 
en del kollekters användande " till Läns-Lasarettens inrättande och 
imderhåll. 

Lasarettets Styrelse är fortfarande anförtrodd åt 2:ne Serafimer- 
Riddare. Läkarevården bestrides af 2:ne Öfver-Läkare och 2:ne Öf- 
ver-Kirurger, som hafva sig till biträde en Under-Läkare, en Under- 
Kirurg och 2:ne Amanuenser. Själavården besörj es dels af Prester- 
skapet i Kungsholms församling, dels af en särskild Predikant. De 
ekonomiska angelägenheterna handhafvas. under Direktionens öfver- 
inseende, närmast af en Kamererare samt en Sekreterare, som tillika 
är Ombudsman, och den inre hushållningen af en Kommissarie, som 
är ställd under inseende af en af Öfver-Läkarne. De sjuke äro in- 
delade i 3:ne klasser: betalande i enskildt rum, d:o i allmänt rum, 
och å frirummen intagne. Jemte Lasarettets hufvudändamål såsom 



231 

sjukvårds-anstalt har det från början ock haft till syfte att tjena till 
en praktisk undervisnings-anstalt dels genom åliggandet för Kirurgie- 
Studerande att härstädes en viss tid tjenstgöra, dels genom de klini- 
ska föreläsningar, som här hållas enligt K. Brefvet d. 21 Sept. 1802, 
hvarigenom ock förrberörda tjenstgöringsskyldighet blifvit utsträckt 
till läkare i allmänhet, som vilja vinna inträde i Statens tjenst. Nu 
mera gäller detta vilkor jemväl för Licentiat-examens afläggande. 

Antalet år 1871 å berafimer-Lasarettet vårdade sjuke utgjorde 
2,353, hvaraf 1,346 på medicinska och 1,007 på kirurgiska afdelnin- 
gen. Såsom friska eller förbättrade utskrefvos 1,924. De aflidnes 
antal var 191. Dagliga medeltalet vårdade var 227. Af antalet vår- 
dade voro betalande i enskildt rum 54, i allmänt rum mot betalning 
1,018. enligt ackord med korporationer inom hufvudstaden 124, utan 
betalning eller å frinuramer 882 och från Stockholms län enligt ac- 
kord 275. Från Stockholms stad vårdades 1,523, deraf 768 utan be- 
talning, och från främmande länder 24. Den dagliga medelkostnaden 
för de sjukes utspisning beräknades år 1871 till 38,07 öre å medicin- 
ska afdelningen och 30,3 1 öre å den kirurgiska. Samtliga sjukvårds- 
utgifterna utgjorde 89.351 Rdr 49 öre. 

Lasarettets tillgätigar utöfver skulder vid 1871 års slut utgjorde 
l,113,z67 Rdr 77 öre, oberäknadt värdet af fastigheter och lösegen- 
dom, brandförsäkrade till 225,000 Rdr. 



Hospitals- och Lasaretts-Staten. 

Cl) Hospitalen, 

Genom K.** Stadgan den 5 Mars 1858, angående sinnessjukes be- 
handling och vård, äro gemensamma föreskrifter meddelade angående 
Hospital-inrättningarnes bestämmelse och förvaltning samt sinnessju- 
kes emottagande till vård. Enligt denna författning föres närmaste 
styrelsen öfver h varje Hospital (under Serafimer-Ordens-Gillet, såsom 
Öfverstyrelse) af en Direktion, i hvilken Landshöfding och Biskop 
ärq, i kraft af deras embeten, den förre Ordförande och den sednare 
vice Ordförande, och som för öfrigt utgöres af fyra ledamöter, hvilka 
af Kongl. Maj:t utnämnas. Beträffande särskildt Stockholms' Hospi- 
tal för sinnessjuke, så har, sedan vid slutet af år 1861 det dittills- 
varande Hospitalet å Danviken indragits och de sjuke derifrån för- 
flyttats till det nyanlagda Hospitalet å lägenheterna Hedvigsberg och 
Conradsberg utanför Kungsholms tull, detta blifvit ställdt under en 
särskildt förordnad Direktion, som dock äfven lyder under Serafimer- 
Ordens-Gillets Öfverstyrelse. 

Allmänna Hospitals- och Barnhus-fondens inko?nster utgjorde år 
1870 tillsammans 561,605 Rdr 85 öre (deraf Krono- och Kyrkotionde 
117,588: 35, arrendemedel 109,190: 7, årsafgifter 141,217: ii, ersatt 
underhåll 36,000 och Statsanslag 125,762: 28). 



23-2 

Fondens utgifter samma år utgjorde 469,560 Rdr 17 öre (deraf 
underhåll 187,758: 60, aflöning 115,865: 27, beklädnad och sängkläder 
31,141: 39, ved och lyshållning 35,343: 82, byggnader och reparationer 
25,810: 70, uppfostringshjelp för fattiga barn 26,885: 25). 

Fondens tillgångar vid nämnde års slut bokfördes (incl. fastig- 
heter, värde 2,169^27: 17, och inventarier d:o 285,655: 58) till ett be- 
lopp af 2,757,735 Rdr 96 öre. 

Antalet sjuke m. m. vid de särskilda Hospitalen år 1870 synes 
af nedanstående tablå: 



Stockholms 

Upsala 

Nyköpings. 
Wadstena . 

Wexiö 

Wisby 

Malmö 

Göteborgs . 
Hernösands 



Summa 



> 


IP 

?,'^ 


Med hänseende 
till symptomerna. 


CO 


7T^ 


t— 1 





09 





re (W. 




(K 





= po 




pr- 


ide 
lut. 


S 

• 


• 


3 'a: 

p 1 

* 


P 

• 



■3 &- 
rt re 

-« — 

C» 1-^ 

p 

OR Ä. 

sr 

P5 



2 Cl. 

00 p 

s ^ 



C' 

pr 

C 



o: = 



O 



3 

5' 



p ' 

SI 

3 



179 


169 


66 


45 


13 


45 


169 


1,04 


155 


143 


75 


40 


6 


22 


145 


1,04 


67 


67 


30 


19 


4 


14 


58 


0,60- 


350 


327 


181 


62 


7 


77 


308 


0,79 ! 


180 


173 


119 


34 


2 


18 


171 


0,69 


25 


19 


9 


8 


2 




19 


0,98 


175 


171 


73 


60 


2 


36 


161 


1,04 


67 


61 


42 


8 


1 


10 


•62 


0,86 


124 


117 


32 


44 


1 


40 


111 


0,95 



25: 

22; 

8 
37 
19; 

o 

20; 
11 
16 



1,322, 1,2471 627 



320 



38 



262 1 



,2041 



163 



Antalet vårdade sinnessjuke har under åren 1862—1870 utgjort: 
år 1862: 1,304, år 1863: 1,360, år 1864: 1,427, år 1865: 1,488, år 1866: 
•1,511, år 1868: 1,557, år 1869: 1,456 och år 1870: 1,540. Af dessa sist- 
nämnde ledo 398 af ursinne, 297 af tungsinne, 200 af vansinne, 213 
af förryckthet, 219 af svagsinthet, 101 af fånighet, 21 af allmän för- 
lamning och 91 af fallandesot. Af de 1,247 sinnessjuke, som vid 1870 
års utgång voro å Hospital intagne, tillhörde 46 första betalnings 
klassen, 154 andra d:o och 920 tredje d:o. För 127 betalades ingen 
afgift. 

b) Lasaretten och Kurhusen, 

Kurhusen underhållas genom den enligt beslut af 1867 års Riks- 
dag tillsvidare beviljade Kurhus-afgiften ; Lasaretten åter dels med 



233 

öfverskottet af kurhusmedlen, dels med kollektmedel, räntor å bespa- 
rade eller donerade kapital, legosängsafgifter o. s. v. Lasaretts- och 
Kurhus-Inrättningarne äro i de flesta län förenade, så att endast i 
Stockholms stad (der äfven länets sjuke enligt ackord äga påräkna 
20 sängar) samt Göteborgs och Bohus län finnas särskilda Kurhus, 
äfvensom i Stockholms stad (Serafimer-Lasarettet, der jemväl länet 
enligt ackord har att påräkna 32 sängar), Stockholms, Södermanlands 
och Göteborgs och Bohus län särskillda Lasarett. 
(Öfversigt af allmänna (civila) sjukvården 1869 se Tab. Bil. N:o 28.) 



Allmänna Vaccinations-Inrättningen. 

Kongl. Reglemente för skyddskoppympningen i Riket är utfär- 
(ladt d. 29 Sept. 1853, och särskildt Kx)ngl. Bref om skyddskoppymp- 
ningen i Hufvudstaden d. 16 Nov. 1854. — Enligt dessa skall h varje 
barn undergå vaccination före fyllda 2 års ålder. För detta ända- 
mål skall i hvarje socken på landet finnas en eller flere vaccinatörer 
(eller vacciuätriser) antagne, hvartill företrädesvis församlingens Kloc- 
kare bör ifrågakomma; närmaste tillsynen öfver skyddskoppympnin- 
gen utöfvas af 1—2 af Kommunala-Nämndens medlemmar, i egenskap 
af Vaccinations-föreståndare. I öfrigt står vaccinationen äfven under 
inseende af vederbörande Kommunal-Nämnder, Presterskap samt 
Provinsial- och Distrikts-Läkare. I städerne (utom Stockholm, hvar- 
om finnes särskildt stadgadt) är Stads-Läkaren ansvarig för vaccina- 
tionen och äger, om så erfordras, till sitt biträde antaga en eller flere 
Vaccinatörer. 

För att betrjgga tillgång på godt vaccinåmne, finnas Sundhets- 
KoUegii Vaccinations-Kontor (som kan anses såsom en hufvud-depöt) 
samt 4 Vaccin-depöter i Stockholm och i landsorten inalles 8 vac- 
cin-dep6ter, nemligen i Norrköping, Wisby, Carlskrona, Malmö, Gö- 
teborg, Gefle, Hernösand och Luleå, hvilka förestås af dertill särskildt 
förordnade- Läkare, med åliggande att, hvar inom sitt område, oaf- 
brutet underhålla vaccinationen, för att alltid kunna med pålitligt 
ympämne förse landsorternas Vaccinatörer. — Högsta inseendet öfver 
hela skyddskoppympningen tillkommer K. Sundhets-Kollegium. 

Med skyddskoppor ympade barn utgjorde 1851-1860 i medeltal 
årligen 94,213^ största antalet var år 1860 eller = 103,572 d. v. s. = 
77,7 procent af födde barn, lägsta antalet år 1853, = 82,196, = 73,7 
procent af födde. — År 1861 uppgick antalet ympade barn till 103,120, 
eller 77 procent -af födde, år 1864 till 101,361, eller 73,4 procent af 
födde och år 1869 till 81,937, eller 71 procent af födde. 

Anklaget till skyddskoppympningens befrämjande utgör 3,600 Rdr 
årligen. 



234 

Riddarhus-Direktionen. 

Gustaf II Adolf utfärdade den första Riddarhus-Ordning den 9 
Juni 1626, och ungefär samtidigt beslöts uppbyggandet af ett Riddar- 
hus, "att Adeln der skulle förvara sina privilegier, hålla sina sam- 
qväm, bröllop och andra solenniteter, så ock inrätta en skola eller 
Kollegium för deras ungdoms undervisning", hvadan ock ett hus vid 
Svartmangatan för berörde ändamål inköptes. Axel Oxenstj erna var 
sedermera den. som för uppbyggandet af ett nytt Riddarhus sålde 
den tomt, der Riddarhuset nu är beläget, och uppgjordes ritning och 
alla förberedande anstalter till Riddarhus-byggnaden af Simon de la 
Vallée, hvarefter det gamla Riddarhuset år 1657 såldes till Tyska 
Kyrkan. Nedersta våningen af nuvarande Riddarhuset var färdig 
redan år 1650. Takmålningen eller plafonden i Stora Riddarhussalen 
anses såsom ett af Ehrenstrahls mästerverk, och väggarne i denna 
sal äro behängda med alla Grefliga, Friherrliga och Adliga ätters 
vapen, målade på koppar. 

Biddarhus' Direktionen är samtidig med den äldsta Riddarhus- 
Ordningen. Den senaste Biddarhus-Ordningen är utfärdad den 22 
Juni 1866 och den senaste Instruktiv v en för Riddarhus-Direktionen 
och Riddarhusets tjenstemän är af d. 14 Juni 1866. Direktionen ålig- 
ger, bland annat, att vaka deröfver, att Riddarhusets och öfrige un- 
der dess vård ställda kassors och testamentsfonders angelägenheter 
vederbörligen förvaltas och att Riddarhusets tjenstemän fullgöra sina 
åligganden; den besörjer Styrelsen och förvaltningen af Wadstena 
Adliga Jungfrustifts ärenden, beviljar introduktion åt dem, som der- 
till äro berättigade, vidtager åtskilliga förberedelser för Adelsmötena. 
afgifver vid början af hvarje Adelsmöte berättelse till Ridderskapet 
och Adeln öfver hvad vid Riddarhus- och Stiftsärendenas förvaltning 
sedan sista Adelsmöte sig tilldragit m. m. Vid hvarje Adelsmöte 
utser Ridderskapet och Adeln in pleno den af Ordförande och 6 Le- 
damöter bestående Riddarhus-DireKtionen, jemte nödigt antal Supple- 
anter. — Vid Adelsmötes början väljes ett sårskilåt Biddarhus-Utskott, 
bestående af 12 Ledamöter, hvilket, bland annat, tillkommer att öf- 
verse Riddarhus- samt Adliga Jungfrustifts-ärendenas förvaltning se- 
dan förra Adelsmötet, revidera Riddarhus-kassan, Adliga Kadettskole- 
fonden m. fl. kassor och donationer, samt öfver Riddarhus-Direktio- 
nens berättelse afgifva yttrande med förslag till erforderliga förän- 
dringar. — Bland Riddarhus-Direktionens Ledamöter hafva 2:ne in- 
seende öfver räkenskaperne och hvad som hörer till Kamererare- 
Kontoret; en håller — jemte Sekreteraren — tillsyn öfver Riddarhus- 
arkivet och de genealogiska tabellernas kompletterande; en efterser 
Riddarhusets byggnader och ombesörjer en del af-dess ekonomi, samt 
2:ne hafva tillsyn öfver behandlingen af frågor af juridisk beskaf- 
fenhet. 

Biddarhus-Sekreteraren, som det tillika åligger att vid Adelsmöte 
föra protokollet, föredrager inför Riddarhus-Direktionen Riddarhus- 
och Stifts-ärenden, uppsätter utgående expeditioner, ansvarar för ar- 



235 

kiv och bibliotbek samt inventarier, granskar introduktionshandlingar 
m. m., samt yttrar i förekommande ärenden sin mening, när så på- 
fordras. 

Biddarhus-Kamereraren emottager och förvarar alla till kassorna 
inflytande medel samt besörjer och bokför utgifterna, vakar öfver 
Stifts-matrikelns tillbörliga förande, besörjer en del af Riddarhusets 
ekonomiska bestyr m. m. 

Riddarhus- Fiskalen är Riddarhus-kassans äfvensom Jungfrustiftets 
och öfriga under Riddarhus-Direktionens förvaltning ställda kassors 
Ombudsman; förrättar de i Riddarhus-Ordningen föreskrifna upprop; 
upprättar förteckning å de Adliga ätternas hufvudmän m. m. 

Biddarhus-KansUsten är protokollsförande i Riddarhus-Direktionen 
samt Sekreterare i Riddarhus-Utskottet; biträder derjemte vid vården 
af Arkivet; håller i ordning och kompletterar de genealogiska sam- 
lingarne. 

Btddarhus-Bokhällaren åligger att biträda Riddarhus-Kamereraren 
i hans göromål och Riddarhus-Kanslisten vid de genealogiska tabel- 
lernas iordninghållande och komplettering. 

Vid innevarande års Adelsmöte beslutades, att Sekreterare- och 
Fiskals-sysslorna skola, så snärt ske kan, till en Sekreterare- och 
Ombudsmanstjenst sammanslås, med skyldighet för denne tjensteman 
att fullgöra alla de åligganden, som tillhöra Sekreteraren och Fiska- 
len, samt derutöfver Sekreterarebefattningen hos Riddarhus-Utskottet 
äfvensom hvad i öfrigt honom må åläggas och som med hans tjenst 
kan lämpligen förenas. 

Wadstena Adliga Jungfrustift inrättades år 1738, då Drottning 
Ulrika Eleonora dit skänkte det henne i arf tillfallna Wadstena 
Slott. I anseende till detta Slotts dyrbara reparation beslöts dock 
redan 1750, att Jungfrustiftet skulle nyttas till Stockholm; och har 
Stifts-kassan genom en mängd donationer tid efter annan icke obe- 
tydligt förökats. Antalet af de i matrikeln såsom lefvande upptagna 
Stifts-Fröknar utgjorde d. 2 Maj 1871 437, af hvilka 239 åtnjuta pen- 
sioner, de äldsta 100 Rdr, de öfriga 50 Rdr Rmt. För inträde i Stif- 
tet erlägges för Jungfru af Adlig börd af t. o. m. 6 års ålder 75 Rdr, 
från 6 t. o. m. 12 år 125 Rdr, samt för äldre 150 Rdr. Ordföranden 
i Riddarhus-Direktionen åtnjuter intet arvode, men de 6 Ledamöterna 
erhålla i arvode 300 Rdr hvardera. Tienstemännen vid Riddarhuset 
åtnjuta sina löneförmåner dels såsom bestämd lön, dels såsom arvo- 
den från de särskilda fonderna. 

Behållningen vid 1870 års slut å de under Riddarhus-Direktio- 
nens värd ställda kassor och fonder utgjorde (enligt Riddarhus-Di- 
rektionens senaste Berättelse) 1,686,082 Rdr 39 öre; 
Deraf kommo på den egentliga Biddarhus-kassan (inberäknadt fastig- 
hetsvärde och inventarier) Rdr Rmt 370,800: 43. 
» » Wadstena Adliga Jungfru-stift »' » 282,962: 36. 
I. » .) Adliga Kadettskole-fonden ... » » 153,227:95. 

» )> » 27 särskilda Testaments-fon- 

der, tillsammans » » 879,091: 65. 

Summa Rdr Rmt 1,686,082: 39. 



28(; 

Hiäderskapet och Adeln, hvars sjelfskrifna delaktighet i riksmötena 
i följd af den vid 1865—1866 årens Riksdag antagna nya riksdags- 
ordning, upphört, sammanträder, enligt nu gällande Riddarhus-ord- 
ning, för vardande af sina angelägenheter, till lagtima adelsmöte 
hvart tredje år, och kan derimellan, om sä nödigt finnes, till urtima 
möte kallas af Konungen, äfvensom af Riddarhus-Direktionen. Re- 
presentations-rätten vid dessa möten är fastställd efter hufvudsakligen 
samma grunder, som varit gällande för Ridderskapets och Adelns 
delaktighet i Riksdagarne såsom riksstånd. 

Enligt den af Konung Gustaf II Adolf d. 6 Juni 1626 utfärdade 
Riddarhus-ordning benämndes. Adelns talman vid Riksdagarne Landt- 
9narskalk. *) « 

Enligt den i l:a upplagan af detta arbete intagna förteckning 
öfver ännu lefvande, å Riddarhuset introducerade, Orefligdy Friherr- 
liga och Adliga ätter, var dessas antal då 968. Utom de i 2:a upp- 
lagan såsom utgångne uppgifna ätter hafva sedermera utdött 5 Fri- 
herrliga, neml. N:o 118 Strömberg, 236 Stjerneld, 309 Munck, 399 von 
Beskow och 401 Braunerhjelm, samt 8 adliga, neml. N;o 11 Bonde, 
1,151 Meijerhelm,' 1,586 Raab, 1,943 Bergenskjöld, 1,981 Nordenstolpe. 
2,127 Segerheim, 2,187 von Kosboth och 2,270 Hagelstam ; hvarförutan. 
enligt Riddersk. och Adelns vid 1859—60 årens riksdag fattade beslut. 
15 ätter, å hvilkas stamtaflor icke finnes någon lefvande manlig med- 
lem, född under de sistförflutna 90 åren, afskrifvits. Jem likt Riddar- 
hus-Direktionens till Adelsmötet d. å. afgifna Berättelse, antages an- 
talet af nu lefvande ätter utgöra 932, neml. 68 Grefliga» 166 Friherr- 
liga och 698 Adliga. 



*) Förteckning å dem, som från berörde tid innehaft denna värdighet se 
Adm. och Stat. Handbok 1868, s. 271. 



237 



Akademier samt Yittra och Lärda Samfund. 

Svenska Akademien. 

Genom öppet Bref d. 20 Mars 1786 inrättade Gustaf III Svenska 
Akademien, som samma år d. 5 April högtidligen invigdes. Akade- 
miens ännu gällande Stadgar äro åfvenledes utfärdade d. 20 Mars 
1786. 

Svenska Akademien är egnad åt vältaligheten och skaldekonste7i ; 
dess ändamål är "att under uppodlande och stadgande af Svenska 
språket utsprida och upphöja äran och minnet samt sjunga de store 
måns lof, som dels styrt, dels tjenat och frälsat fäderneslandet och 
dermed på en gång utvidga Svenska namnets och språkets åra". 
Akademiens "yppersta och angelägnaste göromål är att arbeta uppå 
Svenska språkets renhet, styrka och höghet, så uti vetenskapen, som 
särdeles i anseende till skaldekonsten och vältaligheten i alla dess 
tillhörande delar, jemväl uti den, som tjenar att tolka den himmelska 
sanningen". Akademien åligger äf^en att utarbeta en Svensk ordbok 
och grammatik, iemte sådana afhandlingar, som kunna bidraga till 
stadga och befordran af god smak. 

Konungen är Beskyddare för Akademien, hvars Ledamöter alltid 
skola vara Aderton. Bland dessa äro ock Akademiens 3:ne embets- 
män, benämnde Direktör (Ordförande), Kansler (Vice Ordförande) 
och Sekreterare (Föredragande). Direktören och Känsloren ombytas 
livar 6:te månad (1 Juni och 1 December): Sekreteraren, som bör 
vara bosatt i Stockholm, är beständig. Akademiens sammankomster 
äro af 2:ne slag, offentliga och enskilda. De förra hållas å Stora 
Börssalen hvarje år d. 20 Dec. (Gustaf II Adolfs födelsedag), som är 
Akademiens högtidsdag, samt dessutom när någon ny Ledamot skall 
liålla sitt inträde. Akademien utsätter årligen täningsämnen så i 
vältalighet som skaldekonst, och utdelar sitt större och mindre pris 
f?uld-medaljer). Konung Carl Johans pris, Zibetska priset m. fl. — 
Ärligen låter ock Akademien prägla en minnespenning öfver någon 
af Sveriges framfarne utmärkte män, till hvars ära någon Akademiens 
Ledamot på samma gång håller ett minnestal. 

A Riks-Statens 8:de hufvudtitel är för Svenska Akademien upp- 
fördt ett årligt statsanslag af 12,000 Rdr Rmt.*) 



*) Pörteckuing å Ledamöterna af Svenska akademien ifrån dess stiftelse 
till 1868 se Adm. och Stat. Handbok 1868, s. 274. 




K. Vetenskaps- Akademien. 

Vetenskaps- Akademien stiftades är 1739 af ett ei^skildt Sällskap, 
bestående af 6 personer, neml. Jonas Alströmer, Grefve Anders Johan 
von Höpken, Frih. Sten Bjelke, Carl von Linné, Mårten Triewald 
och Frih. Carl Wilhelm Cederhjelm. Dess grundreglor stadfåstades 
af Konung Fredrik I d. 31 Mars 1741, men hafva sedandess flera 
gånger förändrats. De nu gällande äro daterade d. 13 Juli 1850. 

Akademiens bestämmelse är att främja vetenskaperna, följa deras 
utveckling samt genom tryckta skrifter utbreda deras kännedom. 

Konungen är Akademiens Beskyddare. I öfrigt utgöres den af 
100 inländske och 75 utländske ledamöter. De inländske ledamöteme 
fördelas i 9 klasser, neml.: l:sta klassen (för ren mathematik) med G 
ledamöter, 2:dra kl. (för tillämnad mathematik) med 6 led., 3:dje kl. 
(för praktisk mekanik) med 8 led., 4:de kl. (för fysik) med 6 led., 
5:te kl. (för kemi, geologi och mineralogi) med 12 led., 6:te kl. (för 
botanik och zoologi) med 16 led., 7:de kl. (för läkarevetenskaperna) 
med 15 led,, 8:de kl. (för tekniska, ekonomiska och statistiska kun- 
skaper) med 15 led., och 9:de kl. (för vetenskaper och lärda yrken i 
allmänhet) med 16 ledamöter. Utländske ledamöter kunna i hvar 
och en af 1 — 7:de kl. vara lika många som de inländske, men den 8:de 
har blott 6; i 9:de kl. inväljes ej någon utländsk ledamot. 

Akademien sammanträder minst en gång i månaden, utom Juli 
och Augusti, då ferier äro. Offentlig sammankomst (vanligen å Stora 
Börssalen) hålles hvarje år den 31 Mars, som är Akademiens hög- 
tidsdag. 

Inom Akademien och dess Utskott föres ordet af en årligen vald 
Prceses; hans vikarie är Akademiens äldste närvarande ledamot. 
Frsesidium nedlägges i April månad hvarje år, hvarvid redogörelse 
lemnas för hvad inom Akademien och dess särskilda afdelningar un- 
der det förflutna årets lopp hufvudsakligen förefallit. — Ständige 
embetsmän äro: en Sekreterare, en Astronom, en Fysiker, en Kemist 
(f. n. obesatt), 6 Intendenter vid de naturhistoriska samlingarne, en 
Bibliothekarie, en Kamererare m. fl. Sekreteraren har den speci- 
ela befattningen med Akademiens angelägenheter, är ledamot af 
samtlige Utskotten och föredrager ärendena inom Akademien, dess 
Utskott och särskilda klasser, ombesörjer verkställigheten af Akade- 
miens beslut o. s. v. — Astronomen besörjer, bland annat, redaktio- 
nen af Almanackor och Kalendarier. — Af Intendenterne äro en för 
de Geologiska och Mineralogiska samlingarne, en vid Botaniska Mu- 
seum, hvilken derjemte är Lärare i växtkunskapen vid Akademiens 
Trädgårdsskola, trenne vid Zoologiska Museum och en för Palseonto- 
logiska samlingarne. — Akademiens Utskott äro 3:ne, neml. a) Redak- 
tions-Utskottet, som, bestående af Prseses, Sekreteraren samt enihuf- 
vudstaden boende ledamot från hvarje klass, ombesörjer utgifvandet 
af de skrifter. Akademien låter trycka; b) Inspektions-Utskottet, be- 
stående, utom Prseses och Sekreteraren, af 14 utsedde Insnectores, 
deraf 2 för Astronomiska Observatorium m. m., 2 för Fysiska Insti- 



2m 

tutionen, 2 för Kemiska d:o, 2 för Geologiska och Mineralogiska sam- 
lingarne, 2 för Botaniska d:o m. m., 2 för Zoologiska och Palaeonto- 
logiska d:o och 2 för Bibliotheket; hvilket Utskott tillser verkställig- 
heten af Akademiens allmänna åligganden i vetenskapernas särskilda 
grenar; och c) Förvaltnings-Utskottet, som sköter de ekonomiska an- 
gelägenheterna och har den allmänna vården om Akademiens hus 
och egendomar samt öfriga tillhörigheter. Detta Utskott är samman- 
satt af Preses, Sekreteraren och 10 valde, i Stockholm boende leda- 
möter; Kamereraren och Ombudsmannen gå detta Utskott tillhanda. 

Akademien åligger att utgifva ärliga Handlingar, innehållande 
fönit icke offentliggjorda originalskrifter i de ämnen, som ligga inom 
gränsen för Akademiens verksamhet; — att med vetenskaplig utred- 
ning besvara de frågor, hvaröfver utlåtande af Kongl. Maj:t infor- 
dras eller af allmänna embetsverk begäres; — att genom minnes- 
penningars präglande förvara hågkomsten af bortgångne utmärkte 
ledamöters törtjenster; — att, såvidt tillgångarne medgifva, lemna 
understöd för naturvetenskapliga undersökningar och resor inom Ri- 
ket m. m. Akademien har privilegium å utgifvande af de årliga Al- 
manackorna och Stats-Kalendrarne; under dess vård och förvaltning 
äro ställda en mängd testamentsfonder, och under dess öfverinseende 
lyder Rikets Natur-historiska Museum (— Riks-Museum), som, stiftadt 
år 1820 och bestående af 3 hufvudafdelningar (den Zoologiska, den 
Botaniska och den Mineralogiska), väl tillhör Staten, men står under 
Vetenskaps-Akademiens och dess Intendenters vård och förvaltning. 
Jemväl de på 26 ställen*) inom Riket upprättade meteorologiska an- 
stalter lyda under Vetenskaps- Akademien och stå under särskildt öf- 
verinseende af dess Fysiker, som årligen utgifver en redogörelse öf- 
ver de meteorologiska iakttagelserna. 

Vetenskaps- Akademiens likasom Riks-Musei lokal är i Akademiens 
år 1828 inköpta hus, N:o 94 Drottninggatan. Dessutom äger Akade- 
mien det å höjden vid Observatoriiplanen år 1748 grundlagda och år 
1753 invigda Astronomiska Observatorium, äfvensom egendomen Ber- 
giilund, hvilken — belägen vid Carlbergsalléen — genom testamente år 
1784 förärades Akademien af Professor Peter Jonas Bergius (f 1790), 
i ändamål att der grundlägga "en skola för trädgårdsskötselns upp- 
hjelpande i Riket, under namn af Bergianska trädgården". 

Vetenskaps- Akademiens Naturhistoriska samlingar hållas för all- 
mänheten öppna Söndagar kl. 1—3, samt Onsdagar och Lördagar kl. 
11—1, Lördagame mot en inträdesafgift af 25 öre, de öfriga dagarne 
afgiftsfritt; de Fysikaliska samlivgarne äro tillgängliga Lördagarne kl. 
12 — 2, och Bibliotheket^ innehållande nära 40,000 volumer, alla Ons- 
dagar och Lördagar kl. 12—2 midd. 

Å Riks-Statens 8:de hufvudtitel är för Vetenskaps-Akademien 
uppfördt ett årligt anslag, stort 14,710 Rdr, och för Naturhistoriska 
Riks-Museum ett anslag af 43,950 Rdr. 



*) Utom de i Stockholm, Upsala och Lund sedan äldre tid inrättade an- 
stalter i detta hänseende. 



240 

K. Vitterhets-, Historie- ooh Antiqvitets- Akademien. 

Under benämning K. Svenska Vitterhets-Akademien stiftades af 
Drottning Lovisa Ulrika år 1753 en Akademi, som s. å. d. 20 Mars 
erhöll K. stadfåstelse på sina Stadgar och — ehuru icke utan af- 
brott i sin verksamhet — fortlefde till bemälda Drottnings död d. 16 
Juli 1782. Den återupplifvades af Gustaf III (samtidigt med Svenska 
Akademiens instiftelse) d. 20 Mars 1786 och erhöll då såväl sitt nu- 
varande namn som sina ännu gällande Statuter. Det fordna Anti- 
qvitets-Arkivets (se sid. 106) inseende öfver och bestyr med Antiqn- 
tets-Museum eller Statens Historiska Museum äfvensom med Kongl. 
Myntkabinettet öfverflyttades dervid på den nyuppråttade Vitterhets-, 
Historie- och Antiqvitets-Akademien, hvars område begränsades till 
historien, arkeologien, myntkunskapen, inskrifts- och sinnebildskon- 
sten, den klassiska litteraturen samt de gamla och de nyare bildade 
språkens studium. 

Antalet af Akademiens ledamöter är fastställdt till 50, neml. 14 
Hedersledamöter, 20 arbetande och 16 utländska ledamöter. Korre- 
sponderande ledamöter (in- och utländske) kunna kallas till obestämdt 
antal. Akademiens enskilda sammankomster hållas hvarannan Tis- 
dag, med undantag af sommarferierne (Juli — September), då Akade- 
mien sammanträder blott en gäng i månaden ; offentliga sammankom- 
ster höUos fordom d. 20 Mars och 24 Juli, men hafva längesedan 
inställts. — Akademien utgifver sina "Handlingar" jemte en "Anti- 
qvarisk Tidskrift"; den utsätter årligen täfiingsämnen i antiqviteterna, 
historien samt inskrifts- och sinnebildskonsteu och utdelar större och 
mindre pris; den är skyldig att uppgifva eller granska inleranade 
förslag till alla minneapenningar, hvilka, enligt K. Reglementet för 
myntverket, icke få präglas förr än Akademien lemnat intyg, att för- 
slaget blifvit gilladt, och till inskrifter på offentliga byggnader och 
monumenter, äfvensom att gå enskilda i sådana ämnen tillnanda med 
råd, när sådant begäres; derjemte har den flere åligganden i afseende 
å forntida minnesmärkens fredande och bevarande m. m., enligt E. 
Förordn. d. 29 Nov. 1867. 

Konungen är Akademiens Beskvddare. President och Vice Pre- 
sident i Akademien utses, en a( Heäersledamöternas, en af arbetande 
ledamöternas klass, genom val och lottning, 2:ne gånger om året, 
d. 2 Jan. och d. 2 Juni. — Föredragande i Akademien är dess Sekre- 
terare (beständig), som tillika är arbetande ledamot, Riks-Antiqvarie 
och Konungens Garde des Médailles; han utnämnes af Kongl. Msg:t 
och har den speciela vården om Statens Historiska Museum och Mvnt- 
kabinettet, dervid biträdd af en l:ste och en 2: dre Amanuens, hvilka, 
enligt Akademiens instruktion, jemte andra åligganden, ega att årli- 
gen verkställa antiqvariska forskningsresor i landsorterna och om 
förloppet deraf till Akademien afgifva berättelser. 

Akademien har till lokal för sina sammankomster samt för de 
under Akademiens inseende ställda samlingar, Statens Historiska M»- • 
seum och K. Myntkabinettet , med dertill hörande arbetsrum, Ätt åt 



"J 



241 



sig upplåten hela bottenvåningen i National-musei-byggnaden, der 
samlingarne, utan inträdesafgifi, offentligen förevisas hvarje helgfri 
Tisdag och Fredag, under Maj— Sept. kl. 12—3, under den öfriga de- 
len af året kl. 12—2, med undantag af Påsk- och Julveckan. 

K. Vitterhets-, Historie- och Antiqvitets-Akademiens årliga stats- 
anslag utgör 16,450 Rdr, jemte extra anslag 11,000 Rdr. 



K. Landtbmks-Akademien. 

Stiftad d. 26 Dec. 1811, organiserades K. Landtbruks-Akademien 
genom K. Br. d. 3 Dec. 1812 och installerades d. 28 Jan. 1813. Dess 
nuvarande K. Stadgar åro daterade d. 6 Nov. 1857. 

Landtbruks-Akademiens bestämmelse är att efter erfarenhetens 
och vetenskapens anvisningar inhemta och sprida kännedom om rön 
och uppfinningar, gagneliga för landtbruket, samt att såmedelst, äfven- 
som genom föredömen och utdelning af belöningar, verka till jord- 
brukets med dertill hörande näringsgrenars förkofran. I sådant af- 
seende är åt Akademien en kapitalfond anvisad, äfvensom en jord- 
rymd (det s. k. Experimentalfåltet utanför Eoslags-tull vid Stockholm) 
mot arrende till brukande upplåten. 

Akademien står under Konungens beskydd och Kronprinsen är 
enligt Stadgarne dess Förste Hedersledamot. I öfrigt består Akade- 
mien af: 1) en Direktör, förordnad af Kongl. Maj:t, 2) 24 Heders- 
ledamöter, utnämnde af Kongl. Maj:t efter af Akademien upnrättadt 
förslag, 3) 136 arbetande ledamöter, 4) 75 utländske d:o och 5) en 
Sekreterare och en Kamererare, valde af Akademien och sjelfve ar- 
betande ledamöter utom det stadgade antalet. Af de arbetande le- 
damöterne äro 36 fördelade på 6 af delningar, nemligen 10 på Landt- 
bruks-afd., 4 på Skogs- och Trädgårds-afd., 6 på Hushållnings- och 
Slöjd-afd., 4 i)å Mekaniska afd., 6 på Vetenskaps-afd. och 6 på Sta- 
tistiska afdelningen; afdelningsledamöterne böra vara bosatte i eller 
nära Stockholm, och har hvarje afdelning sin särskilda Föredragande. 

Sammankomst äger rum en gång hvarje månad, utom Jmi och 
Augusti. — Högtidssammankomsten hålles om sommaren eller hösten, 
företrädesvis vid Landtbruks-Akademiens Experimentalfält. På hög- 
tidsdagen afgifvas berättelser, redovisande såväl för Akademiens egna 
tillgöranden som för alla i öfrigt till gagn för landtbruket och der- 
mea gemenskap ägande näringar gjorda upptäckter och åtgärder. 

Akademien bör stå i oafbruten förbindelse med länens Hushåll- 
nings-Sällskap, till inbördes utbyte af upplysningar. Till befordrande 
af landtmannanäringarne uppgifver den täflingsämnen samt utdelar 
pris, skådepenningar och medaljer. 

Direktören är Ordförande såväl i Akademien som i dess afdel- 
ningar samt föredragande i Akademien. Äldste Föredraganden är 
inom Akademien hans vikarie. — Sekreteraren, som äfven är proto- 

Stat, Handbok. 16 



242 

kollsförande, uppsätter Akademiens beslut, häller i ordning arkiv och 
bibliothek, går Direktören tillhanda i den allmänna vården och till- 
synen å Akademiens angelägenheter, följer landtbrukets litteratur och 
har den speciela handläggningen vid redigerandet af de skrifter, som 
Akademien utgifver. — Direktören, Sekreteraren, Kamereraren och 
de 6 Föredragande utgöra Akademiens Förvaltnings-Komité, som har 
att besörja Akademiens ekonomiska angelägenheter, verkställa dess 
beslut m. m. Denna Komité förstärkes med 2:ne i landthushållnin- 
gen kunnige och erfarne män för handläggning af mål och ärenden, 
som af Eongl. Maj:t till Komitén öfverlemnas. Berörde Komité har 
sig derjemte uppdraget att, närmast under Chefen för Civil-Departe- 
mentet, hafva uppsigt öfver Rikets Landtbruks-Läroverk, åfvensom 
öfver Kronans btamschäferier och Stamholländerier samt Statens 
Landtbruks-Ingeniörer och Agronomer (jfr sid. 74). 

Landtbruks-Akademiens lokal är f. n. i dess hus N:o 43 Mäster- 
Samuelsgatan; af statsanslaget å 6: te hufvudtiteln "till befrämjande i 
allmänhet af jordbruk och landtmannanäringar" äro till arvoden m. 
m., åt Akademiens Förvaltnings-Komité och tjenstemän, äfvensom till 
andra utgifter för föremål inom Akademiens verkningskrets, anvisade 
21,780 Rdr. 



K. Akademien för de Fria Konsterna. 

Denna Akademi inrättades år 1735 af Grefve Carl Gustaf Tessin 
(sed. Riksråd, t 1770) och stadfästades af Kongl. Maj:t samt försågs 
med privilegier den 5 Jan. 1773 ; den benämndes under denna tid 
Målare- och Bildhuggare-Akademien. Nu gällande Stadgar äro af 
Kongl. Maj:t utfärdade d. 2 Januari 1866. — Äfven denna Akademi 
står under Konungens personliga beskydd. 

Akademiens bestämmelse är dels att med omsorg leda och främja 
målare-, bildhuggare-, byggnads- och de Öfriga bildande konsternas 
utveckling och fortgång i Sverige, så att en allmännare smak och 
insigt i dessa konster må spridas, dels att förestå och besörja den 
offentliga undervisningen deruti, så att ej blott skicklige konstnärer 
må danas, men äfven konstfärdighet utbredas till de yrken och nä- 
ringsgrenar, i hvilka konsten förädlande ingriper. 

Akademien utgöres af en Kansler, då Kongl. Maj:t finner godt en 
sådan förordna, en Prseses, 10 inrikes Hedersledamöter, 40 inrikes 
ledamöter, — hvilka alla ega säte och stämma i Akademien, och 
bland hvilka väljas följande embetsmän: en vice Prseses, en Direktör, 
en Sekreterare, en Skattmästare, sex Professorer och högst nio vice 
Professorer, — samt Norska och utländska Hedersledamöter och le- 
damöter, Konstidkande fruntimmer och Agréer till obestämdt antal 
och utan rösträttighet. 



243 

En Förvaltnings- och Beredninga-Komité, sammansatt af tio le- 
damöter, ibland hvilka Prseses, Direktören, Sekreteraren och Skatt- 
mästaren äro sjelfskrifne, men de öfrige sex inom Akademiens inri- 
kes ledamots-klasser väljas, förvaltar Akademiens penningeverk och 
ekonomiska angelägenheter samt bereder och afgifver utlåtanden öf- 
ver förekommande vigtigare mål. 

Sammankomster hållas 4 ordinarie, sista Lördagen i Februari, 
Maj, Augusti och November månader. Högtidsdagen är d. 21 Mars, 
då Prseses afgifver berättelse om Akademiens verksamhet och belö- 
ningar utdelas åt eleverne. — Minst hvart 3:dje år låter Akademien 
föranstalta offentliga utställningar af konstarbeten. 

Kansleren (när någon sådan finnes) har högsta inseendet öfver 
Akademien och förer ordet, när han så för godt finner. — Öfver-In- 
tendenten är Akademiens ständige Prceses: han har närmaste tillsy- 
nen å Akademiens verksamhet samt förer ordet, när ej Kansleren är 
Ordförande. Hans vikarie är Vice-Frceses, som våljes för 3:ne år. - 
Direktören, som äfven väljes för 3:ne år bland Akademiens Professo- 
rer (som äro konstnärer), är Styresman för Akademiens Läroverk 
och fungerar såsom Ordförande, när både Prseses och Vice-Prseses 
äro hindrade. — Professorerne äro: 4 i teckning, en i byggnadskonst 
och en (helst vederbörande Professor vid Karolinska Institutet) i 
målare-anatomi; Vice- Professorer äro högst 6 i teckning och högst 3 
i byggnadskonst. — Sekreteraren, som är ständig, är föredragande 
inom Akademien, äger dessutom att föra Akademiens in- och utrikes 
brefvexling och verkställa dess beslut, har närmaste tillsynen å Aka- 
demiens fastighet samt vård om arkiv och bibliothek. Till hans bi- 
träde är en Amanuens förordnad. — Skattmästaren, vald för 3:ne år, 
har närmaste bestyret med förvaltningen af Akademiens penningetill- 
gångar och vårdar Akademiens samlingar (utom bibliotheket). — De 
ledamöter, som äro konstnärer, bära namn af Kongl. Hof-Målare, 
Bildhuggare, Arkitekter, Gravörer, Lithografer o. s. v. — ^^ra- vär- 
digheten är en belöning, som Akademien tilldelar sina elever eller 
yngre konstidkare. 

Under Akademiens omedelbara inseende finnes ett Läroverk för 
meddelande af undervisning i konstbildningens särskilda arter. Det 
underhålles af Staten och förvaltas af en särskild Skol-Komité, be- 
stående af Akademiens Direktör och Sekreterare, den för månaden 
tjenstgörande Tecknings-Professoren samt Professorerne i byggnads- 
konst och målare-anatomi. Läroverket är förde ladt i 3 klasser, deraf 
den l:sta innefattar elementar-undervisningen, den 2:dra de s. k. för- 
beredande skolorna och den 9:dje de högre eller tillämpningsskolorna. 
Lärotiden är i allmänhet från början af Oktober till slutet af Mars 
månad. Såsom belöningar utdelas till eleverne medaljer, penninge- 
pris, agrée-värdighet och pensioner till företagande af utländsk resa. 

Lokalen är i Akademiens hus, N:o 2 Ködbod-torget eller N:o 32 
Fredsgatan. — Akademiens statsanslag utgör till aflöning m. m. 39,600, 
till utrikes resestipendier 8,000, och till inköp af Svenska, Norska 
och Danska konstnärers arbeten 9,000 Rdr. 



244 

« 

K. Musikaliska Akademien. 

Efter förslag af 19 musikälskare, stiftades denna Akademi af 
Gustaf in d. 8 Sept. 1771. Dess Stadgar hafva flere gånger förän- 
drats; de nu gällande äro daterade d. 11 Sept. 1863. — Musiken i 
hela dess vidd, under den dubbla synpunkten af konst och vetenskap, 
utgör föremålet för Akademiens verksamhet. 

Akademien består af högst 100 inländske ledamöter, — theoretici 
och författare i musikaliska ämnen, tonsättare, utöfvande tonkonst- 
närer, lyriske skalder, uti musikaliska instrumenters konstruerande 
kunnige män samt musikälskare och andre personer, som gjort sig 
kände för ett verksammare intresse för tonkonstens befrämjande. 
Dessutom kunna i Akademien inväljas högst 25 fruntimmer, dock 
utan rösträtt, samt ett obestämdt antal utländske ledamöter. Såsom 
Associerade kan Akademien invälja 50 inländske skicklige musik- 
idkare, äfvensom utmärkte instrumentfabrikanter; de Associerade få 
dock endast bevista Akademiens sammanträden, men ej utöfva någon 
rösträtt. 

Akademien har sammankomst en gång hvarje månad, med un- 
dantag af Juni, Juli och Augusti. 

Musikaliska Akademien åligger att befordra tonkonstens utveck- 
ling och odlande, dels genom behandling och utredning af frågor rö- 
rande musikaliska ämnen, dels genom ett Läroverk, der såväl theore- 
tisk som praktisk undervisning meddelas, dels ock, så vidt tillgån- 
garne medgifva, genom belöningars tilldelande för musikaliska arbe- 
ten af synnerlig förtjenst. Den har äfven att afgifva utlåtanden i 
frågor, som af Eongl. Maj:t till Akademien remitteras, och till em- 
betsmyndigheter meddela äskade upplysningar i ämnen inom Akade- 
miens verkningskrets, äfvensom examinera dem, som önska blifva 
Musik-Direktörer eller Musiklärare vid Universiteten, Militäre Korpser 
och Allmänna Elementarläroverk, Orgelbyggare samt Organister och 
Kantorer vid kyrkor och skolor, och för dem utfärda betyg. 

Akademiens embetsmän äro Sekreteraren, Kamereraren, Biblio- 
thekarien och Inspektören för Läroverket. Direktionen består af 
Prseses, Sekreteraren och Kameraren samt 3:ne andra ledamöter; 
den förvaltar penningemedlen, behandlar alla ekonomiska och ord- 
ningsmål samt bereder och afgifver till Akademien utlåtanden i frå- 
gor, som till Direktionen remitteras. Prceses, som har högsta lednin- 
gen af Akademiens angelägenheter, är Ordförande i Akademien och 
aess Direktion m. m.; hans vikarie är den inländske ledamot, som 
derom för tillfället anmodas Sekreteraren, som bör följa de märkli- 
gare företeelserna på tonkonstens område och sådant Akademien med- 
dela, är föredragande i Akademien, ombesörjer in- och utrikes bref- 
vexlingen, uppsätter expeditioner o. s. v. — Inspektor för Läroverket, 
hvilken väljes för 3:ne år, vakar öfver undervisningens oafbmtna 
gång och allt hvad dermed har gemenskap. 

Närmaste ledningen och uppsigten öfver Akademiens Läroverk, 
som benämnes Konservatorium och för hvilket Nådigt Reglemente ut- 



245 

• 

färdats d. 7 Dec. 1866, tillhör Läroverks-Kollegium och Läroverkets 
Inspektor. Konservatorium består af två af delningar, af hvilka den 
första^ som skall vara ett i musikaliskt hänseende fullständigt och 
efter det allmännas behof inrättadt Läroverk, består af två klasser, 
Organistklassen och Lirekiörsklassen, och den andra, som skall mot- 
svara en musikalisk högskola, likaledes utgöras af två klasser, nem- 
ligen den Theoretiska klassen oc\i den Praktiska )fc/ass(9«, hvarjemte för 
denna sednare afdelning finnes en s. k. Förberedande klass, i hvilken 
intagas elever, som icke önska vinna inträde i Organist- eller Direk- 
törs-klasserna och ej anses ega den skicklighet, att de kunna intagas 
uti andra afdelningens öfriga klasser, äfvensom sådana, htilka från 
sistnämnda klasser dit hänvisas för att undergå prof kurs. — Uti Or- 
ganistklassen, der elevernas antal ej må öfverstiga sextio, meddelas 
undervisning i harmonilära och sång samt på piano och orgel äfven- 
som i orgelverkets skötsel och vård. Uti Direktörsklassen, der elever- 
nas antal icke må öfverstiga fyratio, undervisas i harmonilära, grun- 
derna för kompositionsläran, musikens historia och esthetik, piano- 
spelning, elementar-, iör- och solo-sång, stråk- och blåsinstrumenters 
spelning, partitur-läsning, instrumentations- och anförare-kunskap samt 
stämningskonst. Uti andra afdelningens Theoretiska klass undervisas 
i harmonilära, komposition, instrumentation, partiturläsning, musikens 
historia och esthetik samt i Italienska språket, samt uti samma afdel- 
nings Praktiska klass i piano, orgel, sång, stråk- och blås-instrumenter 
samt harpa. Läroämnena i andra afdelningen äro beroende på ele- 
vens fria val, dock så att ingen eger undandraga sig undervisning i 
harmonilära samt musikens historia och esthetik, och att de lärjun- 
gar, som hafva valt sång till sitt hufvudämne, derjemte måste begagna 
sig af undervisning i Italienska språket samt i pianospelning uti för- 
beredande klassen. — Undervisningen i Konservatorium fortgår under 
vårterminen från och med d. 1 Febr. till d. 1 Juni och under höst- 
terminen från början af September till medlet af December. 

Musikaliska Akademiens Bibliothek är tillgängligt alla Lördagar 
kl. 12—2 midd. 

Det för ifrågavarande Akademi å 8:de hufvudtiteln uppförda 
statsanslag utgör 30,300 Kdr Rmt. 



K. Krigs-Vetenskaps-Akademien. 

Stiftad år 1796 under namn af Svenska Krigsmanna-Sällskapet, 
har berörde Akademi sedermera omorganiserats (med sitt nuvarande 
namn sedan 1804) och senast erhållit K. Stadgar d. 16 Sept. 1870. 
Dess ändamål är att främja Krigsvetenskaperna, följa deras utveck- 
ling och genom tryckta skrifter sprida kunskaper inom Arméen och 
Flottan. Den står, såsom öfrige Akademier, under Konungens eget 
beskydd. 



246 



• 



Akademien består af in- och utländske ledamöter, de senare af 
obestämdt antal. De inländske ledamöterne äro delade i 2:ne klasser. 
Till ledamöter af första klassen väljer Akademien dels bland sina 
ledamöter i andra klassen, dels utmärkte män utom Akademien. 
Den som i Svensk eller Norsk tjenst innehar Generals eller Amirals 
grad kan endast till ledampt af första klassen väljas; hvarjemte leda- 
mot af Akademiens andra klass, som till Generals eller Amirals grad 
befordras, derigenom blir, utan val, ledamot af första klassen. Leda- 
möter i andra klassen äro högst 120, neml.: 

i l:a afdelningen (för Krigskonst) 40. 

i 2:a d:o ( » Artillerivetenskap) 24. 

i 3:e d:o (» Befästningskonst) 10. 

i 4:e d:o ( » Topografi) 8. 

i 5:e d:o ( » Sjökrigsvetenskap) 20. 

i 6:e d:o ( » Krigsförvaltning, Krigslagfarenhet 

och Sjukvård) 14. 

i 7:e d:o ( » Matematik, Naturlära och Teknik) 4. 

Akademiens sammankomster hållas en i hvarje månad, med un- 
dantag af Maj — Augusti. Dess högtidsdag firas d. 12 Nov., årsdagen 
af Krigsmanna-Sällskapets första sammaSjomst år 1796. 

Akademien uppgifver årligen täflingsämnen och utdelar pris. Hon 
besörjer äfven utgifvandet på bestämda tider af sina Handlingar och 
en Tidskrift. 

Embetsmän äro 3: en Styresman (ombytlig hvarje år), en anan 
d:o (d:o) och en Sekreterare (vald för 5 år); dessutom finnas Före- 
dragande för hvarje af följande ämnen, nemligen taktik, artilleri, 
befästningskonst, topografi, sjökrigsvetenskap och krigsförvältning. 
Akademien har 3;ne Utskott: d) Gransknings-Vtskottety bestående af 
embetsmännen och Föredragandena samt 6 andre ledamöter, b) Re- 
daktions-Utskottet, som utgöres af Sekreteraren och särskildt valde 
ledamöter, samt c) Förvaltnings-Utskottet, i hvilket de 3 embetsmän- 
nen och 2:ne af Gransknings-lJtskottets ledamöter sitta. 

Från 4:de hufvudtiteln uppbär Akademien ett årsanslag af 2,000 
Rdr, och från 5:te d:o 300 Rdr. 



K. Samfundet för utgifVande af Hand-Skrifter 
rörande Skandinaviens Historia. 

Efter det redan år! 1815, hufvudsakligen genom Öfver-Kammar- 
herren Frih. Adolf Ludvig Stjernelds bemödanden, en Komité bildats 
för utgifvande af dittills otryckta handlingar angående Skandinaviens 
historia, omorganiserades år 1817 berörde Komité till ett Samfund, 
hvars Stadgar stadfästades genom K. Resolution d. 16 Jan. 1821. 
Med åtskilliga ändringar och tillägg äro dessa Stadgar ännu hufvud- 
sakligen gällande. 



247 

Samfundets ändamål är att af trycket utgifva sådana otryckta 
handlingar, som upplysa någon del af Skandinaviens historia. Anta- 
let ledamöter är bestämdt till 60, hvartill kommer ett obestämdt an- 
tal in- och utländske korresponderande ledamöter. 

Ordinarie sammankomster äro en gäng under hvardera af måna- 
derna Oktober — April; 12 Maj (Gustaf I:s födelsedag) är Samfundets 
högtidsdag. 

Embetsmän äro Ordföranden (årligen vald), Sekreteraren, biträdd 
af Amanuensen och Skattmästaren. 

Samfundet har utgifvit "Handlingar rörande Skandinaviens histo- 
ria'* 40 delar, jemte ett sårskildt band, innehållande register dertill. 
Från och med år 1861 har Samfundet ombesörit en ny fölidaf ofvan- 
nämnde urkundsamling, hvilken utgifves under titeln 'Historiska 
handlingar'*. Samfundet har äfven föranstaltat litgifning af 2: ne Sam- 
lingar af Instruktioner (för Landt-Regeringen och Civila förvalt- 
ningen). 



K. Vetenskaps-Societeteten i Upsala. 

Detta vetenskapliga samfund, det äldsta i Sverige, räknar sin 
stiftelse i Upsala från år 1710, hufvudsakligen genom Erik Benzelius 
<1. y. (död såsom Erke-Biskop 1743); dess äldsta handlingar utkom mo 
år 1720. Berörde Societets Statuter stadfästades d. 11 Nov. 1728. 
Såsom föremål för dess verksamhet bestämdes de mathematiska och 
fysikaliska vetenskaperna, fäderneslandets naturalhistoria och geografi 
samt Svenska språket och antiqviteterna. Utom Sekreteraren och 
Societetens, Hedersledamöter är antalet arbetande ledamöter bestämdt 
till 36, fördelade i 3 sektioner: den fysiko-mathematiska, naturhisto- 
risk-medicinska och historisk-arkeologiska. Societeten äger dyrbara 
natural-historiska samlingar. 



K. Fysiografiska Sällskapet i Lund. 

Stiftadt år 1773 och försedt med K. Stadfästelse år 1778, har 
detta Sällskap sina nu gällande Grundreglor sanktionerade d. 28 Nov. 
1862. Dess syfte är icke blott att vinna och utbreda kännedom af 
Skånes naturhistoria, utan äfven att utbreda och befrämja kännedo- 
men af naturen i dess helhet och i alla dess rigtningar. Antalet 
ledamöter är obestämdt. Ordförande väljes årligen, men Sekreterare 
och Skattmästare för fem år. 



248 

K. Vetenskaps- ocli Vitterliets-SainMllet i Göteborg. 

Detta Samhälle, organiseradt i början af Gustaf 111:8 regering, 
erhöll K. Sanktion d. 10 Aug. 1778. Dess ändamål är dels att arbeta 
i vetenskaper, som närmast befordra det stora samfundets bästa (eko- 
nomi, naturalhistoria, mathematik, kemi, fysik, anatomi, kameralve- 
tenskapen och den theoretiska delen af kommersen) samt att upp- 
odla vitterhet, hvarunder begripes historia, helst fäderneslandets och 
egentligen Göta Rikes, skaldekonsten, vältaligheten och kritiken, dels 
att med större och mindre belöningar uppväcka täflan bland idoga 
landsmän och uppmuntran för medborgare att befrämja och efter 
möjligheten fullkomna vetenskaper, konster och näringsfång. 

Ordförande ombytes ärligen. Samhällets högtidsdag är d. 24 Jan., 
Gustaf IILs födelsedag. 



K. Örlogsmanna-Sällskapet i Carlskrona 

stiftades är 1771 af E. Amiralitets-Eorpsen i Stockholm och installe- 
rades s. å. den 15 Nov. Sällskapet flyttade till Carlskrona är 1785 
och blef genom K. Brefvet d. 9 Maj 1805 "K. Örlogsmanna-Sållskap". 
Första delen af dess handlingar utkom år 1787. 

Sällskapets nuvarande Stadgar äro tryckta år 1861, men ej af 
Eongl. Maj:t stadfästade. Sällskapets bestämmelse uppgifves deruti 
vara att söka fullkomna alla delar af sjökrigsvetenskapen samt att, 
genom samlande och meddelande af gagneliga uppgifter, rön och för- 
bättringar, i allt hvad som rörer sjöväsendet befrämja fäderneslandets 
nytta. Det utgöres af Hedersledamöter (till obestämdt antal), arbe- 
tande ledamöter (40) och korresponderande d:o (till obestämdt antal). 
Ordförande väljes årligen, Ordningsman i6T 3 år och Sekreterare för 
obestämd tid. Högtidsdag är den 15 Nov., årsdagen af Sällskapets 
l:sta sammanträde. 



Bland Sällskap och Föreningar i öfrigt af litterärt, vetenskapligt 
eller artistiskt syfte märkas i Hufvudstaden: 

1) Svenska Fornskrifts-Sällskapet, för utgifvande af äldre hand- 
skrifter: dess stadgar utfärdade 1843; 

2) Svenska Läkare-Sällskapet, som började sin verksamhet 1808 
och har till ändamål dels att bilda en föreningspunkt mellan Läkare 
och Apothekare, dels att bidraga till den medicinska vetenskapens 
förkofran; 

3) Apotkekare-Societeten, bildande en förening mellan samtlige 
Apothekare i Riket, och stadföstad 1837, i syfte (bland annat) att 
befrämja den farmaceutiska vetenskapen och bereda närmare samband 
mellan dess idkare; 



249 

4) Svenska Trädgårds-Föreningen, stiftad 1832 att befordra en all- 
männare och mera vårdad trädgårdsskötsel i Sverige; 

5) Gariner-Sällskapet, stiftadt 1848; 

6) Sällskapet för itihemsk silkesodling, rekonstitueradt 1830; 

7) Pedagogiska Föreningen^ stiftad 1846, i ändamål att bereda till- 
fälle till ett lifligare utbyte af tankar och äsigter i ämnen rörande 
uppfostran och undervisning; 

8) Boktryckeri-Societeten, ingången mellan Sveriges Boktryckeri- 
och Stilgjuteri-ägare, till befordrande af boktryckerikonstens förkof- 
raa och utveckling; 

9) Konstföreningen, stiftad 1832, att väcka och underhålla ett all- 
männare och lifligare intresse för den bildande konsten och befordra 
dess bästa; 

10) Föreningen för Nordisk konst, 11) Mazérska Qvartettsällskapet, 
12) Musikaliska Konstföreningen, 13) Folksångföreningen, 14) Stockholms 
allmänna Sångförening, 15) Ingeniör s-Föreningen, 16) Sällskapet Idim. 

Till Sällskap och Föreningar i Stockholm af religiöst syfte höra 
(utom Svenska Bibel-Sällskapet, hvarom se nedan) födande: 

1) Samfundet Pro Fide et Christianismo, stiftadt 1771; 

2) Stockholms Prest-Sällskap, konstitueradt 1819; 

3) Svenska Missions-Sällskapet, stiftadt 1835; 

4) Stads- Missionen; 

5) Gustaf Adolfs-Föreningen; 

6) Evangeliska Fosterlands-Stiftelsen, m. fl. 



Antalet Tidningar och Tidskrifter i Sverige utgjorde vid slutet af 
år 1871 216, deraf i Stockholm utgåfvos 52. 



250 



Allmänna Kredit-, Pensions- och Försäk- 
rings-Anstalter. 

a) Kredit-Anstalter. 

Allmänna Hypo taks -Banken ooh Hypoteks- 

Förenlngame. 

Likasom Banker äro inrättade i ändamål (bland annat) att vara 
medlare mellan den låntagande afiTärsmannen och den långif vande 
kapitalisten, finnas s. k. Hypoteks-inrättningar såsom medlare mel- 
lan afTårsmannen och fastighetsägaren. Berörde inrättningars hufvud- 
ändamål kan anses vara att förvandla så stor del som möjligt af den 
sväfvande skuld, som hvilar pä jorden, till fonderad skuld. Den äld- 
sta Hypoteks-inrättning i Sverige var Kiks-Banken; demäst den af 
Bruksägarne. år 1833 bildade Hypoteks-Kassa (se härom nedan). 
År 183G tillkom Hypoteksföreningen mellan jordägare i Skåne, 1845 
Östgöta d:o mellan jordägare i Östergötland och Norra delen af Cal- 
mar län, 1846 Smalands d:o mellan jordägare i Småland, Halland. 
Blekinge och Skaraborgs samt Södra delen af Galmar län och Öland, 
1847 Mälareprovinsernas d:o mellan jordägare i Stockholms, Upsala. 
Södermanlands, Örebro och Westmanlands län, 1849 den särskilda 
Föreningen mellan jordägare i Örebro län, 1850 Wermlands d:o mel- 
lan jordägare i Wermland, 1851 Föreningen mellan jordägare i Gö- 
teborgs och Bohus samt Elfsborgs län, 1861 Föreningen mellan jord- 
ägare pä Gotland, 1861 likaledes Gefle-Dala Hypoteksförening och 
s. å. Norrlands Hypoteksförening. 

I ändamål att för de inom Riket bildade Hypoteksföreningar 
ombesörja all den upi)låning, som vore nödig för att åt dem bereda 
medel till de på årlig afbetalnins ställda lån, som af dem enligt 
fasställda grunder skola deras delägare tillhandahållas, inrättades 
genom K. Förordn. d. 26 April 1861 en Allmän Hypoteks-Bank i 
Stockholm. Denna Bank, hvilken af Rikets Ständer såsom grundfond 
erhöll 8 millioner Rdr i obligationer, organiserades under loppet af 
sommaren år 1861 och under Augusti månad s. å. kontraheraae Ban- 
kens Styrelse sitt första utländska lån. Enligt K. Kung. d. 7 Aug. 
1^63 bemyndigades Allm. Hypoteks-Banken att öfvertaga Riks-Ban- 
kens fordringar mot pant af inteckningar i egendom på landet. Del- 
ägare i Hypoteks-Banken äro alla Hypoteksföreninffar, som efter 
Bankens inrättande bildas, så ock de dessförinnan bildade för dädan- 
efter skeende upplåning. Styrelsen utgöres af 5 ledamöter, nemligen 



251 

en Ordförande förordnad af Kongl. Maj:t, en Vice-Ordförande tillsatt 
af Fullmägtige i Riksgälds-Kontoret och 3 ledamöter valde af Hypo- 
teksföreningarne. Revisionsberättelse öfver Hypoteks-Bankens ställ- 
ning och verksamhet skall årligen tryckas. 

Enligt senaste offentliggjorda redogörelse utgjorde de af all- 
männa Hypoteksbanken (åren 1861 och 1862) utrikes upptagna lån 
(ä 4J ^A?i tillsammans 22,931,900 Th. Pr. C:t, hvarå till sistl. års slut 
amorterats 385,900 Th., samt den inländska obligationsskulden (ä 5 
%) 52,919,000 Rdr Rrat. I svenskt mynt beräknades den förra jemte 
den senare amorteringsskulden vid sistl. års slut utgöra 113,041,666 
Rdr 59 öre. 
(Ang. Hypoteksföreningarnes finansiela ställning se Tab. Bil. 20.) 



Jem-Kontoret. 

Förslag till ett Jern-Kontors inrättande väcktes redan år 1743, 
ehuru man först från år 1745 kan da,tera Jern-Kontorets verksamhet. 
Dess första privilegium är af den 29 t)ec. 1747, och uti K. Br. d. 22 
Sept. 1752 fastställdes ytterligare denna inrättning, hvarvid Kongl. 
Maj:t tog Kontoret under sitt synnerliga nådiga hägn och värn, med 
försäkran att Bruksägarne skulle få sköta och vårda Jern-Kontoret 
såsom deras enskilda verk under fullkomlig och ofelbar säkerhet för 
allt tvång. Under åren 1766—1769 var imellertid Bruks-Societetens 
uteslutande dispositionsrätt pä flera sätt inskränkt, tills genom K. Br. 
d. 23 Okt. 1769 Bruks-Socfeteten återfick sina äldre rättigheter, i följd 
hvaraf nämnde Societet s. å. utfärdade Reglemente för Jern-Kontorets 
förvaltning. Nu gällande, af K. M:t utfärdade. Reglemente för Jern- 
Kontoret är af d. 20 Maj 1868. 

Jern-Kontoret, som tillhör de jernbruk, hvilka för smide i Kon- 
toret vunnit delaktighet och förvaltas under Öfverstyrelse allena af 
ägarne till dessa bruk eller Bruks-S ocie te ton, har till ändamål att, 
medelst försträckningar till Societetens ledamöter samt genom anslag 
eller annorledes i vetenskapligt eller tekniskt hänseende understödja 
och befrämja den inländska jernhandteringen. Jern-Kontorets ange- 
lägenheter handhafvas af en Styrelse, som sammanträder i Stockholm 
och består af fem fullmäktige och fem e. o. fullmäktige, hvilka Bruks- 
Societeten inom' sig utser. Desse, såväl som Kontorets tjeustemän, 
åtnjuta af Kontorets fonder dels honorarier, dels löneförmåner. Dess- 
titom har Bruks-Societeten anslagit medel såväl till Bergs-Skolan i 
Stockholm samt Bergs- elementarskolorna i Filipstad och Falun, som 
till aflöning åt nedannämnde, på indragning ställde, stater vid jern- 
verken i landsorten och arvoden åt Eleverne dervid, nemligen: . 

1) Metallurgiska Staten, bestående af 5 Direktörer, 4 Stipendiater 
och 4 s. k. Smidesverkmåstare m., m. år 1856 bildad genom för- 
ening af förutvarande Masmästare- och Smedsmästare-Staterna, samt 



252 

2) Mekaniska Staten, som f. n. har blott en elev. 

Bruks-Societeten samlas till ordinarie allmänt sammanträde hvart 
3:dje år i Maj eller Juni månad, för att besluta om Jern-Kontorets 
angelägenheter. 

Jern-Kontorets kapital utgjorde vid 1871 års slut 4,827,181 Rdr 
21 öre; årets inkomster voro 240,548 Rdr 66 öre och utgifterna 173,778 
Rdr 31 öre. 



Hypoteks-Kassan för Bruksägare. 

I ändamål att, på för långifvare och låntagare billiga vilkor, be- 
reda utvägar till låns erhållande mot inteckning i bruksegendom, och 
att dymedelst bidraga till Bruksidkares nytta och förkofran, stiftades 
ifrågavarande Hypoteks-inråttning år 1833 och erhöll K. Stadfåstelse 
å sitt Reglemente d. 10 Aug. s. å. — Förnyadt K. Reglemente utfår- 
dades d. 16 Maj 1835, hvaruti dock sedermera flera ändringar vid- 
tagits. ^, ^ 

Grundfonden för Bruksägares Hypoteks-Kassa är bildad genom 
aktier. Hvarje ägare af jernbruk, masugn eller jernmanuf akturverk, 
som genom aktieteckning i Kassan är delägare, är till lån af Hypo- 
teks-Kassan berättigad i den ordning och på de vilkor Reglementet 
bestämmer. Aktieägarne samlas till ordinarie bolagsstämma vid samma 
tid som Bruks-Societeten (se Jern-Kontoret). Vid hvaije bolagsstämma 
utses 5 ledamöter att utgöra en Direktion, som förvaltar Hypoteks- 
Kassans angelägenheter och äger att inom sig utse Ordförande. Hy- 
poteks-Kassans rörelsekapital bestämdes år 1835 till 9 millioner Rdr 
Rmt, men höjdes år 1839 till 14 millioner samma mynt. 

Antalet af amorteringslån, för hvilka Hypoteks-Kassan har in- 
teckningar i bruksegendomar, utgjorde vid 1871 års slut 153. — Vid 
samma tid utgjorde Hypoteks-Kassans tillgång 6,242,085 Rdr 94 öre 
och dess skuld, aktiekapitalet 624,000 Rdr inberäknadt, 5,867,314 Rdr 
31 öre. 



■ 

b) Pensions-Anstalter. 
K. Arméens Pensions-Kassa. 

Under denna benämning inrättades, år 1756 en allmän pensions- 
anstalt för hela Arméen, i ändamål att efter vissa bestämda grunder 
lemna underhåll åt de Arméen tillhörande Militäre och Civile em- 
bets- och tjenstemän, då de antingen vid en gifven ålder, eller efter 



2f>a 

erhållna svårare blessurer, gått ur tjenst. Denna Pensions-Kassa er- 
höll sitt första Reglemente d. 10 Jan. 1757; det senast utfärdade är 
af d. 13 Juni 1865. Arméens Pensions-Kassa står under styrelse af 
Armé en genom Krigsbefälet (samtlige Generalspersoner och Chefer 
för de i Kassan delägande Regementen och Korpser äfvensom valde 
Fullmägtige af Ryttmåstare- och Kaptens-graden) eller Arméens Full- 
mägtige (2:ne valde Generalspersoner — utom Ordföranden — samt 
valde ombud från samtlige delägande Regementen och Korpser), 
hvilka hvart tionde år sammanträda i hufvudstaden. Vid detta sam- 
manträde Yäljes, bland annat, den Direktion, som äger den närmare 
förvaltningen af Kassan och som består af en Ordförande (af minst 
Öfverste-grad) samt 4 Direktörer (alla Officerare, deribland minsten 
afskedad och minst en i tjenst varande); denna Direktion förvaltar 
dessutom, enligt Krigsbefälets eller Arméens FuUmä^iges förord- 
nande, den i ändamål att inlösa och amortera alla ofhcersackorder 
inom Arméen bildade "Arméens Ackords-Amorterings-fond". 

Pensionerna från Arméens Pensions-Kassa äro fördelade i 12 
klasser, och utgå med högst 2,400 samt- minst 75 Rdr Rmt. Särskiidt 
äro pensionerna för Gotlands Nationalbeväring och Wester-Norriands 
Beväringsbataljon fördelade i 8 klasser från 75 till 750 Rdr. 

Pensions-Kassans inkomster utgöras dels af ordinarie statsanslag 
å 9:de hufvudtiteln till belopp af 70,219 Rdr 50 öre, hvartill komma 
2:ne extra stat^-anslag å tillsammans 380,000 Rdr årligen, dels af rän- 
tor ä Kassa iis kapitalfond, dels af influtne afgifter af delägarne m. 
m. — Antalet pensionärer utgjorde Mars 1872 1,073, med en pensions- 
summa af 464,987 Rdr 50 öre. Samtlige inkomsterna för år 1870 ut- 
gjorde 529,195 Rdr 11 öre och utgifterna 505,666 Rdr 97 öre. Kas- 
sans kapitaltillgång (utöfver skulderna) vid samma års slut var 
3,747,794 Rdr 38 öre. 

I samband med Arméens Pensions-Kassa står en äfvenledes af 
nämnde Kassas Direktion förvaltad "Enke- och Pupill-kassa" (grun- 
dad 1817), hvars tillgångar (utöfver skulder) vid 1870 års slut ut- 
gjorde 703,756 Rdr 96 öre; hvarjemte finnes såsom "Pensionsstat för 
Militäre embéts- och tjenstemäns samt Under-Officerares enkor och 
barn" en summa anslagen, stor 37,500 Rdr årligen, hvilken pensions- 
stat (inbegripen i ofvanberörde ordinarie anslag å 9:de hufvudtiteln) 
jemväl står under bemälde Direktions förvaltning. 

Till pensioner eller s. k. gratialer för afskedadt manskap af Ar- 
méen är afsedd den under K. Arméförvaltningens vård ställda s. k. 
Wadstena Krigsmanshuskassa (se K. Arméförvaltningen). — Sedan 
det fordna Brigittinerklostret i Wadstena redan på Riksdagen år 1527 
blifvit förklaradt för Kronans egendom, lät nemligen Gustaf II Adolf 
derstädes inrätta ett Invalid- eller s. k. Krigsmanshus, som erhöll 
icke obetydliga donationer. Detta Krigsmanshus indrogs 1783, då — 
med undantag af de redan förut åt Arméens Pensions-Kassa anslagne 
3 af inkomsterna — öfriga medel och fonder förvandlades till den 
ofvannämnde Wadstena Krigsmanshus-Kassa. 



254 
* 

K. Amiralitets-Krigsmans-Kassan 

grundades redan d. 1 Juni 1642, erhöll Reglemente af K. Amiralitets- 
Kollegium 1681 och Kongl. Reglemente d. 28 April 1696. Nu gäl- 
lande Reglemente är dateradt d. 26 Okt. 1838, hvaruti ändringar vid- 
tagits d. 2 Febr. 1856 m. fl. 

Ifrågavarande Kassa, tillkommen och grundlagd . genom enskilda 
sammanskott af Amiralitets-Staterna och sedermera understödd med 
donationer, är ämnad att understödja Flottans Stater, deras i fäder- 
neslandets tjenst förlamade, vanföre blifne, gamle och orkeslöse em- 
bets- och tjenstemån samt betjente, deras enkor och oförsörjda barn, 
jemte Lots- och Fyrings-Staterna, samt all gemenskap vid Flottan. 
Den är delad i 2:ne fonder. Pensionsfonden och Enke- eller Gratial- 
fonden, och afgifvas särskilda redogörelser årligen för hvardera. Kas- 
san förvaltas af en Direktion i Carlskrona. - bestående af Befälhaf- 
vande Amiralen såsom Ordförande, en föredragande Civil-ledamot 
(utnämnd af Kongl. Maj:t) samt 3:ne af Flottans samtliga Stater vid 
båda stationerna valde ledamöter. Af Pensionsfonden bestridas utgif- 
ter till pensioner åt Flottans och Lotsverkets embets- och tjenstemän 
samt betjente enligt Reglementet, äfvensom till gemenskapen vid 
Flottan; djessutom löner och arvoden åt Kassans tjenstepersonal samt 
nådar eller begrafningshjelp efter alla med döden afgående pensio- 
närer samt de af Kassans tjenstemän, som dertill äro berättigade. 
Samtlige pensionärer vid. 1871 års slut utgjorde 1,655 och pensions- 
beloppet steg till 209,913 Rdr 91 öre. 

Af Enke- eller Gratial-fondens medel utdelas 1) gratialer till en- 
kor och oförsörjda barn efter Flottans och Lotsverkets alla embets- 
och tjenstemän samt betjente, och 2) nådegåfvor till dem af gemen- 
skapens enkor, hvilkas män genom vådliga händelser under tjen^te- 
utöfning tillsatt lifvet. Antalet gratialister vid slutet af år 1871 ut- 
gjorde 737, med ett gratialbelopp af 82,373 Rdr 86 öre. 

Kassan uppbär ett årligt Statsanslag samt 2 extra anslag å till- 
hopa 113,000 Rdr. 



K. Givil-Statens Pensions-Inrättning. 

Den Statens tjenare tillkommande rätt till understöd på äldre 
dagar är mycket gammal. K. Resolutionen d. 23 Sept. 1688 stadgade, 
att tjenstemän, som af ålderdom och sjukdom vore urståndsatte att 
sköta sina tjenster, det oaktadt skulle vara försäkrade om oafkortadt 
bibehållande af lön och öfriga tjensteförmåner. Vid 1809—1810 årens 
Riksdag blefvo pensionsbeloppen för de Civile embets- och tjenste- 
män, hvilka efter uppnådda 70 år (i vissa fall 65 år) enligt Cirkulär- 
brefvet d. 13 Mars 1770 erhållit afsked med fulla lönen i pension, 



. 255 

uppförde å Riks-Staten på en särskild afdelning, benämnd "Allmänna 
Inaragnings-Staten", som sedermera öfverflyttats på Riks-Statens 9:de 
hufvudtitel. 

Utom denna Statens allmänna skyldighet i fråga om underhåll af 
ålderstigne och sjuklige Embets- och Tjenstemän, finnes i likartad 
syftning en särskild "Pensions-Inrättning för Civil-Staten". Grunden 
härtill lades genom K. Kung. d. 29 Juni 1798, då ett anslag af 15,000 
Rdr beviljades till pensionering af Civile tjenstemän; Reglemente för 
ifrågavarande Pensions-Inrättning utfärdades dock ej förr än den 15 
Nov. 1826, hvarefter utdelandet af pensioner började med år 1830. 
Nu gällande Reglemente är dateradt d. 30 Okt. 1868. Inrättningens 
inkomster utgöras dels af räntor, dels af statsanslag och dels af del- 
ägarnes afgifter. — Delägarne sammanträda i Hufvudstaden hvart 
5:te år genom valde Fullmägtige. Pensions-Inrättningen förvaltas i 
öfrigt af en Direktion, bestående af en Ordförande (förordnad af K. 
M:t), en Öfver-Kommissarie (d:o) och 3:ne valde Ledamöter. 

Af bemälde Direktion förvaltas ock: a) Civil-Statens Allmänna 
Enke- och Pupill/ond^ som å 9:de hufvudtiteln årligen uppbär ett an- 
slag stort 45,000 Rdr Rmt, mot uppfyllande af den pensions-skyldig- 
het, som jemlikt K. Kung. d. 29 Juni 1798 förut i detta hänseende 
ålegat Statsverket, och b) Civil-Statens Enskilda Enke- och Pupillfond, 
hvars inkomster hufvudsakligen utgöres af dels de afgifter, som del- 
ägarne i Civil-Statens Pensions-Inrättning äro pligtige att erlägga, 
dels understöd af bemälde Pensions-Inrättning. 

Alla till Rikets Civil-Stat hörande embets- och tjenstemäns i fat- 
tigdom efterlemuade enkor och barn äga att, utan afseende dera om 
mannen eller fadren varit i Pensions-Inrättningen delägare, undfå 
pension af Allmänna Enke- och Pupillfonden, efter hvad i särskildt 
Reglemente af d. 30 Okt. 1868 närmare bestämmes. Af Enskilda 
Enke- och Pupillfonden åter lemnas till enkor och barn efter delägare 
pensioner, enligt berörde Reglemente. 

Under Direktionens för Civilstatens pensionsinrättning förvaltning 
äro jemväl ställda följande donations-fonder, neml. Filénska donations- 
fonderna, med Kapitalbehållning vid 1871 års utgång af 139,507 Rdr 
50 öre, hvarå Kongl. Maj:t årligen utdelar räntan såsom understöd 
till afskedade civile embets- och tjenstemän samt enkor och barn 
efter sådane; af Tunelds donationsfond, vid 1871 års slut 50,311 Rdr 
77 öre; Törngvists d:o d:o, 27,889 Rdr 63 öre; Isbergs d:o d:o, 37,652 
Rdr 38 öre; Langs d:o d:o, 7,686 Rdr 93 öre; Elstedts d:o d:o, 4,500 
Rdr; af "en gammal tjenstemän'* do7ierad fond d:o, 28,585 Rdr 45 öre 
och K. Göta Hofrätts Pensionsfond d.o, 4,445 Rdr 93 öre. 

Från 1867 års början är med Civilstatens Enskilda Enke- och 
Pupillfond förenad en Kapital- och Lifränte-försäkringsanstalt, hvars 
ändamål, jemlikt Kongl. Maj:ts Nådiga Reglemente af d. 31 Aug. 
1866, med deri genom K. Kung. d. 30 Okt. 1868 gjorda ändringar, är 
att emottaga och förkofra frivilliga insatser, för att antingen åt söner 
efter delegare i Civilstatens Enke- och Pupillfond samla Kapital, till 
betalning på en gång eller vid vissa på förhand bestämda tider, eller 



256 

ock åt sådane delegares hustrur och döttrar bereda årlig utdelning 
<s. k. lifränta) att utgå från viss bestämd ålder (40 år), allt beroende 
af pensionerna å nämnde fond. Såsom utdelning till insättarne i 
Kapital- och Lifrän te-försäkringsanstalten är afkastningen af förbe- 
mäida af Tunelds och Törnqvists donationsfonder anvisad. Delegarne 
i denna anstalt voro vid 1871 års utgång 681, och Kapitalbehållnin- 
gen 292,971 Rdr 94 öre. 

Antalet delegare i Civilstatens pensionsinrättning utgjorde vid 
1871 års slut omkring 3,000, och antalet pensionstagare 2,164, deraf 
å tjenstemannafonden 115 afskedade civile embets- och tjenstemän 
samt vaktbetjente med 109} pensioner å tillsammans 42,686 Rdr 6 
öre: k Enskilda Enke- och Pupillfonden 1,087 pensionstagare med 844? 
pensioner å tillsammans 196,^6* Rdr 85 öre, samt å Jllmänna Enke- 
■och Pupillfonden 943 d:o, med pensioner till sammanlagdt belopp af 
51,681 Rdr. Af de särskilda donations-fonderna utgingo vid samma 
tid 19 pensioner å tillsammans 2,630 Rdr 83 öre, så att samfälda be- 
loppet af de vid 1871 års slut utanordnade pensioner uppgick till 
^283,336 Rdr 28 öre. 

Behållningen å Tjenstemannafonden utgjorde vid 1871 års utgång 
4,984,258 Rdr 16 öre, å Enskilda Enke- och Pupillfonden 282,300 Rdr 
48 öre, och å Allmänna Enke- och Pupillfonden 52,614 Rdr 67 öre. 
Med tillägg af de särskilda donations-fonderna utgjorde alltså total- 
behållningen 5,480,245 Rdr 40 öre. 

Af Statsmedel utgår till Civilstatens pensionskassa årligt anslag 
af 105,471 Rdr (inberäknade ofvanberörda 45,000 Rdr till Allmänna 
Enke- och Pupillfonden, äfvensom belöpande ersättning för vakans- 
•och liggetidsbesparingar). 



Folkskolelärames Pensions-Inrättning. 

Denna inrättning grundlades genom K. Förordn. och Reglemente 
af d. 30 Nov. 1866. Utom det af Rikets Ständer anvisadef grundka- 
pital, 101,940 Rdr, iemte 78,060 Rdr af uppkommen besparing ä för 
tolkundervisningen beviljade anslag, och vilkorligen jemväl de för 
pensionsinrättningarne i Linköpings och Hernösands stift anslagne 
medel, bestå inrättningens inkomster uti stadgade afgifter till pen- 
sionsfonden, årligt Statsanslag 30,000 Rdr, och ränteafkastningen af 
inrättningens tillgångar. Pensionsafgiften, som skolområde och skol- 
distrikt äro skyldige att till pensionsinrättningen erlägga, ni^ör 4 % 
årligen af den lön, för hvilkeii med afseende å lärares pensionering 
-delaktighet i inrättningen vunnits. Pensionsrätt tillkommer, under 
stadgade vilkor, hvarje examinerad och antagen lärare vid högre 
folkskola, äfvensom hvarje examinerad och vederbörligen antagen or- 
dinarie folkskolelärare. Qvinna, som innehar lärarebefattning och 
för hvilken pensionsafgift bör utgå, är till pension lika berättigad. 



257 

— Inrättningen förvaltas af en Direktion, som har sitt säte i hufvud- 
staden och består af en Ordförande samt två Ledamöter, hvilka af 
Kongl. Maj:t förordnas. 



Svenska Handels-Flottans Pensions-anstalt. 

Stiftelse-urkunden för deniia anstalt är K. Kung. d. 29 Jan. 1864. 
Grunden är lagd medelst den uti K. Reglementet d. 30 Mars 1748 
Kofferdiskeppare och skeppsfolk tillförsäkrade s. k. föring, hvarför 
vederlag ingår i det förslagsanslag af 78,000 Rdr, hvilket såsom bi- 
drag till pensionsanstalten blifvit beviljadt att af tullmedlen direkte 
utgå, 

Befälhafvare, Styrmän och annat sjöfolk å Svenska till utrikes 
fart använda segel- eller ångfartyg, äfvensom machinister och eldare 
å ångfartyg, kunna förvärfva delaktighet i denna pensionsanstalt. 
De indelas med afseende å pensionsbeloppet i fyra klasser å 160, 120, 
100 och 60 Rdr. Pensionernas antal skall författningsenligt vara 101) 
i hvardera af de 3 första klasserna och 654 i den 4:de, men utgör 
f. n., med särskildt tillstånd, 160 i l:a, 138 i 2:a och 136 i 3:dje. 
Pensionsanstalten förvaltas af en Direktion, som har sitt säte i Stock- 
holm, bestående af en Ordförande och 2 Ledamöter, som af Kongl. 
Maj:t förordnas. Behållningen vid 1871 års slut var 256,104 Rdr 
60 öre. 



Allmänna Enke- och Pupill-Kassan. 

Äldsta Reglementet för denna Kassa utfärdades d. 23 Febr. 1784. 
det nu gällande är af d. 21 Dec. 1871. 

Hvarje välfrejdad Svensk man, gift eller ogift, som ej uppnått 
(JO.år, af hvad stånd och vilkor som helst, kan åt enka eller oarn 
vinna delaktighet i denna Enke- och Pupill-Kassa, hvars Styrelse ut- 
göres af 12 Fullmägtige eller Direktörer, som Kassans intressenter 
eller delägare bland sig utvälja. — Delägarne sammanträda årligen i 
Maj eller Juni för Öfverläggning och beslut angående Kassans ange- 
lägenheter. 

Delägarne i Kassan utgjorde vid 1871 års slut 567. Kassans be- 
hållna kapital vid samma tid belöpte sig till 4,955.872 Rdr, deraf å 
Delägarefonden 1,924,151 Rdr, å Pensionsfonden 1.313,924 Rdr, å 
Kassafonden 1,588,308 Rdr och å Reservfonden lOO.ÖOO Rdr. Åter- 
stoden utgjorde öfverskottsmedel. Det under år 1871 utgifna pen- 
sionsbelopp steg till 115,976 Rdr 74 öre. 



Stat. Handbok. 17 




258 



c) FörsäkriDgs- Anstalter. 

Allmänna Brandförsäkrings- Verket för Byggnader 

å Landet. 

Allmänna Brandförsäkrings- Verket stiftades år 1782 men inne- 
fattade till en början både land och stad. Städemes Brandstods- 
Bolag skiljde sig derifrån först år 1828. Dess nuvarande Reglemente 
är af d. 4 Okt. 1870. Direktionen har sitt säte i Stockholm och ut- 
göres af en Ordförande (förordnad af Kongl. Maj:t) samt fyra Leda- 
möter, valde af delägarne ä bolagsstämma. En särskild Assarans- 
Intendent handlägger alla försäkringsärenden samt hvad dermed äger 
gemenskap. Allmänna Brandförsäkrings- Verket meddelar äfven lån 
mot pant af jordegendom, hvars åbyggnad år i Verket försäkrad. 
Allmän bolagsstämma hålles årligen i Maj månad. 



Städemes Allmänna Brandstods-Bolag. 

Detta Bolag, som utbröts från Allmänna Brandförsäkrings- Verket 
år 1828. har till ändamål att mot brand försäkra hus och byggnader, 
belägna i stad, å stads grund eller jord, äfvensom i köping. Styrel- 
sen (i Stockholm) består af 3 Ledamöter, deraf Kongl. Maj;t förord- 
nar en (Ordföranden) och Bolaget väljer de öfriga. I hvarje kom- 
mun, der egendom finnes, för hvilken delaktighet i bolaget blifvit 
vunnen eller sökes, bör finnas en särskild s. k. Brandstods-Komité. 
hvars Ledamöter, utom i Stockholm, väljas af vederbörande kommu- 
nalstyrelse, magistrat eller deremot svarande myndighet. Bolags- 
stämma hålles i Stockholm hvartannat år i Juni månad. — Xu gäl- 
lande Reglemente år dateradt d. 4 Dec. 1868. 



Stockholms Stads Brandförsäkrings-Kontor. 

Inråttadt redan år 1746, har detta Kontor sitt Reglemente utfår- 
dadt d. 19 Dec. 1807. Dess Styrelse utgöres af 100 mån (25 af Rid- 
derskapet och Adeln, 25 Ståndspersoner, 25 af det handlande Borger- 
skapet och 25 af s. k. Embetena), hvilka. bland annat, utse en sär- 
skild Direktion af 8 ledamöter (2 af hvarje klass). — Från Kontorets 
kassa äger lån rum mot inteckning i fast egendom. 



259 



Städernes Bolag till försäkring af Lösegendom 

i Jönköping. 

Detta Bolag stiftades 1842 och erhöll senast d. 4 Juni 1869 Re- 
glemente. Dess verksamhet sträcker sig till Rikets Städer och Kö- 
pingar samt andra Kommuner, der ordnad Styrelse samt byggnads- 
ordning, brandordning, brandvakt och tillräcklig, ändamålsenlig, brand- 
redskap finnes. Styrelsen bestående af 5 Ledamöter, valde å bolags- 
stämma, har sitt säte i Jönköping. I hvarje Stad skall finnas en af 
Stadsfullmäktige eller allmän Rådstuga vald Brandstods-Komité. I 
Köpingar och andra Kommuner, der Bolaget meddelar försäkring, 
utses Komité vid .Kommunalstämma. - Bolaget håller stämma i Juni 
månad hvartannat år. 



Stockholms Stads Brandstods-Bolag till försäkring 

af Lösegendom, 

Ifrågavarande Brandstods-Bolag stiftades år 1843 och erhöll samma 
år d. 25 Okt. sitt Reglemente, som dock sedandess undergått flerfal- 
diga modifikationer. Bolagets ärenden skötas dels af Bolagsstämman, 
som årligen hålles i Januari månad, dels af 60 Deputerade såsom' 
Bolagets Öfverstyrelse, dels slutligen af en 5-manna Direktion, utsedd 
af berörde Deputerade. 



Förenämnda Försäkrings-Bolags finansiela ställning sistl. år (det 
sistbemålda d. V2 d. å.) var följande: 

Behållning. Ansvarssumma. 

Rdr. Rdr. 
Allmänna Brandförsäkrings-Verket .. 4,848,996: 09. 60,719,753: 55. 
Städernes Allmänna Brandstodsbolag 2,779,256: hi. 142,494,766: 76. 
Stockholms Brandförsäkrings-Kontor 9,880,684: 12. 155,659,526: 04. 
Städernes Bolag till försäkring af lös- 
egendom (uppg. sakn.) 45,599,080: — 

Stockholm? Brandstods-Bolag till för- 
säkring af d:o 527,647: 37. 79,852,700: — 

" S:a 484,325,826: 35. 

Försäkrings-Bolaget Skandia, stiftadt i Stockholm 1855, hade vid 
1871 års slut en ansvarighetssumma för brand, stor 267,027,205 Rdr. 
— Uti Brand- och LiffÖrsäkrings-Bolaget Svea, som bildades i Göte- 
borg 1866, med tecknadt kapital af 10 millioner Rdr, var brandför- 
säkringsbeloppet sistl. år 315,305,014 Rdr. Dessutom finnas i hvarje 



260 

af Eikets län särskilda Bratidstods-Bolag, hvilkas verksamhet år in- 
skränkt till visst mindre område, län, stad, härad, socken p. s. v. 

Sammanlagda försäkrings-värdet af all Svensk egendoöi, fast eller 
lös, som vid 1865 års slut var mot brand försäkrad i Svenska bolag, 
beräknas (i Statistiska CentralrByråns Sammandrag af Läns-Styrel- 
sernas Fenvlirsberättelser (1861—1865) till omkring 1,500 millioner 
Edr Rmt. Försäkringsvärdena, för hvilka lösegendom, hus och bygg- 
nader jp« landet år 1858 voro uti Länens Brandstods-Bolag samt All- 
männa Brandförsäkrings-Verket för landet till försäkring antagna, 
uppgifvas af Finans-Komitén till 707,664,632 Kdr. 

Af utländska brandförsäkringsbolag hafva, så vidt veterligt är, 17 
agenturer i Sverige (11 Engelska, 3 Tyska, 2 Norskaoch 1 Schweiziskt). 



Bland öfriga Försäkrings-anstalter förekomma: 

a) Sjöförsäkrings-holag, — i Stockholm: Neptunus, Stockholms 
Sjöförsäkrings- Aktiebolag samt återförsäkrings-aktiebolagen Poseidon, 
Freja och Bore; — i Göteborg: Gauthiod, bildadt 1863 medettteck- 
nadt kapital af 600,000 Rdr, Göteborgs enskilda Sjöassurans-förening. 
Göteborgs och Bohus läns Sjöassurans-förening, Sjöförsäkrings-aktie- 
bolaget Norden och Göteborgs reassurans-aktiebolag; — i Gefle: en 
Sjöassurans-förening; — i Hernösand: Norrlands Sjöassurans-förening. 
hvartill komma Koslagens d:o, Galmar läns och Blekinge d:o samt 
Kullens enskilda d:o. 

Dessutom idka, så vidt kändt är, 10 utländska (4 Norska, 3 En- 
gelska och 3 Tyska) Sjöförsäkrings-bolag affärer i Sverige. 

b) Bänte- och ka^pital-försäkrings-anstalter — i Stockholm, Göte- 
borg, Linköping, Jönköping, Lund och Örebro m. fl., alla för större 
eller mindre- delar af riket; 

c) Lifförsäkrings-anstaiter — i Stockholm: Skandia (stiftadt 18^) 
och Nordstjernan (stiftadt 1872); — i Göteborg: Svea (se ofvan)stif- 
tadt 1866, hvarförutom det kända antalet af utländska Lifförsäkrings- 
bolag, som i Sverige hafva agenturer, uppgår till icke mindre ån 24 
(af hvilka 17 Engelska, 4 Tyska, 1 Norskt, 1 Danskt och 1 Franskt). 

d) Föreningar till försäkring mot farsoter hos kreatur, i flera län. 



Spar-Banker, 

Kapital- 
Antal. Antal. tillgång. 
Banker. delägare. Rdr Rmt. 

Är 1834 3L 22964. 2,333,536. 

» 1840 53. 48,445. 5,212,240. 

» 1845 60. 64,170. 7,772,825. 

» 1850 82. 100,194. 12,934.180. 



261 

År 1855.. 105. 154,229. 22,095,552. 

» 1860 146. 200,932. 29,093,261. 

» 1865 186. 244,726. 35,983,636. 

« 1869 222. 309,526. 51,108,647. 

Af delägarne under år 1869 insatt belopp utgjorde.... 13,825,404. 
Tillkomne nye delägare 44,952. 

I Stockholms Stads Sparbank utgjorde år 1871 beloppet af in- 
satte medel 2,548,815 Rdr 25 öfe, lemnade i 62,156 insättningsposter, 
och af uttagne medel 1,597,387 Rdr 99 öre uti 15,154 poster. De för 
samma år delägarne tillgodoforde räntor utgjorde h ^ % 401,267 Rdr 
5 öre. Antalet delägare uppgick vid 1871 års utgång till 47,294, så 
att byar tredje invånare i Stockholm var delägare i denua Sparbank. 
Delägarnes behållning utgjorde vid samma tia 9,158,467 Rdr 22 öre 
samt Sparbankens enskilda fond 561,099 Rdr 62 öre. För hela riket 
motsvarade antalet sparbanksdelägare 1840 1 på 65 invånare, år 
1850 1 på 35, år 1860 1 på 21, år 1865 1 på 17 och år 1869 1 på 13. 
Medelvärdet af delägarnes innestående behållning var vid sistnämnde 
års slut 152 Rdr 26 öre. 



262 



Allmänna Välgörenhets-Inrättningar och 

Fromma Stiftelser. 



K. Patriotiska Sällskapet. 

Detta Sällskap, inrättadt år 1767 i samband med det redan be- 
stående Sällskapet Pro Patria af Presidenten E. Carleson, hade till 
ändamål att utsätta prisfrågor till besvarande i ämnen, som gagnade 
Eikets handel, åkerbruk och öfriga näringar samt uppmuntra konst- 
närer och idoga låndthushållare. Det utgaf särskilda handlingar åren 
1770—1777, men skiljdes till följd af uppkommen misshällighet — 
snart från Sällskapet Pro Patria, samt erhöll såsom ett särskildt 
Sällskap Kongl. sanktion å sina Grundreglor d. 12 Febr. 1772. Un- 
der en lång följd af år (Sept. 1776—1813) utgaf det sedermera "Hus- 
hållnings-Journal" och "Ny Journal uti Hushållningen", men blef 
genom Kongl. Landtbruks-Akademiens och Länens Hushållnings-Säll- 
skaps stiftande af mindre vigt för landtbruket än fordom. Enligt 
Patriotiska Sällskapets nu gällande Grundreglor af d. 8 Juni 184f» 
har det till föremål att medelst spridande af nyttiga upplysningar uti 
allmänna hushållningen befrämja för Kiket gagneliga näringars upp- 
komst och förkofran och att, i mån af tillgångar, genom utdelande 
af belöningar för berömliga gerningar och företag samt för nyttig 
verksamhet och flit hos de arbetande folkklasserna på landet och i 
städerna juppmuntra och befrämja nation al-idoghetens tillväxt och en 
sann medborgerlighets utöfvande. Antalet ledamöter är oinskränkt. 
Belöningar utdelas, bland annat, för odlingsflit, långvarig tjenst, bama- 
undervisning, nyttig verksamhet i allmänhet o. s. v., äfvensom brand- 
stodsmedel till brandskadade, m. m. 



Kongl. Sällskapet Pro Patria. 

Sällskapets Pro Patria påstås leda sin upprinnelse från det gamla 
Svenska Landtgillet, som år 1766 förändrades till ett Ordenssäilskap 
under benämning Svenska Patriotiska förbundet. Svenska Landt- 
Orden och Sällskapet Pro Patria. Efter skiljsmessan från Patriotiska 
Sällskapet blef välgörenheten dess syftemål. Det erhöll "Kongl." 
namn och ställdes under Kongl. Maj:ts beskydd d. 1 N^ov. 1798; dess 
senast fastställda Grundreglor äro af d. 29 April 1853. Ifrågavarande 
Sällskap har f. n. till föremål att upprätthålla och — om möjligt — 



263 

utvidga sina barmhertighets-stiftelser, BarnbÖrdshuset "Pro Patria" 
och den dermed förenade försörjningsanstalt for späda inom samma 
hus födda barn, samt cenom utdelande af medaljer och jetoner upp- 
muntra och belöna medborgerliga dygder och förtjenster, oegennyttiga, 
ädla och gagnande gemingar, äfvensom trohet och flit hos de tje- 
nande folkklasserna så i städerna som på landet. — Antalet ledamö- 
ter är obestämdt. Är 1870 begagnades barnbördshuset af 122 barna- 
föderskor, deraf 24 afeiftsfritt. Från dess inrättande till 1870 års 
slut hafva derstädes blifvit framfödde 12,733 barn. Sällskapets kapi- 
taltillgång vid 1870 års slut utgjorde 73,462 Rdr 82 öre, hvartill kom 
den utaf framlidne Grefve C. A. D. Gyllenborg donerade fond till 
gratifikationer åt gamla, och orklösa tjenare efter långvarig och tro- 
gen tjenst .8,006 Rdr 28 öre. 



Konungens Hospital. 

Stockholms Stads Borgerskap och Magistrat anslogo, till glädje- 
betygelse öfver Konung Gustaf IV Adolfs ingångna myndighetsår d. 
1 NoY. 1796, Borgerskapet 10,000 Rdr och Magistraten 1,500 Rdr, till 
en Hospitalsinrättning "för sådane krigsmän af Stadens Garnison, 
hvilka väl tjenat, men blifvit förlamade eller orklöse, samt andra 
genom olyckshändelser ofårdige eller uti elände komne mansperso- 
ner, som uti de förut inrättade hospital och fattighus icke kunnat 
blifva intagne", hvartill kommo till fondens förökande 5,904 Rdr 40 
öre dels genom insamling och dels af Grosshandl. Knipers enka, 
Karin Kniper, testamenterade 4,000 Rdr, samt slutligen 5,000 Rdr, 
som K. M:t anslog såsom tillgång, "att äfven tilldela underhåll för 
förtjente och förlamade krigsmän utom Stockholms Garnison". För 
Stiftelsen, som då erhöll benämning: Gustaf Adolfs Hospital, förord- 
nade K. M:t d. 1 Nov. 1797 en Direktion, bestående af en Ordförande 
och 7 Ledamöter, för hvilken d. 6 Mars 1798 utfärdades Reglemente, 
som med ändringar af d. 11 Januari 1842 ännu är gällande. Af rän- 
tan å kapitalfonden, som vid 1871 års slut utgjorde 284,898 Rdr 21 
öre, skola minst 5,250 Rdr vara förbehållne behöfvande soldater eller 
andra till understöd berättigade personer inom Stockholms stad och 
dess Garnison. Pensionerna utgå med 24, 36, 48 och 60 Rdr om året. 
Deras sammanräknade belopp uppgick 1871 till 12,111 Rdr, och un- 
derstödstagarnes antal var vid slutet af samma år 466. Dessutom 
lemnar hospitalet till Militärförsörjnings-inrättningen i Stockholm år- 
ligen 900 Rdr. 



264 



Allmänna Institutet för Döfstumma och Blinda. 

« 

Detta Institut stiftades af Per Aron Borg år 1809, ursprungligCD 
i Stockholm, men flyttades om våren 1812 till lågenheten Öfre Manilh 
å K. Djurgården. Några år derefter (1817) erhöll det imellertid nr 
lokal å egendomen Fredriksberg inom Hufvudstaden. under det sam- 
tidigt Borg, som 1816 afgått från Institutet, lät å Djurgården upp- 
bygga Manhem och derstädes inrätta en särskild Läroanstalt för Döf- 
stumma och Blinda. År 1819 flyttades dock det Allmänna Institutet 
åter till Djurgården och förenades med Borgs Institut vid Manhem; 
Borg öfvei tog ånyo Institutets ledning, som ^an bibehöll till sin död 
år 1839, då han efterträddes af sin son, Institutets nuvarande Di- 
rektör. 

Nu gällande Reglemente är utfärdadt d. 19 Juni 18»46. Institutet 
• består af 2:ne afdelningar, den ena för Döfstummas, den andra för 
Blindas vård och undervisning. Närmaste vården af Institutet och 
förvaltningen af dess angelägenheter ^esörjes af en utaf Kongl. Maj:t 
tillförordnad Direktion; vården och inseendet öfver sjelfva Uppfostrings- 
anstalten med dess undervisning och personal åligger Institutets Di- 
rektör, hvilken äfven är Förste Lärare derstädes. Den öfriga Lärare- 
personalen utgjordes vid 1872 års början af 13 Lärare och 10 Lära- 
rinnor samt för undervisningen i de särskilda yrkena 6 handtverks- 
lärare. — Undervisningstiden för fullständig kurs beräknas till 6 a 
8 år. 

Vid 1871 års slut utgjorde behållningen å Institutets fonder en 
summa af 543,556 Rdr 60 öre, deraf egentliga kapitaltillgången 875,108 
Rdr 46 öre. Å Riks-Statens 8:de Hufvudtitel • är sedan år 1867 för 
Institutet uppfördt ett anslag, stort 81,000 Rdr Rmt. — Sedan vid 
Riksdagarne 1853-1854 och 1856—1858 tillsammwis 157,500 Rdr be- 
viljats till en nybyggnad vid Institutet, har en sådan dels för nämnda 
anslag, dels med oidrag af Institutets enskilda tillgångar blifvit upp- 
förd och var år 1864 fulländad. 

Vid Institutet undervisades: 

Döfstamma 
gossar, flickor. 

Är 1863 73. 31. 

» 1864-1867 i medeltal 117. 63. 
» 1868-1871 >> 115. 85. 

Vid vårterminens slut 1872 var elevernas antal 259, af hvilka 188 
voro frielever och endast 60 betalte fastställda årsafgiften af 250 Rdr. 
Elfva erlade nedsatt afgift. 

Till understöd åt mindre uppfostringsanstalter för medellösa döf- 
stumma barn är å Riks-Statens 8:de Hufvudtitel uppfördt ett årligt 
anslag af 81,000 Rdr. 



Blinda 




gossar, flickor. 


S:a. 


21. 21. 


146. 


28. 24. 


232. 


36. 26. 


262. 



265 

Gymnastiskt Orthopediska Institutet. 

Denna Inrättning stiftades år 1827 af Prof. Nils Åkerman, i än- 
damål att der lemna vård och bot åt patienter, hvilka lidaaf hvarje- 
handa missbildningar, såsom snedhet i ryggen, halsen, höfterna eller 
skuldrorna, krökning af benpiporna, fötternas onaturliga skapnad 
o. s. Y. Dess första lokal var vid Djurgårdsbrunn, men redan 1828 
flyttades den till Hufvudstaden och erhöll benämningen Josefinska 
Orthopediska Institutet. Sedermera sattes den i förbindelse med en 
af Doktor BL Såtherberg inrättad sjukgymnastik och förändrades så- 
lunda till ett Gymnastiskt Orthopeaiskt Institut. 

Styrelsen vid Institutet utöfvas af en Direktion, som kompletterar 
sig sjelf och består af 5 ledamöter. Föreståndaren har i öfrigt den 
närmare ledningen af Institutets angelägenheter. 

Vid Institutet vårdades under år 1870 409 patienter (mankön 117 
och qvinkön 292). deraf på Statens bekostnad 67. Af hela antalet 
voro 231 behäftade med missbildningar af kroppens yttre delar (sned- 
rygg 145, klumpfot 19, puckel 12, nedstående hufvud 6, ku trygg 19. 
hjulben 11, o. s. v.), 20 ledo af bleksot och blodbrist, 65 af allmän 
nervsvaghet, 32 af hjertsjukdomar, 6 af lungsot, 11 af hysteri och 18 
af atroner och paralysier. Af de utskrifne voro 94 botade eller i 
hög "grad förbättrade och 129 något förbättrade. 

A Riks-Statens 8:de hufvudtitel finnes för ifrågavarande Institut 
ett årligt anslag uppfördt, stort 8,250 Rdr Rmt. Fattigfondens till- 
gångar utgjorde vid 1871 års slut 10,411 Rdr 1 öre. 



Allmänna Barnbördsliuset 

inrättades d. 17 Jan. 1775 och erhöll sitt första Reglemente s. å. d. 
20 Febr. Närmaste vården uppdrogs åt Arkiatern m. m. David v. 
Schulzenheim och Inrättningen öppnades Midsommaraftonen 1775. 

Enligt Reglementet af d. 3 April 1852 är Allmänna Barnbörds- 
husets bestämmelse dels att såsom välgörenhets-inrättning till vård 
mottaga barnaföderskor under barnsängstiden (utan afseende på stånd 
eller vilkor), dels att såsom läroanstalt lemna tillfålfe till praktisk 
undervisning i bamförlossningskonsten såväl för studerande som för 
läkare. 

Förvaltningen i ekonomiskt hänseende besörjes af en Direktion, 
bestående af Ordföranden i Sundhets-Kollegium såsom Ordförande, 
ett Medicinal-Råd (som i bemälde Kollegium föredrager ärenden rö- 
rande barnmorskeväsendet) samt 4 andra ledamöter, förordnade af 
Kongl. Maj:t - Artis Obstetriciae Professoren vid Karolinska Insti- 
tutet år Barnbördshusets Direktor. Dennes biträde är Adjunkten. 
som tillika på eget ansvar förestår det med Allmänna Barnbördshuset 
förenade Amme-anskaffnings-Kontoret. 



266 

Under år 1871 hafva 480 qvinnor, deraf äl6 förstföderskor, blifvit 
å Allmänna Bambördshuset vårdade; af dessa tillfrisknade 4t48 och 
afledo 32. De lefvande födde barnens antal utgjorde för samma tid 
derstädes 455, dödfödde 31. 

Inrättningens bokförda tillgångar utgjorde vid 1871 års början 
384,500 Rdr (incl. fastighetens och inventariers värden 207,500 Rdr). 



Allmänna Bamhus-Inrättningen i Stockholm. 

Stockolms s. k. Stora Barnhus daterar sin ålder frän är 1637. 
då detsamma erhöll vissa privilegier, förmåner och inkomster, bland 
andra Barnhusgården samt andelar af lilla tullen och kronotionde- 
spanmålen. Enligt senast utfärdade Reglemente af d. 28 Dec. 1850 
"för Styrelsen och Förvaltningen af Allmänna Barnhuset i Stockholm" 
besörjes förvaltningen af en Direktion, bestående af Öfver-Ståthålla- 
ren eller den hans ställe företräder, såsom Ordförande, Polismästaren 
i Stockholm samt af stadens innevånare 6 män, hvaraf en lagfaren 
och en i räkenskaps- och redovisnings-bestyr kunnig embetsman, för- 
ordnade af Kongl. Maj;t. — Direktionen har till sitt biträde i främsta 
rummet en Öfver-Läkare och en Intendent, som är Styresman för 
Barnhusets ekonomi; båda förordnas af Kongl. Majit. 

Allmänna Barnhusets kapitaltillgångar utöfver skulderna utgjorde 
vid 1871 års slut 1,475,567 Rar 31 öre. — Antalet af de utom Barn- 
huset på dess bekostnad vårdade barn utgjorde vid samma tid 3,801. 
och de inom Barnhuset vårdade 148. Af de sistnämnde voro 87 
späda barn, 41 s. k. koltbarn och 20 äldre barn. Af de under året 
inskrifne (tillsammans 467) hafva utan betalning mottagits 123 barn: 
för 120 barn har nedsatt Inlösningsafgift och för 113 full sådan (- - 
300 Rdr Rmt) blifvit erlagd; 111 barn hafva åtföljt såsom ammor 
antagna mödrar. Antalet tjenstgörande ammor uppgick vid bemälde 
års slut till 55. 

Å Riks-Statens 8:de hufvudtitel är för Stora Barnhuset i Stock- 
holm uppfördt ett årligt anslag af 44,680 Rdr 9 öre; för Frimurare- 
Barnhuset i Stockholm (stiftadt af Frimurare-Samftindet till glädje- 
och fägnadsbetygelse öfver Prinsessan Sofia Albertinas födelse, 1753) 
1,250, och för Barnhusen i landsorterna 25,672 Rdr 71 öre. 



H. K. H. Kronprinsessan Lovlsas Vårdanstalt för 

Sjuka Barn. 

Denna Sjukvårds- och Barmhertighets-Inrättning är hufvudsakli- 
gen uppkommen genom testamente år 1848 af Dokt. Per Elmstedt 



267 

samt genom frivilliga bidrag vid en genom exsekutorerne af berörde 
testamente (General-Direktören M. Huss och Kamereraren C. P. Dahl- 
gren) till Hufvudstadens damer utfärdad subskriptions-inbiudning. 
Vårdanstalten öppnades till sjuka barns emottagande d. 6 Febr. 1854. 
Stadgar för Kronprinsessan Lovisas Förening för Barnasjukvård åro 
antagne år 1860. Inrättningens Styrelse utgöres af 12 damer och 3 
herrar, j€mte Ordförande; af Styrelsens manliga ledamöter är ev 
Läkare, en Ombudsman och en Kassaförvaltare. Från år 1854 hafva 
inalles 4,102 barn härstädes vårdats till 1870 års slut, och hafva af 
dessa 3,226 blifvit utskrifna (de flesta friska eller förbättrade), 824- f 
aflidit och 52 voro vid berörde års slut qvar vid Sjnkanstalten. Be- ä 

hållningen vid 1870 års slut utgjorde 209,786 Edr 11 öre. ; 






Svenska Bibel-Sällskapet i Stockholm, 

stiftadt år 1815, har till ändamål att låta trycka och derigenom be- 
fordra en mera allmän spridning af den Heliga Skrift inom Riket. 
Dess göromål besörjes af en Komité, som utgöres af 20 ledamöter. 
Sällskapets Stadgar äro utfärdade d. 22 Febr. 1815. Från stiftandet 
till 1870 års slut hafva genom Svenska Bibel-Sällskapets försorg 
217,069 Biblar och 615,870 Nya Testamenten blifvit satta i omlopp, 
hvarjemte genom Britiska och Utländska Bibel-Sällskapets år 1852 i 
Stockholm inrättade agentur inalles (till 1870 års. slut) 1,872,712 
exemplar af den Heliga Skrift blifvit i Sverige tryckta och utdelade, 
till ett värde af 2 millioner Rdr, samt från Evangeliska Fosterlands- 
Stiftelsens Bibel-agentur 109,835 exemplar. Svenska Bibelsällskapets 
kapitaltillgånff utgjorde vid 1870 års slut en summa af 87,773 Rdr 99 
öre, deribland värdet af Sällskapets hus, N:o 3 vid Kungsholmstorget. 
Antalet af Sällskapets Ledamöter utgjorde vid berörde års slut 259. 



268 



De Kongl. Syenska Riddare-Ordnarne. 

Flere af våra historiska skriftställare (bland andra v. Dalin) upp- 
gifva Magnus Ladulås såsom den Svenska Öerafimer-Ordens instiftare. 
och anse att Fredrik I endast återupplifvat densamma i sammanhang 
med upplifvandet af den likaledes urgamla Svärds-Orden samt instif- 
telsen af Nordstjerne-Orden. Inrättandet af de Kongl. Riddare-Ord- 
narne, hvilket utan Ständernas vetskap blef vid 174s års Riksdag i 
Sekreta Utskottet genomdrifvet, påstås ursprungligen varit öfverens- 
kommet mellan dåvarande Kronprinsessan Lovisa Ulrika, Carl Gustaf 
Tessin och Konuhg Fredrik II i Preussen, såsom ett medel att stödja 
Konungamagten. Den 23 Febr. 1748 utfärdade Konung Fredrik I en 
Förordning angående de 3;ne Riddare-Ordnarne, jemte Ordens äldsta 
Statuter; dessa undergingo dock hvarjehanda förändringar redan d. 
25 Nov. 1751, och ny Förordning jemte nya Ordens-statuter utfärda- 
des af Gustaf IV Adolf d. 26 Nov, 1798. En fjerde Riddare-Orden. 
Wasa-Orden, inrättade Konung Gustaf III vid sin kröning d. 29 Maj 
1772; för frimurare stiftade Konung Carl XIII år 1811 den efter ho- 
nom uppkallade Orden, som med de öfriga Ordnarne icke står i nå- 
gon förbindelse, utan har sitt eget Riddare-kapitel. 

Sveriges Konung är Storrnästare och Herre för såväl Serafimer- 
Orden som alla öfriga Svenska Ordnar. Samtlige Prinsar (Arffurstar) 
af det Kongl. Huset äro födde Serafimer-Riddare, Kommendörer af 
Svärds- och Nordstjerne-Ordnarne samt Riddare af Konung Carl XIII:s 
Orden. Ordensdagar äro Måndagen före Adventet och den 28 April 
(Konung Fredrik I:s födelsedag). Å dessa dagar hållas ordinarie 
Ordenskapäel, af hvilket jemte Serafimer-Riddare äfven Kommendö- 
rerne af Svärds-, Nordstjerne- och Wasa-Ordnarne äro Ledamöter. 
Jemte det hvar och en af dessa Ordnar har sina egna Härolder (2 
för hvarje Orden), finnas för dem gemensamma Embets- och Tjenste- 
män af flere grader. Ordens Öfverste-Embetsmän (Stor-Officianter) 
äro Ordens-Kansleren, Ordens Vice-Kansler, Ordens Öfverste-Skatt- 
mästare och Ordens Öfverste-Ombudsman. . De äro såsom sådane Le- 
damöter af K. Serafimer-Ordens-Gillet (Öfver-Styrelsen för Rikets 
Hospital) och böra alltid tillika vara Serafimer-Riddare; till en bör- 
jan var dock detta endast fallet med Ordens-Kansleren, hvaremotde 
8:ne öfrige Stor-Officianterne benämndes "Kommendörer af alla Kongl. 
Maj:ts Orden" och ej hade rättighet att vid högtidsdagar bära Sera- 
fimer-Ordens stora blåa band. Or de?iS' Kansler en är Ordförande i Se- 
rafimer-Ordens-Gillet äfvensom, när Konungen finner för godt, i Or- 
dens-Kapitlet; han äger att till verkställighet befordra hvad som i 
Kapitlet beslutes och förvarar, enligt statuterna, Stora Ordenskläm- 
man. Hans Vikarie är Vice- Kansler en. Ordens Embetsmän af 2:dra 



269 

graden benämnas Öfver-Ofjicianter. De äro Skattmästaren, Sekrete-. 
råren, Ceremonimästaren, Under-Kansleren, Banerföraren och Ordens- 
Biskopen samt böra alla vara af minst Öfverste-rang, och iunehafva 
Kommendörs-värdighet vid Nordstjerne-Orden ; de bära kring halsen 
Serafimerbandet jemte Ordenstecknet. Skattmästaren har särskildt 
vård om Ordenskassan, Ordens klenoder, band m. m.; Sekreteraren 
häller "minnesboken i kapitlet", uppsätter Riddarebrefven, håller i 
ordning Ordens handlingar samt låter inskrifya alla Riddare i stam- 
boken m. m.; Ceremonimästaren har inseende deröfver "att alla fast- 
ställda Ordens-ceremonier till alla delar iakttagas"; Under-Kansleren 
besörjer om de mål som Ordens-Kansleren anbefaller samt har vård 
om mindre Ordens-Sigillet o. s. v. Ordens-Biskopen ålåg det förr att 
hälla Ordenspredikan vid högtidsdagen d. 28 April samt åminnelsetal 
öfver de Serafimer-Riddare, som begrofvos i Riddarholmskyrkan ; till 
hans biträde finnas 2:ne Ordens-Kaplaner. 3:dje graden af Ordens 
Embetsmän innehar Fikshärolden såsom Ordens-Officiant; han bär äf- 
venledes om halsen' det blåa Serafimerbandet med Ordenskorset i 
medaljong samt är tillika alltid Riddare af Nordstjerne-Orden. Sist- 
berörda värdighet hafva ock Ordens Under-Ofjicianter, som äro 4, 
nemligen Kamereraren, Arkivarien, Under-Ceremonimästaren och Re- 
gistratorn. Desse bära derjemte i likhet med Ordens lägre tjenste- 
män {Ordens-Historiografen och Ordens-Kanslisterne) på bröstet den 
s. k. lilla Serafimer-stjernan. 

Ordenskassornas förvaltning är anförtrodd åt s. k. Curatores oerarii, 
bestående af Ordens-Kansleren, Vice-Kansleren, Öfverste-Skattmästa- 
ren, tre ledamöter som Kommendörerne af Svärds-, Nordstjerne- och 
Wasa-Ordnarne hvar för sin Orden bland sig utse, samt Ordens- 
Skattmästaren. Vid dessas sammanträden föres protokollet af Ordens- 
Kamereraren, som jemväl ombesörjer räkenskaperna, med biträde af 
en Bokhållare. — För granskning af dessa räkenskaper, jemte inven- 
tering af kassa och säkerhetshandlingar, väljes årligen i Ordens- 
Kapitel en Serafimer-Riddare och tre Kommendörer, en för hvardera 
af förenämnde Ordnar, hvilka Revisorer i nästa kapitel afgifva sin 
berättelse. *) 



1) K. Seraflmer-Orden. 

Denna Orden är ämnad "till belöning för snille, vitterhet, man- 
dom och tapperhet". Konungen bortgifver den till främmande län- 
ders Konungar och Furstar "såsom tecken af vänskap och högakt- 
ning" samt till belöning åt "Svenske män, hvilka af det allmänna 
gjort sig högst förtjente och blifvit värdige bekläda de yppersta em- 
beten i Riket". Serafimer-Orden har endast en giad, Riddaregraden. 



') Förteckning ä Ordens-Kanslerer se Adm. o. Stat. Handb. 1868, a. 306. 



270 

Riddarne benämnas vanligen och i officiela handlingar Riddare och 
Kommendörer af Kongl. Maj:ts Orden (egentligen Ordnar), emedan 
Serafimer-Orden anses i sig innebära äfven de båda öfriga äldre 
Kongl. Maj:ts Ordnar (Svärds- och Nordstjerne-Ordname). Ingen kan 
blifva Riddare af denna Orden, som ej innehar minät General-Löjt- 
nants värdighet samt Kommendörs-värdighet af någon bland de "min- 
dre Ordnarne". Serafimer-Riddarnes antal är egentligen bestämdt 
till 32, deraf 8 utländske, utom Kejsare och Konungar med deras 
söner, äfvensom Regerande Furstar och deras äldsta söner. Isjelfva 
verket uppgick vid innevarande års början hela antalet till 76, deraf 
Sveriges Konung och Arffurstar utgjorde 7, utländske Monarker och 
Prinsar 41, Svenske Riddare 14, Norrmän*) 3 samt Utländske Rid- 
dare i öfrigt 11 (nemligen 3 Fransmän, 4 Danskar, 2 Ryssar, 1 Preus- 
sare och 1 Portugisare). — Ot^^n^-drägten, som numera icke begag- 
nas, men ej blifvit direkt afskaffad, var förr vid högtidsdagarne hvit 
och svart (s. k. stora Ordens-drägten), eljest purpur och gul (s. k. 
mindre d:o). Insignierua i öfrigt äro: a) Serafimerkedjan (endast be- 
gagnad vid högtidliga tillfällen), sammansatt af 11 gyldene Serafims- 
hufvuden med utslagne vingar samt 11 blå emalieraae s. k. patriarkal- 
kors, sammanhäftade med guldlånkar; h) Ordenskorset (eller den 
vanligen så kallade Serafimer-stiernan), bestående af ett gyldene hvitt 
emaljeradt kors med klufna uddar, och midtuti en blå glob, hvaruti 
på Iramsidan synes Sveriges vapen (3 gyldene kronor), med Ordens 
"härskris" initial-bokstäfver J. H. S. (Jesus Hominum Salvator) och 
derunder 3 Christi kors-pilar af guld, samt på baksidan bokstäfverna 
P\ R. S. (Fridericus Rex Sueciae). Globen är omgifven af 4 gyldene 
Serafimshufvuden med utslagna vingar (mellan korsets uddar) samt 
4 deremellan utur globen uppstigande patriarkalkors. Öfver korset 
är en Kongl. krona af guld. och bäres Ordens-korset**) vid ett bredt 
vattradt liusblått sidenband öfver axeln, från höger till venster; c) 
Serafimer-kraschanen eller stora stjeman, som år af silfver, men i 
öfrigt — med undantag af kronan, som här saknäs — liknar Ordens- 
korsets frams/da, samt bäres å venstra sidan af bröstet. 

Serafimer-Riddarne, hvilka af Konungen alltid tituleras Herrar, 
och hvilkas rang senast blifvit bestämd genom K. Resolutionen d. 10 
Jan. 1868, åtnjuta samma militäriska hedersbetygelser som D. D. E. 
E. Rikets Herrar varit tillerkända. Jemte det Ordens Högste Embets- 
män äro ledamöter af Serafimer-Ordens-Gillet, hafva 2:ne Serafimer- 
Riddare särskildt sig uppdragen styrelsen af s. k. Serafimer-Lasa- 
rettet i Stockholm. För hvarje död Serafimer- Riddare (inländsk eller 



*) Då Norske Serafimer-Riddare erlägga afgifter till Ordenskassan samt 
Serafimer-Orden äfven i Norge lemnas företräde framför Norska S:t 
Olafs-Orden. kan Serafimer-Orden anses såsom gemensam för båda de 
Förenade Rikena. 

**) När Ordenskedja begagnas, hänger Ordenskorset, såväl vid Serafimer- 
som öfrige Ordnar, under kedjan. 



271 

utländsk) ringes i Riddarholmskyrkans s. k. Serafimerklocka, och 
Riddarens vapen upphänges i bemälde kyrkas chor. I mån af ordens- 
kassans tillgångar tilldelas de äldste Svenske och Norske Serafimer- 
Kiddare pension. F. n. är dessas antal 10, af hvilka de 4 äldste åt- 
njuta hvardera 900 och de 6 öfriga 600 Rdr årligen. 



K. Sväpds-Ordén. 

Svärds-Orden, ämnad "åt krigsbefälet till vedermäle af hjeltemod 
samt lång och nyttig tjenst" samt "att tillika vara ett efterdöme af 
förfädrens mandom och tapperhet", består egentligen af 3:ne grader, 
Kommendörer med stora korset, Kommendörer och Riddare, men der- 
till komma äfven dels Riddare af Svärds-Ordens stora kors (i 2 klas- 
ser), dels Svärdsmännen, så att inalles 6 värdigheter vid Svärds-Or- 
den förekomma. Riddarevärdigheten af stora korset instiftades d. 23 
Juni 1788 och delades i 2:ne klasser genom K. Förordningen den 9 
Juli 1814; det af Svärdsmännen burna s. k. Svärdstecknet är åter en 
institution af Konung Oscar jemlikt K. Förordn. d. 26 Juli 1850 (med 
särskild anledning af dåvarande Kronprinsens förmälning), samt äm- 
nad att vara en uppmuntran och belöning för de af underbefälet vid 
Rikets kri^smagt till lands och vatten ådagalagda förtjenster, så väl 
i fält, som ock under fredstid. — Ingen kan af Svärds-Orden blifva 
Kommendör, som ej innehafver minst Öfverstegrad samt förut erhållit 
samma Ordens Riddaregrad. Riddarne skola vara Krigsmän och 
Konungens Tromän eller Trotjenare samt i fredstid hafva väl tjenat 
i minst 20 år; ett års tjenstgöring i fält beräknas dock lika med 
flera års tjenst i fredstid, och den som i krig sårats eller af fienden 
vunnit segermärke kan, utan af seende å tjenstetiden, af Konungen 
omedelbart upphöjas till Riddare. — Riddarevärdigheten af Svärds- 
Ordens stora kors får aldrig utdelas utan under flygande fana, då 
Riket är i örlog och till ett hedrande bevis af det mannamod, som 
Svenske stridsmän för deras fädernesland ådagalagt, och må aldrig 
någon Svensk Konung, Tronföljare eller Arffurste denna grad antaga 
och bära, förrån Svenska krigshären under dess befäl segrat i fält- 
slag eller genom eröfringar. Ingen kan till denna värdighet utnäm- 
nas, som icke förut är Riddare af Svärds-Orden, och ingen erhålla 
första klassen, som icke dels äger minst General-Majors värdighet, 
dels kommenderat mot fienden, antingen i uppställd batalj eller be- 
lägring m. m., i befattning af Divisions-General, eller anfört en sär- 
skild korps af divisions styrka eller blifvit nyttjad mot fienden i en 
egenskap, som med Divisions-Generals beföl kan jemföras. — Till 
andra klassen, kan endast den utnämnas, som äger Reg^ments-Offi- 
cers värdighet samt kommenderat mot fienden åtminstone i egenskap 
af Bataljons-Chef eller mot fienden nyttjats i dermed jemförlig be- 
fattning. Dessutom kan dock Konungen förläna andra klassen åt 



272 

Svenske Furstar, som bevista kriget utan att föra befäl, samt åt Mili- 
tärpersoner i General-Staben, "enär de sig mot fienden särdeles ut- 
märka", äf^'ensom båda klasserna kunna tilldelas Generaler och Offi- 
cerare af allierade trupper i de krig, som föras af Sverige. — Snärds- 
teckiiet gifves åt Under-Officerare vid Arméen och Flottan, enligt af 
yederbörande Chefer upprättade förslag; dock kan dertill ingen före- 
slås, som ej tjenat minst 16 år, deraf 6 år såsom Under-Officer. Yid 
ådagalagda prof af tapperhet eller rådighet i fält göres hårvid ej af- 
seende å tjenstetiden, och räknas i öfrigt hvarje års tjenst i krig lika 
med 3:ne års tjenst i fredstid, hvarjemte den Under-Officer, som i 
krig blifvit sårad eller af fienden vunnit segermärke, blifver Svärds- 
man utan afseende å den längre eller kortare tid han Ijenat. 

Antalet af Kommendörer med stora korset och Kommendörer är 
bestämdt till 24 af hvardera klassen, utom utländningar. För Rid- 
dare af Svärds-Ordens stora kors, Biddare i öfrigt samt Svärdsman 
är intet bestämdt antal föreskrifvet. För närvarande (enligt 1872 
års Stats-Kalander) utgör antalet: 

Kommendörer med stora korset, Svenske o. Norske: 19, utländske: IC. 
Kommendörer » » 62, » 85. 

Riddare af stora korset, l:sta kl. » » — » 1. 

» » » 2:dra kl. » » 1, » — 

Riddare » « 1,121, » 427. 

Svärdsmän » » 391, » o. 

Den i Ordens-statuterna föreskrifna drägt var yusblå och hvit. 
Ordensinsignier äro : för Kommendörer med stora korset a) Ordenskedjan 
(vid högtidliga tillfällen), sammansatt af 11 uti slida varande svärd, 
invecklade i bälten, samt 11 blåa kasquar, liggande på sköldar, sam- 
manhäftade med guldlänkar; b) Ordenskorset, som är ett i uddarne 
klufvet, gyldene, hvitt emalj eradt Andrese-kors, i hvars midt är en 
blå glob, der på framsidan synas tre kronor med ett upprättstående 
^värd, samt å den andra ett svärd med en lagerkrans å spetsen samt 
omskriften "Pro Patria". Kring globen, i de 4 hörnen, stå gyldene 
kronor, och kring korsets båda sidospetsar hänga blottade svärd med 
bälten, medan vid öfversta spetsen -- under den Kongl. krona, som 
täcker korset — samt under korset befinna sig 2:ne korslagda svärd, 
äfvenledes med bälten. Korset bäres vid ett bredt vattradt gult 
sidenband med blå kanter öfver axeln från höger till venster; c) en 
kraschan af silfver, bestående af ett Grekiskt klufvet kors med kro- 
nor m. m. mellan korsets klufna uddar och i midten en blå glob. 
som liknar den å Ordenskorsets framsida befintliga. Denna kraschan 
bäres å venstra sidan af bröstet. Kommevdörerne bära a) Ordens- 
korset vid Ordens gula band kring halsen och b) å yeustra bröstet 
en krachan af silfver, liknande i öfrigt den föregående men mindre 
och utan skilnadstecknet mellan korsets klufna uddar. Eiddame a* 
Svärds-Ordens stora kors äro prydda med Kommendörsbandet och Or- 
denskorset, hvarjemte de i första klassen bära pä venstra sidan af 
bröstet en upprättstående värja af silfver, i andra klassen åter 2:ne 
korslagda svära. Öfrige Svärds-Ordens Riddare bära ett Ordenskors, 



273 

som är mindre än Kommendörernes och saknar de på sidorna och 
under Kommendörskorset befintliga svärd, men i öfrigt liknar detta 
samt bäres å bröstet vid ett gult sidenband med blåa kanter. Svärds- 
männen äro dekorerade med ett Ordenskors likt Riddarnes, men af 
silfver, och buret, liksom detta, på venstra bröstet. 

Bland Kommendörerne åtnjuta de äldste, till ett antal af 14, pen- 
sion (å 300 Rdr) ur Ordenskassan, och för 60 de äldste Svärdsmän, 
som erhållit afsked samt uppnått den för pensions erhållande i Ar- 
méens Pensions-Kassa erforderliga ålder, finnas pensioner anslagne 
till ett belopp af 45 Rdr för hvardera. 



3) Kongl. Nordstaeme-Orden. 

Ursprungligen afsedd åt dem, som i andra (än militäriska) för- 
rättningar eller ock med borgerliga dygder, snille, och för Riket nyt- 
tiga inrättningar gjort sig deraf förtjente, är denna Orden — sedan 
Konung Oscar vid sin kröning år 1844 tillade den mellersta graden — 
fördelad i 3:ne grader, Kommendörer med stora korset, Kommendörer 
och Riddare. Gustaf III lät dessutom i September 1783 inom denna 
Orden för presterlige (andlige) ledamöter inrätta 8 Kommendörsvär- 
digheter och 12 mindre kors. Kommendörerne af denna Orden böra 
förut vara Konungens Tromän och Riddare af någon af de K. Ord- 
narne; Andlig Kommendör kan endast den blifva, som förut af samma 
Orden år Ledamot; till Riddare af Nordstjerne-Orden "må de väl- 
jas, som äro vittre och namnkunnige Konungens män och tjenare, 
framför andra de som genom synnerligt snille, lärda och nyttiga ar- 
beten, nya och fördelaktiga inrättningar eller andra särdeles förtjen- 
ster gjort sig dertill värdige". 

Antalet Kommendörer af denna Orden (utom de Andlige) är i 
Statuterne bestämdt till 24, oeh antalet Riddare till 50, utländske 
män oberäknade. Enligt detta års Stats-Kalender utgjorde antalet: 

Kommendörer med stora korset, Svenske o. Norske .. 55, uti. 79. 

Andlige 10, » — 

Kommendörer, Svenske o. Norske . . 84, » 79. 

Andlige 10, » — 

Riddare, Svenske o. Norske .. 564, » 409. 

Andlige Ledamöter, d:o d:o .. 115, « — 

Nordstjerne-Ordens dr äg t var karmosinröd och hvit. Dess deko- 
rationer i öfrigt äro för Kommendörer med stora korset: a) Ordens- 
kedjan (vid högtidliga tillfällen), sammansatt af 11 från hvarandra 
vända dubbla F, krönta med en Kongl. krona, samt 12 femuddiga 
nordstjernor, sammanhäftade med guldlänkar; h) Ordenskorset, som 
består i ett gyldene, hvitt emaljeradt, Grekiskt kors med klufna ud- 
dar. I korsets midt är en blå glob, hvaruti (å båda sidor) synes en 
femuddig nordstjerna, med omskrift Nescit occasum, hvarjemte i de 

Stat. Handbok. lo 



274 

4 hörnen kring globen stå gyldene kronor. Detta kors, krönt af en 
Kongl. krona, bäres vid ett bredt vattradt svart sidenband öfver axeln, 
från höger till venster; c) en kraschan af silfver, som visar ett Gre- 
kiskt klufvet kors med en femuddig nordstjema i midten och strålar 
(af silfver) mellan korsets armar samt bäres å venstra bröstet. Kom- 
mendörerne prydas med a) Ordenskorset, buret i Ordensbandet om 
halsen, och o) en mindre kraschan, i Öfrigt lik Kommendörernes med 
stora korset, men utan strålar mellan korsets armar. Eiddarne bära 
Ordenskorset likt Kommendörernes, men mindre, å venstra bröstet 
Äfven för de äldste af Nordstjerne-Ordens Kommendörer finnas 
pensioner ä 300 Rdr Kmt, f. n. uppgående till ett antal af 10. 



4) Kongl. Wasa-Orden. 

Denna Orden stiftades af Konung Gustaf III den 29 Maj 1772. 
Dess grader åro 3:ne : Kommendörer med stora korset, Kommendörer 
och Riddare. Såsom värdige att erhålla denna Orden nämnas de. 
"som i åkerbruk, bergshandtering, ädlare konster och handel eller 
genom nyttiga skrifter i dessa ämnen gjort det allmänna synnerliga 
tjenster". Antalet Kommendörer med stora korset är i Statuterna 
inskränkt till 6 (Konungen och Ordens-Kansleren inbegripne), Kom- 
mendörer till 8 och Riddare till 50. I sjelfva verket utgjorde antalet 
vid innevarande års början: 

Kommendörer med stora korset. Svenske o. Norske 11, uti. 11. 

Kommendörer, Svenske o. Norske 123, » 119. 

Andlige . 3, » — 

Riddare, Svenske o. Norske 1,079, » 553. 

Andlige Ledamöter, Svenske o. Norske 46, » 

Den i Statuterna föreskrifna Oråens-dräfften var grön och hvit. 
Nuvarande Ordensinsignier äro för Kommendörer med stora korset: a) 
Ordenskedjan (endast vid högtidliga tillfällen), sammansatt af 4 gyl- 
dene vasar samt 4 Holsteinska nässelblad med 3 gyldene spikar, skif- 
tesvis med 8 sköldar, krönta med en Kongl. igensluten krona och 
omgifven af sinnebilder, som beteckna handel, åkerbruk och konster: 
h) Ordenskorset, som är ett gyldene, hvitt emaljeradt, i uddame kluf- 
vet. Grekiskt kors, i hvars midt synes å båda sidor en gyldene vase 
omgifven af ett ovalt band i guld med inskriften "Gustaf III Ordens 
Instiftare MDCCLXXII", och mellan korsets 4 armar gyldene kronor. 
Detta kors, krönt af en Kongl. krona, bäres vid ett oredt vattradt 

front sidenband öfver axeln, från höger till venster; och c) Wasa- 
raschanen, som består af ett klufvet Grekiskt kors i silfver, i hvars 
midt synes en af Kongl. krona krönt vase och deromkring i hörnen 
4 nässelblad, samt bäres å venstra sidan af bröstet. Kommendöremt 1 
bära: a) Ordenskorset vid ett grönt band om halsen och h) ä venstra | 
bröstet en kraschan, i öfrigt lik Kommendörernes med stora korset. 



275 



men mindre och saknande nässelbladen kring vasen. Biddame bära 
på bröstet Ordenskorset, af mindre storlek än Kommendörernes. 

Inom Wasa-Orden finnas för de äldste Kommendörerne pensioner 
a 300 Rdr, till ett antal f. n. af 7. 



6) Konung Carl zm:s Orden. 

Stiftad genom K. Förordn. d. 27 Maj 1811 och den under s. d. 
utfärdade Stadga, är denna Orden ämnad till belöning och utmär- 
kelsetecken åt de förnämste Embetsmän inom ett enskildt "aktnings- 
värdt Svenskt Samfund (Frimurare-Orden)", för hvilket Stiftaren 
långe varit Styresman och "hvars afsigter och vidsträckta inrättningar 
till mensklighetens gagn" Han vid Ordens instiftelse förklarade "sig 
hafva omfattat och utvidgat". Till Ordens upprättande valdes den 
dagen, då Kronprinsen Carl Johan skulle inom bemälde Samfund 
mottaga högsta styrelsen näst Carl XIII sjelf. 

Orden utgör — såsom ofvan är nämndt — ett eget Riddaregille 
eller Kapitel och består af en enda grad, Riddaregraden. Konungen 
är Ordens Mästare och Tronföljaren har närmast Konungen Öfver- 
styrelsen inom Orden. Orden skall, enligt Statuterna, utgöra på en 
gång den kraftigaste uppmuntran till de välgörande dygder, som af 
Ledamöterna böra utöfvas, som ock en åminnelse af Carl XIILs sty- 
relse-tid. Antalet Riddare är bestämdt till 27 af verldsliga och 3 af 
andliga ståndet; Kongl. Prinsar äro i detta antal ej inoeräknade. 
Riddare nämnas endast på Carlsdagen, d. 28 Januari; de böra vara 
minst 36 år gamla (utom Kongl. Prinsar). Ordenstecknet år ett kors 
af rubinfärg, infattadt i gula; dess 4 armar utgå i skapnad af 4 
likbenta trianglar från en å båda sidor hvit emaljerad glob, på hvars 
öfre sida äro 2:ne förgyllda öfver hvarandra lagda C, hvilka innesluta 
talet XIII i Romerska siffror, men på den undre bokstafven B i svart 
färg, infattad inom en af guld ritad trekant. Detta Ordenskors är 
fästadt under en eyldene Kongl. Krona och bäres kring halsen i ett 
rödt eldfärgadt sidenband. Derjemte bära Riddarne å venstra sidan 
af bröstet ett enkelt rödt kors af kläde. 

Riddarne af Kon. Carl XIILs Orden äro i värdighet närmast 
Kommendörerne af de Kongl. Ordnarne och anses, i likhet med dem, 
innehafva Tromans rang. 



277 



Tabell-Bilaaor. 



Tabell N:o 1. 



Rättsväsendet. 



a) 



Ar. 



Vid Dom- 
stolarne 
förekom- 
na tviste- 
mål. 



1830 

1831-35, i medeltal 
1836—40, d:o 
1841-45, d:o 
1846—50, d:o 
1851-55, d:o 
1855-60, d:o 

1861 

1862 

1863 

1864 

1865 

1866 

1867 

1868 

1869 



Till Ago- 
delnings- 
Rätterna 
inkomna 
skiftes- 
mål. 



Af K. Be- 
fallnings- 
hafrande 
afgjorda 

utsöh- 
ningsmål. 



AfK.Befall- 
ningshaf^an- 
de till betal- 
ning ådömdt 
skuldbelopp. 
Rdr Rmt. 



Antal 
brott och 
förseel- 



ser. 



103,612 


830 




99,087 


871 




97,863 


1,072 


61,269 


92,893 


1,540 


61,076 


90,668 


1,661 


48,980 


81,946 


1,944 


53,517 


62,185 


2,000 


43,510 


55,052 


2,200 


46,325 


54,155 


2,198 


49,664 


55,569 


2,119 


61,297 


59,077 


2,215 


83,755 


60,663 


1,970 


81,763 


60,778 


1,999 


79,200 


63,574 


2,011 


89,649 


66,335 


973 


88,731 


62,066 


1,088 


73,060 



5,238,686 

7,182,764 

5,878,737 

6,479,334 

8,974,380 

10,343,563 

9,900,047 

12,278,060 

16,481,982 

17,568,670 

17,576,753 

20,472,249 

16,548,872 

14,919,115 



36,689 




45,104 




48,104 




47,275 




44,228 




45,500 




44,753 




39,097 


42,587 ' 1 


38,955 




41,694 


1 


uppg. sakn. 





I'» 






ssesse 









issi^aa 



sj.ltll 














1 


is§iss 


„ 


|l 




'^ 










- 


,|g 


181111 




.1^ 








of M ="■* ^'--2 


= 


- 


ISIigå 


<: 


, J 


iii-iil 


r' 


-< 


ss^^sss 


* 


i - 


|S2i8| 


* 


;§ 


SgiäHl 


P 




s?i3.-SS 




















o 




;::'i"2!!g_ 


t- 


t, " 








isiiss 


ul 


*■ = 


JS 


:J 


§"^is^'i 


•n 


«! 


SggSSSSä 


•o 


1, 


IsMii 


9« 


' t 




o 


"V 


SKgSsS 


eo 


-Ip 


sssiij 


■^ 


-1^ 


||Si8i 














FL. 


«|-S 


iiii-S 






älllij; 






. _ 


!-<j 




A 


llllll 



279 







• 

08 












■ 






^ 

U) 
















• 


>> 
M 




• 












:«8 


OD 








• 








00 


- © 




0) 




7 








00 

te 










fe 

»ö . . bo 




ns 00 oo . 




• ^•4 


a> 




SiS 




sterby 

aberga 

itslena 

nköpin 

ålsta. 




unalan 

restera 

Restera 

olbäck 

undby. 

öping. 

ysala. 




E-« 


:a8.S«£H 




QQ U 
OQ 0) 




3 03 g 08 w . 

3 0Q<> OD t»0«UH 






^P>>^ 






OWhqWPQHPaQp33WHl^;^W^Wm 










3 




^ 








00 
P Q • 






S 




1-1 












^^ 








A. J». 


• 






^ 




"* - ' 


• ' ' 




bo 


iOO'<^ 




(MCO 




COCOCO(M:Oi-lC^^QQQOrH 

c5oiOytDi>-i>-t-OcoaOi-H 


QQ 1- cp a:> i>- CO 


p 




SSi^ 




^S 




^r-i-^ Q^ ^Dth 




£-0* 






00 05 05 t- QO 


p 


kOC^l<Xi 




t-co 




'<^l>-QOiO'^5»^CO»OCOCO'^'*COri<COCOI>-';0 


yiaa 
















1-1 1-1 


O 






































• • 


^ 




• 


08 








. . 














g= 


iS 


&C 


''^ ' 


W 




• 
• 





























1 


oä 


03 

1— • 


.'öo 






« 
































bo 


: SP 





• 


a 


























^ 


2 


fl 


• a 




'ö : 


08 




• 




v' . 














ö 


: to 


•g 






OQ 


t>.?J 


Q 




. .• 


^^ 4. 












• • • 


: bc 

: ^ 


•E 


-§ 


C8 «'« 
^ OJ ^ 


c8 ® - 


• 




•'O rQ 
■ OQ 08 






•<=^'§ 'Jg 


■ O) 


-E 





3|S 

03 v (£ 




t: 08 

^,00 


00 




• S « 08 ,4. 


08 HTS S^.P»'^ 03 


OQ 




2örb 
iz; häl 

2 


yhus Ola 
rad. hä] 


:ndsf§|o«|ll|||||"§s|l 

j tHaD«o8tHSdKlM8c8o80.22a^'^.^ 

rad. H»<1WPQPffl^PQ«iJHj«£>^«»<S 


K 




08 


■ 

a3 




« • 1 • 

•53 : ,ö5 : 















Ti 



^ 




• 




08 


;z; 








:/^ 


00 




S : d : 




W) 


00 








CO 


a 




00 • 




cs 

a 


:S3 








:08 


:08 




08 ^ S : 




^-t 










^ e« 


'ö'« ^ S 







98 








c8 


* 1^ 


uhun 
hära 

kerb( 
rade 


CQ 


Q 


08 

o. 








1—1 
es 
oa 
Cl* 


1— 1 CO 

08 fc* 

00 O) 


o 





P 








P 


P 


H •< 


• • 












v< 




^ 


















fl 

SOS 










Upsala läi 


1. 


W estman- 


;=1 


H^ 














lands län. 


,0 






















08 


Hofrätts- 


• 

08 


















jnrisdik* 


a> 

> 
















tion. 


m 















280 



o 

-<^ 

o 
fe 





1 

ed 


■ 




• 

oä 








• 

08 


• 

08 

• • 

-** 
















S 08 


• 

T3 


o 




• 


OQ 




• 


.•^ 08 


sock 
ensti 
ivi d 


en 


b^ 


^ 


•»A 


fl 




pS 




a fH tH 


•-< ffj 


bO 

Q 


Hallsta. 

Vid V.-Fe 

Norbergs 

Karleby. 

Karleby. 

Grällsta. 

Åby. 

Komtillmå 


Vid Leksa 
Lerdal. 
Orsa kyrk 


Mora strå] 
Elfdals k} 
Särna d:o. 
Vid Folkä 


Hedemora 
Säters soc 
Stora Sch( 
Smedby. 




"^ 


i-t 








o: 






■^ 




23 


00 








C5 






3<l 




CO 


rH 








Ti^ 






G> 


l^n" 


1-H 


C5 


* 




* 


1-H 






<X> 


2P « 


(M 


5^ 








cc 






CN 


kmäi 

31 r 

L871 




A. 




«'<«■ 














^ 


OC0(M 
















' ' 


id 


(NS^I 


ir:o 


o-^x 




f QOooao 


(MrH<NaO 


.— i • • ' ' 


:£! (M CO CO 1-1 G^ 


1-1 1^ 


QO O^ ^2 




OO t-COrJi 


O 


-^J^tJ^tHtHCO^OtH"^ 


id s£ C£ 




OiO^(MCO 


(NQO:£>l>- 


t>.^ai:r.a5iOt<-i>- 


QOtM-^ 




(MCOri o 


QOrHCOiO 










iH 


T— 1 






1-1 iH 










^ 






• :«o8 








• 

o 




' 1 

c 












bC 












■ SJ 




O 




: ce 






• 










ca 






Ih 






• • P"l* 


> 


• • 




<v 




O 

o 

[ 












p 

•1— c 

O 




O 

• < 


rbergs be 
härad . 


O 

• • 


O 

o 

,£3 


ngslag... 
Åls 0. B 




O 




03 
■ 08 


: o 

» • • 


08 

^-^ 

00 

bo 


o 

• • 

> 




■^3 
et 


O OQ 

^ 

b öl 

5:* ca 

^^ 

1 

:ö8 


«-fl.l 




Wåla d:o . 
Gagnefs ti 
Leksands, 


O 

• • 


o 

<B C 

II 


tö 
03 


Wenjans 
Elfdals* d: 
Särna och 
Folkare hi 
Hedemora 


bergs til 
Säters d:o 
Stora Sche 
Husby d:o 


q3 






















Ä 






00 
















CS 


d 


s 




O) 
















es 
m 

s 

o 
P 


s.. 




u 

08 
"08 










g 




orrbo 
raders 


horstu 
härad 


Q 
1 

03 
CO 










o 
B 

O) 
O) 






;2; 


H 


O 










a 




• 

a 

:o3 


Wesi 


^manland 


.s 










Kopparbergs lån. 


•-^ 




län 



















-- 




Hofrätt8- 


• 




















j urisdik- 


<D 

> 


















tion. 


CO 




• 















■ä S- 



.1 



'Sii.|||S||ssiji-;*ii|=äl 



|S i III siS.stäS.liBS.SISSI.IisSSiit 












iJgiS l;^ ill »^-§ b|ll|-||l gli fl «|| a||-s a| 



i. 


^ £ 


U? 


^ W ^ 




Kopparbergs 




Stockholms lin. 





ii |-S2|| 



äåiUnmä^i 51 


^? &E5o3^ 


> 78,181 
J 45,154 
^ 48,010 


5: ? 


32,180 
10,911 
12,689 
6,255 
9,039 
13,583 
7,152 
6,861 
8,519 

23,206 
11,057 


13,258 
2,7&5 
14,445 
6,332 
7,627 
14,593 
10,002 
11,455 




Södermanlaiids län, OotlsndB 



283 







OQ 

o 



<» . 

o O) 008 003 50 -^ ~ 



g O 



08 O 



o 



00 

bo 
co8 



O 
'-»fe 



« 












CQ 



O 

S 

r^ 

!§ 



ojcoaoossgcj O O O) co8 «S3'0^ 






o 



CO CO 






t^r-J^T-J i-^»OCO^O^aO 








iTS Oi l>- rH tn-l ^ 



<5^ CO "^ '^t tP ig Ö 



i-(i-t 1-t (Mr-I tH 



COOOiacO-^t^Ot^^QO 
<MCOr-»i-l 









l>-(MiÖQO 

•S »S »k «V 



s 



© 

'O 

o 
or 



^ OQ ^t>,S.O 



P3' 






o 

Tö 



O) 
so 



00 

03 
»8 



'ÖÄ 



^ S d Q)J° S-S 



fl 

OQ 
'Ö 
08 
Vi 
:fl8 

M 



bo 00 



06 

u 

938 

,4 



o 

09 



t-l 



o 



&)0O 
08.^ 

• • 

Vi ^3 

o ö 
oo t» 

ret3 
08 c8 

u u 

:d8 '-Oi 



I 

Vi 

O) 






^ 



09 

boo 

Vi •• 
■— } 00 



Q) 
00 
00 



09 00 o 

SS 






o .5 ® 

o o 
00 00 X 



o 

00 

u 

09 

o o 

^: 

'^ fl 

or fl 
fl 00 



o 

• • 

T3 

a> 
bo 

fl 

008 

Vi 

a 

03 

.'« o 
^oo-C 

»r^ 9 bo 
bo«>* vT 
bo fl O) 



9} 

fl 



eS 

Vi 

o 



•»A 
O) 

09 
00 

CQ 
I 

OQ 

o 



00 

<o 

00 
00 

>-» 

CO 

I 

fl 

08 

1^ 



09 

'Ö8 

09 

Vi 



09 
Q? 

09 
00 

c/5 
;li 

:© 



00 



00 

fl 

08 



0) o8 

ssrö 

00 «M 

;?3 






09 
O) 



I 

bo 

fl 

09 
■»I 

a> 

^ 00 

s s 

Vi 08 

o—" 



Wermlands 
län. 



Gefleborgs län. 



284 









<s 






• 
OJ 




■ä 










>» 






en 






• 


■ 


to 

a 

• 


d 1^ 1 si ^rilil^dlcéS 






lO 


:o CO (M 


l>- 






i>- 


.lO 1-1 lO 


!>• 






QO 


cr> O 1-1 


-* 




ro . 
:§QtH 

S T-l QO 


r\ •»■ rs »* 

T-^ Oi '^ (?a 

CO tH CO ''^ 


3^ 




.^ 
















(NCOOQCDTHCOiCr-lcMOQCOCOCQOaiCOCDaSrHypjMiO 
QOOi-^COGDi-iiOiCOCNCOCNr^QO-^llQOi-iiOCOt-iOSOO 
t^C£>O<?aC0THC0Q0C0»0l>-OC0TH(:DC£>ir5THiÄOt~l>-'* 






r rrt 




fän ^^ 


COt^OTjHiCCit^CDOiOCOt^QOOOTj^THkOCOTtiTiiTHiOCN 








1-^ i-K 


% 




















































CO 














































bfi 














































.2 

^3 


5* 


: 




















o 

• • 
















: o 

• • 








OJ 


• . 
















.'ö 


• 












:t3 








1k 


• 
: o 










•o 




■ oo 


O O 










' CD 






o 

2 

ffl 


c: 
c 


^• 

o o 

DQ CQ fc 


o ^ 

,00 a 


"'^ ^'^ c 

o C8 o to o .t^ 


- 03 
> ^ 

ii 


03 O) ui b^ 


ede d:o. . 
ergs d:o . 
vikens d:o 
allens d:o 
ndersåker 

inne d:o . 









iP^h^ 


<<»::5<lmW;ziOP5i-;WWP^p:ic«Mp:iOWPdQ 






1 




1 


m 


CO 








tac 


bp 


T3 


^3 


/-K 






a 


a 


q 


ö 


o 


bO 

cs 




2 

'o 


: td 


s 


a 


» 


« 






a> 


<x> 


a 




03 03 "^ 


t-a 


^ 


o 






g 


et 






CQ Ä ITJ <Ö ^ 


-^ 


H 






03-- O'-" O 


o 


""n 


. 




> CÄ 5Z5 


M 


CÖ 




^ 






CO 


• 

a 

i08 


' 




Jemtlands län. 


wq 






•' 


O 










fe 


Hof rätts - 


C 


i 






jul•isdik- 




) 

^ 


• 




tion. 


a 


I 











iAll.IsJl,§l|S-JS|^. 1 1 sliS,l|§J, II 





















i. -■ 






Mil 


k 


It 


i -z 








"H^ 




t 


.1^1 

'Ii -^ 


'III 




US. 

ml 



"^M^^^fS^^E ^™.saE'£g'~'SH ""Sa'"" -^ 



1^ 1^ 

= 3 Ii 



Wester-Norrlands län. 



Weaterbottens län. 



286 











































I 




• 

03 

ii 






1 » 


■*i 


' 00 -^ ^ 






i ^"< 


CC 


^ s^ os 






:c0 

: ^ 

.5 


Boden. 
Luleå gamla 
Piteå a:o. 
Rånbyn. 
Vid Jockmoc 
Vid Gellivare 
Bränna. 
Kungsvik. 
Pajala kyrko 
Matarengi. 


Haparanda. 

Wittangi. 

Karesuando. 

Kisa. 

Sund. 

Höckerstad. 

Dito. 
Norrköping. 

Dito. 

Dito. 
Ödeshöff. 
Hogstaa. 








rH kO 


iC CO 








CO rH 


!-• t« 

QO CO 05 








^^ "^ 








3 s 


S (M (>l 








cocQiHCdocoiocococd C9 00 
i-i^-coco^cooaiooTHaSo 




I>-QOTf<C£)(M(MC0t>«COin 


id-lrHOO^»fl5C»ÄCDCOT-lCO 




— 


7— 


1-1 




(M T-tl-H 


> 








• • 








tj 




; , 


a 




• • 
















Ti 








CS 




T3 . 






















• 






09 













00 • 




















1 


bo 

cs 

'öo 
bO 

a 


00 

fl -^ 

> ta 
O^z; 


: 

■ 
• 

- 

-SJ 


1 
^ 

• < 

2 S 

a > 


■'öo 
•B -c 

0^ 


oä 

1-3 


■ c 

'C 
o: 

1 

C 


' 
i 

.«o3 

is 

Ii 
-§ 

>{Z5 


bl 

OS 

oc 


Pa.S 

* 2 fl p 




-a 
1 




• < 

oc 

s 


1 c 

• < 
' OG 

■| 
»C 


1 

'C 

1 

1 OG 

!| 

> OQ 
1 .'O 


1 c 

'1 

PP 


: 

OD •• 

;a|.| 

a-sl 


• 




00 

fl 


00 

fl 




OJ _J • • 


09 




:o3 


:e>3 




'Ö 


• 


OQ 




• 


»—1 


^^ 




>H . 


a . 


• • 


o 


ee 


00 


oo 




OQ 


A>di 


"^ 


ra 


fl 


fl • 




5^ fl t; ® 


* 


s 


§<« 


• ?s 


ad*Q v OD 
rr^ Je fT^ BO hr 


-§ 




Q 


^ 


M 


Kinda 
hära 

Björke 
hära 

Lysing 
Btrin 
















^ ^ 


• 
CO 

.4^ 


:§ 




Norrbottens län. 


Östergötlands län. 





H^l 








Ui 

s.-^ 










Hofrätts- 


d 




• 
C8 




j urisdik- 






:0 




tion. 


02 








IIUIHIiIkiI -el -III il=|l| I 



:^^t^-^i— t-^iO lo '^ to ^»c^5*,t^if^ o^öi_a&^5^to^Ä ^^in^^-H^c^c^»^ >n^ 





■e 




1 ■? 


1 


111. 


Bl 




' 9. 






3°^ .S o o^HMfln 






Goteborgs och Bohns. 



288- 



00 

CO 
bO 

a 



bO v 



bo 
es 

«j 
bO 



o 

O 

os 
:aS 



O 

• • 

H 



CO 
•4-» 

o 



05 

bO 
a 

a 

o 



n 



Hofrätts- 

jurisdik- 

tion. 







fl o j- . 



o 
u 

O) 

öo 

00 



O ^ eS 



o 



CO 
CO 



• ^ p^^i fl d Kl • oS -.-'^ d >»rs » 

03 :0 «t4 --o ^ :C8 S ^ C8 i^ « <W Qj .O £,^' fe 

^ ce^ oätT^.a aio^jT.g^tQecs as 

(M CO to ^ rJH TtH C^a 

CO CD CP tH 05 tH 1— r 

r- tH CO (N ?D (M 00 



_ CO 

o r- 



CO 



CO 



CO 



CO 



Od 
CD 

•K 

CM 

CO 



tH 
(M 



CM 

00 

CO 



t- CO !>• CO Ttl CD (M 



•^ CD^H 



(McDCMQOCOOOOpcDt* 



-»^ 



«* *• r» 



05CDr-« 



(M 



0(>l(MiOT^^W!J<iO^O-^TJ<iÄCOiCTHlr^ 

(»S^IiOOOCDCDrHOOTtl-^CDTj^TtfOCNOOSCOi-it- 
rH rH T— ( tH tH tH tH tH ^-H (M tH tH tH t-" »— I (M 




■^•- 



Skaraborgs län. 



Elfsborgs 
län. 



e3 

O 






3Bä*SSäS3S 



1 


1 


1 
s 


S 
5 


1 


1' 5l 


1 


s 


1 


§ 
s 


1 5 1 


ils 


m 


S33S 




-ii 


IP 

SS 


^s 


iil 



. mm 

3 g Sa rtE 









t. ? "«; d ^ a s 






c alm ar län. 



Stal, Handbok. 



290 



a> 



ta 
CO 



a ^ . 

:oa M r-l 



»-^ 
OD 

bO 

a 



p4 
o 

O 

cd 
:o6 



O 

• • 

-s 

H 

CO 

u 
o 



tu 

cs 
CO 

a 

o 
Q 



fl 



Hofrätts- 

jurisdik- 

tion. 



73 



• •'So 

s ö g a^ s 



ad ^ oS d 
00 © oo'g 



^3 . 

"Spö ft 



O 



00 

> 



O O 



bpgs 



bo 












-a o 



5S 






OpCO QO 
CO ^ 
O^ CO 



CO CO 







O^ Ti< »O CO 

CD rjTt^Too OÖ O tH 
rHr-4r-l CO 3^ 




-X^COCNOT 
(M(NCO 



I>«t>-CO 



' ^ ■• #N ^ ^ ^ ^ ** ^ ^ W* V^ ^ ^ 

(M^»-(tHC^(NtHtHi-I'^i— IJN 



I CD CO -^ 
ODOiO 



08 

O o 



o o 



08 
u 
i«8 



O 

• • 



: ?. 



o 

• • 






o 

«»5 



o 

^3 



© 



00 
O ÖO 



gs o © 



© 

n3 



© 



O 



00 

u 



gS||'^§gJl-?|g§oS 

Jo St?»gtS"§^^ as S.2S g^^R^S 25 S 3 3'3 S 



eo ^ 



00 

© 



2! O 

OJ bo 3 »O 

P 00 fS bou 



a 
a 
u 



06 

u 

'O 

CÖ 

o © 



I 



a 



OQ 

b*. ■♦* O) 



© 



00 '^ 

'^ • s 

08 m^ 

J08 c8^ 

108 y 
08 'P O 
^ 08 O 



03 



00 OD 

oo 



00 

'O 

a 

u 

:C8 



e8 

00 

o 



OD 
'O 

fl 

;-) 

»38 



08 

00 
O) 



© 

X : 
O . 

SS 2 



OQ 
© 

OQ 

A *-• 

®^ 

-S 

A 



a 



e 

to8' 



00 

bO« 

Q) © 

a> c8 
S <«8 



03 

fl 

O 



oo 

'A ^ 

fl 08*^ 



■s^ 



Jönköpings län. Kronobergs 

län. 



Malmöhus län. 



08 
•♦* 

«© 

O 



X ^ u ^ 



wg 



OQ 



,, - bo 
^ '"^ fl 
© QQ '<-< 



J 



3S <K mKfeWBJ-fl-flWKDa-jrt 



42,632 
37,a07 


1 i- i- 1 Slii 


"'■'SläS 


11,832 

23,520 
-23,242 
26,529 
33,137 
25.454 
14,038 
16,909 
24,466 
21,438 
25,166 
32,510 



illlfc i|lgi|lilläl 



il all 

Ctistianatads Iftn. Blekinge 





ils 

"1' 




1 i ii 


l| 








|l ■^ ■ s ■ 1 


1 




i 




41 > J i-i 


. ,» 




f 

■ s 






1| 


rn 






'S.i^ 




giS Ii sig- 




& 


^ 












M 


ij 




ill s s § i 1 " 


a E 




1 












^ 






ass SS a 3 s =" 


s s 












H 


" 






»3S SS S S-- 5 " 


K S 


g 


< 


° t 






^ - 


^ 


E"l - 






° t'- 














P4 








J r.s s- 1- - .2 .s 


.Sjsi 


1 






«=-*=0 fl ^ .X CO CC 


Er5i'£:l 














^it!;:;:: 


. j 




Nummer. 






" " 




Ii 


1 


. m 


i 

CO 


o 


.É t 


ii 


S 


1 ^ 

il 


1 

g. 


llli 


2 
g 
■1^ 


3 = 113 


1 i i 

i s 1 

i •< ■^ 
t 1 








ixJMMbd t^ ^ ^ b^ t^ 


W Ii 



293 



TS 




a 








en 

C 


a 


c3 


« 


t3 


^ ?. 




1S« 


,a 





O 








^ ^ 


-t-* 


»^ 


O) 


es 


'O 


-v^ 


Im 


OR 


:aA 


^r =3 


tA 


ii oö 


■iB 


a--= 


n3 

ti 


>» i: 


bO 


^ -«J 


3 


.20 n^ 1 




ca 1 


Z, 


^ 



ii 
PQ 

so 



bo « 
2 J S 



bO 



^ boSo 
a> a © 

P3W> 



so 

S 
13 
1^ 



-a • 

oo 't! 

t- O 
O Q) 

en O 



















t:^ 

























eé»* 




bi) 

B 




•S -^ 




• 88 S a' .S 




•^^ 




« :08 


H 


13 a 2 00:0 5 


• 

10 


:0^ 


• 




* :0 




Ph rt ii t*. 


09 


a 

so 

1-9 


IS 



»14 



15 '2. 

oo 

sto 

P< 



» 






'O 



bo s 

*>:? pq fe 



9 

09 10 8» ® -t^ SS 88 

> pAU fl .A* 

V c» fl 

w '''' JOS ■ -o 

<1 tf Pli 



^S 









fl 
fl 



»^ <| S fe^ CO rt 



o 



(M CO 

-^ CO 






CD 



8 



8 



I 



Q CO 
t^ -^ 1 





<M 



(M 



8 8 



CO 



o 



SCO Q 



CO 

CO 



cc 



CO 



1> 



5 ^ 



00 
CO 



CO 



COO 






^ CO 



QO 



CO 
Tji 



5 



5 



^ 



5 31 



!§ 



SS 

.a 



CI4 

s 

o 



;r CO 



na 

>■ 
er 

00 

lO o O CD 



CQ 



S 

o 

00 



00 00 00 00 00 00 






u 

OD ** 

es e8 

• • ■ • 



ti a 



• « 



• • 

CO 



08 



T»4 



09 

CO 



• » 



e8 
CO 






CO 



I I 



^ »o CD !>• 00 



CD 



00 Oi 



(N CO 






o 



: fl 

: <» 
: 00 

: >^ 

o 

fl» 

•«^CC 
e3 eS 

rS S ^ 

fl t^ e« 






O) 

I 

oS 

CO 

^ s 

■»«* 

» 'Ö OB 

«a fl pi«l 



eS 

09 



fl 

806 



zn CO 



« S 

Ph 2 

fl o 

bo 
o3 4A 

00 a>^ 

^f^H fe 
"« .1 08 

c/5 ** 



OQ 



I 

O) 

03 

bO 

:e8 

i? 

09 
SO8 

m 



03 
'O 

fl 



09 



O) 

fl 

a 

Q) 

•is v 
§ os 

OQ 
O) 



I 

08 

PP 
» 

'O 

08 

fl 
a> 
u 



. fl 



O) 

fl 

O) 

a 

a> 

bO 

a> 



09 



DQ 
'O 
fl £j 

all 



09 

a» 

o 

03 



09 

fl 
08 

a 

>o 

CO 



00 

bo 
u 
v> 
*a 

o 
fl 

2 



C9 

fl 
00 d 

•fl ^ 



M M M» U4 



U{M MMMMUIU^ 



294 



OQ 

■«-» 

I O QD 

6 a-s 



OQ 

o 



a 
S 

cS 

« 

:0 
CO 



00 
COO 

tit 

o 



O 69 



• 

a 


a 


?o 

pq 


-3 




- 1| 


JO 


0\ 

eeO 






2 


^«5r 


a 


w 

• pH 


s 




£ 




» 


(14 


p 


a^pq 


-O 


ousc;^ 




TJ ort '5? O M js 



CS -s 

s» 

CS 




QO 






e6 

-<1 



CS 

00 

fl 

CS 









CO 



CO Gi 



"tH c:, tZ 



S rt 

fl a 



8 



CO 
C£> 






c» 



^ «fl s 

'Ö «M OS 

^° s 



CO 



CO 



CO 



5 






^ 



§5 ;-- 



rt 






^ ^ 






5! 



5; 



s s 






CO T-l 

T»4 1^ 



-?) 



»H 



« fl 

'C o t! ö 

"5 * ® fl 

rt > fl 

00 >J< 



'■O ^ h S 

^ *« «f :§ 



00 



Nummer. 



c8 

H 

Cm 
CO 

O 



-S fl 

^ S 

g « 

I c 

g) O) 

SCO 

Q? £7 

bo O 



C&4 

a 

o 

pM 
QO 



00 OO QO 00 



"^ 00 00 00 



00 

• 1-4 

• • 



• • •• •• •• •• •• •• •• va 

CO CO CO ^ lO lO (M ^ CO 



\r. 



\a CD 



00 Od i-l 






04 



o» 
o* 



?> 



fl 

a 

bo 

a> 

P5 

tao 

fl 

00 

1—1 



00 

OQ 
O) 

SS 



O 
JO 



OQ 

å 

00 

fl 

O 

PQ 



bo 

m8 



OO " 

fl 00 

j2 fl 

fl O 00 

O bi O 



é 



«8 



O) 



f*H : 


fl 
0) 




» 


a 




fl 


<o 




O) 00 


u> 




2 o 


P5 




4S <x> 




00 


OO ^1 


•*i4 


v o8 




M 


^ ÖO 




V 

Ä 



I 

• & • 

u 
eS 

tt! 
rf • 

"S 

r_ 

00 

'2 « 
c »c 

* c ^ 

fl *2 St 

£ ♦» ;- 

<» 5.:: 

^ 4^ 



MMMMWM M tajtiJMii: 



295 



42 -2 

£> ca 

I— I > 

H-1 c/3 



'O 

fl 

k:) 



cS 

«0 

o 



OD 



CS 
nd 

13* 



2 • 
'® S 



en * 

go 



^oflB CS 



• 

na 




es 


c8 oee 


•«^ 


« a 


00 


:0 « 


t-^ 


«^ S 


eS 


« « 


jg^ 


W^ 


• 




'O 


A 


e« 




r . 


• 

nä 


^'^ 


p 


^-2 


2 * 


00 


i 'O 


edala 
Halm 




M 


oeS 


OQ 


«} 



I-H 



Oi 



00 
00 



c:» 



QO 



S! 



S 



CO 



(N 



00 



Tj^ 



iC 



^ 



is 



co 



CO 
C5 



« 



CT» 



s 

o 

00 



00 



o 



:ö a 

03 O 

00 o 

00 



O} 

CS 



0) 

CO 



^ ^ <<H 



■«» 

•o 
nä 

CO 



»C 



s 



00 






CO 



na 

> 



OD 

U 
•O 



a 

o 



p 

a 

v 

p 

»14 

tes 

»14 

a> 

I— I 

» 

*4 



w 



1> 



:tä > a 

oö o- o 

pO OD ^ 

©^•rHCO 
C<1 









CO 



©si 



gs 



I 

a 



OQ O) 
eeS ° 

O O) 



I 

a 

-08 



OQ O? 
'^ bo 

fö ^ 



WWW 



1 


> • 



O 


08 • 


0» 




IP i 




c3 

08 


:e8 • 


03 ' 

C 
O 


pq 


t3 a 


c3 




d s 


^ 


QQ 


rmla 
gem 


0° h 


^3 
Ö 

« 




2 ^ 

08 t- 


! -3 


• 


O 


• 


w 


O 


W 



I 

O) 

03 f^ 

H "** 

il «8 

k2PQ 

» ö 

a> to8 

;^ > 



B 

B 

s 

QQ 



'O 




cd 




P 




.M 


• 


t 


0) 


P 


eS 


• rM 


■^ 




P4 


^ 


04 


a> 


P 








t.4 

reS 


CO 


U3 


s 






•* 


•^^ 

w 


g 




•« 


$ 


a 


p 


t~i 


p 


< 


<p 






1—4 






ä 


•4^ 


d 


00 


a 


eS 


p 


■*ia 




-t^ 


o 


O» 


^ 


« 




»4 


na 




p 


5© 


« 




o«0 


P 


00 

P 


«s 
•E? 


es 


so 


> -^ 


VH 




O 


00 




ti 


l-H ocö 


• 

s 




e 




-^ 





w 



296 



Tab. K:o 4. Sammandrag öfver frivilliga Skarp- 
skytteföreningame vid 1871 års slut. 



• 

Län. 


Antal föreningar 


Antal antecknade 
medlemmar 


under 
up 


CO 

si 


O 

J2 a 


CO 

. S 
5 


inom föreningar 




CO 

o 


CL.» O 

5 *a 3 




1^^ 


2 - 
o g 






3 B 




Summa. 






• E3 


-i. 


QD 


O 00 


*ö /-^ 5* 






00 


Oa 


53 


^" 


2. p: 


^ <e S 






M 


e*- 


C^ 


•<l 


r- o 


^' C3 p: 






I-* 




r*- 


« 




• 




Stockholms stad 




1 




1 


941 




941 


län.. 


2 


10 


7 


17 


1,829 


231 


2,060 


Upsala » .. 




13 


12 


25 


1,175 


569 


1.744 


Södermanlands » .. 


1 


5 


5 


10 


393 


331 


724 


Östergötlands » .. 


— 


11 


6 


17 


1,246 


491 


1,737 


Jönköpings » .. 
Kronobergs » .. 




7 


1 


8 


1,137 


187 


1,324 




1 


1 


2 


115 


163 


278 


Kalmar » .. 




9 


4 


13 


1,569 


1,163 


2,732 


Blekinge » .. 


-- 


5 




5 


704 


— 


704 


Christianstads » .. 


— 


12 


1 


13 


877 


60 


937 


Malmöhus » .. 




9 


1 


10 


1,081 


63 


1,144 


Hallands » .. 


— 


3 




3 


1,384 




1,384 


Göteborgs och Bohus >» . . 




11 


1 


12 


1,466 


52 


1,518 i 


Elfsborgs » .. 


— 


9 


5 


14 


804 


990 


1,794: 


Skaraborgs » .. 




9 


6 


15 


835 


331 


1,166 


Wermlands » .. 

•• 


; 3 


7 


6 


13 


533 


1,122 


1,655 


Örebro » .. 




5 


2 


7 


1,244 


107 


1.351, 


Westmanlands »» .. 




11 


6 


17 


1,905 


419 


2,324; 


Kopparbergs » .. 
Geneborgs » .. 


— 


8 


3 


11 


907 


293 


1,200' 


1 


6 


1 


7 


1,145 


57 


1,202 


Westernorrlands » .. 




6 


8 


14 


552 


471 


1,023 


Jemtlands » .. 




3 


4 


7 


203 


211 


414 


Westerbottens •> .. 




4 


1 


5 


457 


402 


859 


Norrbottens ■> .. 

Summs 


— 


1 


3 


4 


160 


391 


551 


1 T 

1 7 


166 


84 


250 


22,662 


8,104 


30,766 



■äa ;s 
IJIl ill 



II 



B o£* =! 












5 a szi 






298 



Tab. N:o 6. 



Sammandrag 



Län. 


Ytområde, 

utom 

insjöar. 

Svenska 
qF.-mil. 


Förmedladt 
hemmantal. 


Folkmängd 

den 31 Dec. 

1871 '). 


Stockholms stad 

» län 

Upsala »> 


0,140 
61,468 
41,236 
50,896 
85,052 
88,277 
73,555 
94,282 
25,069 
24,979 

54,108 

39,497 
41,568 
42,362 

103,012 
71,152 

133,412 
70,397 

54,121 
257,315 
157,017 

191,604 
400,937 

477,070 

853,973 


30 
4,080,88 
3,617,70 
3,357,14 
5,562,81 
3,908,61 
2,817,93 
3,399,85 
1,098 
1,097,46 
2,998,72 
4,207,58 
2,957,59 
2,908,08 
4,219,61 
4,732,50 
1,750,01 
2,902,26 
2.934,94 
1,866,51 
2,172,54 
1,636,94 
1,078,14 
930,51 
760,78 


138,512 
131,731 
101.23H 


Södermanlands » 


136,977 


Östergötlands " 

JönköninfiTS »> 


257.3(i7 
180,5Gy 


KronoDerffs » 


159,25^< 


Calmar »» 


234,597 


Gotlands » 


54,2:3; 


Blekinge »> 


126,933 


Christianstads » 


223,49-i 


Malmöhus » 

Hallands » 


318,78^ 
127,i>4-i 


Göteborffs och Bohus » 


233,Gbll 


Elfsborgs » 

Skaraborgs » 


280,4M 
245,b'91 


Wermlands »> 

Örebro » 


261,71t' 
169,31l« 


Westmanlands » 

Kopparbergs » 

Geneborgs *> 


115.b*95 
176,94h 
150,37i 


Wester-Norrlands »» 

Jemtlands » 

Westerbottens » 


136,93i' 

71,:).> 
93.1M 


Norrbottens »> 


77..t2;; 


Summa 
Insjöarne 


3,492,439 
373,055 


67,027,09 


4,204,177 


3,865,494 





Anm. 1. För Kopparbergs, Gefleborgs, Westerbottens ocli Norrbottens län, J<! 
gällande mantalet upptagits i kolumnen för »förmedladt bemmantAl". 

2. I de län, der härads-indelning ej finnes, d. ▼. s. de 6 nordligaste, i<a 
Mot, ej härad: 

3. Antalet fögderier och länsmansdistrikt är ' angifvet enligt förhållande 

4. Köpingarne äro: Malmköping (i Södermanlands län; Motala och n'"'*'^ 
län); Gamlebyriy Fiyekolm, Påskallavik, Mönsterås, Palakolm, Bergqri''^ 
Bostad (i Christianstads län); Lysekil (i Göteborgs och Bohus läm. t 



') Enl. Stat. Centralbyråns, Jan. 1872 tr., uppgift. 



299 



IfVer Rikets län. 





Uppskattadt 


Allmänna 
bevillnin- 


A 


n t a 


I 

1 1 


Antal 




rTa vanui* 




inneyånare 
på 1 svensk 


fastighetsvärde 
år 1871. 


gens belopp 
år 1871. 


Fögde- 


Xlal aUCJj 

(Skepps-, 
Bergs- 


Länsmans- 

1 • Ä 'Ii 


q v .-mil. 






ner. 


eller 


distrikt. 1 




Rdr Rmt. 


Rdr Rmt. 




Tingslag). 




1 


155,344,358 


390,302 








2,143 


89,162,706 


88,102 


6 


19 


23 


2,455 


62,465,599 


81,783 


5 


13 


19 


2,691 


81,076,624 


83,592 


4 


10 


12 


1 3,026 


170,771,847 


191,498 


8 


21 


29 


2,045 


89,407,200 


90,754 


6 


9 


23 • 


2,165 


52,656,397 


54,042 


5 


6 


17 


2,489 


102,029,124 


104,589 


7 


11 


26 


2,164 


32,065,000 


34,736 


2 


2 


10 

t 


5,081 


49,069,793 


68,753 


2 


4 


9 : 


4,130 


122,265,682 


110,970 


4 


10 


23 


8,071 


254,810,578 


277,779 


6 


13 


25 


3,075 


57,887,080 


71,163 


4 


8 


11 


5,516 


134,066,350 


275,707 


5 


20 


21 1 


1 2,723 


90,846,031 


122,878 


6 


18 


29 ; 


3,453 


134,143,325 


118,818 


7 


16 


27 


1,%2 


102,889,205 


123,658 


6 


14 


17 , 


2,405 


91,838,905 


102,841 


4 


16 


17 


i 2,138 


59,335,328 


78,024 


5 


13 


23 


688 


56,567,803 


97,299 


7 


23 


35 


958 


57,880,131 


122,095 


4 


15 


' 31 


t 720 


54,601,470 


100,875 


4 


17 


26 i 


177 


20,406,450 ' 


27.385 


3 


14 


25 1 


196 


24,124,471 


39,028 


3 


10 


23 : 


90 


21,236,336 


30,728 


4 


15 


17 , 


1 


2,175,947,793 


2,887,400 


117 


317 


518 ! 

1 



slvilnaden mellan oförmedladt och förmedladt mantal ej är tillämplig, har det 
antalet tingslag i dess ställe angifvits. — För Öland upptagas, nnder Calmar län, 

sistl. &r. 

marsvik (i Östergötlands län); PTernamo (i Jönköpings län); Zjtm^fty (i Kronobergs 
.}f örby långa och Nybro (i Calmar län); Ronneby och Christianopel (i Blekinge län); 
vika (i Wermlands län) och Örnsköldsvik (i Wester-Norrlands län). 



300 



Tab. N:o 7. Sammandrag ötver Rikets Städer. 

a) Hufvudstaden Stockholm, 



4 


Folkmängden den 31 Dec. 1871. 


t 
1 


Kyrkoskrifna 


Mantals- 

skrifoa 


I 
1 


m. 


qv. 


8:a. 


tiUs. 


Storkyrkoförsamlingen 

, Clara församling 

JakobsochJohannis församlingar 
SkeDDsholms församlins 


5,202 
6,563 
6,716 
666 
8,317 
9,281 
7,881 
3,321 
6,316 
7,126 


7,238 

10,138 

10,168 

503 

10,012 

11,013 

11,094 

3,772 

7,836 

5,349 


12,440 
16,701 
16,884 

1,169 
18,329 
20,294 
18,975 

7,093 
14,152 
12,475 


12,954! 
18,071 . 
18,293 
614 
19,545 1 


Maria » 


Catharina » 


20,946 


i Ladugårdslands » 


23,378 


; Kungsholms » 

Adolf Fredriks »> 

t 

. Ej territoriela församlingar 


8,526 
14,605 


Summa 


61,389 


77,123 


138,512 


136,932 



Enligt Kommunalförvaltningens detta är offentliggjorda Berättelse 
beräknas Stockholms stads ytinnehåll (fastland), med undantag af 
Djurgårdens f. d. landsdel, till 19,087 qvadratref, hvaraf qvarter med 
l)ebygda tomter 4,615, gator och allmänna platser 2,135, trädgårdar, 
åker och äng 7,019, skogs-, berg- och hagmark samt grus- och strand- 
platser 5,318. Med tillägg af vatten, 5,811 qvadratref, utgör hela 
ytområdet 24,898 qvadratref. 



(Forts, af Tab. H;o 7.) 

b) Rikets samtliga Städer. 





Tiiihö- 

raiicla 
kin?-. 


Folk- 
mängd 

1S71, 


Au 


t »1 


iSBBVis. 


Hand- 
iBQde 
1870. 


Hsiidt- 
rerkare 
1870. 


Seockhuim» $(ad'} 

I Stoctholmt Län. 

' Södertelge 

Nomelge 


ÖtTerlil. 

6:e kl. 
5»: kl. 
5=6 kl. 
&:ekl. 
feek). 
5=ekl. 

2;a kl. 

b:<! kl. 

ae kl. 

4:e ki. 

5:t kl. 

5;<U. 
5:e kl. 

b:^ kl. 

3:e kl 

lia kl. 
4.6 ki. 

4:e kl. 

5:«i kl. 

3;e kl. 
4re U. 

5:b kl. 

4=e kl. 


138,512 

2.298 
1,468 
1,077 
764 

494 
11,705 

4,001 

6,129 

1,492 

»29 

738 

453 

7,558 
24,916 
2,470 
1,608 
1,436 

11,254 
2,296 
1,277 

3,838 


3595 

19 
19 
10 

4 
5 
5 

163 
23 

55 
40 
9 
4 
7 
4 

64 

217 
24 
18 
10 

66 
25 
13 

30 


1,971 

37 
48 




7 1 






Sigttna 

I Up»ala Län, 


12 : 


Enköping 

I Söd&rmanlandi Låo. 


45l 


Eakilstuua 


144 


Thorsh&Ila 


fl 




15 ' 


I Östergsaandi Län. 

Linköping 

NDrrköpltiK ■) 


110 


wLSå .,..:: ;■■::":::::::::: 






34 


Skeninge 

I JSnkSpinfft Lä». 
Jönköping 1) 


101 
62 
66 




I Kronobergs Län. 
' Weiiö 


62 



302 



(Forts, af Tab. N:o 7.) 



StäderneB namn, 
länsvis. 




Folk- 
mängd 
d.31Dec, 
1871. 




Antal 



Handt- 

verlcare 

1870. 



I Calmar Län, 

Calmar *) 

Westervik *) 

Oskarshamn *) 

Wimmerby 

Borgholm < 

I Gotlands Län. 
Wisby») 

I Blekinge Län. 

Carlskrona*) 

Carlshamn *) 

Sölvesborg *) 

I Christianstads Län. 

Christianstad*) 

Engelholm 

Cimbrishamn 

I Malmöhus Län. 

Malmö») 

Lund 

Helsingborg *) 

Landskrona*) 

Ystad*) 

Skanör 

Falsterbo .' 

Trelleborg 

I Hallands Län. 

Halmstad*) 

Warberg*) 

Laholm 

Falkenberg 

Kongsbacka 

I Göteborgs och Bohus Län. 
Göteborg*) 

*) Stapelstäder. 



2:a kl. 
3:e kl. 
5:6 kl. 
5:e kl. 
(nnder 
landsrätt) 

2:a kl. 

2:a kl. 
3:e kl. 
4:e kl. 



3:e kl. 
5:e kl. 
5:e ki. 

l:a kl. 

3:e kl. 

3:e kl. 

3:e kl. 

3:e kl. 

5:e kl. 

5:e kl. 

5:e kl 

3:e kl. 

4:e kl. 

5:e kl. 

5:e kl. 

5:e kl. 

Öfverkl. 



} 



9,221 
5,211 
3,544 
1,851 

811 



6,227 

16,234 
5,614 
1,507 



8,269 
1,791 
1,564 

26,426 

10,870 

8,116 

8,000 

6,172 

803 

280 

2,022 

5,966 
2,377 
1,368 
1,359 

582 

57,360 



144 
53 
39 
14 

13 



84 

121 
65 
19 



44 

20 
21 

370 

165 

63 

56 

60 

3 

24 



833 



159 
64 
25 
21 

19 



181 

195 

124 

66 



109 
62 
41 

293 
269 
93 
159 
117 
5 

57 



56 


114 


51 ' 


39 


32 


59 


16 


37 


25 


40 



584 



(Forts, at I«b. H:o 7.) 





TiUhä- 
kinas. 


F.,lk- 

d. 31 Dec. 
1871. 


..... 


laosTie. 


HuDd- 
Innde 
187(1. 


H.Ddt- 

verk^m 
1870. 


UddevaUa') 


3rB kl. 
5:e kl. 
5:e kl. 
5;. kl. 

3:e kl. 
3:e kl. 
5ie kl. 
5:b kL 
feekl. 

4:b kl. 

4:e kl. 
5:e kl, 
5:e kl. 
5:e kl. 
5:e kl. 

3:e kl. 
4:e kl. 
5:e kl. 

3:e kl. 
5:e kl. 

5:b kl. 
5:e kl. 

2;B kl. 
4:ekl. 

4:e kl. 
4:e kl. 

3:e kl. 


5,641 
3.031 
1,343 

897 

4.885 
3.323 
1.971 
1,722 
1.011 

2,349 
4,036 
2,611 
2,386 
1,780 
1,288 

5,704 
3,666 

2,304 

9,249 
1,482 
1,468 
1.273 

5.456 
3.908 
3,409 
2,385 

6,867 


53 

'1 

16 

50 
55 
26 
18 
17 

52 
20 
33 
20 
8 

63 

38 
29 

139 
14 
14 
11 

49 
17 
32 
31 

57 


65 
51 
17 
36 

»4 

58 
50 
36 
15 

57 
107 

54 
44 
39 
19 

185 
44 
24 

162 
40 
17 

29 

84 
69 
91 

27 

63 




Kongelf ') 


I Et/Mborg, Län. 






AmåS 




^I Skaraboret Lån. 




sfflr.:::::::::::::::::::::::::::::: 




FalkSping 




j I WemUmtd» Län. 
Carlatad ■) 


Chriatinehamn 

Filipstad 


I Örebro Län. 
Örebro 


Nora 

Lindesberg 


Sala 






I Kopparbergs Län. 
1 Falun 



(Forts, af Tal». H:o 7.) 












rMLk 
klÉ,-*. 


Polk- 

d.,llDc=, 
1871. 


Antal 1 


kllliVii-, 


n.nd- 

kndo 
1870. 


1870. 



, Hedemora 

' Säter 

I I (iejleborgt Län. 

I Gefle') 

Söderhamn') 

' Hudiksvall') 

! / Wesier-Nonlands L. 

! Hernöaaud ') 

I Sundavall ') 

I Jeintlaniis Län. 

ÖaterBund ,. 

I / WeÉlerboeietiii Lim 

: Uineä') 

j Skellefteå 

I Narrbotlens lån. 

I Lulei') 

Piteä') 

I Haparanda ') 

'] SlBprislflder. 





4:^ kl. 
5;b ti. 

1:b kl. 
4:e kl. 
4:«kl. 

3:e kl 
3rB kl. 

5:e kl, 

4:e kl. 
(nuder 
landsritt) 

4:e kl. 

4:e kl. 
(änder 
Undsrntt) 


1,15-2 

508 

14,712 
4,87a 
3,292 

3,817 
(5,541 

1,709 

■2,629 

} «, 

1,987 
1,843 

} ™ 














f 
1 




{ 



Tab. V:o 6a). Berershandterlngen. 




illTerkuing af 



Uppfordrad;! I Gjutgod» 

Bergmalm.*)|T^^^i„„! (utom vid 



CeDluer. 


Centner. 


4,822546 


2,307,664 


5,790,809 


2,744,653 1 






10,415,028 


4,630,582 






11,366,078 


5,414,869 


11,401,831 


5,838,535 






13,920,634 


6,699.028 


14,508,278 


6,895,794 



1844 

1854 

1861-64! medelt. 



45,950 
127,494 
181,799 
196,915 
202,348 
181,751 
197,611 
226,013 
267,329 



180,044 
275,788 
337,184 
574,183 
639,729 
549,352 
537,916 
604,848 
751,297 
776,238 



*) Af >jÖ- och mjrmalniBr uppfordrades Kren 1866—70 i medeltal 269,034 
centner. Under aammn tid vid mKsngnnrDe tillverkadt gjntgoda utgjorde i 
meddtal 142,193 centner. 



Är 




u 


ppgifven tillverkning af 




JNickel- 


i Kop- 














Kop- 








Ziuk- 


fobolt- 




Gnid. 


Silfver. 


par. 


par. 


»ing. amide. 




malm. 


malm. 




«. 


«. 


Centn. 


CeDtn. 


C:tr. ; Centn. 


Centn. 


Cento. 


-a. 


1834.. 




1693 


17094 


_ 


1821 


fiSfia 


470 





19.214 






2,270 




24 












1854... 


0«B 


2 607 


39 i;-w 


im 


2,1 Ki6 


8,448 


4,726 






1861-64 




























54? 


2H9i 


8119 


10261 


329,42( 




1865 ... 


35 M 


2 6K2 


AU 532 


4.'>(l 


■äWh 


5,176 


n 27;: 






1866... 








599 


328^ 


5073 


R7H'i 




1,20( 


1867.... 


2tUi 


2,691 


469i« 


6K9 


2311 


4,180 








1868..,. 




3a'S5 


48261 


5;^9 


2 321 


.^,51ri^ 










aiM 




51,774 


114 


3?W 


4995 


12,075,746,714 




1870-.. . 


23.»8 


2,800 


43,852 


453 


2,61b 











Siot. Eandbol. 




t ■:- 



i i i g- I i i t Jl 
^ ^ ' " " " " f.t 

I II I i i I 111 



F-S 



S S o* äS Si •-;'n™ * 



S S s S ä 






a Ä 



1 1 



° «- -i " • "- » ■°- 1|| 

_+_+_+_+^ " ^ jr|i 
? s. i. 4li 



M i 



§ 1 1 ii-i-i-ill"-®-i-^^-ll I'*! 




» 



I) 



Tab. N:o 8.) -^L 

d) 

Enligt Finans-Komiténs Betänkande utgjorde år 1860 värdet af 
Rikets samtlige 

jemgrufvor 13,584,360 Rdr, deraf 1,816,720 Rdr för konstverken: 

silfvergrufvor 238,350 » » 34,750 » » 

kobolt- o. koppar- 

grufvor 2,939,900 » » 554,900 « » 

zinkgrufvor 1,420,000 » » 100,000 » »» 

nickelgrufvor 46,000 » » 6,000 » »» 

blyerzgrufvor .... 5,000 » ; 

brunstensbrott . . , 5,000 » ; 

stenko lsverk 231,450 )) deraf 231 ,450 » » 

Summa värde '^ 

för grufvor: 18,470,060 Rdr, deraf 2,743,820 Rdr för konstverken. 

Masugnarnes värde vid samma tid uppgafs till Rdr 9,243,937 ; aju- 
teriernas och mekaniska verkstädernas till 4,432,619; stångjerns^, stål- o. 
gröfre jern-förädlingsverks till 17,284,627; silfververkens till 178,780; 
kopparverkens till 2,923,400; samt kobolt-, rödfärgs- m. fl. verks till 
486,000 Rdr. 

Jernmalm uppfordrades år 1870 i Stockholms, Upsala, Söderman- 
lands, Östergötlands, Jönköpings, Kronobergs, Wermlands, Örebro, 
Westmanlands, Kopparbergs, Gefleborgs, Jemtlands och Norrbottens 
län. De förnämsta grufvefälten voro Fersbergs- och Yngshyttefälten 
i Wermland med 1,242,960 centn.. Risbergsfältet i Westmanland med 
707,280 centn. samt Danemora malmfält i Upland med 560,127 cent. 
Sjö- och myrmalm upptogs i Småländska länen. Tackjem tillverkades 
vid 213 masugnar. Gjutgods-iiXXyevknmg ägde rum i Stockholm och 
samtlige länen, utom Stockholms, Upsala, Gotlands och Hallands. 
Den betydligaste var vid Finspong med 55,688 centn. och Ankarsrum 
med 22,087 centn. Stångjern tillverkades vid 374 verk med 850 smält- 
härdar, belägne i alla län, utom Gotlands, Hallands och de skånska 
länen; jcrnmanuf åktur och stal vid 248 verk, i samtlige län, utom Got- 
lands. ASiT/zJör-tillverkning ägde rum vid Sala, kon. Gustaf HLs silf- 
ververk i Falun, Guldsmedshyttan och Hellefors i Örebro län samt 
Löfäs i Dalame. Koppar erhölls vid Åtvidaberg i Östergötland, Stora 
Kopparberget, Garpenberg m. fl. i Dalarne, Gustafs o. Carlbergs kop- 
parverk i Jemtlana, Riddarhyttan i Westmanland, Kafvelstorp, Bång- 
bro, Ljusnarsberg o. Flögfors i Örebro län. Waldemarsvik i Calmar 
län samt Tunaberg i Södermanlands län. Nickel bröts vid Sågmyra 
och Vik i Dalarne samt Klefva i Jönköpings län. itf^ssiw^s-tillverknmg 
ägde rum vid Skultuna i Westmanland, i Nyköping och vid Gusum i 
Östergötland samt vid Gunnebo i Calmar län. Kopparhamrar o. vals- 
verk utgjorde 8 (i Södermanland, Östergötland, Blekinge, Skåne, West- 
manland, Kronobergs län o. Dalarne); det förnämsta af dessa verk 
var vid. Skultuna. Bly tillverkades vid Guldsmedshyttan och Kafvels- 
torp i Örebro län, Silfberget och Löfåsen i Dalarne samt vid Sala. 



308 

Zink bröts i Örebro län. Svajvel tUlverkades vid Falun och Löfåsen 
i Dalame och jernvitriol vid Stora Kopparberget, Så^yra o. Dvlta. 
Rödfärg tillverkades hufvudsakligen i Dalame och vid Dylta,_ dess- 
utom vid Rådkärr och Klefva; Alun vid Latorp i Örebro län, Ölands 
och Lovers bruk samt Andrarum i Ohristianstads län; lilyertz vid 
Fagersta och Norberg i Westmanland; Marmor vid Eålmärden i 
Östergötland samt Stenkol vid Höganäs, Wallåkra, Boserup och Hel- 
singborgs stenkolsverk i Malmöhus län. 

Antalet af de vid bruks- och bergverksrörelsen under är 1870 
använde arbetare uppgifves hafva utgjort 25,906, deribland 4,531 vid 
jerngrufvorna, 14,873 vid jemverken samt 6.502 vid of riga verk med 
tillhörande grufvor. 



Tab. Nio 9. Anstalterna för häst- ooh boskaps- 
afrelns förbättrande 

(vid 18T1 ära slut). 



a) Stnterierna: ' 

Vid i^iråiHsholm fuonos: äldre och jBgre hingstar, 75 

vallackar .,,. 2 

äldre och yngre stou. ,. 71 

• rid Fli/wge funnos: befikälare ...... 34 

moderston t 33 

upjiTäxande hästar 53 

Vid nttenhi/ fiinnos; äldre och yngre hingstar 61 

vallackar 8 

äldre och yngre ston .'..I 105 



h) Stamholläiiderienia: 

Tid Alnarp funnos 

" Siilii/holni d o 

« Sojiedal d o 

" FjrperimentatjalUt do 

- Eiirin A o 

" Holm d a 

■■ Meldersteia d;o.,. 



S:a ' 



Tab. H;o 10, BränvinstillTerlcningen. 





BräDDe- 


TilWerk- 






KoatD^ 


It 


11. 


Afgiftä- _ 


fur kon- 
troll och 


krimS) 


1° P 

^3 


k:r. 




.ppbörd. 


a.* 


40''13<il 


11444000 


— 


_ 





- 


^ 


« 1856-riOimedelt 


!714J4', 


nif)'S44b 




— 





- 


— 


,. imi 


>i(im«i710T 




- 





— 


— 


.■ 18G2 


_ 


• iMISf, 


71 





- 


— 


» 1*3 




H'7(,- 


11 


■ 


— 


— 


« 1864 


_ 


11 sTö 


-^ 


477,4iW 


M 


4,9BS 


.. 18«i 




■ 1 <)3 


74 


47^1 5-26 


63 


4,791 


.. ]B(i(l 




r>| 1 


43h921 


17 


4 n 


. 18157 




1 1 1 ' 11 >'4 


jl 


3 BOS 


.. 1868 




1 "J 1 


.. 1869 




11 


.. 1870 


1 n 1 11 1 


111 S SI 1 ! 


~ 1871 


1 l4. 


1, 7 11 Ib- 


n7! iio 




310 487 


79|J(8I 



Tillverkuingen har jlven sistl .tr vant störst i ChnstiBnstads 
län (4,857^0 k:r) deraast i Östergötlands, Blekinge Skaraborgs och 
Malmöhus län, sä att ungefar ' „ al rikets tela bränTmBtillTeFknmg 
belöper sig pä desaa 5 !an ^ 

Antalet hrätiviiiV-ri,aljitiii'j>.'^l-dhH utgjorde år 1871 i ttaåema ^ 
ffir minutering 294 utsk^inkuing h70 leiiite 21b tilHUIIiga foT8&))&iiigs- 
ställen, samt & landet tor minuleniig \äh utskäiikmng 324, gemie 
214 tillfälliga försäljningsställen Hela det influtna ''ig>J'''"'m??'^^ ' 
försäljningsrätten af siiritdrjLker utgjorde sistl är Rdr 1 801,8» n» 
(i städerna 1,622.442,12 och ä landet 17;i440,ii) hvaraf LandBÖngen 
tillgodokoraniit 237M2,')«, Hushillnmgisallskdjien 290,985,8», gt»d»- 
kommunerna 1,131,200,51., Land sko mmnerna 107139,50 öcb Uer«odei). 
M,914,23, utgått t provision, restitution m m 



Tab. N:o U. PabrUcer ooh Handtverkerier. 

- a) Antal Fabriks- ock H andiver ks-idkare. 



Fabiikearbetare . 


1830. 1 1840. 


1850, 


ISeO-' 1865. 


1870. 


11,887 


15,410 


23,427 


30.757 


30,085 


34.587 


1 Städerna: 








HandtTerkare 


5,88i 


5,854 


7.371 


7.339 
7.214 

8.130 


8.055 


8,6M 


GestUIer 


4,850 


5,334 


6.777 
8.588 


L&rlingar 


6,514 


7,446 


17,608 


13,683 


Andre handtverks-arbe- 




397 


874 


1,675 


2,7»4 






Idkare af näringar som tiU- 














fäme ej hänfördes till 














handel eller handtverk 


3,753 


4,115 


__ 










Deras be^ening 


2,823 


3,791 





. _ .. 


_- 


/ Köpingar uch på landet 














Handiverkare 0. Gerniogs- 














män 


8J)54 


10,127 


12,178 


17,584 


6,436 


7.222 


Derna arbetsbiträden 


fl.931 


8,083 


7,220 


7,074 


5,977 


5.943 



312 



(Forts, af 
b) Antal Fab7*iker och 



Summa fabriker och manufakturier 



deraf: 



Klädesfabriker 



Hel- och Halfylleväfnads d:o 
Bomulls- o. Linneväfnads d:o 
Mekaniska Bomullspinnerier.. 
Sidenfabriker 



Färgerier 

Sockerraffineringsverk 

Tobaks- och Snusfabriker 

Läderfabriker 

Glasbruk 



Pappersbruk 

Oljeslagerier 

Mekaniska verkstäder. 
Såp- och Tvålfabriker. 

Porslinsbruk 

Tändsticksfabriker .... 



1830. 



1840. 



Antal. 



Tillverk- 
niDgsvärde. 

Rdr Rmt. 



Antal. 



1,857 



99 
38 



21 

260 

24 

77 
176 
13 
91 
37 



20 
2 



13,174,705 



3,771,308 



370,740 



637,108 
637,344 
2,503,818 
1,248,422 
719,850 
457,452 
772,903 
160,707 

151,597 
193,875 



2,176 



116 

43 

8 

15 

321 

24 

84 
274 
14 
89 
48 
19 
16 
2 



TilUerk- 
ningsvärde. 

Rdr Rmt. 



21,199,576 



5,986,57J 
676,257 

1,494,941 
854,IK?7 
006.651 

4,005,003 

1,589,551 
840,19:^ 
555,83i» 

1,185,995 
210.44I< 



602,77-> 



149.45<.) 
328,16-> 



^■Sio 11.) 


mmm 


■^^ 


■^ 


K 


tiUnerh liiui seänle. 




1 




^flSSD. 


1860. 


1865- 


1870: 1 




r 


TilWeik- 

ningaviirae 


Anlal. 


TUlYsrk- 


AnU1. 


TLIkerk- 


Anlal. 


Tillverfa 




Rdr Rmt, 




Kdr Rml. 




Rdr Rmt. 




Rdr Bmt 




aj)i3 


37,091.533 


2,509 


69,109,320 


2,315 


75,810.635 


3,405 


92,281,08 


' m 


10,376,736 


9i) 


9,190,932 


85 


8,622,678 


55 


9,449.26 




so 


896.^3 


\ 27 


1,501,175 
4,560,845 


9 
18 


1,176,536 
4,499,676 


6 
21 


-290,311 
6,945.0i 




12 


4,7ffl,a50 


30 


12,181,947 


18 


8,734,634 


20 


ia.905.26f 




18 


1.452,155 


5 


930.34Ö 


5 


1,094,031 


2 


748,46 




196 


986,178 


464 


1.587,171 


412 


1,241,400 


376 


1.312,50 




19 


6.936,901 


12 


11.924,681 


10 


31,091,081 


10 


18,682.62 




86 


2.130,480 


103 


4,570,143 


95 


6,380,115 


97 


6.462a 




548 


1,604,552 


598 


4.224,785 


658 


4,858,926 


656 


4,92».a 




18 


1,018,438 


21 


1,510,016 


22 


1,631,898 


27 


1.664,^ 




, »3] 1.145.799 


87 


3,066,145 


73 


2,850,900 


57 


4,416.8] 




t» 1 760.348 


43 


1.076,009 


43 


1,560,307 


32 


1.637.98 




32 


1,341,747 


72 


4,701,555 


" 97 


7,926,453 


92 


9.285« 




IB 


205,225 


13 


858,946 


12 


1,340,889 


11 


1,424,75 




, 2 


457.500 


3 


885,074 


2 


1,044.916 


2 


1,108,99 




Bl 


u 

■ 


n 


■ 


MWg 


i 


■ 





314 



► O " 



52; .2 



fl 



4^ 



eS 

a 

CO 

fl 

o 
o '43 

OQ 

bo 

fl4 
CO 

O 
:03 
O) 



o 

• • 



e8 

B 

B 



OQ 



J2;,s 



fl 

-4J 



fl 
:fl8 

B 

fl 

08 



93 

00 

:08 



OS 

fl 



S fl 

ca '® 
:0 o 








-«1 



o 










bo 

Vi 

O 
:0 



I fH 

■^ :e8 



fl 



B 

I— • 

o 

M 

o 






fl 






0-^<x><:£>aaOC50:>oooOQOOo:>00:> 

rHi-lTHTHTHCMr-lrHTHr-lT-HC^liHCMTH 




. I ÖO W QO 00 iQ ^D I> CO Oi -^ -^ lO r^ 



GOi-ll>GO^COTHG<»THtHCOC?5(MCOCO 
tH CQ ©q (?} CO CO CO CO CO CO CO CO CO CO CO 






COl>'(MQO<M05aD'rf«<?4 



THrHrHCMOQCMCQCOCMCOCOCO^Tji-^ 



StHO 
1> O^ 



icpoococpc:>Tti(Mi>T-i 

K .« 9\ 0\ €\ 0\ m\ m% r 

iTHTHrHTHTHTHCNrH 




(M<?» 



COaO"^C£>Q 
CO 



COOTHC5COCOOC<»OOaOCO<5505«!C 
t^O-riHiO^COCOrHQrHfMCO^^OQO 

th cq (J^ (^^ co co CO CO co co co co co cO 00 




COTHa5TH!>-CQTHJ>COCO 
COCO^CMQOÖCOCOOO 




iftcoaO(MO^ 



' CO JÖ O'^ 



CO CO CO <?5 t**^ rH ' 

coG^T^ojoooocooocoaicoot^ 
TH^^<;rji><x>iCir:iio»c lO co r^ t* oo 



s 



^COrHCMOit^iC-^CMajaiCOTHOl 



CO Q CO CO ^ 00 <M Oi Cv» Ä tH rH <X) lO o 
•^»OOTHTHOTHrHi-lTHC^JCOCO-^iO 



ooaic5'rHcoc<»c5(55»cQ5«^cO'5<»5r^ 




•* ^ •* 



»^ ^ •% •« Mh 



r^i><x>aoaiaocÄQOoO'^»OiO'^'^"^ 



OOQOO«><X>COCOrHOCQaiQTHQQ 



lOQTHCQCO-^iCCOt^OOCSO 
)AQC£>COCPCP^CO^^^t<- 
000000000000000000000000 




315 



CO 
<D g 

CQ 



to 

•T» 

CQ 



04 ö 



•p« IT ^ M 



I ^ 



09 

a 



c8. 

a 

a? ^ 

* n3 
a> a> 

.^ a 

OJ 

CO ^ 



08 

en 

fl 
9i 

t>> 
CO 

Cm 

08 

p 



I 



CQ 

:08 



fl 



08 

fl 

c» 



I '^ 



fl 



ir* Ä o o o o o ixrs CO i> A i> o iC 
cocooooiOOOGOooosotioasaiO 




asi>-oooio<x>(MasTHTHCQa5 
THOi>-cQcp55<:oasQ!>GQi-i 

•^^COCQCOGQ(N(50COCQ<M<?5 



•«4(a5t^G<»O?Pi-l(N!:0THrHO<3<lcr 
»ÄCOG<»COt^Q»ÄC£)asiO'<*THl>.(M 
aaCSCSCOCiOOOOtiCQSS-^GOCCX 



tH (M (M (M (M ©Q 




SQOQO-^OSt^COt^OOrHiC 
COi-IOö5a5CpaiO»OiOrH(?:j 
rH!>.OOG<»5*^rftiOTHI>rHCO 

(y»ot^»oascotHco(?4ioc:>cocc 

OOaOOiOiOOCMCOrt^iOt^CC 



I "TH OO l> rH iQ •**< iC 



Cö "tH rH c<no 
1:0 tH C5 C£> CD 

n ^ n ^ ^ VI rx »\ »^ »1 »^ »^ » 



00 Ö CO O CO <x> cc 




_ cooo 

rHiOCO 

A «« «« 

800Ä 
<M (M CO CO CO 



Ci O^ Cti 
COI>QO 



CO 



CO^Ä 




vi CO' 

, M «\ #^ ^ 

•^COl>l> 

io»oioco 



COvQQ'^CO(J50OCOrHt^TH^(>i 
!MCO^COrHiOTHr>»lOt^rHg$^- 
<MiOCOrHCO(MOast^ 00 tH CQ (N 

Tjf o" ^*"^>^-"Qo" CO oa^oT o" (N^G^Tcc" 



03 

d 

a <:^ 

o 2 

-^ ^ 
fl 
08 fö 

Ut 

« bo 
cg ^ 



OS 

M 
m 

fl 
« 

CQ 

«•» 

C8 

p 






OQCOTHt^r^rHOJCMCO 

^c5ror^i>-coas."Tj4u5"rH 

iC o G<t QO CD T-ICO^O^CO Tt^^ 

00 <^l o go"th a^^-"co"Q Q CO o 5;-" 

C0iCCOCOCDCOI>COaD0D0000<T- 




08 

fl 



iOOOOiOrHiCCOOaacOCMCQ^ 
Ot:-rt<ÄrHrHrH»OaOCOT-|OOg5 

cocDaioooTHaa^i>co^o^OrH o 
rH"(^^c^^(^^<^^coco(^^cd(^^cococo" 



08 

B 

B 

fl 

CQ 



'^ :e8 



l>- CO 05 »O I> Ci 
' CO th CD »O lO (2<» 

CO t^ CO »Ä o:» CO 



Ci 06 OCO C5 Oa ' 
CfS^^Ci^iO\Ö'^0QCQ\C) CD CO 

coT-«cOiOiOcococoaooDOO(M 

THrHrHTHrH-i-tTH>rHTH(M<M<M 



^ ^ »^ 



08 

fl 
-<1 



COCOQCO-^OOOOOOOi-tCMTHO 
COCOaOrHiÄiOO»OiOT-tCOOOw:5 
t^t^-^OO-^l^-t^-coaat^OrHC:; 

<Mcoo»OincocoiocoiÄcocD»Ä 



^o 



=3 ä 05 «2 



S O fl 






M 



525:3 



<5? 



CiaiQQ!>C0iO 
CO OS CO CO CO G9 



00 CO©» 

cOOaX' 

ir5aö(M'^(NC0iöTj<c5^O'^THac 

CDTttCOO-^CDOOCMCOrH'* 
(;£jCOCOCOCOCDCDl>I>-aOOC 







fl 



coaiOQoaiQooop(Mcoi>-coco 

~ tH !>. »o 00 o CO ^ CO Oi -^ os CO 
CQ(M(MtH(M(M(?4(M(MCOCO'<!^i 




rHtMco-^ocor^ooc:»© 

COCOCOCOCDCDCOCOCOt^ 
00000000000000000000 



316 



Tab. N:o 13. 



Skepps- och båtfarten å de 



! 

1 

1 

Är. 

1 


Göta kanal. 


Ujelmare kanal. 

* 


Antal 


Kanal- 
afgifter. 

Rdr 


Antal 


Kanal- 


en r 


2 c*» 
an ' 




2 »» 

• 


afgifter. 
Rdr. 


1840 


1,060 

1,505 

2,339 

2,329 

2,375 

2,273 

2,446 

1,976 

2,575 


255 
346 
948 
850 
898 
932 
875 
874 
914 


83,900 
124,050 
272,966 
171,077 
160,311 
164,182 
162,280 
146,754 
181,566 


338 
219 
492 
897 
715 
674 
668 
517 
458 


165 

140 

156 

110 

78 

127 

92 

73 


20,730 


1850 


21,520 


1860 


23.756 


1865 


22,450 


1866 

1867 


17,894 
15,372 


1868 


15,150 


1869 


15,670 


1870 


11,985 



*) Antalet af ångbåtar, som passerade Stromsholms kanal åren 1866 — 1870. 



Forts, af 



Är. 

1 


Eskilstuna kanal. 


Dalslands kanal. 


Antal 


Kanal- 
afgifter. 

Rdr. 


Antal 


Kanal- 


<Ä r 


• 


S*2 


• 


afgifter. 
Rdr. 


1868 


141 
146 
247 


420 
457 
913 


8,000 

8,732 

11,253 


1,071 
1,655 
2,114 


291 
293 
383 


19,462 
26,199 

28,859 


1869 


1870 



317 



förnämsta af Sveriges kanaler. 



Strömsholms 
kanal. 

1 


TroUhätte kanal. 


Södertelge kanal. 


Wäddö kanal. 


1 

Antal 
fartyg. 


Kanal- 
afgifter. 

Rdr. 


Antal 


Kanal- 
afgifter. 

Rdr. 


Antal 


Kanal- 

afgif- 

ter. 

Rdr. 


Antal 


Kanal- 

afgif- 

ter. 

Rdr. 


3* OQ 

OPQ T" 


2 »o 

^^ 

• 


5* 00 
<rt-(W 


2 p« 

• 


? r 


5 <*» 


811 


33,000 


3,172 




143,530 


1,493 




13,410 









982 

1 


43,210 


4,056 


296 


188,850 


2,293 


881 


21,840 


845 




1,580 


1,154 


59,716 


5,559 


1,120 


315,065 


2,167 


1,638 


36,738 


956 


46 


1,699 


2,208 


99,187 


6,376 


1,167 


364,409 


2,206 


1,395 


28,745 


885 


61 


1,540 


2,127 


84,152 


5,495 


1,380 


329,460 


2,177 


1,537 


31,641 


888 


84 


1,523 


2,096 


96,691 


5,475 


1,321 


320,944 


1,872 


1,423 


29,820 


834 


106 


1,506 


2,197 


98,550 


4,964 


1,345 


299,660 


1,815 


1,737 


32,779 


749 


129 


1,386 


2,709 


111,413 


5,200 


1,471 


314,815 


1,494 


1,701 


29,725 


819 


134 


1,510 


*)2,813 


97,240 


5,176 


1,734 


321,116 


1,876 


1,770 


31,079 


831 


115 


1,517 



var högst 411 ocli lägst 350. 



Tab. N:o 13. 



! 

Seffle kanal. 


Forshaga kanal. 


Filipstads bergslags 
kanal. 


Antal 


Kanal- 
afgifter. 

Rdr. 


Antal 


• 

Kanal- 
afgifter. 

Rdr. 


Antal 


Kanal- 
afgifter. 

Rdr. 




S po 

fjq ' 

• 


S* os 

(W T' 

• 


2 8» 


so CD 
-1 eo 


2 p*» 

v- (J«3 

OQ ' 

• 


893 

905 

1,072 


128 
134 
127 


20,270 
22,160 
24,804 


780 
1,015 
1,034 




25,487 
28,369 
28,656 


1,847 
1,734 
1,994 


1,227 
1,149 
1,193 


22,488 
19,053 
20,839 



318 



Tab. N:o 14. 



Han- 

a) Införseln och utförseln af 



Ar. 



Värdet af hela 



införseln 
till Sverige. 



utförseln 
från Sverige. 



Rdr Rmt. 



Rdr Rmt. 



Deraf värdet af guld 

och silfver 
(i mynt och plantsar) 



införseln. 



utförseln. 



Rdr Rmt. 



Rdr Rmt. 



1847 1 42,0(>0,000 

1848-1850 i medeltal! 36,353,667 

1851 1 42,072,000 

1852 .....i 43,573,000 

1853 1 51,580,000 



1854. 
1855. 
1856. 
1857. 
1858. 
1859. 
1860. 
1861. 
1862, 
1863. 
1864. 
1865. 
1866. 
1867. 
1868. 
1869. 
1870. 



78,655,000 

84,841,000 

105,844,000 

85,290,000 

56,920,000 

74,241,000 

82,469,000 

106,570,000 

98,520,000 

96,627,000 

96,549,000 

105,863,000 

112,910,000 

134,181,000 

137,740,000 

136,615,000 

141,686,000 



46,380,000 

38,625,333 

40,437,000 

41,487,000 

51,705,000 

79,215,000 

95,847,000 

92,433,000 

78,434,000 

58,884,000 

78,667,000 

86,496,000 

81,084,000 

86,638,000 

92,524,000 

94,003,000 

108,086,000 

107,066,000 

128,639,000 

119,524,000 

125,823,000 

152.502,000 



11,409,000 

10,000 

822,000 

1,500 

7,960,500 

18,525,000 

7,054,500 

396,000 

120,000 

2,064,000 

294,000 

3,030,000 

323 

1,756,080 

518,354 

1,274,529 

655,977 

1,309,951 

1,140,837 

3,327,246 

4,149,440 

1,729,114 



498,000 

3,689,0)0 

246,000 

252,0ai 

2,598,00(1 

3,115,500 

37,500 

12,093.000 

11,709,001' 

910,0011 

4,177,a»l 

42,0)0 

930,i:v2 

119,19S 

572,201) 

39,4:3.') 

9.137 

880,910 

1.320,000 

1,360,528 

2.669.414 

995.889 



319 



del. 

varor samt handels-personalen. 



I städerna. 



Handlande. 



m. 



Handlandes 
betjening. 



m. 



I köpingar och å landet. 



Handlande. 



m. 



Handlandes 
betjening. 



m. 



3,696 
3,741 
3,785 
3,865 
3,984 
4,018 
4,031 
4,255 
4,493 
4,601 
4,830 
4,891 
4,963 
4,831 
4,935 
5,259 
4.972 
5,275 
5,550 
5,876 
5,607 
5,923 



1,102 
1,331 
1,504 
1,625 
1,571 
1,587 
1,694 
1,789 
1,903 
2,283 
2,445 
2,658 
2,773 
2,899 
3,163 
2,789 
1,591 
1,875 
2,153 
2,369 
2,281 
2,359 



3,980 
3,860 
3,633 
3,730 
3,560 
3,694 
3,806 
4,106 
4,277 
4,391 
4,264 
4,299 
4,735 
5,058 
5,141 
5,004 
5,235 
5,231 
5,360 
5,601 
5,652 
5,553 



73 
107 
' 95 
•120 
120 
126 
129 
152 
162 
178 
181 
189 
245 
300 
457 
593 
570 
556 
601 
655 
798 
850 



1,101 


52 


352 


1,373 


63 


433 


1,533 


62 


471 


1,632 


77 


496 


1,675 


81 


486 


1,877 


71 


570 


1,934 


154 


602 


2,045 


87 


633 


2,213 


107 


683 


2,124 


91 


669 


2,171 


111 


634 


2,252 


103 


677 


2,361 


102 


728 


2,304 


98 


758 


2,415 


125 


936 


4,412 


496 


894 


4,586 


392 


1,034 


4,652 


405 


1,113 


4,725 


441 


1,182 


4,368 


297 


1,271 


4,449 


322 


1,334 


4,586 


332 


1,446 



28 

49 

36 

38 

54 

37 

37 

45 

49 

54 

52 

51 

47 

60 

93 

120 

140 

160 

193 

148 

174 

187 



320 



(Forts afTab. 
b) Handeln med nedannåmruk 

Värde (i Rdr 



Norge 

Danmark 

Finland 

Ryssland 

Preussen 

Slesvig-Holstein 

Mecklenburg, Hanse- 
städerna, Hannover 

, och Oldenburg... . 

Österrike 

Nederländerne 

Belgien 

Stor-Britannien och 
Irland 

Frankrike 

Portugal 

Spanien 

Gibraltar och Malta. 

Italien 

Turkiet 

Egypten 

Algier 

Ofriga kusten af Nor- 
ra Afrika 

Förenta Staterna i 
Norra Amerika 

West-Indien 

Brasilien 

Öfriga länder i Norra 
och Södra Amerika 

Syd-Afrika 

Ost-Indien, öfr. Asia- 
tiska länder samt 
Australien 

Summa 



Införde från 



1830. 



1840. 



1850. 



1860. 



1865. 



2,841,000 
2,160,000 
1,726,000 
1,477,000 
120,000 



4,526,000 



317,000 
16,000 

2,646,000 
440,000 
387,000 
185,000 



157,000 



1,219,000 
366,000 

2,857,000 



350,000 



4,176,000 
1,964,000 
1,571,000 
2,193,000 
149,000 



7,221,000 



342,000 
126)000 

2,777,000 
430,000 
324,000 
270,000 



168,000 
49,000 



1,688,000 

77,000 

3,108,000 



3,475,000 
2,599,000 

633,000 
2,547,000 

677,000 



7,538,000 



841,000 
111,000 

4,998,000 
719,000 
229,000 
367,000 



228,000 



2,459,000 

241,000 

6,495,000 



829,000 1,823,000 1,991,000 



5,554,000 
5,872,000 
1,846,000 
2,921,000 
963,000 



25,974,000 

249,000 

3,286,000 

581,000 

16,549,000 

1,792,000 

516,000 

677,000 



578,000 



6,482,000 
2,209,000 
4,429,000 



5,881,0011 
9,904M» 

2,757.0C»< 
2,710',0C»' 

l,670,()l>" 

175,0C«' 



31,164,0iy* 

45XK«' 

4,631.1" >». 

527 AM' 

31,440,a>" 
3,715,0C-' 

458,m»* 
845XKO 

539,(.U' 



686,00»' 
8,022,Cm'' 
4,950,ÖCh'. 



485,0(K« 



21,790,000 27,462,000 35,980,00082,469,0001105,863,00^» 



NT.o 13. 

Kir skilda lände?*, 

Rmt) af Varor. 



321 



1870. 



Utförde till 



1830. 



1840. 



1850. 



1860. 



1865. 



9,574,000 
30,889,000 
3,603,000 
7,049,000 
3,888,000 



28,801,000 

5,000 

10,243,000 

3,271,000 

31,950,000 

4,082,000 

574,000 

686,000 



707,000 



1,094,000 
2,353,000 
2,381,000 

525,000 



11,000 



851,000 

2,554,000 

1,649,000 

346,000 

874,000 



2,075,000 
297,000 
756,000 
291,000 

5,947,000 

2,976,000 

624,000 

165,000 

36,000 

28,000 



125,000 



3,689,000 

1,000 

521,000 



18,000 



1,449,000 

4,109,000 

949,000 

338,000 

1,996,000 



2,982,000 
355,000 
681,000 
302,000 

7,273,000 

2,111,000 

1,226.000 

438,000 

32,000 

61,000 

3,500 

1,500 

440,000 



3,862,000 

44,000 

578,000 

121,000 



1,304,000 



1,167,000 

5,510,000 

961,000 

408,000 

2,061,000 



3,227,000 
372,000 
702,000 
399,000 



11,612,000 

3,111,000 

.1,259,000 

513,000 

78,000 

123,000 



16,000 
454,000 

3,777,000 



449,000 

46,000 
196,000 



316,000 



4,485,000 
7,067,000 
1,312,000 
441,000 
1,758,000 



5,934,000 

986,000 

2,753,000 

2,124,000 

41,710,000 

7,705,000 

1,397,000 

2,835,000 

263,000 

25,000 

61,000 



892,000 
[ 156,000 
2,660,000 



653,000 

72,000 
625,000 



582,000 



3,592,000 
7,684,000 
1,591,000 
360,000 
1.572,000 
3,166,000 



6,982,000 

19,000 

4,363,000 

2,288,000 

53,244,000 

11,343,000 

2,129,000 

4,038,000 

55,000 

1,220,000 

126,000 

266,000 

882,000 

305,000 

1,096,000 

30,000 

450,000 

4,000 
160,000 



1,121,000 



1870. 



7,004,000 
8,720,000 
2,342,000 
3,703,000 
3,536,000 



5,415,000 

37,000 

4,415,000 

4,610,000 

83,693,000 

16,616,000 

1,485,000 

1,910,000 

71,000 

549,000 

191,000 

119,000 

787,000 

39,000 

4,863,000 

654,000 

95,000 
256,000 



1,392,000 



141,686,000 23,823,000 30,656,000|36,757,000|86,496,000|108,086,000 152,502,000 
Stat. Handbok. 21 



Tab. N:o 15. Trafiken å Statens Jernvägar. 





PaKsafce 


aretraflk. | Godstratik. 


Summa. , 
lokomit. 


Är. 




Inkom^t- 


Vigt i 1 Inköiusl. 




Aiilal. 


Rdr. 


Ceiitner. [ Rdr. 


RdT. 1 


1856 


15.709 


11,381 


17 


16,50o| 1.504 


77 


10,885^9. 


185 


S3 4. 


I(>0 8 




S^lSo ' 37 06 




1J3080 


1858 


3 4 


4 4 




■»1 4 »i 




309942 


18j9 






645 50^1 


18fi 




874 4-^ 


bb 




157 3fö 


86 




577 746 


163 




84b 088 


1864 




408 7^6 


86 




4409469 
4 958 974 


8 




&430S7 


W 




825 31 


3 
8 




1 1 13 6S 
1 1 B96 316 


<i71 


G 


8 4 4 




5S( 5414 1004 




7 69247 1 



323 



I 



08 
EH 



rt JL »H 

s a "^ 

Ö*^ bo 

«8 a . 

rCt 08 o 



O 



Ii 



OJ 
lU 
:0 



Vi 



I 

<X> 

'03 

«8*. 

fö ti 

.CO 



eS 



»■ 1 



B 

t)0 



03 

B 
B 



« « 2 

d n *-• 



c» 

fö 

:o8 



•IS ri, C3 ® 

E^ OQ 



V4 

bo 

o 



a 

rflS 



V es 

'a a 
oes .S 

is C 



fe, « 



Vi 



o 

O) 



© 
<0 



os 



oo 



b- «0 



CO 






QO 



C5 






00 a> Qp 

<>J ?£> "^^ 



r^- 05 t^ 00 

o l>- Tt4 '5< 



CO l>" 

00 00 





A 



QO 




94 

t- 


OS 


0» 
00 


oo 


CQ 

ec 


00 






»-« 




iCCQCOiC-^OOO^OOCO 

t^ooi^coio-^io-^ao 
r^t^txiHa^ooot^co 

(3QCOrHl>."^|>-Qa50a>CO 
-Tt<»r3iOCDCOCC>CDCDt^l>-00 



(M 05 "^ r*l <M Ä -^ 
. iH Op CD ^ 00 ^ ^ 

*% «\ ^ «N »N 

05 !> CO 00 00 
CO (TQ tM c:9 




(M 



CO Tt< 





»c CO iH CO o ^ 

?0 lO (^ iH OS iH 
iH 00 o 05 05 1:0 

^ «S ^ M ^ ak 

»c T-» CO !>• 
-«# (X) !> !>• 



»^ Q Q "* 

05 »Ä 00 00 



<X) CO »c 

1-H CO c<» 

^ i>" CO 

rH (M 



CD -^ 00 05 CO irH lO 

l^r l>- (M CO O CO t» 

H CD CO 05 05 





00 00 CO 
CD CD t^ 



t:- CO CD !> CO !>• 
X Oa 05 O iH iH 



91 


CO 


TH 


•»Jt 


© 


QO 


W 


9» 


91 


iH 


© 





i 


SS' 


T-i 




§5 

•k 




CD 


3 




i 


i 

Oi 


»O 
rH 

CM 



QQQQCoSS^CD-^OÄi-iOQiO 
CDCDI>-t^t>.a0a000O5O5O5 




ift CD l>- 
CD CD CD 
00 00 00 





lU 

S oeS 
« PO 



V OJ 

^ B 

bO ^ 

• OJ Ä 

^ -SJ ^ö . 

. -^ i" g 

a g :0 cö 
.00 "^ 






en 



-138^^ 



Soo 



(1 
a> 

a 
a 

03 
(1 



O 

4>4 



S-s 



(»J Ml 9J ««M 



- a 

t. ort ^ 
O -<-» 






324 



TabeU N:o 17. 

Tull-inko7nst och andra Statens inkomster af 
bevillning s egenskap. 



Ar. 


Tallmedel. 


Postmedel. 


Stämpel- 
pappers- 
medel. 


Bränvins- 

tillverk- 

nings-gkatt. 


Allmän 
bevillning. 


1857 

1858 


10,787,209 
9,746,024 
12,595,802 
13,421,981 
14,857,508 
13,795,810 
14,809,403 
13,321,293 
13,999,556 
13,214,937 
12,742,817 
14,632,095 
13,992,024 
15,782,072 
19,116,601 


1.605,347 
1,486,500 
1,528,537 
1.621,125 
1,675,446 
1,953,948 
2,128,820 
2,279,186 
2,331.443 
2,236,963 
2,251,473 
2,275.552 
2,254,434 
2,353,458 
2,271,3060 


1,735,325 
1,549,829 
1,535,696 
1,543,262 
1,551,408 
1,798,290 
1.771,714 
1,449,444 
1,408,377 
1,340,069 
1,336.044 
1,352,000 
1,408,579 
1,347.215 


6,508,083 
7,247,135 
6,795,949 
6,918,035 
8,002,669 
8,179,955 
9,146,162 
9,024,111 
10,081,472 
9,2805373 
7,914,498 
7,141,954 
8.567,382 
11,002,738 
11.719,493 


2,262.676 

1 

2,253,113 
2*403.844 
2,473,275 


1859 

1860 


1861 


2,594,252 


|1862 

1863 


2,683,065 
2,688,738i 
2,780,558 


1864 


1865 


2,766,90(J 


1866 


2,824.212 
2,794,862 
2,792.272 
2,783,578 
2,789.393 
2,887,400 


1867 

1868 

1869 


1870 

1871 



*) Approximatift. 



325 



o. 



cé 



CG 

O 



P5 



"♦o 

90 



I. 



•♦O 

CO 

<^ 

Si 



SS 



SS 






•8 t^ 



nO 





g §8 


CO CO 
1-1 (M 


Ä CO 


g 


S5 


O <M 

CO iH 


3 


i§ 


CQ CO 


ö 


tR (M 


\o o 


CO CO 


00 


r*< 


tH o 


(M 


CO CO 


• S 


OO t-H 


CO CO 




^H 


(M 

CO 


1-t 


t^ OS 

00 CO 


os 

os 




os lO 

tH os 




lO 


CQ 1-1 












rH 


T-\ 




»c 




»ft 












rH 












S S! 




1-t 




f^ 


<M O 


s 


S g 


1-t -^ 
00 o 


gj 


!> ^ 


iO iO 




!>. 


t* 


CO 


rj< O 


CO Ci 


S5 


05 r-l 


lO t2 




iri' 


©» 


iH 


^ lO 


os 


l> lO 


5t 


3 lÄ 


(JD 


^ 


00 CO 






CO 


"^ 


l^ -^ 


CO 


1-t 00 


o os 


»"^ 


a 


1-1 t^ 












os 


CO y-^ 


iH 




-^ 




r*< 






















CO t* 


S S 


n g 


s 


00 


s s 


s 


!> 00 


»^ CD 
Q os 


on 


a ^ 


Oi Oi 




os 


CO 


o 


CO CO 


os 


OS CO 


cT 


D CO 


$ 


05 

o 


o 00 
(M CO 




00' 


% -^ s g~ 


§ 


CO o" 

cö o> 


<M 1-» 
CO CO 


^^ 


rH 


<N 00 












os 


•^ irH 


tH tH 




O 




T*l 






















C^ l>- 


00 Oi 


•"Ttl G<l 


1-t 


os 


os o 


00 


»O CO 


»o o 




00 t^ 


CM Oi 


lö Ttl 


CO 


lO 


CO CO 


os 


CO Tf* 


1-1 CO 


»>« 


Oi 05 


CO ^ 




D i-< 


00 


os 


00 os 


CO 


CO l>- 


CO o 


cp 


Oi 


^ 00 




CO 


TJI 


o' 


os iH 


s 


CO CO 


os o* 


oo 


CO 


05 1-1 




CO 


CO 


CO 


00 ••^ 


os os 


CO 00 


»~* 


o 


rH Tt< 












os 


CO 1-1 


rH 




Tl< 




•<* 






















(N r- 




i CO 


1>- -^ 


% 


<^ 


Q CO 


CO 


CO !> 


CO os 




S §8 


S tr 


-^ CO 


^5 


s äs 


CO 


00 C4 


r- o. 


f^ 


CO o 




T-4 


os 


00 


r-« 


o 1-» 


CO 00 


^5 


CO r-l 


cc 


> (M 




O 


00 


(M 


os *H 


icT 


y* o 


iH CO 


qd 


00 


s ^ 




CO 


T— 


CO 


l^ "^ 


f^ 


CO p 


CO r- 


^^ 


^ 












os 


CO ^ 


T-4 




•<^ 




•^ 






















CQ o> 


(M 


t Oi 




^- 


lO 


T»* 


kO os 


Tt< 


os o 

CO 00 


5S 


"> CO 




t* kO 


CO .a<» 




CO 


CO 


1-H 


s s 


CO 


^ 


) t- 


Ift 


00 CO 


(?a 


f CO 




CO 


<M 


CO 


iC 


t^ "^ 


ci 


5 CO 


^ 


S"^ 


s «■ 




S ä" ^ 38 g 


lö 


3 '% 


o CO 

Tt< 1-1 


1"^ 




< ^ 












os 


CO CO 


r-< rH 




r*< 




iC 






















G<» Oi 


u: 


> •-< 


T3 


n os 


os 


o 


00 os 


CO 


CO t- 


^ 


< t^ 




Oi 05 


l> CO 


■^ 


■♦ lO 


CO 


'^ 


^ 8 


kO 


iC o 


os 00 


Ift 


^. <=i. 


»— 


• o 


^ 


H CO 


t- 


os 


CO 


os iH 


Tt 


t <M 


jft 


tH rl* 


tC) 00 




CO 


os 


CO' 


©« os 


CO 


g g 


o rH 


00 


05 


G< 


1 S5 






lO 


CO 


00 CO 


O 


f> 


} CD 


^^ 


t^- 














iO 


CO rH 


(M 





co"^ 




"^ 




















os CO 


s 


) OS 


O 


s r- 


lO 


<M 


CO o 


3 


CO 00 




« »— » 




t^ r-« 


!. S 


T- 


< o 


CO 


t^ 


CO 00 


y-< r^ 


g 


> CO 


in 


^. ^^ 


T— 


a 


) i> 


CO 


CO 


os 1> 


iH 


00 lO 


\ p. 


i 


CO CO 

s 


ä 


os 






5§ 


y-\ 


^■^ 


CO 

00 

1-1 


rH r- 


; 3 




CO 




T-H 






















CO lO 


CO 


) os 


o: 


) o 


lO 


r- 


t^ 1-t 


(N 


CO CO 


cq 


( lO 




t> 


• T»< 


oc 


• ^5 


lO 


Si 


■^ CO 


« 


T-4 ^ 




Ttl 


lo 


CO •«* 


cc 


> CO 


""S* 


\ Co 


•^ 


CO CO 




CO 


ra 


<M lO 


in 


) 00 


C 


> i-H 


CO 


CO 


s?»» 


i-H 


CO 00 


s 


CO 


oo 


T— • 


"* 


1 tCi 


7- 




CO 




"^ 


CO o 


) "Th 




(?9 


»— 


1-H 












iH 


rH 








• • 




• 




• • 

• 

• 


• 
• 


• 
• 


• • 

• • 

• • 


03 (X) 


■c : 

08 ■ 


* 

CO 


1 -2 

CO 5Z5 


O! 
O) 


© 

•2 

SO 


«4- 

b 
c 


: na 
. a 

5 2 

II 


08 

o 

O) 


03 

-** 

CO 

so 

02 


• 

'2 ^ 

«i ti 

OQ % 


SO 

a 


OQ 

fl l-H 

03 « 


09 

1 


-** 

00 

Is 
-s-a 

o 

1 


* 


Central- 


^1^^^ 

1 


t^e 


istra distriktet. 


Södra distr 


iktet. 


Pi3 

QQ 


disti 


• 























L. _ . . *_■.. 



326 





• 

O 
























1 




s 


qP CO <M 

i^ S q6 


00 




8 

©* 


i 


00 

CO 00 


00 T»» tH 
CO lO Q 
CO 05 


i ^- 


§ 


s 1 




Sö 


<M 


■^ 


1 CQ CO 


1> 


"* 


05 


00 


(M rH 


CO CO 


■^ lO 


00 


(N 1 




»0 


ev 


<N CO 


T-» 


th 


^5 


w 


iH xCi 




©> 


t^ i 






iH 




1—1 


rH 




CO 












1 






CO 


tH 


rH CO 


CO 


CQ 


lO 


r-i 


CO (N 


CO lO "^ 


^ 


s 


tJ< 






-^ 


S9 


CO 00 


05 


^. 


t- 


"^ 


CO rH 


<N CO »0 


r-^ 05 


r^ 






iH 





O) CO 


rH 


iH 


r* 


"^ CO 


1> CO 00 


rH 00 


©> 


©» 




oB 


CO 


'^ 


1 05 00 


g 


t^ 


!> 


CO 


05 CO 


lO ^ CO 


ftO CO 


i^ 


lO 




CO 


©3 


rH C<» 


"^ 


t^ 


(M 


-* 




•^ 


CO 






T-4 




rH 


jH 




r»t 






r^ 












CO 


(M 


05 00 


■^ 


CO 


S 





©j a 


rH 00 


©* CO 


r^* 


CO 






l-i 


CC 


CO ^ 


r>- 


CD 


T-i 


00 


(>J CO C<1 


00 rH 


rH 







gn 


<£> 


iC 


) CO 


CO 


00 


CO 


V^ 


05 CO 


05 CO 05 


05 -^ 


rH 


tO 




S^ 


CO 


^■ 


1 00 05 


r>- 


-CO' 


1> 


CO" 


CO QO 
1-H CO 


-^ lO r^ 


»0 CO 


5 


CO 




uD 


r- 


<^ 


(M "^ 


05 


x»i 


00 


<N 


rH rH CO 




t>' 






iH 




T^ 


T-» 




-^ 






r-^ 












-"»I 


JM 


( -^ 


»C 


CQ 





•55 


CO 00 


^ ^ ^ 


i> la 


©1 


Ci 






r^ 


C£ 


) lA 00 


lO 


CO 


^ 


lO 


t» CO 


CQ »O CO 


05 rH 


S 


1-' 




r* 


05 


oo CO 00 


CO 


r* 


•<* 


CO 


CO CO 


a a r^ 


l> 


Öi 




äB 


CO 


CO CO 00 


(M 





1-H 


<M 


^ ^ 


t* 00 0» 


l> ©Q 


lO 


t^ 




C75 


rH (M CO 


c<» 


•^ 





©i 


ÖQ 


0. CQ 




CO 


r^ 




— 


iH 




i-H 


r-i 




lO 
















CO 


lO QO C5 


^ 


lO 


(M 


00 


t^ Os» 


s s ^ 


r^ CO 


^ 


©1 






lO 


^ iH QO 





iO 


CO 


"<!t< f£> 


00 Oi 


fp 


t^ 




fg> 


rji 


00 05 





tH 


C^ 


<>>) 


05 


Od 


05 l> 





©i 




i 


Oi- 


©j CO r^ 

0« Tt< CO 


Jo 


CO' 


i 




00 


CO rH CO 

»C c»> CO 


©> 

• 


s 


00 






^ 


!>• CO «^ 


•^*< 


G<» 





lO 


CO rti 


rH <M rH 


CO 





CO 




• 





Tt< iH '^ 
CO CO CO 


05 




TJI 


00 

CO 


0»00505^COiOl^ 


r^ 




C0 


\a 


»n C<» (M 


oa 


CO • 


vH 


•1—4 


rH 00 


r-i 00 rH 


00 lO 


05 


OS 




vTO 


a 


CQ -^i^ i-H 


CO 


CO 


(N 


CO 


rH <N 


l> ©4 CO 




jH 


^^ 






vi 




(?4 


T-» 




lO 


















CO 




t- Tt< 


s 


lO 


lO 


r* 


t- 00 


CO CO CO 


CO rH 

»Ä 00 


f^ 


lO 






O) 




00 t-< 


00 


r- 


05 


(^» (N 


CO CO 

^^ -* 


t^ 


r-t 




m 


T-t 




tH {?J 


CO 


05 


-<»< 


lO 


Oa lO 


CO 


r-< 


•<4< 




s 


»0 




r* th 


00' 


CO 


kO 


-H 


t>> US 


00 CO lO 


CO 0» 


05 


.^ 




CO 




00 X 


1— ( 


\0 


t^ 


CO 


f-i 


CO ©4 I>- 


©* r-^ 


r>- 


7i 




i"i^ 


CO 






1-H 




»c 


















CO 




\0 •* 


TM 


"^ . 


(M 


55 


05 rH 


ao ©j 05 


55 S 


t- 


rt 






r-i 




-^ lO 


s 


"^ 


CO 


CO 00 


^ CO tK> 


"^ 


CO 




tQ 


CO 




CO (>> 


05 


CO 


rH 


l> 1-" 


CO T»! ^^ 


r-i 


r-t 




gf 


»0 




05 CO 


oa 


CO 


05 


CO 


00 lÄ 


Q CO ©Q 

CO rH rH 


©« OO 


OÖ 






OD 


rH 




CO 00 


05 


(?» 


<M 


1— ( 






rH 




/-^ 




rH 










CO 












• 


• 









C<» 05 


CO 


r-i 


l> 


S 


t^ t>» 


CO ©Q »0 


00 « 


v* 


05 


»"" 




Oi 




CO iH 








§8 


*> t:: 


S 00 S 


1>- 00 


SP 


r^ 


* ' 




0» 




r- 0» 


t-f 


CO 


05 


QO 00 


CO t^ 


t^ 




o 


05 


*o 




©cT r-T 


CQ 


ö' 


8 


,.^ 


CO CO 


C<» CO CO 


1^ 


lO 




• • 


'^ 


OS 




•<^ CO 


05 


§5 


<^i 




CO y-i 








H 

cä 
te 

o 


• 

•rJ 

:e3 


s 




< 

1 
< 

« 
1 
< 
( 

C 


• • • 

3 ^ g 
g •>: 

•^ v ^ 

:> ^ 


• 

1 

CO 

Q 


00 


bo 

a 

1 

;z5 


Söderköping. 
(Mem) 


Söderhamn . . 
Hudiksvall . 


Sundsvall. ... 
Hernösand .. 
Umeå 


Pi*eå 

Luleå 


i 

08 
& 


•3 

f-9 


^ 


• 


"^ 


— 


— v— 


—" ^ 




*""■ 










— ^ 




^^ 


•i 2 


8: 


rd 


östra distr. 


Gotl 


. östra 


Norra distriktet. 




Inre 












distr 


. distr. 










distr. 



Tab. H:o 18. Biksbankena atallning: åren 1S3S— 1871. 



ir. 


Inkomster. 1 


BiintB-inkom- 


Vinst pH j Tilirälliga 






Diskont- 


Diskont- i inkonnter 








IDrelaen. 


m. m. 


inkomster 


Rdr 


e 


Rd e 


Ra 




Kd 


1888 


80194 
TblUil 
747 -iöJ 
37 8''0 
746 


r. 


bl()0( 
bSI4 1 
1 61 
Hl 081 
70 f 4 


33 


47 3 
4t.I85 
138 H 5 
1 b09 
144 ts 


0* 


14 3JG 
14W 85 
160" 14b 
1809011 
lbb'*d04 


ta 




»84i45 




'^"lliå 




14 55H 




1 953 ^47 






<»5ö639 




8<tG 8(1 




19 "44 


Bl 


m54b71 


00 




88633 




14J7C 6 




713 b7<t 




3 07b 035 




m 


8P4 


1 




3 4 


65 


m 


JIA \ 




9b Jh a 


1 o9o b 






9G0 "1 st , 4 8 


11'*5 788 






9itj.8 OB 1 1 


2-091260 


73 


'^w 


134 1 


3 1 4 


06 


^ 


1 
1 


mo 


f 1 
■1 1 


1861 


8 h 




1 11 1 




jliJl 




b l,j 3 




1862 


1 r 741 




1137 85 




3 7 375 




'»611969 


63 


1863 


1149 2a'' 




1 110 JA 




173 2 b 




2432 'y4 




1864 


lOS il3 




1 240 J ? 




i^iei 




2J18068 




1865 


iqosw 




1 m m 




S81fi5 




24)1 5)4 


82 


3866 


1035 407 




1 4(>93q 




43 SH 




2 718135 




mj 


9771 




151 r4 




i,4 198 




2 749873 




ms 


914 871 


39 


1 9Ä7 




9 814 




2 '71 893 




1869 


7 1489 




13'!0 8bl 




17 "4 




2 4 57o 




1870 


*11 144 




mo'1 




107 710 




1919 945 


47 


1871 


ÖJ2815 


»5 


10(7 498 


ea 


125 574 


9a 


'>04j888 





328 



(Forts, af Tab. N:o 18). 



År. 



Utgifter. 



Ränte- 
utgifter. 



Rdr. 



ore. 



Förvaltnings- 
kostnad och 
välgörenhets- 
bidrag. 



Rdr. 



ore. 



Afskrifningar 
och förlaster 



m. m. 



Rdr. 



ore. 



Summa 
utgifter. 



Rdr. 



ore. 



1838 
1839 
1840 
1841 
1842 
1843 
1844 
1845 
1846 
1847 
1848 
1849 
1850 
1851 
1852 
1853 
1854 
1855 
1856 
1857 
1858 
1859 
1860 
1861 
1862 
1863 
1864 
1865 
1866 
1867 
1868 
1869 
1870 
1871 



47,989 


59 


376.799 


89 


36,839 


49 


373,382 


42 


36,883 


98 


339.141 


78 


34,098 


22 


457,366 


19 


33,446 


90 


332,073 


34 


135,023 


58 


373,390 


46 


121,341 


07 


362,745 


12 


169,999 


S6 


350,082 


02 


33,948 


68 


372,998 


26 


29,897 


65 


406,112 


83 


32,903 


53 


405,951 


— 


37^69 


74 


390,782 


53 


29,287 


25 


394,014 


44 


162,779 


16 


398,746 


19 


29.315 


09 


349,732 


48 


37.272 


48 


366,578 


32 


24.855 


03 


374,427 


36 


30,632 


97 


402,277 


72 


27.136 


21 


415,992 


90 


26,789 


82 


506,541 


05 


25,429 


46 


468,901 


90 


20,101 


32 


516,678 


45 


19,667 


73 


479,435 


88 


18,330 


52 


506,406 


76 


17,973 


04 


482,309 


26 


18,932 


80 


471.320 


94 


17.556 


69 


565,410 


22 


15,839 


57 


566,428 


18 


27,012 


65 


566,442 


35 


15,302 


86 


598,201 


47 


15,169 


57 


559,760 


89 


11,138 


70 


579,119 


18 


17,049 


40 


553,748 


91 


12,966 


21 


528,109 


97 



26,745 

66,891 

15,092 

122,957 

31,312 

9,959 

100,394 

998,725 

86,082 

177,604 

7,227 

6.643 

73,348 

9,825 

1,993 

101,038 

390,249 

112,602 

6,209 

182,312 

26,642 

10,482 

136,827 

703 

98.307 

57,771 

12,843 

13.877 

12,076 

140,721 

169,354 

41.386 

77,818 

80,597 



94 
42 
24 
89 
81 
13 
83 
05 
11 
44 
11 
98 
70 
13 
76 
17 
96 
75 
32 
47 
84 
64 
29 
43 
46 
85 
54 
55 
36 
15 
70 
71 
91 
78 



451,534 
477,113 
391,118 
614,422 
396,833 
518,373 
584,480 
1,518,806 
493,029 
613,614 
446,081 
434,596 
496.686 
571,350 
381,041 
504,888 
789,532 
545,513 
449,338 
715,642 
520,974 
547,262 
635,930 
525,440 
598,589 
548,025 
595,810 
596,145 
605,531 
754,225 
744.285 
631,644 
648,617 
621,673 



92 
33 

30 
05 
2» 
52 
43 
05 
92 
64 
25 
39 
48 
33 
97 
85 
44 
43 
•84 
20 
41 
9U 
71 
76 
09 
45 
80 
86 
4b 
16 
59 
22 
96 



I 



(i''orts. af Tab. N:o 16). 






Tillgångar 


Skulder 


- 


Bankens 


Är. 


vid arets 
slut. 


vid årets 
slut- 


r.s. >'«'*•»•'■■■' 


metalliska 
kassa (guld 
och ailfTer), 


Kdr. ö. 


Rdr. 6. 


Rilf. ä. Rdc. ö. 


Rdr. 


2: 


1838 


6294186t S4 


Jl4^(jb 32 


1 UShl s 40101 ri3 04 


887 438 




1889 


65b 1 4 


1 11 3 


2j4114;>7 




1840 


(7 1 


349 J " 




1841 




I899J 




1842 


(,i 


1 3^340 




1843 


6 1 


1U58 m 


13 


1844 


jyi o 


iH" 1 




1845 


MbOlOj 


43 44 4 1 


IJ 9'»1 ol3 




1846 


71 591 270 


11 o'> SS fil 


i »74 271 




1847 


816218 4 


66 1 49 »il 


iSUlOlU 




1848 


73111230 




3j10849 


1849 


G8 8^blJ 




9 3j7 t \i 


1850 


67 821 8^5 




8 9j >25Ui 


1861 


bb36 17 




1 4( .50«4 


1862 


67 89 097 




14 4ö3 8bl aj 


1853 


76 72b Ib 








2 776 843 




1854 


89 541 bli, 




19o 


06 


41 Ibl 868 




1666 


101 584 m 






1 74 7 




52000031 




1866 


86t77<(47 






1 214 




30 '11 906 


3S 


1857 


8^6761 7 






371" 


J5 


23 02538b 




1858 


930 w 






46851 




29 437934 




1859 


88J74 71 




1 1 


3630 




16 550107 


fl4 


1800 


98 IH 4 




4 


löi 00 


»5 


33092875 




1861 


9335 9 










"1799854 




1863 


90 89» IS 




bl 11 




183245''5 


58 


1B68 


80480373 




539b 


17 276 741 




1864 


100472 700 




79 37 


1 "3 46 




1865 


iO0 6084O( 




1?-^ 


J7828 




1866 


104 740 62 j 






14 447011 




1867 


107 591) 603 






1 3J2 986 






104 Ibl 371 




1 2bJ420 






103405^80 




17 ''7b 41 






11308 114 


3 1 


i 434 (,"8 




1871 


127407 883 






14 4 14 1 1 




Si377C 


86 



) tfter ut 11 1868 blott atelopBnde aedlnr 



330 



Räkne-enheten i afseende å Rikets mynt är 1 Riksdaler Biksmynt, 
= j Riksdaler Specie (i silfver), = 32 skillingar Banko. Denna enhet 
är indelad i 100 lika stora delar, benämnda öre. 

Riksbankens mynt och sedlar äro följande: 

1) My7it: 

af guld: Caroliner (=10 francs) enl. K. Förordn. d. 31 Juli 1868. 
Senast bestämda pris för deras invexling i Banken är 
Rdr 7,08 och för utvexling 7,i2. 

« silfver (enligt K. Förordn. d. 3 Febr. 1855): 

ä 4 Rdr Rint = 1 Rdr Specie ~--. 400 öre; 
ä 2 » » = ^ » » = 200 » 
al» » = 4- » » = 100 » 
ä ^ » » =: 1 » « = 50 » 

ä ^ » » =-1?^ » " = 25 » 
a iV " " ^^=- tV " " =r 10 » 

» koppar: ä 5 öre, ä 2 öre, ä 1 öre, ä ^ öre (enligt K. Förordn. 
d. 3 Febr. 1855). 

2) Sedlar. 

å 1 R. Rmt, att inlösas med i R. i silfver el. 2 ort tolfl. myntadtsilfv.; 

å 5 » 

å 10 ). 

å 50 » 

å 100 

å 500 

å 1,000 



» 


U 


» 


10 » 


» 


n 


U 


)) 


2i 


» 


20 )> 


)) 


» 


Ji 


» 


m 


»> 


100 » 


» 





» 


n 


25 


» 


200 •» 


» 


» 


M 


n 


125 


» 


1,000 « 


» 


» 


» 


» 


250 


» 


2,000 >> 


» 


N 


» 



331 



Tab. N:o 19. Filial- ooh Enskilda Banker. 

a) Filial-S ankemas ställning d. 30 Mars 1872, 



' Xamn. 

1 

1 
1 


Första 

gången 

oktroje- 

rad, 

år 


Bankens 

skuld till 

delägarne 

(Grundfond) 

Rdr. 

• 


Af förstråck- 

ningen från 

Riksbanken 

lyftade 

Rdr. 


Filial-Banken i Gefle 

» i Garlskrona 
Skaraborgs läns Filial-Bank 
' Filial-Banken i Sundsvall . 
» i Hudiksvall 

! » i Oscarshamn 

• 

» i Piteå 


1852 

M 
» 

1855 
» 

1862 


1,010,000 
1,000,000 
1,000,000 
1,000,000 
1,000,000 
460,000 
486,000 


368,381 
315,286 
458,243 
100,000 
103,248 
229,830 
172,159 


80 
54 
16 

60 
60 
21 


Summa 




5,956,600 


1.747,149 


91 



1. 

2. 



\y 



Anmåricningar : 

Filial-Bankenia tillkommo i följd af beslut vid Riksdagen 1850 — 1851. 
Filial-Bankerna i Lund, Nyköping, Skellefteå, Örebro, Christianstad, Cal- 
mar, Helsingborg, Carlshamn. Uddevalla, Wisby, Boras, Hernösand, Öster- 
sund, Luleå och Westerbottens län hafva sedan 1864 upphört. 
Samtliga återstående Filial-Banker hade d. 30 Mars 1872: 
Grundfondshypotek Rdr 2,370,000: — 



Kassabehållniug » 

Skulder på upp- och afskrifningsräkning ... » 

Skulder pä depositions-räkning " 

Köpta och diskonterade vexlar » 

Utgifna lån mot pant i egendom >' 

» >» M andra hypotek »» 

» » M borgen ^ 

Reserv-tillgångar » 

Vinst under föregående året <> 

Anm. Inom utgången af detta år komma ytterligare tilialbankerna i 
Piteå, Gefle, Oscarshamn och Carlskrona att upphöra. 



26fi,29l: 96. 

1,189,698: 16. 

3,970,623: 69. 

4,829,560: 15. 

1.013,855: - 

1,785,411: 37. 

756,213: 08. 

296,219: 29. 

82,940: 07. 



332 



(Forts, r 
h) KnskUda sedelutgifvande Sanhi 



Namn. 


1 

l:a 

oktro- 

jen. 


Gmndfonds- 
hypotek. 


Räntebä- 
rande obliga- 
tioner. 


Köpta och 
diskonterad 
vexlar 


Sk&nes enskilda bank ... 
Wermlands d:o 


1830 
1832 
1835 
1837 

» 

B 

1847 

M 

1856 

» 

1857 
1864 

1) 
» 

n 
» 

1865 
» 

» 
1866 
1868 

» 

1869 


4,742,700 
1,267,982 
1,168,650 
818,160 
1,909,714 
1,474,169,16 
2,466,000 
2,261,256 
705,420 
1,093,457,50 
747,493,25 
693,998,33 
798,031 
1,125,000 
1,089,909,66 

750,000 
1,124,923 

749,849,66 
1,053,533 
755,771 
600,040 
718,384,50 
1,459,141,67 
699,935 
600,415,01 
750,000 


367,725,44 


12,815,671'^ 

l,518,03<i- 


KoDuarberers d:o 


287,737,50 


438.a4:>i 


Östererötlands d:o 


595,961,25 710,:>1 : 


Smålands d:o 

Örebro d:o 


258,913 1,469.^4^" 
84,180 1 849.»i')l.: 


Mälareprovinsernas d:o . . . 
Göteborars d:o 


833,795,84 

224,296,50 

7,289,255,21 

90,000 

162,912,34 
144,625 


1,560,:>41 -" 
2,57G,:i*'' 


Stockholms d:o 


3,5(a.:>5-J • 
1,619.7;U : 


NorrköninflTS d:o 


Wadstena d:o 


457.5"2<'- 


Hallands d:o 


99,K»: - 

2,061.741 1 

2,645,s:?.' * 

767.»)4'' - 


Sundsvalls d:o 

Christianstads d:o 


Wenersborffs d:o 


Skaraborgs läns d:o 

Gefleborffs läns d:o 


723.i»i<'- 
156,196,25 586,7>: 


Uplands d:o 


1,076,372,56* 913.14.''.* 


Westerbottens d:o ....• 


15,075 
280,031 
258,506.37 


960;)V> T 


Christinehamns d:o 


531.('7" 1 


Borås d:o 


303.(111 > 


Södermanlands d:o 


119,:>"^' 


Calmar d:o 


8S1.(0' 1 


Gotlands d:o 


495.i'^: 1 


Bohus läns d:o 


713.1ia i 


Hernösands d:o 

Summa 


38,400 


60tj.0l^'i 




31,623,933,74 


12,163,983,26 


39,990,(»1.-. 



*) Sednast utfärdade författning angående Enskilda banker med rätt af 



333 



ab. N:o 19.) 

ti<s ställning vid slutet af år 1871 ^). 



U tg 


i f n a län 


mot 


• 

Kassa- 
behållning. 

Riksmynt. 


Beviljade 


pant i 
egendom. 


andra 
hypotek. 


borgen. 


kreditif. 


2,092,270 


1,580,455,68 


367,929,95 


3,947,390,61 


5,942,300 


619,357 


284,700 


134,290 


556,755,53 


1,506,800 


98,570 


415,930 


144,810 


930,340,74 


1,558,800 


164,800 


448,480 


60,450 


1,121,392,81 


1,527,900 


523,440 


1,199,280 


256,670 


1,555,587,08 


3,705,900 


507,450 


1,629,600 


94,200 


940,986,68 


2,118,000 


870,800 


1,977,800 


303,520 


1,552,109,67 


4,062,100 


754,280 


1,869,615,42 


231,625 


939,240,58 


3,293,000 


G81,400 


3,716,121,67 


91,500 


1,517,172,61 


5,022,000 


580,600 


1,202,291,24 


126,800 


995,524,25 


2,076,600 


130,970 


114,870 


529,080 


576,461,92 


1,030,000 


9,500 


668,980 




396,193,54 


1,042,500 


66,460 


192,730 


. 36,520 


630,510,07 


1,379,300 


165,220 


193,150 


125,520 


778,881,55 


1,818,400 


210,620 


726,350 





456,707,49 


1,085,700 


413,180 


521,880 


88,760 


1,096,794,37 


1,573,350 


190,300 


201,450 


147,300 


544,973,72 


1,517,100 


250,500 


731,160 


91,650 


641,331,93 


1,650,300 


393,950 


228,210 


125,530 


747,837,90 


560,400 


99,680 


454,800 


112,750 


162,297,75 


1,256,800 


96,420 


967,331,60 


47,300 


183,756,89 


1,004,100 


358,200 


474,300 


130,800 


497,933,60 


1,034,200 


319,890 


331,466 


188,500 


420,350,71 


1,742,100 


246,545 


365,475 




167,214,55 


459,150 


5,000 


245,000 




162,806,53 


291,600 


48,600 


183,024,48 


59,455 


367,101,02 


1,019,700 


9,898,002 


20,924,451,09 


3,494,959,95 


21,887,654,10 


49,278,100 



fva egna sedlar är af den 20 Maj 1864. 



334 



b) 



(Forts, af Tab. V:o 19.) 



Namn. 


Utelöpande 


Skulder pä 


Tillgångar 


upp- och 

afskrifnings- 

räkning. 




öfver 




sedlar. 


depositions- 
räkning. 


skulder. 


Skånes ensk. bank 


9,730,866,75 


2,663,800,41 


10,880,235,85 


835,621.4^ 


Wermlands d:o ... 


1,368,470,50 


710,694,23 


1,295,200 


116,08-2.:' 1 


Kopparbergs d:o . . . 


2,006,702 


264,400 


1,203,250 


80,217.. 


Östergötlands d:o... 


1,161,933,50 


464,790 


1,468,820 


79,28)..-: 


Smålands d:o 


2,871,341,50 


440,945 


2,385,379 


86,9(>4.i: 


Örebro d:o 


2,174,676 


765,606 


1,526,150 


108,310.. 


Mälareprov:nas d:o 


4,101,585 


785,076,19 


4,456,560 


215.736.:.- 


Göteborgs d:o 


3,061,130 


1,414,447,84 


2,873,798,75 


124,031.> 


Stockholms d:o 


1,274,985 


2,207,830,02 


10,797,000 


1,341,93S... 


Norrköpings d:o ... 


2,291,005 


816,841,09 


2,273,939 


O4,0T>i.- » 


Wadstena d:o 


645,650 


174,360 


1,280,600 


mmy'> 


Hallands d:o 


857,245 


103,180 


572,640 


23,503.-. 


Sundsvalls d:o 


1,711,000 


598,916,84 


906,000 


93,0y(U 


Christianstads d:o.. 


2,091,500 


500,126,04 


2,143,425,96 


76,764.-^ 


Wenersborgs d:o... 


961,770 


446,720,15 


1,213,295 


70,001.-' 


Skaraborgs läns d:o 


1,631,620 


449,572,21 


1,845,666,26 


48,1U:- 


Gefleborgs läns d:o 


1,881,485 


467,922,94 


1,940,610 


79,631.i.' 


Uplands d:o 


1,543,505 


271,092,60 
233,065,37 


2,832,910 
677,025 


65,98:^.': 
105,39*;.: i 


Westerbottens d:o.. 


^fc % X^ ^^^-r % ^^ %^ ^_^ 

1,481,350 


Christinehamns d:o 


747,670 


240,225,70 


458,600 


45,459." 


Borås d:o 


451380 


234,202 
326,611,42 


924,600 
1,232,200 


44,7CXb.' 
29,02iU> 


Södermanlands d:o 


712,980 


Calmar d:o 


1,447 145 


335,650 
125,954,26 
70,607,62 


961,860 

459,748,38 

365,520 


38,558,-4 

18,61:3.i*- 

5.514.1 = 


Gotlands d:o 


593,515 


Bohus läns d:o 


397,847,50 


Hernösands d:o ... 
Summa 


1,104,730 


59,066,12 


611,064 


11,543.-: 


48,303.087,75 


15,171,704,05 


57,586,097,20 


3,731,02-2.^^ 



Anm. Utöfver det i 1868 års Adm. och Stat. Handbok (p. 379) omförmäiJi 
antal afdelningskontor hafva åtskilliga bankbolag ytterligare upprättat <i- 
dane, dels i städer och köpingar, dels äfven i landtkommuner. 



J 



5j 


1 


p- 


11 


il 


i| 


II 


an 


58 

II 


ill 


ii 


i 


II 

1 


ii 

i^ 
ij 

ll 

'tå 

■i S 
■s| 
s| 

S 1 






5i 



I :«3-:Sö||| 

ål i" ^ ;r 
|l It " '■" 

« I 1 ! 



336 . 



Tab. N:o 20. 



Hypoteksföreningarnes stäUxiing år 



Skånska Hypoteksfören. 



Östgöta d:o 



Smålands m. fl. prov 






-.rs d:o< 

I 



Örebro läns särskilda d:o... 



(Äldre afd. 
[Yngre » 
[Äldre » 
[Yngre » 
(Äldre » 
[Yngre » 
Äldre » 
Yngre » 
[Äldre » 
[Yngre » 

Elfsborgs med Göteborgs o. [Äldre, » 
Bohus läns d:o [Yngre » 

Mälareprovinsernas d:o Äldre o. Yngre 

Gefle-Dala d-.o 

Norrlands d:o 



Wermlands d:o 



Gotlands d:o 



Summa 



Antal 

del- 

egare. 



Fastighets- 
värde, hvar- 
för inträde 
i föreningen 
vunnits. 

Rdr Rmt. 



Del&garneä 
belånings- 
rätt. 

Rdr Rmt. 



2,360 
2,446 
2,221 

2,907 
2,326 
7,303 
2,793 

783 
1,249 
1,293 
4,665 
5,710 
1,109 

778 
1,675 

928 



40,546 



29,460,260 
39,303,150 
37,519,653,89 
47,219,825 
37,559,936,93 
68,008,507,98 
22,104,524,09 
7,867,315,25 
14,280,211 
18,373,168 
26,928,214 
42,109,472 
54,189,344 
11,879,260 
9,833,232 
7,115,440,07 



473,751,514,21 



13,121,050 

15,664,800 
17,174,263 
19,591,000 
17,529,420 
29,644,150 
10,857,60^».:.. 

3,682.30(1 

6,896,748 

8,262,220 

13,193,761 

18,713,560 

23,629,810 

4,826,600 

3,808,7(X) 

7,115,440..: 



213,711,431.:. 



Anm. Äfven för städerna hafva uDder senare åren Hypotekaföreningar bildat? 
den 18 Oktober för Göteborgs d:o ocb den 5 Juni 1863 för Skånska sta- 
den 17 November 1865 utfärdats, hafva Reglementen blifvit fastställda (v: 
manna Hypotekskassan offentliggjord redovisning för sistl. år var beloppe* 
öre; kassans grundfond var 92,542 Rdr 38 öre. Samman af tecknad dtl- 



337 



871 (enligt ofFentliggjordt sammandrag). 



irtgifne lån 
tilldelägarne, 
efter afdrag 
af amorte- 
ringen. 

Rdr Bmt. 



Af Föreningarne upptagna 
amorteringslån 



inländska 
Rdr Rmt. 



utländska. 
Rdr Rmt. 



återstod efter 
amortering. 

Rdr Rmt. 



Genom Allmänna Hypo- 
teks-Banken erhållna lån 



ursprung- 
ligt kapital. 

Rdr Rmt. 



återstod efter 
amortering. 

Rdr Rmt. 



9,598,956,56 

14,654,291,99 

11,522,131,97 

16,473,208,85 

12,246,236,18 

24,277,765,54 

8,340,925,57 

2,790,483,56 

4,803,370,03 

6,156,555,34 

10,164,705,77 

16,875,427,66 

19,863,582,35 

4,216,910,15 

3,279,180,06 

2,590,670,74 



8,346,600 



2,344,800 



1,353,200 



14,000,000 



11,688,800 



13,333,333,33 



15,938,346,67 



13,333,333,33 



6,610,666,67 



19,875,000 



6,666,666,67 



9,965,866,66 



14,172,766,67 



13,048,846,67 



10,057,733,33 



5,946,333,33 



14,630,583,32 



6,665,533,33 



15,899,600 



17,616,200 



25,577,400 



2,840,300 



6,694,000 



18,011,670 

14,126,350 

4,536,800 

3,500,000 

2,750,510 



15,093,446,75 



16,646,747,01 



24,334,730,35 



2,790,483,56 



6,180,711,44 



17,022,275,67 

13,316,702,68 

4,261,017,02 

3,286,815,67 

2,610,302,13 



^ 



67,854,402,32 



26,044,600 



87,446,146,67 



74,487,663,31 111,552,830 



105,543,232,28 



Ir 1861 den- 15 Juni utfärdades Reglemente för Stockholms Hypotekskassa, s. å. 
iernas d:o. Sedan Reglemente för Allmänna Hypotekskassan för Sveriges städer 
18 Stadshvpoteksföreningar, afsedda att såsom delägare deruti ingå. Enligt af All- 
if försålda obligationer 1,971,800 Rdr och af lån till delägarne 1,871,759 Rdr 88 
iktighet är för närvarande 10,454,950 Rdr. 

t Stat. Handbok. ^^ 



338 



Tab. N:o 21. Amorteringslån, till hvilkas upptagande 

Kongl. Maj:ts tillstånd meddelats Landsting, 

Kommuner och Bolag ^). 



1864. 

1866. 
1868. 

1870. 



1861. 



a) Landsting. 

Westerbottens läns, för öfvertagaude af en landt- 

bruksskola 

Christianstads » för sjukvårds ordnande 

Dto gemensamt med Malmöhus läns, för ett 

döf stums-institut 

Calmar läns södra, för sjukhusbyggnad 



Rdr. 



1862. 



1863. 



1864. 



b) Städer. 

Göteborg för 

Nyköping »> 

Upsala » 

Landskrona » 

Stockholm » 

Calmar » 

Uddevalla » 

Borås » 

Malmö » 

Helsingborg » 

Sundsvall » 

Christianstad » 

Söderhamn » 
Mariestad 
Lund 
Alingsås 

Helsingborg » 

Wexiö » 
Gefle 

Falköping » 

Uddevalla » 

Norrköping » 

Ystad » 

Westerås \ 

Wenersborg » 



allmänna arbeten 

gasverk 

utvidgande af d:o 

jemväg '. 

allmänna arbeten och omsättning af 

skuld 

gasverk 

allmänna arbeten 

jernväg 

allmänna arbeten . . 

hamnens förbättring 

allmänna byggnader 

jernväg 

d:o m. m 

gasverk, omsättning af skuld m. m. 
gasverk 

d:o 

jernväg 

d:o 

allmänna arbeten och omsättning af 

skuld 

allmänna arbeten 

jernväg och hamnbyggnad 

läroverksbyggnad m. m 

jernväg m. ra 

allmänna arbeten och omsättning af 

skuld 

jernväg m. m 



G4,ax,>. 

obest. bel.' 
70.000 



2,ooo,a)r> 

100,000 
12O.O0() 

300,00(.> 

I 

2,0OO.000l 
120,000, 
125,000 

ioo,a)() 

2,000,001» 

obest. bel. 

100,00(» 

600,00(1 

3r)0,an) 

14O,0(Hi 

14O.0<.H» 

82,aK) 

soo.ax» 

200,00(1 

1,000,0(H» 

40,00(1 

600,000 

750,0()(» 

r)50,aK)i 

200,00(1 ' 
600,0(H> 



') Sammandraget grundadt pa uppgifter i Tidskrift för Sveriges Landsting. 



md 



(Forts, af Tab. N;o 21.) 



18G4. 


Wimmerby 


för 




Borgholm 


» 




Falun 


n 




Sala 


n 




Kongelf 


» 


1865. 


Warberg 


» 




Linköping 


n 




Sundsvall 


i) 




Borås 


» 




Halmstad 


» 


1866. 


Marstrand 


» 




Jönköping 


» 




Stockholm 


» 




Upsala 


)) 




Luleå 


» 




Christinehamn» 


1867. 


Carlskrona 


» 


1 

1 
* 


Carlstad 


» 


t 


Christianstad 


)) 




Trosa 


» 


1868. 


Strömstad 


» 


1 


Nyköping 


» 




Göteborg 


» 


1869. 


Filipstad 


M 


1 

1 


Stockholm 


» 




Oskarshamn 


» 




Ekesjö 


» 


• 


Upsala 


» 




Carlskrona 


» 


1870. 


Grenna 


» 




Luleå 


» 




Trosa 


» 




Helsingborg 


» 


1871. 


Carlshamn 


)) 




Calmar 


» 




Gefle 


)> 




Landskrona 

T n n fl 


11 




hotelbyggnad 

kajbyggnad 

läroverksbyggnad 

d:o 

skolhus 

badhus ! 

kanalbyggnad 

byggnadsarbeten 

gasverk 

läroverksbyggnad 

d:o och hotelbyggnad 

vattenledning och allm. byggnader 

sammanbindningsbanan m. fl. all- 
männa arbeten 

expropriation för jernväg 

muddring, och omsättning af skuld 

arbeten i följd af jernväg 

fattighusbyggnad 

allmänna arbeten och omsättning af 
skuld 

allmänna arbeten m. m 

tomtinköp 

ångbåtsaktier och allmänna arbeten 

allmänna byggnader m. m 

vattenledning m. m 

telegrafexpedition m. m 

vattenledning m. m 

jernväg 

d:o 

omsättning af skuld 

jernväg 

omsättning af skuld 

d:o d:o och muddring 

d:o d:o 

d:o d:o 

jernväg 

jemte räntegaranti å 1,100,000 Rdr. 

j ernväg 

vattenledning m.'fl. allm. arbeten 

allmänna arbeten och omsättning 
af skuld 

vattenledning 



50,000 
6,000 
40,000 
12,000 
15,000 
75,000 

rjOO,ooo 

100,000 
75,000 
70,000 
30,000 

500,000 

4,500,000 

150,000 

62,000 

50,000 

18,000 

V,00,000 

100,000 

6,000 

20,000 

50,000 

3,200,000 

150,000 

2,0(X),000 

220,000 

• 100,000 

225,000 

500,000 

10,000 

100,000 

10,000 

100,000 

400,000 

500,000 
1,200,000 

500,000 
320,000 



340 



(Forts, af Tab. N;o 2L) 



1871. 



Trelleborg för hamnförbättriug m. m. 

Hjo » jernväg 

Upsala u omsättning af skuld... 

Sundsvall » jernväg 

Westerås » d:o 



c) Härader. 

1866. Ulleråkers och Waksala för tingshusbyggnad 
Sunnerbo för sjukhus 



1864. 
1865. 

1868. 
1869. 
1870. 



1871. 



d) Socknar, 

Norrberkes för inköp af gästgifvaregård . 
Öster Löfsta » » skarpskyttegevär 

Y. Wingåkers » sockenbyggnads flyttning 
Norrbärkes 
Backaryd 
Eamsjö 
Motala 
Högsby 
Lofta 
Gammelby 
6 socknar i 
21 d:o i 
"9 d:o i 
2 d:o i 



» 



omsättning af skuld. 

odlingsföretag 

vägomläggning 

aktier i tändsticksfabrik 

jernväg 

)> d:o 

» d:o 

Skaraborgs län för jernväg, tills. 
Westmanlands »> » d:o 
Östergötlands » » d:o 
Örebro » » d;o 



» 



Edr. 



1862 
1864 



Öfver Grans socken i Upsala län för jernväg 

Under åren 1868 och 1869 hafva j em väl, för uppta- 
gande af lån till undsättningsåtgärder, tillstånds- 
resolutioner meddelats 84 socknar å tillsammans 
deraf 50 socknar i Kronobergs län å 125,000 Rdr 
och 23 i Wermlands å 95,250 Rdr. 

För hamn- och brobyggnader äro åren 1864—1869 
enahanda resolutioner meddelade 5 socknar å tills. 

Dessutom har från och med 1862 upptagande af 

amorteringslån medgifvits särskilda församlingar 

för kyrkobyggnader, skolväsendet, fattigvårds- och 

sjukvårdsanstalter m. m. dylikt, nemligen: 

och 1863 till sammanlagdt belopp af 



170,00) 
50,000 
338,000 
300,000. 
200,000' 



15,000 
12,00(J 



40,000' 

obest. bel.' 

4.710; 

40,000' 
2,0001 

17.240' 
5,000l 

13,200: 

io,oav 

5,000. 

92,018' 

162,000; 

382,400! 

75,000i 

8,000i 



258,350' 



34,800l 



170,2171 
669,6r>8 



341 



(Forts, af Tab. K:o 21.) 




j 1865 till sammanlagdt belopp af .' 

11866 » » » » 

1867 » » » » 

,1868 » » » » 

! 1869 » » ö w 

'■ 1870 » » » » 

1871 » » »> » 

e) Bolagsföreningar. 

1861. Stora Kopparbergs bergslag 

1862. Gefle— Dala-jernvägs aktiebolag 

1863. Stockholms Gaslysningsaktiebolag 

1866. Långebro Brobyggnads-Direktion 

,1867. Eskilstuna öfre Kanalbolag 



453,900 
206;ö13 
255,492 
279,400 
227,850 
333,200 
301,500 



2,000,000 

1,500,000 

1,000.000 

106,000 

10,000| 



/ 



Oberäknade trenne lån å obestämda belopp, utgöra ofvan an- 
gifna lånesummor tillsammans 38,738,448 Rdr, nvaraf på landstingen 
belöpa 159,000, på städerna 29,889,000, härader 27,000, socknar (stads- 
och landtförsamlingar) 4,047,448 och bolagsföreningar 4,616,000 Rdr. 



342 



Tab. N:o 22. 



Sammandrag öfver Landstingens 
finanser ^). 

a) Inkomststatér 1871. 



Län. 



Stockholms län. 

Upsala » . 

Södermanlands » . 

Östergötlands » . 

Jönköpings >• . 

Kronobergs » . 

Calmar norra » . 

D:o södra » . 

Gotlands »> . 

Blekinge » . 

Christianstads « . 

Malmöhus » . 

Hallands » . 
Göteborgs och Bohus » . 

Elfsborgs » . 

Skaraborgs » . 

Wermlands »> . 

Örebro » . 

Westmanlands » . 

Kopparbergs »> . 

Gefleborgs » . 
Wester-Norrlands »> . 

Jemtlands » .. 

Westerbottens » . 

Norrbottens » . 



Lands- 
tings- 
skatt. 

Rdr. 



Andel af 
bränvins- 
föraälj- 
ningsaf- 
gifterna. 

Rdr, 



2,200 



3,900 



3,994 
11,10G 

578 



20,726 
18,505 
*2,a)0 
15,650 
14,129 
20,608 



Summa 



7,000 
9,508 
14,700 
17,137 
20,445 
10,914 
9,800 



5,500 
6,421 

11,000 

19,000 
7,400 
2,000 
3,800 
8,000 
4,000 

13,237 
7,800 

15,000 
6,500 
8,500 
9,700 

13,315 

10,000 
8,000 

17,000 
8,800 

20,000 
6,000 
1,100 
3,000 
2,800 



Räntor 
m. m. 

Rdr. 



200 

4,317 

2,500 

28,600 

900 



40 

200 

1,955 



150 
150 
130 

7,600 



6,000 

5,200 

24 

40 

1,600 

612 

2,:X)0 

14,011 

150 



Summa. 1 



Rd] 



7,900 

10,738 

13,50(1 

51,500 

8,300 I 

2,000 

7,8^4. 

19,30<5 

13,237 
28,676 
3^),655 
8,630 
31,7rH» 
23,829 
33,923 
16,000 
13,2a> 
24,024 
18,^)48 
36,300 , 
23,749 ' 
23.^45 
27,025 
12,750 



202,9p0 217,873 76,679 497,452 



') Tab. grundad på uppgifter i Tidskrift för Sveriges Landsting. 



(Forts, af Tab. S:o 22.) 

b) Af L<(iiJsihiff'i åre» mS~1^7l i(ttu.rerci(k i 
totatlieloj')'. 



Stockholms 

Upsala 

Södermanlands 

Östergötlands 

Jönköpings 

Kronobergs 
1 Calmar 

Gutl.imls 
I Blekinge 

Christianstads 

Malmöliiis 
i Hallands 

GSie borgs ouli Be 

Elfsborgs 

Skaraborgs 

WestnianlanAs 

Kopparbergs 

Geflcborgä 

\\"estemorrlands 

Jemtlands 

\\'sater!iottens 

Ndnliotteus 



Rdr. l.re." 


2.20} 


_1 


2.100 


_ 


2,135 


— 


31.40ä 


13 


3,793 




ä,650 


— 


105.856 


Ki 


22.360 


it 


19.375 


ill 


90.703 


7(1 


310,700 


1- 


19,(il3 


:mi 


101.G37 


7l> 


105,(32 


7'J 


60.G07 


;r, 


43,433 


— 


40,30G 


■JL' 


108.500 


— 


51,230 


^•■, 


■207,969 


21 


86,492 


Ii 


31,9fi8 




1,303,572 


r.. 



344 



(Forts, af Tab. N:o 22.) 

c) Anslag till vissa bestämda ändamål 
(utom förvaltningskostnader och ersättningar af kassabrister). 



Kronobergs 



Stockholms län, 1863— 
Upsala » 1863 

Södermanlands » 1863 
Östergötlands » 1863 
Jönköpings » 1863 

1863 
Calmar » 1863 

Gotlands « 1863 

Blekinge » 1863 

Christianstads » 1863 

1863 
1863 



Malmöhus 



Hallands 



» 



1870 
1871 
1870 
1871 
1870 
1871 
1870 
1871 
1870 
1871 
1870 
1871 
1870 
1871 
1870 
1871 
1870 
1871 
1870 
1871 
1870 
1871 
1870 
1871 



Transport 



Under- 
vis- 
nings- 
anstal- 
ter. 

Rdr. 



Sjukvård 
och annan 
välgören- 
het. 

Rdr. 



Kommu- 
nika- 
tioner. 

Rdr. 



Landt- 
bruks- 
närin- 

gen 
m. m. 

Rdr.. 



Samma. 



Rdr. 



8,797 

1,500 

28,260 

2,450 

5,325 

1,750 

24,890 

10,950 

21,826 

4,300 

1,825 

1,250 

29,030 

9,327 

4,470 



30,993 

3,200 

49,250 

12,438 

45,877 

11,105 

3,000 

1,400 



5,263 

11,267 

850 

63,577 

32,032 

14,100 

6,000 

500 

195,6;8 

16,270 

24,542 

2,600 

9,985 

9,563 

73,344 

14,622 

344,086 

24,970 

37,245 

5,000 


2,000 

80,383 
19,592 
65,650 

3,055 

2,000 

16,000 

29,214 

500 

4,000 


23,680 
4,768 

25,789 
1,500 
850 
2,300 
2,955 
2,590 
6,600 
3,400 
3,250 
810 

15,117 
2,957 

17,975 
2,950 

13,054 
2,900 

12,650 
750 

20,439 
2,679 
9,050 
1,700 



37,74^» 

56,04? 

3,95C»' 
97,8-2;') 
24,492 
157,07-J, 
45,572 
45,581 
13,7ai 

7,570 

255,7>v> 
46,9h: 

5,rvi<' 

83,'240 

IGJJm' 

135,244 

27,8H> 

410,402 

38,754 

53,29.', 

8.10* )'■ 



313,213 891,434 222,394 180,713 1,607,754= 



345 



(Forts, af Tab. N:o 22.) 



Under- 

vis- 
niDgs- 
anstal- 

ter. 

Rdr. 



Sjukvård 
och annan 
välgören- 
het. 

Rdr. 



Kommu- 
nika- 
tioner. 

Rdr. 



Landt- 
bruks- 
närin- 

gen 
m. m. 

Rdr. 



Summa. 



Rdr. 



j Göteb. o. Bohus län. 

I 
I 

I Elfsborgs » 

! Skaraborgs » 

I 

Wermlands » 

! Örebro » 

I 

I Westmanlands « 
j Kopparbergs » 



Gefleborgs 



» 



Westernorrlands » 



Jemtlands 



Westerbottens » 



Norrbottens 



Transport 
1863-1870 

1871 
1863-1870 

1871 
1863- 1870 

1871 
1863-1870 

1871 
1863-1870 

1871 
1863-1870 

1871 
1863-1870 

1871 
1863-1870 

1871 
1863-1870 

1871 
1863-1870 

1871 
1863—1870 

1871 
1863-1870 

1871 

Summa 



313,213 
27,967 

5,000 
16,175 

6,500 
33,850 

9,250 

33,270 

236 

10,435 

3,750 

6,875 

1,500 
23,764 

3,950 
90,000 
20,500 
10,270 

4,735 

19,860 

900 

18,973 

1,560 
27,000 
17,600 



891,4^ 

218,902 

24,300 

15,000 



9,850 

4,700 

8,100 

6,051 

32,456 

5,996 

164,266 

12,374 

51,300 

10,900 

33,900 

9,600 

51,705 

22,650 



11,000 

1,000 

442 



222,394 
51 



99,750 



57,500 
30,000 



6,250 



17,600 



1,000 

3,000 

3,144 

55,039 

13,600 

200 

350 



180,713 
4,575 
1,050 
9,084 
3,026 

16,403 
1,800 
8,920 
4,722 

12,725 
4,900 

27,324 
1,675 
3,120 
1,300 

38,937 
5,130 

37,500 
3,250 

71,605 
8,908 

96,433 
5,570 

10,140 
1,253 



1,607,754 

251,495 
30,350 

140,009 
9,526 

117,603 
45,750 
50,290 
11,009 
61,866 
14,646 

198,465 
15,549 
95,784 
16,150 

162,837 
36,230 

102,475 
33,779 

246,504 
23,408 

126,606 

8,480 

37,582 

18,853 



707,133|1,585,926 609,878 560,063 3,463,000 



:Wy 



Tab. N:o 23. Rikets kyrkliga fördelning med antalet 
pastorat, kyrkosocknar m. m., vid slutet af år 1870. 



Stift. 







A 


n t a 1 e 


t 










cc 


?^ 










rt- 


9 








>*. 


» 


^ 


Folk- 


^ 
?? 


^ 

p 


v: 


Ca 

CD 

O? 


£- 

5 


mängd. 


c/1 

r-f- 


c» 

^-^■ 
O 


o 

CO 

O 


a: 


QQ 




•-! 


•-* 


O 


p 






• 


Ä- 


B'' 


3^ 




■ 




»9 


tI7 


^« 








• 


SS 


05 

SS 



CD 



(K 

9 



Upsala stift .'.., 
Linköpings d:o 
Skara d:o 



Strengnäs d:o 

Westerås d:o 

Wexiö d:o : 

Lunds d:o 

Göteborgs d:o 

Calmar d:o 

Carlstads d:o 

Hernösands d:o 

Wisby d:o 

Konsistorierne i Stock- 
holms stad underly- 



dande 



Summa 



370,200 
378,225 
344J26 
2G9,4(32 
317,686 
299,339 
663,746 
458 588 
142,274 
359,728 
372,911 
54,028 

132,732 



27 
21 
14 
15 
15 
12 
24 
14 

7 
12 
15 

3 




23 
5 
8 
8 

13 

2 

8 
«> 

7 
23 



I 



4,163,645 179 1 1,289 2,306 105 1 99 | 82 



13 
7 

4 

5 

1 

13 

1 



•» 
o 



11 



14 



2. 
3. 



Anmärknin(/a)\ 

I ofvanuppgifna folkmängd äro ej inberäknade f rara mande trosförvandter 
tillhörande legaliserade församlingar (hvarom se ofvan sid. 214) ej heller 
2.304 personer, som äro Stockholms folkmängd påförde, men ej till vi?-; 
församling hänförlige. 

Till antalet pastorat i Stockholm äro, utom de 8 territorial-församlingari.e. 
endast räknade Tyska, Finska och Danviks med Siklaö församlingar. 
I kol. "Andra församlingar" hafva medräknats Slotts-, Garnisons-, Hospi- 
tals-, Bruks- m. fl. dylika, icke-territoriela, församlinscar. 



347 



Tab. N:o 24. Elementarläroverken (1872). 

a) Högre Klementarlär overk (= 31). 



1) FulUtihidiga (= 30). 
Upsala 


Antal 
lärare 
a stat* 


A 


n tal 1 ärj ungi 


ar. 

i 


Gemen- 
sam 
linie. 


Klassiska 
' linien. 


Real- 
linien. 


1 
Summa. 


25 
20 
15 
25 
19 
26 
19 
18 
28 
17 
21 
20 
23 
22 
26 
23 
19 
19 
15 
26 
15 
25 
20 
17 
17 
17 
13 
18 

11 
22 

13 


50 
32 
19 
44 
31 
16 
18 
15 
51 
23 
18 
20 
33 
36 
38 
33 
31 
33 
17 
40 
16 
49 
23 
33 
24 
20 
11 
42 

19 
12 


387 
143 
100 
351 
140 
319 
151 
126 
305 
107 
246 
156 
333 
388 
329 
228 
146 
223 
142 
323 
110 
307 
299 
165 
102 
128 
74 
107 

159 
101 

38 


45 
49 
20 
42 
73 
35 
57 
23 

143 
31 
11 
36 
19 
91 
37 
81 

105 
41 
88 

163 
47 
47 
67 

14 

«-» 

12 
9 

67 

37 
2(i 

66 


1 
482 ! 


Gefle 


224 ■ 


Hudiksvall 


139 ' 


LinköpinfiT 


437 \ 


Norrköping 


244 i 


Skara 


370 


Wenersborg 


226 I 


Strenffnäs 


VA ^ 


Örebro 


499 i 


XykÖpino: 


161 '. 


Westerås 


275 


Falun 


^')^ ') , 


Wexiö 


385 1 


Jönköpinff 


515 ! 


Lund 


404 : 


Malmö 


:M2 : 


Carlskrona 

Christianstad 


282 ' 
297 , 


Helsini^borff 


247 ' 


Göteborg • 


52(> 


Halmstad 


173 


Calmar 


403 : 


Carlstad 


389 


Hernösand 


212 


Östersund 


133 1 


Umeå 


160 


Luleå 


94 
216 

196 
302 

116 


Wisbv 


Stock^holm: 

1. F. d. Gymnasium 

2. Nya Elementarskolan 

2) Pä rcal-lhfien full' 
stiindif/t (= 1). 

Westervik 


Summa, 


614 


847 


6,233 


1,589 


8,825 1 



348 



(Forts, af 1:ab. N:o 24.) 

b) Lägre Elementarläroverk (=^ 46). 



1) Femklasslga (= 20). * 

Norrtelge 

Enköping 

Eksjö 

Mariestad 

Borås 

Lidköping 

Eskilstuna 

Arboga 

Ystad 

Carlshamn 

Landskrona 

Uddevalla 

Göteborg, Carl Joh. förs. 

Christinehamn. , 

Sundsvall 

Stockholm, Clara 

Maria 

Jakobs 

Catharina . . . 

Ladugårdslis . 

2) Treldassiga (= 17). 

Söderhamn 

Söderköping 

Wadstena 

Wimmerby 

Alingsås 

Sköfde 

Askersund. 

Sala 

Göteborg 

Warberg .. 

Oscarshamn 

Åmål 

Filipstad 

Arvika 

Piteå 

Haparanda 

Skellefteå 

Summa 



Antal 
lärare 
a stax. 



Antal lärjungar. 



Gemen- 
sam 
linie. 



6 
6 
6 
6 
6 
6 
6 
6 
6 

6 
6 
6 
6 
6 
8 
8 
7 
8 
8 



3 
3 
3 
3 
3 
3 
3 
3 
3 
3 
3 
3 
3 
3 
4 
4 
3 



Klassiska 
linieii. 



Real- 
linien. 



Summa. 



13 


36 


16 


7 


47 


3 


16 


60 


24 


13 


36 


17 


17 


29 


23 


18 


23 


26 


30 


27 


27 


9 


25 


23 


18 


51 


33 


18 


40 


35 




22 


33 


20 


35 


39 


24 


9 


56 


20 


19 


22 


19 


38 


25 


47 


103 


61 


21 


46 


78 


46 


59 


102 


60 


135 


128 


44 


86 


54 


18 


19 


• 

12 


7 


17 


14 


10 


14 


20 


4 


14 


— 


12 


12 


29 


23 


23 


25 


16 


3 


21 


19 


14 


19 


32 




50 


9 


15 


16 


14 


18 


12 


14 


35 


10 


7 


10 


3 


15 


7 


16 


11 


31 


2 


16 


11 


7 


4 


9 


17 



65 

57 

100 

m 

69 
67 
84 

57 I 

102 - 

93 i 
55 ; 

94 . 
89 I 

61 ; 

82 1 
211 ; 
145 ' 
207 I 
323 I 
184 



49 
38 
44 
18 
53 
71 
4(.) 
52 
82 
40 
44 
59 
20 
38 
44 
a4 
30 



182 



692 



1,178 1,098 2,967 



349 



(Forts. af.Tab. N:o 24.) 




• 




3) Tvåklassiga (= 9). 
Wemamo 


Antal 
lärare 
å stat. 


Antal 
lärjungar. 


2 
2 
2 
2 
2 
2 
2 
2 
2 


38 
23 
21 
37 
23 
23 
21 
30 
7 


Sölvesborg 


Ronneby 


Trelleborg 


Strömstad 


Marstrand 


Örnsköldsvik 


Stockholm: Nikolai 


Adolf Fredriks 


• 


Summa 
tarläroverken 


18 


223 


Summa vid alla Elemen 


814 


12,015 



c) Pedagogier (= 20). 



1) Tvåklassiga (= 10). 

Hjo 

Södertelge 

Köping 

Nora 

Hedemora 

Grenna 

Engelholm 

Kongelf 

Kongsbacka 

Borgholm 

Summa 



> 




p'5' 


p* 


00 


^ a 


S" ^ 


a ^ 


P es: 


OQ P 


• n 


p ►— 


p 


•-» 


*t 


• 


o 




2 


30 


2 


27 


2 


32 


2 


43 


2 


26 


2 


9 


2 


30 


2 


21 


2 


14 


' 2 


24 


20 


256 



2) Enklassiga (= 10). 

Öregrund 

Falköping 

Ulricenamn 

Mariefred 

Lindesberg 

Säter 

Cimbrishamn 

Falkenberg 

Laholm 

Mönsterås 

Summa 



Antal lärare 
ä stat. 


Antal 
lärjungar. 




18 
26 
15 
16 
20 
12 
10 
13 
21 
25 


10 


176 



350 



Tab. N:o 25. 



Folkskolorna. 



a) Antal -skolor år 1810 och elever vid Folkskole- 

seminarieriia år 1870. 



Distrikt. 



Antal skolor. 



sr X 

1- = 



C ~ 

ty- P-- 

o H^ 

1 -1 rt 



en 



^3 

sr 

C 



Elever vid 
Folkskole- 
seminarierna. 






^ 



(19 



: Upsala stift 



I Linköpings d:o. 
i Skara d:o 



Strengnäs d:o ..^. 
AVesterås d:o 



Wexiö d:o 

t 

' Lunds d:o 

I 

I Göteborgs d:o 

i Calmar d:o. .. 

I 

' Carlstads d:o 



Hernösands d:o 



Wisby d:o 

Stockholms stad afdeln:r 

Summa 



297 
203 
224 
211 
181 

45 
()27 
211) 

57 

28 
101 

75 
195 



. 101 

147 

43 

58 

G8 

158 

75 

128 

31 

23f) 

115 



299 
244 
257 
196 
618 

asi 

548 
456 
103 



278 
23 



2,463 



],164 



3,676 



83 
70 



89 
112 
109 



73 
53 



589 



108 



I 



175 



a^i 






ed 






I mil. 



mil. 



Flickor 






Gossar. 






O 

CO 

s 

o 






c3 



»O 

o 

• « 

cS 
H 



1-1 
o 

r 



»^ t» 

m > 



af annan 
anledning. 



till följd 
af natnrfel. 



63 



ra 



o 

CO 



hemmet. 



enskild 
skola. 



högre 
folkskola. 



allmänt 
läroverk. 



småskola. 



flyttande 
folkskola. 



fast 
folkskola. 



•4.^ 
^ 



VJ 



X -r-i C5 X ^ CO t- :j: X x -h i-. 

Ci Oi »o CO t- X "^ Cti C5 -T:» »o X 
1-- (N CO t- CM CC lO lO tH lO o S^l 1 



OOiXOlCCiiOt^S^lt-COrH 



I 



X t- s<i O O CO :o 
X O O X -^ O l- 
C5 (N T-H o o kO o 

*\ *% o r% #\ »^ 

r-( 5<» !M (M CM C<1 



,'M 



O to »O X 
'<tf o X o 
CO tH CO^ (?^ 

5<r co" 



CO "^ Ci CO :S !>• X o 15^1 1-1 ^ "^ o 
THOt^iOOCOOCTiTHCiOCOO 
rfH CO "^^t^ '^^'^ *^'^*^^"^*^^- 

^-•" X X O r^ to CO c^T 5^r x T-H CO CO 

(M (M (M (M !3<l (M lO CO tH CO CO 



»C 



»CXiOOXCirHQTHi-jO 
■rH<^C-!>'G<»C5OC0Ci(MOlw'wi 

X>r:0"<*<0(MC:iTHTH<rtHXr-iO 

t-xcsr-tr^^ooocoxo^i-^co 

CM CM (M (M CM CQ o "^ t-H CO CO 



'^•^tOCMOl^CO-tiCO"-t' 
COOt^CO-^-^^MO^O 

c^ "^ 1>- CO <>> C5 X Ci C5 >0 

1-1 CO "^ 



o -H 



zo 


»■^ 


X 


tH 


X 


lo 


X 


CM 


-!tl 


CO 


X 


!>- 




CM 


X 


»^ 


O 


o 


CO 


^ 


»O 


1—1 


-^ 


t^ 


(M 


^^ 


(M 


■pH 


1-1 


T-l 


1—1 


(M 


CO 


CM 


tH 


CO 


CM 







COXCiCOO^rr-QrHQCMO 

COOiCDOCO-^I^OCMCOCi-^"^ 
l>COXiOOG<ll>OOiJ::wiO 



CO 



OOCMiOOiOQ^Cii-i 
o X tH o o »o o !>• o lO 
•"sl^-^-^tOOCMCOTH^OCÄ 



CO 



-"stl CO tH rH rH 



:o 



I I I 



X CO 
c: (M 



O CO r^ 

Ttl <M tH 



-^ X 'M o 1^ >0 X Ci CM te o o 
i-iTticOCOX-^^Oi^t^OT-! 



X-^tOl>•»ri'r^L!OC;1-H-«?t^Tt^c^ 
•<!tlXCMOCO<J5C5XI>-OTHrM 

t- 1-^ o c^1 CM T-t X 1-1 T-i lo cc ^> c 

(T^^OCOXOXOXXO-rtirH 



M 



(5^t -rfl O O X G^^ (M O 

t— O Ci O O 1-1 1-1 O 

CO Ci o o lO o CO iO 5<l 

tH (M tH ^ 



O t- ^D 
CM ^D 



C?-l 



50 



c:.ot^>0'^r-C5rHOCi>'0 
ocso-r-ioo-rtiotor^OTH 

o X i-^ CO CO th o i>- i->- CO er T— 

-tit^ocio-^xcrsocoi^ot-^ 

CM 1-t CM tH rH O 1-1 



<M 



CO 
^D 
O 

CO 
CO 

o 
cm" 

I 

CO 

CO 

rH 

O 

o 

CO 






CO 
CM 

~cö" 
o 

X 

CO 
CM 



MÖ. ^ 






_c3 .^ bo S O 



O O 03 •; 



O '^ 

® ^ 'a o 

CO CS • • 

f-* c3 !» 

c3 -*-* O >^ 



5S SS c* 
P i-:^ M X! P- 



5 t- fe: =^ ;? .^ .=« Ä >: 



^ h:; O 



'Z5 
c3 

CO 

CO 

s 

'o 

—t 

o 



X 
i? 

CO 

»o 



o6 



c/3 



^ O B P^ :/3 



a? 



£>CJ 

P 



352 



Tab. N:o 26. 



Antal Elever vid de Tak- 



Läseåret 



Malmö. 



Tekniska 
skolan. 



Söndags- 
och afton- 
skolan. 



Borås. 



Tekniska 
skolan. 



Väf- 
skolan. 



Söndas^- 
och. afton- 
skolan. 



1853—54. 
1855-56. 

1857-58. 

1859 - 60. 

1860-61. 

1861-62. 

1862-63 

1863-64. 

1864-65. 

1865-66. 
1866—67. 
1867-68. 
1868-69. 
1869-70. 
1870-71. 



24 








28 


135 






27 


139 


19 




48 


176 


.35 




51 


194 


fh. t. 381 
tv. t. 39) 


— 


jh. t. 421 
tv. t. 41 J 


204 


fh. t. 351 
tv. t. 34J 




fh. t. 41 
tv. t. 42 


188 


42 




216 


40 


— 


50 


316 


f h. t. 421 
tv. t. 40] 




fh. t. 45 
|v. t. 50 


173 


43 




184 


40 




50 


166 


48 




50 


162 


47 




64 


229 


48 




56 


164 


44 




51 


362 


50 


12 


63 


290 


50 


19 



56 



62 



66 
65 

5C» 

5(« 
57 
6;^ 
i)3 
81 
52 
55 

i i 



Anm. Initialerna h. t. betyda hösttermin, v. t. vårtermin. 



353 



niska Elementarskolorna. 



Örebro. 


Norrköping. 




Stockholm. 


Eskilstuna. 


Tekniska 
skolan. 


Söndags- 
och afton- 
skolan. 


Tekniska 
skolan. 


Söndags- 
och afton- 
skolan. 


Slöjdskolan. 


Söndags- 
och afton- 
skolan. 


m. 


qv. 


Snmma. 




-_ 










(1853) 315 


_ 














(1855) 514 




15 




rh.t. 71 

\v. 1. 12/ 


32 


— 


— 


(1857) 609 




32 




|h. t. 231 
(v. t. 26) 


60 


— 


— 


(1859) 894 


34 


29 




37 


116 


599 


252 


851 


37 


i 

34 




jh.t.47 
\v. t. 42 


1651 
169J 


•658' 


274 


932 


56 


1 37 


— 


■ 57 


jh.t.l721 
lv.t.l80j 


695 


276 


971 


69 


40 




66 


Jh.t.l84 
jv.t. 196 ' 


775 


475 


1,250 


60 


]• 35 


87 


56 


225 


843 


528 


1,371 


76 


28 


85 


66 


247 


856 


490 


1,346 


72 


38 


98 


63 


271 


859 


495 


1,354 


85 


47 

1 


100 


59 


272 


966 


598 


1,564 


95 


40 


100 


66 


281 


1,056 


840 


1,896 


82 


42 


100 


70 


235 


998 


859 


1,857 


50 


43 


120 


74 


247 


992 


773 


1,765 


47 



Stat. Handbok, 



23 



354 



Tab. N:o 27. 



Navigations- 

a) AnV. 



Läseåret 



Stockholm. 



Inskr. 
elever. 



Exami- 
nerade. 



Göteborg. 



Inskr. 
elever. 



Exami- 
nerade. 



Geiae. 



Inskr. 
elever. 



Exami- 
nerade. 



Malmö. 



Inskr. 
elever. 



Exair.- 
neradt 



1856-57 
1858-59 
1860-61 
1862-63 
1864-65 
1865-66 
1866-67 
1867-68 
1868-69 
1869-70 
1870-71 
1871-72 



65 


67 


50 


62 


52 


45 


59 


65 


83 


46 


69 


53 


45 


58 


72 


70 


52 


77 


39 


45 


55 


64 


54 


51 


67 


32 


28 


53 


49 


37 


57 


57 


29 


25 


35 


55 


35 


68 


70 


21 


16 


34 


42 


28 


64 


73 


15 


15 


44 


31 


21 


63 


66 


19 


19 


24 


36 


29 


60 


64 


20 


16 


32 


38 


24 


63 


61 


20 


17 


32 


46 


38 


80 


81 


28 


24 


39 


66 


53 


90 


98 


24 


21 


51 1 



57 

5.< 

54 

5<' 

3J) 

31 
.-I— 

Ho 
31 
3i 
39 
Ö2 



b) Antal Ano- 



Läseåret 



In- 

skrifne 
elever. 



Stockholm. 



Utexaminerade 



Machi- 
nister. 



Loko- 
motiv- 
förare. 



Ang- 

fartygs- 

befålh. 



Göteborg. 



In- 
skrifue 
elever. 



Utexaminerade 



Machi- 
nister. 



Loko- 
motif- 
förare. 



o 

Ad 2- 

v. 

fartvz- 

befiiL. 



1856 57 


34 


13 ' 




49 


39 


14 




1858-59 


34 


14 




60 


28 


16 




1860 61 


61 


24 




59 


41 


23 




1862 63 


46 


19 




32 


37 


11 


— 


1864- 65 


51 


27 


— 


35 


30 


7 




1865-66 


40 


19 




28 


31 


5 




1866 67 


36 


12 


^— 


30 


22 


4 




1867 68 


29 


20 




19 


21 


10 




1868 69 


23 


16 




15 


22 


8 




1869 70 


39 


20 




13 


29 


12 




1870-71 


31 


15 




25 


43 


22 





1871 72 


52 


27 


4 


41 


53») 


23 


2 



— 29 

2:3 

3<) 

2.'. 
27 
19 
18 

— l(j 

2r> 

20 
3,"S 



») Deraf 2 skeppsbygmästareelever och 1 verkmästareelev. 



355 



Skolorna. 

Eleve7\ 



Calmar. 


Hernöaand. 


Wisby. 


Carlshamn. 


Westervik. 


Inskr. 


Exami- 


Inskr. 


Exami- 


Inskr. 


Exami- 


Inskr. 


Exami- 


Inskr. 


Exami- 


elever. 


nerade. 


elever. 


nerade. 


elever. 


nerade. 


elever. 


nerade. 


elever. 


nerade. 


52 


35 


41 


40 


33 


18 


43 


28 






48 


35 


60 


59 


42 


35 


42 


28 






40 


31 


44 


34 


27 


18 


38 


31 


30 


32 


40 


29 


30 


25 


27 


22 


29 


22 


19 


22 


. 41 


37 


21 


16 


23 


18 


18 


16 


16 


19 


m 


30 


22 


18 


16 


11 


15 


12 


18 


16 


'• 32 


29 


21 


19 


25 


18 


24 


22 


7 


8 


! 40 


36 


24 


22 


18 


12 


15 


13 


15 


14 


m 


34 


34 


33 


17 


13 


21 


16 


9 


10 


32 


24 


42 


37 


22 


14 


20 


18 


8 


7 


; 22 


15 


29 


26 


22 


12 


24 


27 


13 


15 


i 36 


30 


33 


32 


22 


13 


32 


26 


19 


18 



m achinist-Elever, 



Gefle. 


Carlshamu. 


Calmar. 


Inskrifne 
elever. 


Utexami- 
nerade 
Angfar- 
tygsbefål- 
hafvare. 


Inskrifne 
elever. 


Utexami- 

neradt; 

Angfar- 

tygsbcfal- 

hafvare. 


Inskrifne 
elever. 


Utex^i- 
nerade 
Angfar- 

tygsbefäl- 
hafvare. 



Malmö. 



Inskrifne 
elever. 



Utexami- 
nerade 
Angfar- 

tygsbefdl- 
hafvare. 



11 

11 
9 

10 
5 
6 
3 
6 
5 
8 

14 
6 



12 


7 . 


19 






12 


6 


13 






10 


6 


10 


— 


1 


13 


2 


6 




— 


11 




4 


— 




11 




3 






4 


5 


5 






6 


4 


6 




— 


3 


5 


6 






8 


2 


6 


— 




12 


4 


6 




— 


8 


6 


9 


25 


25 



50 



51 



Tab. N-.I) 28. Allmäima Sjukvården år 1869 ') 

(Enligt Sundhets-Kollegit Berättelse), 





a) i 


ånalasarette] 


och Kurhusen. 








Laäai'ettPn, 


Kurhusen, 




h 


g-i 


=.f 


|> 


fl 


£2 


'h 


fl 




|.£ 


" E 


§S 


1-^ 




if 


^ ' 




Sto kl Im 




r 


■ |. 




T 


il 


Rdr 


Bdr 




in SI 


t 


Oftj 


bo » 


W 


5 08100 


Osvi 


bo lerteibe 


1 


1 








4,0 J3 03 


u» , 


No rtelge 


1 


11 il 








4>ibl«6 


M»» 


Östhammar 




1 








>SU29 


STi 


Upsala 






1 64 


19 


4 åo8 1 


Kykop ng 








11' lO (1 


Esk Istun 




1 1 




L nkop ng 








Norrköp ng 






Soderkop ng 


1 






Wadstena 






1 


11 1 1 


JQnkop a g 






1 1 1 1 IJ 


1 4Jo H 


Ekyo 








41 la» 


Weko 




1 1 1 


4l lOlll 


If) 2 lo 


Ljnaebj 


1 


1 


s 





( alma 




111 1 


11 1 


We ter k 








Borgholm 








^^ sby 

Cariskto a 








1 


Carlsha un 






Ch stan t^l 






C mbr shamn 




1 


Lund 


1 11 


1 1 






Halmstad 


1 


1 






Wabei^ 
roteborg 
Uddevalla 


Ii 


4(M1 






>4 


SI 


11 




■\\ D sb g 




' 












' 



(Forts. 


af Tal 


. N:o 


IS.) 












1 


Lasaretten. 


Kurhusen. 


Tinsammaiis. ' 


j 
i 
j 


t' 


II 


-? 




f[ 


C 

1 


Ii 




i 


Rdr. 


Rdr. 




202 
390 
209 
220 
56b 

aai 

■ 225 
418 
115 
■225 
110 
448 
339 
80 
154 

44 

177 
108 
40 
31 
37 
47 


7,059 
8,092 

5.404 

17,Ot;2 
7,669 

10,161 

10.453 
3,915 
9,550 
2,762 

19,900 
8,789 
2,070 
8,828 

12,075 
1,608 
5,978 
6,733 
1,805 
1,35( 
1,640 
1,184 


14 
40 
17 
13 
43 
22 
35 
30 
10 
18 
14 
50 
21 
2 
17 
32 
2 
12 
17 
9 
5 
3 

r 


125 
152 
13 
76 
311 
6 
124 
5<. 
22 
25 
3 
78 
121 
31 
113 
158 
194 
100 
17 
15 
11 

19 


8.765 

7.120 

415 

2,595 

13,18;J 

334 

5.857 

1,993 

691 

1,092 

46 

3,213 

3,78:! 

87b 

3,834 

6,950 

5,^4 

3,163 

1353 

Slb 

390 

378 

819 


36 
19 
4 

6 

37 

18 
4 

2 
8 

12 
9 
3 

10 

20 
18 

18 
1 
8 

1 
1 
1 


20,304,37 
15,964.84 
8,791.48 
10,063,14 
37,484.»« 
6,413.4S 
15,079.14 
14,148.11 
5,345,n 
8.2tiil.4i 
n,47-2,sa 

2(m;.-v1,i9 

10,17;i,oi 
!i,M,'),s» 
9,:i:-!.'VoB 

14,.-.ilG.i« 
6.K47.79 

8,;ni;-i,i.2 
6,L';i;i,ii 
2,af,(J,Bj 

2,t.01.6« 

3,324.Gä 
2,41, ■■ »1 


I:":' 

1.05,0 

jiasio 

0,81,5 
0,94,1 

B 

1.83,6 
0,69,8 
0.81,0 
l,VS.O 
1.16,0 
O.Tfl,5 
0.91,1 
0,98,H 
0,77.- 
1,08.0 
1,«,0 


iMariestail. ... 
iLidköping ... 
1 Falköping... 

■Carlatad 

1 Filipstad 


Westeråa 

'Sala 


1 Norberg 


!Uefle 


Söderhamn.. 
Hudiksvall .. 
; Härnösand ., 
Sundavall .-, 

Östersund ... 


Skellefteå ... 


' Piteå 


. Haparanda . . 


UtA 


' Summa 


12,560 


467,607 


1,214 


7,310 


366.038 


803 


667,696,ji 


0.90.9 



358 



(Forts, af Tab. N:o 28.) 

b) Särskilda sjukvårds-inrättningar. 



» 



Serafimerlasarettet i Stockholm 
3 provisoriska sjukhus i d:o ^ 
Diakoniss-sjukhuset i d:o 2) 
Allmänna och Sahlgrenska sjuk- 
huset i Göteborg: 

Majornas sjukhus i d:o 

Sjukhuset i Åtvidaberg 

Wimmerby 

Wernamo 

Malmö 

Ystad 2) 

Ljusnarsberg 

Boo2) 

Lindesberg....: 

Nora 

Silbodahl 

Åmmeberg^) 

Löwenströmska lasarettet 



Summa 9,223 



< 



cj 


-? 


B' ^ 


;— ; P 


» n 


bZrf 


7* po 


Si' 

-v» p 


1 


5=5. 




O 



-a 

p ri' 
& • 



Rdr. 



o I— f 
8» I 



Rdr. 



2,347 


82,767 


245 


3,518 


160,058 


460 


177 


8,374 


26 


1,776 


53,358 


150 


405 


8,313 


25 


77 


3,920 


7 


39 


1,458 


4 


120 


2,780 


4 


288 


10,932 


26 


88 


1.647 


9 


22 


507 


3 


35 


— 


4> 


58 


2,332 


3 


135 


5,170 


16 


20 


500 


8 


174 


4,520 


7 


144 


3,248 


7 



85,907,56 
42,352,75 



72,669,01 

7,119,99 

3,879,86 

1,371,77 

2,760,72 
9,857,14 



939,47 



1,610,40 

4,924,25 

630,00 



3,684,55 



1,04,0 
0,79,9 



1,36,0 

0,78,4' 

0,98,9 

0,94,1 

0,95.7 

0,90,0 



1,85,3 

0,69,0 
0,9 S, O 



1,13,4 



c) Barnsjukhus •^). 

AUm. barnhuset i Stockholm ... 
Kronprinsessan Lo visas barnsjuk- 
hus i d:o 

Frimurarebarnhuset i d:o 

Amiralitetsbarnhuset i Carlskr.a 

Summa 



722 

386 

70 

219 



349,884 



1,003 



73 

52 
4 
5 



1,379 



134 



Å Allmänna Elektricitets-inrättningen i Stockholm voro år 1869 
vårdade sjuke 150, af hvilka 63 blefvo förbättrade och 16 qvarliggande 
till 1870. 

Å Medico-pneumatiska anstalten i Stockholm voro år 1869 be- 
handlade sjuke 728, af hvilka 508 blefvo återställda eller förbättrade 
och 33 qvarvoro till 1870. 

^) Uppgift å kostnaderna ej fallständig. 
2^ D:o d:o saknas. 

Göteborgs barnhassjukhus saknas uppgift. 



359 



Bihang. 

Jeynförande öfversigter af förhållandena mellan Sverige 

och of riga Europeiska länder, 

A) Ländemas y tområden. ^) 



Europeiska Ryssland (med Polen och Finland 

Sverige 8,031 

Norge 5,799 

Österrike —Ungern 

Tyskland 

Frankrike 

Spanien 

Europeiska Turkiet (utom skyddsstaterna) .... 

Stor-Britannien och Irland 

Italien 

Danmark (incl. Färöarne o. I8land=l,894 qv.mil) 

Rumenien 

Portugal 

Grekland v... 

Serbien 

Schweitz 

Nederländerna (med Luxemburg) 

Belgien 

Montenegro , 

Andorra (7), Liechtenstein (2,9 o). San Marino 
(1,04), Monaco (0,i7) 

Summa 



O För öfriga delar af jordklotet beräkna nyaste 
statistiska författare arealen i runda tal så- 
lunda: 

Asien 

Amerika 

(hvaraf Norra Amerikas Förenta stater 
169,880) 

Afrika 

Australien och Oceanien 



Geografi- 
ska qya- 
dratmil. 



Procent af 
Enropas 
hela om- 
råde. 



96,856 


54,38 


\ 13,830 


^'^^\ 7 7fi 

3,25 r ''^^ 


11,305 


6,37 


9,812 


5,52 


9,599 


5,40 


9,208 


5,11 


6,303 


o,55 


5,703 


3,20 


5,376 


3,01 


2,588 


1,45 


2,197 


1,24 


1,684 


0,91 


910 


0,51 


791 


0,45 


752 


0,42 


643 


0,37 


535 


0,30 


80 


0,05 


11 


• 



178,183 



796,000 
747,680 



543,500 
161,100 



100,00 



Anm. De i denna, likasom nästföljande, tabell angifna siffertal grunda 
»ig (undant. Sverige och Norge) på beräkningarne i "Ergänzungsheft N=o 33" 
till Petermanns "Geogr, Mittheilungen", utkommet Okt. d. å. 



360 



B) Polkmängd, 

a) efter samfälda antalet^) 



Europeiska Ryssland (med Polen 
och Finland)...' 

Tyskland 

Frankrike 

Österrike— Ungern 

Stor-Britannien och Irland 

Italien 

Spanien 

Europeiska Turkiet (utom skydds- 
staterna) 

Sverige 4,204,177 

Norge^) 1,701,478 

Belgien 

Rumenien 

Portugal 

Nederländerna (med Luxemburg) 

Schweitz 

Danmark / 

Färöarne och Island 

Grekland 

Serbien 

Montenegro 

Andorra (12,000), Liechtenstein 
(8,320), San Marino (7,303), Mo- 

. naco (3,127) 

Summa 



Antal. 



Proc. af 

Europas 

folkmängd 



På qv.mil. 



} 



960; 
354. 
113 



^) Yör öfriga delar af jordklotet be- 
räkna nyaste statistiska författare 
folkmängden i runda tal sålunda: 

Asien 

Afrika 

Amerika 

(hvaraf N. Amerikas För- 
enta stater 38,877,000). 
Australien och Oceanien .... 4,365,000 

2) År 1870 folkm., enl. Broch, kalkulationsvis 1,753,000. 

An7n. Anj^. beräkningarne i denna tab. se anm. under den nästföreg. 



71,195,405 
41,058,139 
36,469,836 
35,904,435 
31,977,477 
26,716,809 
16,641,880 

10,510,000 

5,905,655 

5,021,336 
4,500,000 
4,360,934 
3,885,841 
2,669,147 
1,784,741 
79,755 
1,457,894 
1,319,283 
100,000 



30,750 



23,64 
13,62 

12,10 

11,92 

10,61 

8,87 

5,32 



,391 
,571 



1,39 
O 



} 



3,49 

1,96 

1,67 
1,49 
1,45 
1,29 

0,88 

0,62 

0,49 
0,44 

0,03 

0,01 



523\ 
293/ 



735 
4,185 
3,799 
3,176 
5,607 
4,969 
1,807 

1,667 

428 

9,385( 
2,049 
2,588 
6.011 
3,549 
2,575 
42 
l,60i 
1,655 
1,250 



2,796 



301,589,357 



794,000,000 

192,520,000 

84,524,000 



100,00 



1,692 



271 



361 















^ 

-»N. 
-^^ 

'^^ 



.O 




es 



eo 






1 _; 

2 « 
o o 



S » 



*:< 

QR 
«> 

O 
•-* 

Ok- 



»O <JS T-t l->- 



^ th ^o (N :d <M -* 



^ 



00 











^ 



ec 30 t- X 

r^ r» ^ *« 



cTcs 



o CO <M CJ Ofl r- tH 

«\ *<t A ^ ab ^ # 

Ci C^ O 05 X» t^ O 




Ä 



s 

C5 



QOCO T-t lO 

t^cpcooo 

CO lOCO o 




(MCO 



5<t CO tH 



»\ m\ ^ 



»n I- ;c © o o 



O Ci !ji O ö5 ' 



»H ^ to 00 »o ^ ;£> 

#\ »S «\ »^ «\ «t 

o OtHtH »o CO 









O I— "«+i i-t 1— (lO 
3^ cj; :o ^-H ^O Tti 
lO CO CO ©'^ ^-^ 

i-Tco' 



I 

"o 






s 



Jät 






K 



c: 



o 

02 



O 



08 



S 



CD 

' ^ fl -.08 
I JS »-I 



y (-^ «* K n 5^ rti ••" 



O) 



t 

■Si 












fl eS 



»3 






-t<(M 



M ■^ <M t^ 

•* ** »s ^ 




O 

1— t lO uj C> 

iC"^CO tH 
»O 



tH 5-1 is 

a> 



o t^ "J" t- 

0\ m\ t\ 0\ 




I 
r. 

5: «b 

« a: 

-^ a: 

• ^* 






fl^ 



fl 



^ O rt .S fl t» OJ -3 

CO ;z; Ci ii^ w H ;2; M 



s 



(N 




•ii 



o 
fl 

'o 

o 



fl 



fl 



Äi 

cnPH 
cö 

fl 

Sh5sI 
2 §D ^ 

•:t^flc: 



o 



-. O 



O 



te 



Ci,oo8Q3ii;"SoOT?fl 



CO 



<u s fl m 

•-H CO rtj w 



eS 
« fl 
^fl 

? :0S 



o 






^ CO 

CO I— ♦ 



3G'2 



c) folkmäncfden fördelad efter nationaliteter. 



Eomanska stammen, förherskande i Frankrike, 
Spanien, Portugal, Italien, Grekland, Rume- 
nien 

Germaniska stammen, förherskande i Sverige, 
Norge, Danmark, Finland, Tyskland, Stor- 
Britannien (Anglo-Sachsiska), Éelgien, Neder- 
länderna med Luxemburg 

Slaver, förherskande i Ryssland, Österrikiska 
staterna och Turkiet 

Finnar och Maqyarer, talrikast förekommande i 
Ryssland, f^iniand och Österrikiska staterna 

Israeliter, talrikast förekommande i Ryssland och 
Österrikiska staterna 

Turkar, Tatarer och Mongolier, talrikast i Turkiet 
och Ryssland 

Kimrer och Celter, talrikast förekommande i 
Stor-Britannien och Frankrike 

Letter, Lithauer och Preussare, uteslutande i 
Tyskland och Ryssland... 

Basker, Armenier, Zinganer och Maurer, talrikast 
förekommande i Spanien, Frankrike, Turkiet 
och Österrikiska staterna 



Ungefärliga 
antal. 



Pro- 
cent. 



97,700,000 



32,; 



92,000,000 


30,9 . 

1 


82,200,000 


27,4; 


10,400,000 


6,0 


4,800,000 


1.6; 


4,100,000 


1,4 


3,400,000 


1.1 ' 


2,900,000 


1,0 


1,780.000 


0,« 



i 



363 



C) Sammanställning af hufvTidgrundema för 
Europeiska Staternas Representativa Författningar. 

1. Ärftliga konstitutionela Monarkier. 

Sverige (Riksdagsordning 22 Juni 18G6). 

Tva kamrar. Ledamöter i den Första väljas för 9 år af Lands- 
tingen och Stadsfullmäktige i städer, som i landsting ej deltaga. 
Census för valbarhet 80,000 Rdr fastighetsvärde eller 4,000 Rdr årlig 
inkomst. Ledamöter i den Andra utses för 3 år, å landet en för 
hvarje domsaga eller två for folkrikare, i städer efter folkmängden 
en för hvarje fullt tal af 10,000. För valrätt och valbarhet till An- 
dra kammaren fordras innehafvande af fastighet till minst 1,000 Rdr 
taxeringsvärde, eller arrende af jordbruksfastighet, taxerad till minst 
6,000 Rdr, eller årlig inkomst af minst 800 Rdr (se tidare sid. 111). 

Norge (Grundl. 4 Nov. 1814). 

Ledamöter af riksdagen {Stor (hiv get) väljas särskildt för stad och 
land, — för städerna jf af hela antalet. Valen för 3 år genom elek- 
torer. Valrätt tillkommer för landet dem, som äro eller varit em- 
betsmän, eller innehafva matrikulerad jord, och för städerna köpstads- 
borgare och ägare af gård eller tomt till visst värde. Storthinget 
består af Lagthing och Odelsthivg. Det förra väljes af och bland 
Storthingets ledamöter och har prierogativet att i andra hand pröfva 
lagförslag. 

Anhalt (Konstitution 1859). 

Eiksdagens medlemmar 36, af hvilka 12 representera adeln och 
de större jordägarne, 12 städerna och 12 landtkommunerna (1 depu- 
terad på 5,500 inv.). 

Baden (Konst. 22 Aug. 1818). 

Ti>ä kamrar. I den Första sitta 11 medlemmar af ridderskapet, 
8 större godsegare, 2 prelater, 2 representanter af universiteten och 
8 ledamöter nämnda för lifstid; i den Afidra 22 deputerade från 
vissa städer och 41 från' domsage-distriktena (1 deput. på 22,500 inv.) . 

Belgien (Konst. 1831). 

Två ka7)irar: Senat (58 led:r) och Dej^uterade kajnmare {11^ Iq^-.v). 
Senatorerna väljas för 8, deputerade för 4 år, af samma valberätti- 
gade. För de förras valbarhet fordras högre ålder och en större för- 
mögenhet. 



364 

Braunschweig (Konst. 12 Nov. 1832; ändr. 28 Nov. 1851). 

Riksdagen utgöres af 21 deputerade bland högst beskattade, 10 
från städerna, 12 från landtkommunerna och 3 valda af prestcrskapet 
(1 deput. på 6,000 inv.). 

Bäijern (Konst. ,26 Maj. 1818). 

Tvä kamrar. I den Första (Biksradet) sitta 51 ärftliga stordigni- 
tärer, 8 i kraft af sina embeten och 13 nämnda af Konungen för 
lifstid; i den Andra {Dementerade kammaren) 154 ledamöter, (sedan 
1848) utsedda genom samfälda val, efter tvågradig röstskala, 1 på 
31,000 inv. 

Danmark (Grundl. 1866). 

Två kamrar: Folkething och Landsthing (det senare motsvarande 
andra länders första kammare). Folkethingets medlemmar väljas ome- 
delbart för 3 år, samfäldt för stad och land, bland dem som till för- 
troendet sig anmäla, en för hvarje tal af 16,000 invånare. Landsthin- 
get består af 66 medlemmar, af hvilka Konungen utnämner 12 för 
iifstid bland varande eller f. d. riksdagsmän; öfriga väljas för 8 år 
omedelbart af valberättigade med större förmögenhet, eljest genom 
valmän, neml. 7 af hufvudstaden, 46 af öfriga städer och landsorter 
inom det egentliga konungariket och 1 af Färöarnes lagthing. 

Grekland (Konst. 11 Nov. 1864). 

En kammare. Valen allmänna och omedelbara. Deputerade väl- 
jas för 4 år, till ett antal af 186. För valbarhet fordras 30 års ålder 
och en viss förmögenhet. 

Hessen-Dannstadt (Konst. 17 Dec. 1820, ändr. 14 Juli 1862). 

Två kamrar, I den Första sitta myndiga prinsar af blodet, huf- 
vudmännen för de mediatiserade ätterna, 1 katholsk och 1 protestan- 
tisk prelat, universitetskanslern och högst 10 för Iifstid af Storherti- 
gen nämnde ledamöter; i den Andra 6 representanter af adeln, 10 af 
de större städerna och 34 deputerade från de mindre städerna och 
landtkommunerna (1 på 16,500 inv.). 

Italien (Konst, för Sardinien 4 Mars 1848, n. m. gällande för hela riket). 

Toå kamrar: Senat och Deputerade kammare. Senaten utgöres af 
fullmyndiga prinsar jemte ett obestämdt antal medlemmar, som Kon- 
ungen nämner för Iifstid bland kyrkliga och verldsliga dignitärer, 
äldre deputerade scmt andra af fäderneslandet förtjente män, äfven- 
som högt beskattade (tills. omkr. 300). Deputerade (omkr. 500) väl- 
jas för 5 år, utan afseende på förmögenhet, med uteslutande af prä- 
ster och vissa verldsliga tjensteraän. För valrätt gäller en viss cen- 
sus, utom för tjenstemän, lärde m. fl. Ingendera kammarens leda- 
möter hafva arvode. 



365 

Liechtenstein (Konst. 26 Sept. 1862). 

Biksdagen utgöres af 15 medlemmar, utsedda för 6 år, 3 af Fur- 
sten, de öfriga omedelbart af valkollegier. De senare ombytas till 
hälften hvart tredje år. 

Lippe (Konst; 26 Juli 1836). 

SiJcsdagen utgöres af 21 deputerade, äf hvilka 7 valda af adeln 
(l:a kurian) samt 14 af städerna och bönderna (2:a kurian), 1 på 
5,300 inv. 

Nederländerna (Konst. 14 Okt. 1848). 

Två hamrar. Första kammarens ledamöter (39) väljas af gener al- 
råden bland de högst beskattade; Andra kammarens (72), väljas 1^38 
val-distrikt af alla fullmyndiga, som utgöra minst 30 och högst 90 
Rdr i direkta skatter. 

OIdenburg (Konst. 18 Febr. 1849, ändr. 22 Nov. 1852). 

Riksdagens medlemmar (33) väljas samfäldt efter tvågradig röst- 
skala, 1 på 10,000 inv. 

Portugal (Konst. 1826, reviderad af Cortes 1832). 

Två kamrar. Ledamöterna i den Första (omkr. 100) nämnas af 
Konungen för lifstid; i den Andra (107) utses genom allmänna val. 

Preussen (Konst. 31 Jan. 1850, ändr. genom Nord-Tyska förbunds- 
författningen). 

Två kamrar. Säte i den Första {Herrehuset) hafva 66 ärftliga 
medlemmar af den högre adeln, 18 i kraft af sina embeten, 10 repre- 
sentanter af universiteten, 97 af de större jordegarne, 30 af de större 
städerna och 46 af konungen för lifstid utnämnda ledamöter. Den 
Andra har 432 ledamöter, utsedda genom allmänna val, efter tvågra- 
diff röstskala, 1 deput. på 54,000 invånare. (Angående Tyska rikets 
federativa författning se sid. 20). 

Hetiss-Greiz (Konst. 8 Mars 1867). 

Riksdagen består af 12 för 6 år utsedda ledamöter, af hvilka 3 
nämnas af Fursten, 2 väljas af riddargodsägarne, 3 af städerna och 
4 af landtbefolkningen (1 deput. på 6,700 inv.). 

Renss, yngre linien (Konst. 30 Nov. 1849, ändr. 1856). 

Riksdagen utgöres äf 13 deputerade, af hvilka 3 för 3 år utses af 
de större egendomshafvarne ocn 10 genom allmänna, men medelbara, 
val (1 på 6,700 inv.). 

Rumenien (Konst. 1866). 

Två kamrar: Senat med 76 och Debuterade kammare med 157 le- 
damöter, utsedda af de särskilda distriktens valkollegier. 



366 

Sachsen (Konst. 4 Sept. 1831, ändr. 3 Dec. 1868). 

Tea Jcamrar. I den första äro inrymda representanter af de me- 
diatiserade ätterna, kyrkliga dignitärer, borgmästarne i de 8 förnäm- 
sta städerna, 3 representanter af universiteten, 12 d:o af de större 
jordägarne och 12 ledamöter nämnda för lifstid, tillsammans 45; i 
den Andra 20 deputerade af riddargodsägarne, 25 af städerna, 25 af 
bönderna samt 10 af manuf akturis ter och handlande (1 deput. på 
30,000 inv.). 

Sachsen-Altenburg (Konst. 29 April 1831, ändr. 1 Maj 1857). 

Eiksdagen har 25 deputerade, af hvilka 8 representera städerna. 
8 landtbefolkningen, 1 de industriela yrkena och 8 ridderskapet (1 
deput. på 5,600 inv.). 

Sachsen-C^burg & Gotha (Konst. 3 Maj 1852). 

Särslcilda riksdagen för Sachsen-Coburg har 11 deputerade (1 på 
4,5(X) inv.) och den för Sachsen-Gotha 19 deputerade (1 på 6,300 inv.), 
utsedda genom samfälda val. Gemensamma riksdagen har 21 ledamö- 
ter, hvartill Coburgs^ riksdag inom sig utser 7 och Gothas 14 

Sachsen-Meiningen (Konst. 23 Aug. 1829, ändr. 3 Juni 1854). 

Riksdagen utgöres af 2 medlemmar nämnda af Hertigen, 6 valda 
af de större egendomshafvarne, 8 af städerna och 8 af bönderna (1 
deput. på 7,5(X) inv.). 

Sachsen-Weimar (Konst. 15 Okt. 1850). 

Riksdagen utgöres af 31 deputerade, neml. 1 af ridderskapet, 4 
af de större egendomshafvarne, 5 af de högst beskattade och 21 ut- 
sedda genom allmänna val (1 på 9,100 inv.). 

Sohaumburg-Lippe (Konst. 17 Nov. 1868). 

Riksdagen har 15 ledamöter, neml. 1 deputerad af ridderskapet, 
3 af städerna, 7 af bönderna, 1 af presterskapet, 1 af vetenskapsid- 
kare och 2 nämnda af Fursten (1 dep. på 2,1(X) inv.). 

Schwarzburg-Rudolstadt (Konst. 2 Mars 1854). 

Riksdagen utgöres af 3 representanter af de större egejidomshaf- 
varne, 5 af städerna och 8 af landtbefolkningen (1 dep. på 4,600 inv.). 

Schwarzbtirg-Sondershaiisen (Konst. 8 Juli 1857). 

Riksdagen har 15 ledamöter, neml. 5 nämnda af Fursten, 5 valda 
af de högst beskattade och 5 utsedda genom allmänna val. 



o 



67 



Spanien (sista Konst. 18 Juni 1869). 

jRiTcsdage7i (Cortes) utgöres af en Senat, vald fÖr 12 år (4: Senato- 
rer för hvarje provins) och en Deputerade ka?nmare, hvars ledamöter 
genom samfälda val utses för 3 år (en deputerad på hvarje fullt tal 
af 40,000 invånare). 

Stor-Britannien och Irland (sista valakt 15 Aug. 1867). 

Tvä kamrar. I den Första (Öfverhuset) sitta, utom Prinsar af det 
Kongl. huset, för Evgland 26 kyrkliga pärer (2 erkebiskopar och 24 
biskopar), i kraft af deras embeten, och ett obestämdt antal verlds- 
lige pärer, ärftlige, samt för Skottland 16 och för Irland 28 verldsliga 
pärer, de förre för parlaments-sessionstiden af 7 år, de senare för 
lifstid valde af hvartdera landets pärer; för öfrigt en Anglikansk erke- 
biskop och 3 biskopar af samma bekännelse. (Samfälda antalet år 
1869 466.) Lordkansleren är Öfverhusets ordförande. Andra kamma- 
ren (Underhuset) består af grefskapens och städernas valda ombud, 
jemte 2 representanter från hvartdera af universiteten i Oxford, Cam- 
i)ridge och Dublin. (Samfälda antalet hittills 658.) Underhuset väl- 
jer sjelft sin talman. Valrätten, efter 1832 års reform, grundad för 
Englands grefska^ på ägande af jord eller innehafvande med ärftlig 
rätt eller på lifstid eller minst 66 år af arrende, som lemnar 10 £ st. 
inkomst; i Skottland och Irland likaledes på jordegendom eller ar- 
rende, med något skiljaktiga stadganden beträfSånde arrendetid och 
inkomst; för städerna i allmänhet på egande eller hyrande af fastig- 
het. Särskildt för England och Wales är valrätten genom 1867 års 
reform utsträckt till alla hushålls hufvudmän, som erlägga utskylder. 

Waldeok (Konst, förnyad 17 Aug. 1852). 

Riksdagen utgöres af 15 deputerade, utsedda genom allmänna val, 
1 pä 3,800 inv. 

Wtirtemberg (Konst. 25 Sept. 1819). 

Tcå kamrar. Den Första (Herrekuset) har 45 ledamöter, af hvilka 
36 äro ärftliga och 9 af Konungen nämnda för lifstid. Den Andra 
utgöres af 13 representanter af ridderskapet, 6 deputerade af prote- 
stantiska och 3 af katolska presterskapet, 7 af de förnämsta städerna, 
64 af domsage-distriktena samt 1 af universitetet (1 dep. på 1,900 inv.). 

Österrike-Ungern (Konst. 26 Febr. 1861, förnyad 4 Febr. 1867). 

österrikiska Riksdagen (Riksrådet för Cisleithanska länderna) Tvu 
kamrar. Herrekuset, hvaruti hafva säte 12 myndiga prinsar af kejser- 
liga huset, 53 hufvudmän för adliga ätter med stor territorialförmö- 
genhet, hvilka nämnas till ärftliga medlemmar, 9 erkebiskopar och 7 
biskopar af furstlig rang, samt 94 ledamöter nämnda för lifstid; Re- 
presentantkammaren, som har 203 ledamöter, utsedda af de särskilda 
landsdelarnes landtdagar. 



3G8 

Ungerska Eiksdagen (för TransleitkansJca området) Tvä kamrar: 
Magiiat'tafeln, hvaruti hafva säte 3 kejserliga prinsar, 30 erkebisko- 
par och biskopar, 8 riksbaroner, 50 högre palatiner, 3 prinsar, 123 
grefvar, 44 baroner, 2 deputerade från Croatien och Slayonien samt 
3 från Transylvanien; Dejyiiterade-tafelnj som utgöres af 88 deputerade 
från städerna, 239 från comitaternaoch distriktena, 32 af j urisdiktio- 
nerna samt 29 från Croatien och Slavonien. 

2. Irftligra, af Feodal-ständer begränsade^ Monarkier. 

Storhertigdömena Mecklenbtirg-Schwerin & Mecklenburg-Strelitz. 

Enligt 1755 års arfsfördrag mellan dessa stater består Ständer- 
församlivgen derstädes af 2:ne klasser, riddargodsens och städernas 
representanter. Af den förra klassen har Mecklenburg-Schwerin 622 
och Mecklenburg-Strelitz 62, samt af den senare Mecklenburg-Schwe- 
rin 40 och Mecklenburg-Strelitz 7 medlemmar. 

3. Demokratiska Samhällen. 

Bremen (Konst. 28 Sept. 1860). 

Lagstiftande makten fördelad mellan Senaten, som har 18 leda- 
möter, af hvilka minst 10 lagfarne och 5 handlande, samt Borgerskapet 
(150 ledamöter), hvaraf 16 väljas af invånare, som bevistat universi- 
tetet, 48 af handlande, 24 af industriidkare, 30 af andra stadens in- 
vånare och 32 af landtdistrikten. (Samfälda antalet motsvarande 1 
på 730 invånare). 

Hambnrg (Konst. 28 Sept. 1860). 

Lagstiftande makten utöfvas af Senaten, som utgöres af borgmä- 
stame och 16 senatorer, af hvilka 9 juris doktorer, och dessutom så- 
som rådplägande minst 7 handlande, 2 syndiker och 4 Sekreterare, 
samt Borgerskapet (192 ledamöter), hvaraf 84 utses genom samfälda 
och omedelbara val, 48 af de större egendomshafvarne samt 60 af 
domstols- och förvaltningsmyndigheterna. (Samfälda antalet motsva- 
rande 1 på 1,600 inv.). 

Ltibeck (Konst. 29 Dec. 1851). 

Folkrepresentationen utgöres af 120 ledamöter, utsedda genom 
samfälda val (motsvarande 1 på 400 inv.). Senaten består af 14 leda- 
möter, af hvilka 8 litterata (deribland 6 lagfarne), 5 af de öfriga 
handlande. 

Schweitz^Konst. 12 Sept. 1848). 

Förbundsförsamlingen utgöres af ett Nationalräd, hvars medlem- 
mar (128) väljas för 3 år, en för hvarje fullt tal af 20,000, och ett 
Statsråd, utgörande 44 medlemmar, som väljas 2 för hvarje kanton. 



369. 
Frankrike. 



Genom Nationalförsamlingens beslut af d. 2 Mars och 31 Aug. 
1871 har väl den republikanska styrelseformen ä nyo blifvit införa, 
men då någon derefter lämpad statsförfattning ännu icke definitift 
blifvit antagen, är statsskicket, äfven med afseende å den represen- 
tativa organisationen, att anses endast provisoriskt. 



Ryssland och Turkiet åro fortfarande i saknad af folkrepresen- 
tation. Finland har visserligen (sedan år 1863) egen landtdag, med 
4 riksstånd, efter mönstret af Sveriges fordna representation, äfven- 
som Kysslands öfriga Östersjöländer äro i viss mån representerade, 
men landtdagames sammankallande beror af Kejsarens godtfinnande, 
likasom bestämmandet af de ärenden, som dervid få handläggas. 
Polens riksdag upphåfdes efter 1830 års revolution. De Ryska adels- 
församlingarne äro utan politisk betydelse. 



Ap'pend. 

Nord-Amerikanska Förenta Staternas folkrepresentation (kongress) 
ut^öres af Senat och Bepresentantkajnmare. Denna senares ledamöter 
utses för 2 år af de särskilda Staterna^) genom allmänna val, 1 på 
30,000 invånare, dock att hvarje stat har minst en representant. Till 
Senaten väljas 2 senatorer från hvarje stat af de representativa kor- 

S orationerna. Hvartannat år omväljas V3. Qvalifikationer äro för 
lepresentantkammarens ledamöter 25 års ålder och 7 års Amerikansk 
medborgarerätt, för Senatorerna 30 års ålder och 9 års Amerikansk 
medborgarerätt samt för bådadera hemvist i den stat, der de väljas. 
Förenta Staternas vice President är Senatens President. Represen- 
tantkammaren väljer sjelf sina talmän. Denna kammare har ensam 
rätt att försätta i anklagelsetillstånd. Senaten deremot i sådane fall 
att dömma. Gäller anklagelsen Förenta Staternas President, föres 
ordet i Senaten af Högsta Domstolens chef. Begge kamrarnes leda-' 
möter äro salarierade. 



*) F. n. 37, jemte 9 annekterade territorier. 



Stat. Handbok. 24 



370 



D) Sammanställniiig af de större Europeiska län- 
demas Statsinkomster^) med hänsigt till beskatt- 
ningsföremålen. 



Sverige (1872) 49,400,000 Rdr. 2) 

Grundskatt 

Rote- och rusthåUs-indelningen **) .... 

Personal-skatt (skyddsafgift och man- 
talspenningar) 

Fastighets- och inkomstbevillning .... 

Bränvinstillverknings-skatt 

Tull- och lastpenningar (hvaraf netto 
omkr. ^) . 

Stämpladt papper 

Bötesmedel och åtskilliga smärre skat- 
tetitlar 

Inkomst af kronogods*) (incl. sko- 
gar) 

Inkomst af statens jernbanor (hvar-i 
af netto omkr. j;) 16 



Proc. af 


Beskattning 


statens 
brutto- 
inkomst. 


Proc. af 
stats- 
inkomsten. 


på invan, 
i medeltal 
Rdr Rmt. 


12 

8 






2 

4 

21 




■ 


30 
2i 






2} 


m 


9,65 


Ii 


* t 

t 

1 

1 



') Beräknade, på grund af statsbudgeterna, brutto i runda tal. 

2) Enligt riksstaten. oberäkn. post- telegraf- samt fyr- och båk-inrättnin- 
garnes intägter, dera något öfverskott för staten icke är beiäknadt, men 
med tillägg af allmänna bevillningen samt värdet af rote- och rusthålls- 
indelningen. Finnes hänsigt jemväl böra tagas till de allmänna besvär 
(presterskapets aflöning, väghållning m. m.), som i de flesta andra länder 
icke hafva någon motsvarighet, änskönt dessa der oftast uppvägas genom 
högre kommunala utskylder af annan art, torde, så vidt af tillgängliga 
statistiska data kan slutas, skilnaden i hvarje fall kunna anses vid jäm- 
förelsen utjemnad genom tillägg af omkr. ^n till den här ofvan på h varje 
invånare i medeltal beräknade qvot af beskattningen. 

^) Beräknad, med vakansafgifter, till 4.100,000 Rdr. 

■*) A.f staten omedelbart disponerade. 



NOTge (1871) aO,360,000 Rdr. 

Maltskatt 

BränTinstillverkniDgs-skatt 

TuU- och lastpe aningar . : 

Stämpladt papper 

A rfsbe skattning m. m 

Post- och tefegraf-intägt, brutto 

Inkomst af statens silfververk, 

skogai', jevnbanor, ra. m , 

Baden (1871) 33,000,000 Rdv. 
Direkta skatter (grundskatt, hiisskatt,' 

skatt å kapitaler m. m.) I 

Indirekta skatter; tull 

Rättegängs afgifter och bötesmedel 
Åtskilliga mindre intägter (hvaribland 

hundskatt) 

Inkomst af saltverken ... 

" äfriga domäner 

Belgien (1871) 117,000,000 Rdr. 

Grundskatt 

Pergonalskatt 

Naringsskatt 

Arfsbeskattning, . 

Tull 

Eonsumtionsskatt å distillerade drycker 

Accis ä salt 

H främmande viner 

p. bränvin 

öl och ättika 

« socker i 

Stämpelafgifter ! 

Rättegflngsaf^ifter m. m ; 

Tobaks försälj ninga-ak att m, fl. smän'e| 

skattetitlar .| 

Inkomst af statens jernbauor | 

I II " telegrafer i 

I >i " domäner 



372 



Bäijem (1871) 131,000,000 Rdr. 

Direkta skatter (grundskatt, husskatt, 
näringsskatt, inkomstskatt och skatt 

på kapitaler). 

Indirekta skatter: tull jemte saltskatt 

maltskatt 

stämpladt papper 
Åtskilliga taxor och andra smärre 
skattetitlar 

Inkomst af statens jemban or (hvar- 
af netto omkr. |) 

Inkomst af statens bergverk och 
saltverk 

Inkomst af statens andra domäner 
(incl. skogar) 

Danmark (1872) 48,900,000 Rdr. 

Direkta skatter (grundskatt 6,000,000 

och husskatt 1,993,000 Rdr) 

Indirekta skatter: tull och kortstämpl. 

bränvinsskatt 

stämpelalgifter 

skeppsafgifter och 
skeppsmätning. . 

Arfsafgifter 

Rättegångsafgifter m. m. 



Domäner (incl. skogar) 

Statsaktiva (reservfonden April d. 
å. 67,526,000 Rdr, incl. den oli- 
jviderade delen af sundstullen, 
inkomst af kolonierna, omkring 
200,000 Rdr m. m.) 



Finland (1871) 12,504,000 Rdr (indel- 
ningsbesväret ej inberäknadt). 

Grundskatt 

Personalskatt 

Tull, stämpelafgifter m. m 

Bränvinsskatt 

Tillfälliga och åtsk. smärre intäkter... 



Proc. af 
statens 
brutto- 
inkomst. 



12 

12 

11 

2 

14 



25 
4 

20 



16 

28 

3 

H 

2 

7i 



21 



33 



121 

7^ 
46 

81 

25^ 



Beskattning 



Proc. af 
statsin- 
komsten. 



på invän. ! 
i medeltal 
Rdr Rmt. 



51 



13,74 



64i 



100 



16,98 



6,72 



373 



Frankrike (1871) 1,306,000,000 Rdr 
(ord. Dudg.).0 

Grundskatt 

Personal- och lösöreskatt 

Dörr- och fönsterskatt 

Näringsskatt 

Registrerings- och ståmpelafgifter 

Tull (incl. tonnage) 

Accis å dryckesvaror 

Saltskatt 

Hvitbetsockerskatt 

Skatt å.jernbane- trafiken 

Läroverksafgifter m. fl. smärre intågter 

Inkomst af tobaksförsäljning 

» postanstalterna 

» skogame 



Grekland (1870) 22,100,000 Rdr. 



Grundskatt 

Husskatt 

Skatt på boskap 

Licencer 

Tull 

Ståmpelafgifter 

Åtskilliga intågter (incl. skatt på bin) 

Inkomst af post- och telegrafan- 
stalterna 

Inkomst af domäner (bergverk, 
saltverk, skogar, vingårdar, fisken) 



Hessen-Darmstadt (1871) 
16,000,000 Rdr. 

Direkta skatter 

Tull jemte salt- och tobaksskatt. 
Accis på dryckesvaror 



Proc. af 
statens 
brutto- 
inkomst. 



15i 

5 

4 

6i 
15 

8 
12 

2 

4 

2 

7 



12 
5 
2 



28 

1^ 

2i 
30 
10 
lU 



9' 

10 



26 
16 
12 



Beskattning 



Proc. af 
statsin- 
komsten. 



på invan, 
i medeltal 
Rdr Rmt. 



81 



87i 



26,58 



13,27 



•) I budgeten ingå 16,500,000 fr. inkomster från Algerien, men utdftcr 
derstädes 14,616,000 och från kolonierna i öfrigt utgifter 26,715,000 fr. 



374 



Stämpelafgifter 

Råttegångsafgifter, skatt å kollateral- 
arf, å hundar och näktergalar m. m 

Domäner (incl. skogar) 



ItaUen (1871) 769,000,000 Rdr 
(ord. budg.). 

Grundskatt 

Husskatt 

Qvarnskatt '. 

Inkomstskatt 

Arfsskatt 

Registrerings- och stämpelafgifter 

Tull 

Konsumtionsskatter 

Skatt ä jernbane-trafiken 

Tobaksmonopol 

Saltmonopol 

Lotteri . 

Inkomst af post- och telegrafan- 
stalterna 

Inkomst af domäner 

Ränta ä kyrkogods-obligationer 



m. m. 



Nederländerna (1871)131,000,000 Rdr. 

Direkta skatter 

Accis 

Tull och andra indirekta skatter 

Åtsk. smärre intägter 

Inkomst af post- och telegrafan- 
stalterna 

Inkomst af domäner 

» från koloniförvaltningen ^) 



Proc. af 
statens 
brutto- 
inkomst. 



6 
14 



26 



14 
6 
4 

16 
1 
6 
7 
6 
1 



6 
6 
3 

3 
3 

18 



25 
31 
23 

4i 



11 



Beskattning 



I 



Proc. af 
statsin- 
komsten. 



pa invan, 
i medeltal 
Rdr Rmt. 



74 



61 



13.88 



17,56 



83^ 



28.16 



^) 1870 års budget för Ostindiska besittningarne utvisa en behållning af 
omkring 10,100,000, men för öfriga kolonier ett deficit af 565,000 fl. 



375 



Proc. af 
statens 
brutto- 
inkomst. 



Portugal (1871) 78,000,000 Rdr. 

Grundskatt. 

Personalskatt 

Yrkesskatt 

Skatt å kapital er 

' » löner 

» jernbanerörelsen 

■ Kegistrerings- och stämpelafgifter 

Tull och lastpenningar 

' Konsumtionsafgifter 

Taxor å kött och vin 

» spanmål och fisk 

» tobak 

Chausséafgifter 

: Åtsk. smärre intågter^) 

Domäner (incl. skogar oc}i jern- 
verk) : 



Preussen (1871) 566,000,000 Rdr. 

Grundskatt 

Husskatt 

Inkomstskatt 

Skatt å särskilda klasser 

Näringsskatt 

Skatt å Preussiska banken 

» jernbanerörelsen 

» lotterier 

» slagterier 

» qvarnar 

Stämpel-afgifter 

Åtsk. mindre intägter tillsammans..., 

Chaussé-, bro- och kanal-afgifter 

De s. k. förbundsskatterna neml. tull 
samt skatt å hvitbetsocker, salt, brän- 
vin, malt och tobak ^), utgörande 
omkr. 47 { million Thaler (hvaraf 
behållning för Preussen omkr. j) 



Beskattning 



Proc. af 
statsin- 
komsten. 



pä invän, 
i medeltal 
Rdr Rmt. 



12 

31 
1" 

2=1- 

i 

81 

27 
74 

o -T 

i 

12 

8 
41 



74 



24 

3 

7 

3 

1 

1 

1 

Ii 
1 

4 

12 

1 



9 



92.V 



15l3, 



54 



12,38 



') 1869 års budget för ultramarinska besittningarne utvisa ett deficit af 

81,384 milreis. 
2) Budgeten angifver ej Preussens bidrag till dessa skatter som likväl mäste 

tagas i beräkning för utrönande af den totala beskattningen. 



376 



Inkomst af statens jernbanor(der- 

af netto omkr. y*y) 

Inkomst af bergverk och saltverk 

» öfriga domäner (incl. 

SKOgar j 

Hyssland med Polen (excl. Finland) 
(1871) 1,236,000,000 Rdr. 

Direkta skatter (incl. personal- och 

näringsskatt) 

Skatt å dryckesvaror 

Saltskatt 

Tobaksskatt 

Hvitbetsockerskatt 

Tull 



Registrerings- och stämpel-afgifter 

Inkomst af mynt- och bergverk 
samt post- och telegrafanstalter 

Inkomst af statens jernvägar (brutto 
b\ %) netto 

Inkomst af domäner 

Andra, från beskattning ej härrö- 
rande inkomster (incl. revenyer 
från Turkestan och Kirghisien 
m. m.) 



Sachsen (1871) 33,137,000 Rdr. 

Grundskatt 

Personal-, och näringsskatt 

Tull och accis 

Stämpelafgifter 

Inkomst af statens jernbanor 

» » domäner (incl. 

bergverk) ... 
Räntor m. m. (incl. lotteri 1 %)... 

Sohweitz (1871) 47,000,000 Rdr. 

Direkta skatter 

Indirekta d:o 

Div. intägter, tills 



Proc. af 
statens 
brutto- 
inkomst. 



20 
13 

13 



22^ 
32 

4- 
8' 
2 



4 
3 



23 



13 
9 
5 
3 



33 

16i 
20 V 



20 
20 
15 



Beskattning 



Proc. af 

staisin- 

komsten. 



på invan, 
i medeltal] 
Rdr Rmt. ! 



69 



13,50 



30 



4,01 



55 



9,68 



377 





Proc. af 
statens 
brutto- 
inkomst. 


Beskattning 


Proc. af 
statsin- 


på invan, 
i medeltal 


Refiraler och monopoler 


komsten. 


Rdr Rmt. 


27 






Räntor 


10 
3 






Inkomst af statens skogar 


» andra domäner 


5 






Spanien (1871) 412,000.000 Rdr. 


Grundskatt (införd 1845) 


20 






Närinersskatt 


4 






Registrerings- och stäm pelafgif ter 

Tull 


8 
13 
10 

6 


61 


14,85 


Andra konsumtionsskatter 


Div. intägter 


Tohaksmonopol *. . . . 


18 


Lotteri-monopol 


. 10 






Salt- och bergverken 


7 








2 






Öfverskott af inkomsterna från ko- 








lonierna 


2 






Stor-Britannlen och Irland (1871) 








1,268,000,000 Rdr. 








Grundskatt (som numera får aflösas). 


3 






Inkomstskatt (hvaraf är 1868 å indu- 








striela yrkena omkr. vy\j, å fastighe- 








ter T^, ä arrenden ^VV» & kapitaler 








T^, ä löner och pensioner j{^) 


11 






Stämpelafgifter 


13 














J, thé ^ socker », öfriga artiklar \) 


28 






Eonsumtionsskatt å spirituösa drycker 


15 






Malt-accis 


9 






Taxor (hvaribland afgifter för betie- 
ning, lyxhästar, vagnar, hårpuder 














m. m.) 


H 






Licenser (hvaribland hundskatt) 


H 






Åtsk. mindre intägter (incl. skatt å 








jernbanetrafiken 1 %) 

Inkomst af postanstalterna 


fl 


94 


36,96 


6 



378 



j Proc. af 
I statens 
brutto- 
inkomst. 



Beskattning 



Turkiet (1870) 251,000,000 Rdr '). 

Kapitationsskatt 

Anara direkta skatter 

Tionde af skördarne 

Skatt på får 

» silke 

» . spirituösa drycker 

» tobak 

Tull 

Ståmpelafgifter m. m 

Saltverk och skogar 




Wtlrtemberg (1870) 34,000,000 Rdr. 

\ Direkta skatter (hvaraf grundskatt 

j omkr. 5) 

j Indirekta d:o: tull och hvitbetsskatt. 



accis 



Skatt pä dryckesvaror (värdshusskatt) 

Rättegångsafgifter 

Åtsk. skattetitlar (incl. hundskatt) 

Inkomst af statens jernbanor, netto 

» salt och bergverk 

» domäner (incl. skogar) 

Österrike (1871). 

a) / riksrådet representerade lands- 
delarne 477,000,000 Rdr. 

Grundskatt 

Husskatt 

Inkomst- och förvärfsskatt 

Tull 

Konsumtionsskatt ä bränvin 

D:o å öl, vin och cider 

D:o ä kött och slagtboskap 

i D:o å socker 

[Taxor och rättegångsafgifter 

! Ståmpelafgifter och div 



5i 



Proc. af 
statsin- 
komsten. 



pä invan, 
i medeltal' 
Rdr Rmt. ! 




94.V 



22,49 



601 



11,31 



69 



16,13 



') Oberäkn. tributerna från de skattskyldiga länderna, 12,879,000 Kdr. 



379 





Proc. af 
statens 
brutto- 
inkomst. 


Beskattning 


Tobaksmonopol 

Saltmonopol 


Proc. af 
statsin- 
komsten. 


pä invän, 
i medeltal 
Rdr Rmt. 


16 
6 
5 
4 

36 

48 


84 


14,24 


Lotterier 


Bergverk och andra domäner... 

b) Ungerska /andsdelarne 276,000,000 
Rdr. 

Direkta skatter 

Indirekta d:o, taxor m. m 


Kronogods, bergverk, myntväsende 


16 


1 



Jppend. 

Nordamerika?iska Förenta Staternas inkomstbudget finansåret 1871 
uppgick till 1,440,298,000 Rdr Rmt, hvaraf tullintägten utgjorde 54 %, 
andra indirekta och direkta skatter (internal revenue) 37 och div. 9 %. 
Af den s. k. "internal revenue", som finansåret 1870 uppgick till 
185,000,000 doll., utgjorde skatten på spritdrycker 30 %, på maltdryc- 
ker 3 och å tobak 17, ståmpladt papper 9, licenser 5, inkomstskatt 20, 
skatt på bankrevenyer, jernbanors och telegrafers bruttoinkomster, 
gaslysning, åfvensom på ur, vagnar, silfverbohag och biljarder tills. 8, 
jordförsäljning 5 och div. 3 ,proc. 

Anm. Skatten på rå bomull och manufakturer, som år 1867 in- 
bragte 61,000,000 doll., upphörde efter år 1868. 

Statsinkomsten (oberäknad jordförsäljningen) utgjorde enl. 1871 
års budget 1,368,000,000 Rdr, motsvarande 35,i9 på hvarje invånare i 
medeltal. 



380 



E) Jemförande öfverslgt af de liufvudsakligare 
Europeiska ländernas jemte de fria riks- 
städernas Statsskuld. 



Sverige (fonderade statslån för jernbanebygg- 

nader) V, 1872 

Tillägges Allm. Hypoteksbankens och 
de enskilda Hypoteksiöreningarnes obli- 
gationsskuld, blifver totalsumman omkr. 
284,000,000 Rdr. 

Norge V, 1872 

Baden 1870 

Belgien » 

Braiinschweig » 

Bremen » 

Bayern 1869 

Danmark 1872 

Frankrike (sväfvande skuld oberäknad) 1871 
Före krigets utbrott 1870 var den fon- 
derade statsskulden 8,197,639,000 Rdr. 
Under kriget ökades den med omkring 
2,380,000,000 och för fullgörande af freds- 
vilkoren 1871 med 3,500,000,000 Rdr. 

Grekland 1870 

Hamburg 1869 

Hessen-Darmstadt 1870 

Italien 1871 

Liibeck^) 1869 

Mecklenhurg-Schwerin 1871 

» Strelitz » 

Nederländerna » 

Oldenhurg 1870 

Portugal ' » 



Rdr Sv. Rmt 



Belöper 
på hvarje 
invånare. I 



114,096,800 



28,960,000 


17,01 


186,246,673 


127,44 


580,945,930 


115,67 


36,615,830 


117,46 


30,351,420 


247,69 


637,182,618 


131,07 


229,456,390 


128,75 


14,000,000,000 


383,87 



152,767,370 


101,36 


97,353,666 


287,78 


21,000,000 


24,62 


6,314,000,000 


236,33 


20,560,500 


394,19 


40,455,000 


70,70 


5,240,000 


54,03 


1,449,916,160 


373,13 


19,294,100 


60,93 


1,470,503,850 


337,19 



27,14 



^) I Alman, de Gotha uppgifves statsskuldsummau till 19,618,800 thaler, 
troligen genom tryckfel i stallet för jnark et. 



381 



Preussen (med Lauenhurg) 1871 

(utom räntefria 54,855,964 Rdr.) 

JRumenien (Donau-furstendömena) 1871 

Byssland (med Polen) » 

» Finland » 

Sachsen 1870 

« Altenburg » 

»> Cohurg-Gotha » 

» Meiningen »> 

» Weimar » 

Schweitz (Förbundet) 1869 

Kantonerna tillsammans » 

Spanien 1871 

Storbritannien och Irland (oberäkn. 590,000,000 

för kolonierna) 1870 

Turkiet « 

Waldeck » 

Wiirtemherg 1871 

Österrike-Ungern (sväfvande skuld ober.) » 



ApjpendiiT. 

Nordamerikanska Förenta Staternas åter- 
stående statskuld, som fortfarande 
amorteras, uppgick den 1 Juli 1871 
till 



Derförutan utgjorde de särskilda stater- 
nas skulder tills. 974,280,000 Rdr. 



_ 


Belöper 


Rdr Sv. Rmt. 


på hvarje 




invånare. 


1,140,287,600 


46,18 


95,340,000 


21,18 


5,641,386,630 


80,17 


31,644,650 


18,21 


301,250,540 


117,85 


1,857,620 


13,07 


2,119,868 


12,17 


8,061,718 


42,91 


9,393,677 


32,82 


10,709,636 


4,01 


107,128,480 


40,14 


3,810,000,000 


234,95 


13,950,791,940 


436,2 7 


2,172,382,935 


206,70 


2,333,896 


41,51 


275,334,216 


151,41 


4,512,289,000 


125,73 


6,325,920,000 


162,72 



382 



F) Jemförande öfveröigt af de Europeiska 

ländemas arméer. 




Sverige. Indelta och vårfvade trupper, effektiva 

Gotlands Nationalbeväring, d:o 

Allmän beväring, vapenöfvad 

Frivilliga Skarpskyttar 

Norge^). Linietrupper (jemte befäl och spel) ... 

Reserv 

Landtvårn 

Belgien. Fredsfot 

Krigsfot 

DanmarJi, '). Normalt, inberäknade Reserv och 
Förstärkning 

Frankrike. Före Fransk-Tyska krigets utbrott 
1870 beräknades den aktiva arméen (utom 
146,000 man af äldre utskrifningsklasser) 
utgöra 

Mobila Nationalgardet 

Efter krigets slut upplöstes National- 
gardet och en ny arméorganisation är af! 
Nationalförsamlingen genom lag fastställd,! 
grundad på allmän värnepligt, 5 års aktif 
tjenstetid, 4 års tjenst i reserven^ derefteri 
5 års tjenst i territorialhären (landtvärnet)! 
och 6 års i dennas reserv. I 

Liniearméens styrka, efter afdrag af 
kassabla och af andra skäl befriade, har 
approximatift antagits härigenom komma 
att utgöra 674,000 och Reserven omkring 
500,000 man. 

Qrekla*id. Genom lag af den 15 Jan. 1867 bör 
arméen, som 1868 effektift utgjorde endast 
8,455 man, uppbringas till 



Förhäller sig 
till folkm. 
som 1 till 



33,296 
8,473 
78,807 
30,766 
18,073 
14,471 
15,170 
42,224 
101,300 

60,579 



441,437 
415,319 



124 



94 



119 
49 

29 



28 



36 



42 



31.300 



47 ! 



') Enligt Broch. 



383 



Italien. (Utom Gendarmen) fredsfot.. 

krigsfot 

reserv 

Nederländerna. Fredsfot 

Krigsfot 

(utom arméen i Indien, omkr. 28,000 man.) 

Portugal. Fredsfot (reglementeradt) 

Krigsfot 

(Effektift vid 1870 års slut 26,730 man.) 

Rumenien. Fredsfot 

Krigsfot 

Byssland. Fredsfot 

Krigsfot 

Enligt en ny organisationsplan beräk- 
nas arméen i fredstid skola utgöra 34,707 
officerare och 730,000 man samt i krigstid 
1,234,460 man, utom milisen och s. k. lo- 
kala trupper. 

ScMveitz. Keguliera trupper (1870) 

Reserv 

Landtvärn 

Sj^anien. Aktiva arméen 

Reserv , 

(Oberäknadt trupper i kolonierna.) 

Storhritanien o. Irland. Reguliera trupper (1871) 

Beväring 

Frivillige 

(Arméen i Indien oberäknad.) 

Turkiet. Reguliera trupper (1871) 

Irreguliera d:o 

Kontingent-trupper 

Enligt lagen den 22 Juni 1869 skall 
intill slutet af år 1878 krigsstyrkan upp- 
bringas till 

hvaraf aktiva arméen 152,000, l:a reserven 
70,000 samt 2:a reserven och landstormen 
420,000 man. 



Förhåller sig 
Antal. till folkm. 
som 1 till 



168,939 


158 


349,977 


76 


143,467 


— 


33,530 


116 


65,743 


59 


33,411 


131 


73,116 


59 


30,509 


147 


44,702 


101 


700,147 


100 


1,119,827 


64 


83,531 


32 


50,418 


— 


67,009 




106,000 


157 


110,000 




135,047 


237 


128,971 




199,000 




93,300 


112 


70,000 




59,000 




700,000 


15 



l 



54 



57 \ 



13 



77 



69 



47 



384 




Tyskland: Baden. Fredsfot (1871) 

Krigsfot 

Bäijern. Fredsfot 

Krigsfot 

Wurtemberg. Fredsfot 

Krigsfot 

Nordtyska Staterna. Fredsfot 

Krigsfot 

Tyska riket santfäldt. Fredsfot 

Krigsfot 

Enligt Kolb. (Handb. vergl. Stat. I. p. 
22) antages den nya, under organisation 
varande, likformiga Tyska rikshären y med 
tillämpning af grunderna för Nordförbun- 
dets krigsmakt, (värnepligten allmänt obli- 
fatorisk, tjenstetiden inalles 12 år, neml. 
i aktiva arméen, 4 i reserven och 5 vid 
landtvärnet,) med befäl, kunna beräknas 
till 460,000 för fredsfot och till inemot 
1,300,000 för krigsfot. 

Österrike-Ungern. Fredsfot 

Krigsfot 



Förhåller sig 
till folkm. 
som 1 till I 



13,600 

26,000 

34,700 

90,000 

14,200 

35,000 

298,000 

957,000 

360,000 

1,108,000 



276,188 
963,051 



107 

56 
140 

54 
128 

52 
100 

31 
114 

37 



141 
44 



385 



åkning 



'Geogr. 
mil. 



På en mil 
jernväg 



invånare. 



qv.mil. 



Sverige, 1871 Dec 

Xorge, » 

Belgien, 1871 

Danmark, » , 

Frankrike, « 

Italien « 

Nederländerna, 1870 

Portugal 1871 

Rumenien » 

Ryssland (utom Finland) 1871 

Finland » 

Schweitz, 1870 

Spanien, » 

Storbritannien och Irland, 1871 

Tyskland, « 

Turkiet, » 

Ö sterr ike-Unger n > 

Jernhanor utom Europa. 

Nordamerikas Förenta Stater, 1871 
Ofriga länder, tillsammans, » 



250 


16,817 


57 


29,850 


420 


11,955 


90 


19,830 


2,226 


16,384 


790 


34,452 


218 


17,366 


105 


41,533 


109 


41,284 


1,470 


50,358 


65 


28,167 


184 


14,506 


733 


22,704 


3,275 


9,764 


2,632 


15,599 


40 


262,750 


1,374 


26,131 


11,580 


3,357 


2,500 





32,0 

101,8 
1,8 

7,7 
4,3 
6,8 

3,0 
16,0 
20,1 

61,6 

98,0 
4,1 

12,6 
1,7 
3,7 

157,6 

8,3 



14,7 



Stat. Handbok. 



25 



s) sammandra^:, utvisande utsträcknii^reii af de 
Europeiska ländernas Telegrafer i). 



Sverige 1871 

Norge 

Belgien 

DaDmark 

Frankrike 

Italien 

Nederländerna 1870 

Portugal 1871 

Rumenien. 1870 

Byssland 

Schweitz .„ 

Spanien 

Storbritannien och Irland 1868 

Tyskland 1869 

Turkiet 1870 

Österrike-Ungern 



10,475 
1,490 
3,398 

20,741 

14,572 
5,725 

11.146 



Nordamerikas Förenta Stater 1871 15,894 
') Sai 



5,914 2,446 10.89 



387 



I) l^rämmande länders Mynt^ jemfördt med det 

Svenska. 



Norge. 

1 Specie-daler = 5 Mark = 120 Skillingar 

1 Mark eller Ort = 24 Skillingar 

1 Skilling 



Danmark. 

1 Rigsdaler = 6 Mark = 96 Skillingar. 

1 Mark = 16 Skillingar 

1 Skilling 



Finland. 
1 Mark (= i Kysk Silfver-rubel) = 100 Penni 

Byssland med Polen. 
1 Silfver-rubel = 100 Kopek 



Storbritannien och Irland. 
1 Pound Sterling = 20 Shillings 

1 Shilling = 12 Pence 

1 Pence = 4 Farthings ;.. 



Nederländerne. 
1 Gulden eller Florin = 100 Cents 



Tyskland. 
Enligt det af Tyska Riksdagen sistlidet år antagna 
och af Regeringen fastställda myntsystem, skall för 
Tyskland gälla ett gemensamt guldmynt, hvars 10:del 
kallas Mark, som indelas i 100 penningar. Riksguld- 
myntet, ä 10 Mark, motsvarar 3^ Thaler Pr. Cour., 5 
fl. 80 xr. Sydtysk Währung, 8 Mark 5J Liibsk eller 
Hamb. Cour. 
1 Tysk Mark (a 100 penningar) alltså 



Motsvarar i 
Svenskt Rmt. 



Rdr, 



ore. 



17 



96,5 
79,3 

3,3 



98,25 

33,04 

2,065 

70 

82 

54 

87,7 

7,3 

50 



87,3 



388 



I 



Intilldess förordnandet om detta nya mynt kan 
komma till Yerkställighet, gälla fortfarande de förut 
gångbara särskilda myntslagen, nemligen för 

Preussen. 
1 Thaler = 30 Silbergroschen (ä 12 pfennige) 

Hamburg. 

1 Mark Banko = 16 Schill. Banko (ä 12 pfennige) . 
1 Mark coarant = 16 Schill. coorant (å 12 pfennige) 

Liiheck. 
1 Mark courant — 16 Schill. (ä 12 pfennige) 

Braurischtreig, Sachsen. 
1 Thaler = 30 neugroschen (ä 10 pfennige) 

Mecklenburg. 
1 Thaler = 48 Schillinge (ä 12 pfennige) 



Motsvarar i 
Svenskt Rmt. 




Bayern, Wurtiemberg, Baden o. Storhertigd. Hessen. 
1 Gulden (Florin) = 60 Kreuzer (ä 4 pfennige) 



Frankrike och Belgien. 
1 Franc = 100 Centimes 



Schweitz. 
1 Franc = 100 Kuppen (lika med Franska myntet) ... 

Italien. 
1 Lira = 100 cents (lika med Franska myntet) 

Österrike. 

1 Gulden — 100 kreuzer (enl. Myntkonventionen med 
Frankrike d. 31 Juli 1867 motsvarande 2-5 Francs) 



1 
1 



62 



32,17 

4,8 



4,8 



62 



62 



50 



70 



70 



70 



75 



389 



Grekland. 
1 Drachma = 100 Lepta (sedan 1871 års början lika 
med Franska myntet) 

Spanien. 

1 Peseta == 100 centesimos (sedan 1 Juli 1870 lika 
med Franska myntet) 

Portugal. 
1 Milreis = 1,000 Reis 

^ 

Turkiet och Egypten. 
1 Piaster = 40 Paras 

Nordamerikanska Förenta Staterna. 
1 Dollar = 100 Cents 

Mexiko, Peru, Chili. 

1 Peso eller Piaster = 8 Reales 

1 Real = 4 Cuartillos 

Brasilien. 
•1 Milreis = 1,000 Reis 

Buenos Ayres. 
1 Piaster eller Peso = 8 Reales = 100 Centesimos.... 

Ostindien. 
1 Rupee å 16 Annas ä 12 Pice 



Motsvarar i 
Svenskt Rmt. 



Rdr. 



ore. 



70 



70 



26 



15,6 



76 



68 
46 



83 



54 



68 



Register. 

sid- 

Agronomer (Landtbruks-Ingeniörer) 179. 

Akademien för de Fria Konsterna 242. 

>> Krigs-Vetenskaps- 245- 

» Landtbruks- 241. 

» Musikaliska 244. 

» Svenska , 237. 

» Vetenskaps- 238- 

» Vitterhets-, Historie- och Antiqvitets- 240. 

Alnarps Landtbruks-Institut 190. 

Amiralitetet 155- 

Amiralitets-krigsmans-kassan 254. 

Amorteringslån, kommunala och bolagsföreningars 338. 

Apotek 228- 

Arméen .:'. 131. 

Arméens förråd 150. 

« grader 142. 

» indelning 133- 

» pensionskassa 252. 

» Kegementen och Korpser, tabell öfver 292- 

» religionsvård 145. 

» reserv-befäl 142. 

« sjukvård j 146- 

» styrka 142. 

» undervisningsanstalter 147- 

» vapenslag 142. 

Armé-förvaltningen 56. 

Artilleriet 138. 

Artilleri-regementenas läroverk 147. 

» staben 133. 

Banken, Allmänna Hypoteks- :. 250. 

Riks- .: 117- 

Bankens Lånekontor 119. 

Barnbördshuset, allmänna 265- 

Barnhus-inrättningen 266. 

Barnmorskor 228- 

Barthelemy, S:t, Styrelsen af ön 209, 

Befallningshafvande, Kongl. Majits 167- 

Befalhafvare, Högste öfver Arméen och Flottan 131, 155. 

Bergshandteringen, tab. öfver 305. 

Bergslagsstaten 179. 

Beskickningar, Kongl. Maj:ts till utrikes Magter 130. 



391 

sid. 

Bevillningsmedel 324. 

Beväringen, allmänna 139. 

Bibel-Sällskapet, Svenska. ,. 267. 

Biblioteket, Kongl , 103. 

Biskoparne 211. 

Borgerskape ts i Stockholm Militärkorpser 141 . 

Borgrättens (f. d.) medels förvaltning 31. 

Boställsskogar ,.. 207. 

Brandförsäkringsverk, för byggnader å landet '... 258. 

» Stockholms 258. 

» Städernas 258. 

Brandstodsbolag för lösegendom, Stoskholms 259. 

» >y » öfrige städers 259. 

Bref med posten, antal 201. 

Bruksägares Hypotekskassa 252. 

Bränvinsförsäljningen 310. 

Bränvins-Kontroll-Byrå, Civil-Departementets , 66. 

BränvinskontroUörer 67. 

Bran vinsskatt en 324. 

Bränvinstillverkningen, tab. öfver 310. 

Bakar och Sjömärken 163. 

Båtsmän 158. 

Carlbergs slott 149. 

Chalmerska Slöjdskolan i Göteborg 194. 

Civil-Departementet 65, 165. 

Civil-Departementets Chefer 66. 

» Expedition. 66. 

Civil-Statens Pensions-inrättning 254, 

Dalslands Kanal-aktiebolag 190. 

Departement, Civil- : 65, 165. 

^) Ecklesiastik- . ., 100, 211. 

Finans- 81, 200. 

» Justitie- 43, 126. 

» Landtförsvars- 53, 131. 

» Sjöförsvars- 60, 155. 

Utrikes- 51, 130. 

Direktion, för Göta kanalverk 187. 

" »> Göteborgs hamn- och elf-arbeten 189. 

» » Hjelmare kanal 188. 

» » Hofstatens gratialkassa 31. 

» » Segelfartens förbättrande å Venern 189. 

» » Strömsholms nya kanal 188. 

» » Södertelge kanal- och slussverk 189. 

» « Trollhätte nya kanalverk 188. 

Distriktchefer för väg- och vattenbyggnader 181. 

Djurgården, Kongl 29. 

Döfstumma och blinda, Institutet för 264. 



392 

sid. 

Ecklesiastik-Departementet 100, 211. 

Ecklesiastik-Departementets Chefer 100. 

» » Expedition 101. 

Ecklesiastik-S täten 211. 

Ekonomiska Karteverket 73. 

Ekplanteringarne 207. 

Elektriska Telegraf-staten 203. 

» >» stationer 203. 

Elementar-Läroverken 220. 

» » i Stockholm 221. 

» » tab. öfver 347. 

Elementar-skolan, nya, i Stockholm 221. 

Embetsvärdighetema, de högsta 23. 

Enke- och Pupillfonder, Civil-Statens 255. 

Enke- och Pupillkassan, allmänna 1 257. 

Enskilda Banker, tab. öfver 331. 

Europeiska länders areal 359. 

» » folkmängd 360. 

« » lernvågar 385. 

» »> landtförsvar 382. 

» » statsskuld 380. 

» » telegraflinier 386. 

Expedition, Civil-Departementets 66. 

» Ecklesiastik-Departementets 101. 

» Finans-Departementets 82. 

» General-Auditörs- 4(i. 

» Justitie-Kanslers- 46. 

» Justitie-Ombudsmans- 116. 

» Justitie-Revisions- 45. 

» Justitie-Stats- 44. 

» Landtförsvarg-Departementets Kansli- 54. 

» » » Kommando- 55. 

» Sjöförsvars-Departementets Kansli- 61. 

» » » Kommando- 61. 

» Utrikes-Departementets 51 . 

Expektans-Stat, Flottans 161. 

Extra Roteringsmanskap 141, 160. 

Fabriker och handtverkerier, tab. öfver 311. 

Farmaceutiska Institutet 228. 

Filial-Banker, tab. öfver 331. 

Finans-Departementet 81, 200. 

Finans-Departementets Chefer 82. 

» » Expedition 82. 

Flottan 155. 

Flottans Civil-stat: 161. 

»> Extra och Fxpektans-stat 161. 

fartyg 297. 



393 

sid. 
Flottans grader 155, 157. 

» Läkare-stat *. 163. 

» Mekaniska Korps 161. 

Personal 157, 297. 

>' Religionsvård och lägre undervisningsanstalter 162. 

» Stationer 156. 

» styrka, tab. öfver 297. 

Flygsandsfält 207. 

Folkmängd, i främmande länder 3-23. 

tab. öfver 360. 

Folkskolelärare-seminarierna 224. 

Folkskolorna 222. 

» tab. öfver 350. 

Fortifikationen 138. 

Fortifikationens läroverk 148. 

Frivilliga Skarpskyttekorpser 141, 296. 

Främmande trosf örvandter 214. 

Fyrar 163. 

Fyrverkarekorpsen 138. 

Fysiografiska Sällskapet i Lund 247. 

Fångvårdsstaten 128. 

Fångvårdsstyrelsen 49. 

Fältläkarekorpsen 146. 

Fästningar ocn befästade orter 144. 

Författnings Samling, Svensk 106. 

Förråd, Arméens 150. 

Försäkrings-anstalter 258. 

Förvaltningen af Sjöärendena 61. 

Garnisonsorter 144. 

Garnisonssjukhuset, allmänna 152. 

General-Auditörs-Expeditionen 46. 

General-Direktör öfver Lasaretten m. m 110. 

Generalitetet 132. 

General-Landtmäteri-Kontoret 72. 

General-Post-Styrelsen 90. 

General-Staben 132. 

General-Tull-Styrelsen 94. 

Geologiska undersökning, Sveriges 74. 

Gevärsfaktorier 151. 

Gotlands Nationalbeväring 141. 

Gymnastiska Central-Institutet 219. 

Gymnastiskt Orthopediska Institutet 265. 

Gästgifveriernas antal 182. 

Göta Kanalverks Direktion 187. 

Göteborgs Hamn-Direktion 189. 

Handel, tab. öfver 318. 

Handelsflottans pensionsanstalt 257. 



394 

sid. 

Handels- och Sjöfarts-fondens förvaltning 76. 

Hjelmare Kanalverks Direktion 188. 

Hofkapell och Theatrar, Kongl. Maj:ts 29. 

Hof-Konsistoriuni 26, 146. 

Hof- och Slottsstaternas anslag 31. 

Hof-Rätt, Göta 48. 

» Krigs- 48. 

» Skånska 48. 

» Svea 46. 

Hofstaterne 24. 

Hospital för sinnessjuke, Stockholms 231. 

» Könungens •. 263. 

Hospitalen, öfriga 231. 

Hushållnings-Sällskapen 178. 

Hypoteks-Banken, allmänna 250. 

Hypoteksföreningarne 250. 

» tab. öfver 336. 

Hypotekskassan för bruksegare 252. 

» » städerna 336. 

Härads-allmänningar 207. 

Härads-Rätter /. 126. 

Högsta Domstolen '. 36. 

Indelta Sjötrupper 158. 

» trupper, Arméens 134. 

Infanteriet 13(>. 

Införseln och utförseln af varor, tab. öfver 318. 

Ingeniörer, Landtbruks- 179. 

Institut för döfstumma och blinda 264. 

» Farmaceutiska 228. 

» Gymnastiska 219. 

» Gymnastiskt-Orthopediska 265. 

» Karolinska Mediko-Kirurgiska 217. 

» Landtbruks- 190. 

» Teknologiska 193. 

Inteckningar, tab. öfver ..^ 278. 

Jernkontoret .^ 251. 

Jernvägar 184. 

Jernvägsbyggnader, Styrelsen öfver statens 80. 

Jernvägsbyggnads-staten 185. 

Jernvägstrafik-staten 183. 

Jernvägstrafik, Styrelsen öfver statens 78, 322. 

Judiciela fördelning, Rikets, tab. öfver 279. 

Jungfru-stift, Vadstena adliga 235. 

Justerare af mått och vigter 176. 

Justitie-Departementet 43, 12<i. 

» Kansler 38. 

» Kanslers-Expeditionen 46. 



395 

sid. 

Justitie-Ombudsman 114. 

« Ombudsmans-Expeditionen 116. 

» Revisionen .. 45. 

» Revisions-Expeditionen 45. 

» Råd 36. 

» Staten ...* 126. 

» Stats-Expeditionen 44. 

') Stats-Ministrar 43. 

Jägeri-Staten . 206. 

Kabinettet för utrikes brefvexlingen 51. 

Kadett-Korpsen 148. 

Kammar-Kollegium 82. 

Kammar-Rätten 88. 

Kanaler 182. 

Kanalfarten,' tab. öfver 316. 

Kanonier-Kprpsen 160. 

Kansli, Kongl. Maj:ts 40. 

Karantäns-inrättningen 174. 

Karolinska Medico-kirurgiska Institutet 217. 

Kavalleriet 135. 

Kollegium, Kammar- 82. 

>v Kommerse- 69. 

» Sundhets- 107. 

Komiterade till' tryckfrihetens vård.. 116. 

Kommando-Expedition, Landtförsvars-Departementets 55. 

» » Sjöförsvars-Departementets 61. 

Kommendants-Staten 144. 

Kommerse-Kollegium 69. 

Kommission, Statistiska Tabell- 67. 

Kommunal-Styrelse, i Stockholm 172. 

» »i öfriga städer 169. 

» » ä lanäet 168. 

Kongl. Huset, Sveriges och Norges 1. 

Konsistorium, Hof- 26, 146. 

Konsistorier, öfriga 211. 

Konsuler, Svenske och Norske 131. 

Kontraktsprostar 211. 

Kontrollverket 87. 

Konung Carl XIILs orden 275. 

Krigs-Hof-Rätten 48. 

Krigs-Högskolan..... 150. 

Krigsmanskassan, Amiralitets- 254. 

Krigs-Rätter , 128. 

Krigs-Skolan 148. 

Krigs- Vetenskaps-Akademien 245. 

Krono-Arbetskorpsen 129. 

Kronohäktena 129. 



396 







» » 

1) }t 



sid. 

Kronoparker 207. 

Krutbruk 152. 

Kurhusen 232. 

Kyrkliga fördelning, Rikets, tab. öfver 346. 

Kyrkomöte 113. 

Kyrkostämma och Kyrkoråd 211. 

Lagbyrå 44. 

Landshöfdingar 167. 

Landsting 169, 342. 

Lan dtbruks- Akademien 241. 

» Akademiens Förvaltnings-Komité 74, 242 

Landtbruks-Ingeniörer (Agronomer) 179 

Landtbruks-Instituten 190 

Landtbruks-Skolorna 192. 

Landtförsvar, Europeiska ländernas, tab. öfver 382. 

Landtförsvars-Departementet 53, 131. 

Departementets Chefer 54. 

Kansli-Expedition 54. 

Kommando-d:o 55. 

Landtmäteri-Kontoret, General- 72. 

Landtmäteri-Staten 175. 

Landtstaten' 167. 

Lasarett, Serafimer-Ordens 23<>. 

» öfriga 232. 

Lif-Gardes-Brigaden 143. 

Lif- och Hus-trupper, Kongl. Maj:ts 144. 

Lifräddningsväsendet 64. 

Lots- och Fyr-inrättningen 64 

Lots-Staten 163 

Lustslotten 27 

Läkares antal 227. 

Länen, tab. öfver 29s. 

Läns-cellfängelserna 13u. 

Läns-styrelserna 167. 

Läroverken, allmänna 214. 

» Artilleri-Regementenas 147. 

» Elementar- 22U. 

» » tab. öfver 347. 

»> Fortifikations- 14S. 

Magasins-staten 21)5. 

Magistraten i Stockholm 17i>. 

» öfriga städer 169. 

Manufaktur-Diskont-Kontoret 71. 

Marin-Regementet 139. 

Matros-Korpsen 159. 

Mejeri-skolor li^3. 

Mekaniska Korps, Flottans 161 



397 

sid. 

■ Meteorologiska anstalter 239. 

Militärbefälet på Gotland 144. 

Militär-Distrikten 143. 

Mullbärsplanteringar 207. 

Museum, Kongl 104. 

Musikaliska akademien 244. 

Myntkabinett, Riksbankens 120. 

Mynt- och Kontroll-verken 87. 

Mynt och sedlar, gällande Svenska 330. 

« , utländska, jemf orda med Svenska 387. 

Mått och vigter, nya och gamla 177. 

Naturhistoriska Riks-Museum 239. 

Navigations-Skolorna 198. 

» » tab. öfver 354. 

Nordstjeme-orden 273. 

Officerare i Arméen 142. 

Orden, K. Carl XIII:s 275. 

» Nordstjerne- 273. 

» Serafimer- ^ 269. 

Svärds- 271. 

Wasa- 274. 

Orthopediska Institutet 265. 

Palats, Arfprinsens . 27. 

Pastoraten, tab. öfver • 346. 

Patriotiska Sällskapet 262. 

Pedagogier 220, 349. 

Pensionsanstalt, Svenska handelsflottans 257. 

Pensions-Inrättning, Civil-statens 254. 

» » Folkskole-lärarnes 256. 

Pensions-Kassa, Arméens 252. 

Place-Majorer 144. 

Polis-distrikten i Stockholm 166. 

Polis-Kammaren d:o 166. 

Pontonierer ! 138, 142. 

Postmedel 202, 324. 

Post-Staten 200. 

Post-Styrelsen, General- 90. 

Presterskapet 211. 

Pro Patria, Sällskapet 262. 

Provincial-Läkare 227. 

Rangordningen vid Hofvet 25. 

Regementen och Korpser 135—140. 

» » »> tabell öfver 292. 

Regerande Hus, Svenska och Norska 1. 

» •• Utländska 3. 

Rekryt-skolor 147. 

Representations-författningar, Europeiska staters 363. 



398 ^ 

sid. 

Reserv-befäl, Arméens 142. 

Riddare-ordnar 268. 

Riddarhus-Direktionen 234. 

Ridderskapet och Adeln 236. 

Riks-Antiqvarie 106. 

Riks-Arkivarie och Riks-Arkivet 102. 

Riksbanken 117. 

rt tabell öfver dess ställning 327. 

Riks-Boksluts-Kontoret 87. 

Riksdagen 111. 

Riksdagens Justitie-Ombudsman 114. 

» Komi terade till tryckfrihetens vård 116. 

Utskott 114. 

Riksgälds-Kontoret 121. 

Riks-Heraldicus 106. 

Riks-Marskalken 23, 25. 

Riks-Museum, Naturhistoriska 239. 

Rofdjur, dödade 207. 

Rotering 134, 141. 

Rothålls- och RusthåUs-Regementena 134. 

Rådstufvu-Rätter 127. 

Räntekammaren, Kongl 87. 

Rättsväsendet, tab. öfver 277. 

Salpetersjuderi-staten 152, 

Salpeter-ärendena 57. 

Samfundet för utgifv. af handskrifter rör. Skandinaviens historia 246. 

Segelfartens förbättrande å Venern, Direktionen för 189. 

Seminarier, Folkskolelärare- 224. 

Seminariet för bildandet af Lärarinnor 225. 

Serafimer-Orden 269. 

Serafimer-Ordens-gillet 109. 

«> » Lasarett 230. 

Serafimer-Riddare 23, 269* 

Sjukligheten åren 1851— 1869 227. 

Sjukvården, allmänna, tab, öfver ..., 356. 

Sjöbeväringen 160. 

Sjöfarten, tab. öfver 314. 

Sjöförsvars-Departementet 60, 155. 

» Departementets Chefer 60. 

» » Kansli-Expedition 61. 

» » Kommando-d:o 61. 

Sjökar te verket 64. 

Sjökrigsskolan 156. 

Sjömanshusen 189. 

Sfömärken « 163. 

Sjövapnets fartyg, tab. öfver 297. 

» personal 157, 287. 



\ 



399 

sid. 

Sjövapnets stationer 156. 

Sjöärendena, Förvaltningen af 61. 

Skandia, Försäkrings-bolaget 259. 

Skarpskyttekorpser 141, 296. 

Skeppare och Sjöfolk 181. 

Skeppsgosse-korpsen 160. 

» skolan '. 162. 

Skiftesväsendet 175. 

Skogsstaten 206. 

Skogs-läroverken 207. 

Skogs-styrelsen 98. 

Skolor, Folk- 222. 

» >' tab. öfver 350. 

'> Landtbruks- ♦. 192. 

» Navigations- 198. 

»> » tab. Öfver 354, 

Skogs- 208. 

Slöjd-, Chalmerska 194. 

TeKniska Elementar- 195. 

» » »' tab. öfver 352. 

Skolråd 211, 223. 

Skärgårds-Artilleriet 157. 

Slotten, Kongl 26. 

Slöjdskolan i Stockholm 196. 

Sparbanker 260. 

Staben, Artilleri- 133. 

Flottans 155. 

» General- -. 132. 

Stads-Fiskals-Kontoret i Stockholm 167. 

Stadsfullmägtige d:o 172. 

Stadsläkare ' 227. 

Stallet, Kongl 27. 

Stamholländerierna, tab. öfver • 309. 

Stamholländeri-förvaltningen 75. 

Statistiska Tabell-Kommissionen 67. 

Statsinkomster, Europeiska ländernas 370. 

Stats-Kontoret 85. 

Stats-Ministrar för Utrikes ärenden 51. 

» » Justitie- 43. 

Statsråd 23, 32. 

Statsskuld, Sveriges 125. 

» ■ jemförd med andra länders 380. 

Stift, Rikets fördelning i 212, 346. 

Stockholm, Statistisk tabell öfver 300. 

Stockholms Brandförsäkringskontor 258. 

» Brandstodsbolag för lösegendom 259. 

» Elementar-Läroverk 221. 



400 

sid. 

Stockholms Folkskoleyäsende 224. 

') Hospital för sinnessjuke 251. 

» Konsistorium 211. 

» Magistrat, Rådstufvu-Rätt, Kommunalstyrelse ocli un- 
derlydande organisationer 170 174. 

» Poliskammare 166. 

Undervisningsverk ...., 221. 

Straff- och Arbetsfångelser 129 

Strömsholms kanalbolag 188. 

Stuterierna 179, 309. 

Stuteri-Öfverstyrelsen 75. 

Styckebruk .^ 151. 

Städerna, statistisk tabell öf ver .' 300. 

Städernas Styrelser, Verk och särskilda tjenstemän 169. 

Stämpelpappers-medel 324. 

Sundhets-Kollegium 107. 

Svenska Akademien 237. 

Svärds-Orden , 271. 

Sällskapen, Fysiografiska i Lund 247. 

» Hushållnings- ... .....^ 178. 

» Litterära och Artistiska i Stockholm 248. 

» Patriotiska 262. 

» Pro Patria 262. 

» Örlogsmanna- i Carlskrona .-. 248. 

Södertelge Kanal-Direktion 189. 

Tabell-kommissionen, statistiska 67. 

Tekniska Elementar-skolorna 195, 352. 

* » Söndags- och aftonskolan i Eskilstuna 197. 

Teknologiska Institutet 193. 

Telegraf-anstalternas omfång, tabir öfver 323, 3<%. 

» Staten 203. 

» Styrelsen 92. 

Theatrarne, Kongl 29. 

Tidningar och Tidskrifter, antal 249. 

Tingsställen 279. 

Topografiska korpsen 132. 

Trafiken å Statens jernvägar 184. 

Trollhätte Kanaldirektion .' 188. 

Trosförvandter, främmande .. 214. 

Tryckfrihets-komiterade 116. 

Tullinkomsterna, tab. öfver 324. 

Tull-Staten 204. 

» Styrelsen 94. 

Tyg-Staten 151. 

Ullmagasinet i Norrköping 180. 

Ultuna Landtbruks-Institut 190. 

Universiteten 214. 



4D1 

sid.' 

Utländske regerande Hus 3. 

Utrikes-Departementet 51, 130. 

» Departementets Chefer 51. 

» « Expedition 51. 

Utskott, Riksdagens : 114. 

Vaccinations-Inrättningen 109. 

Vasa-Orden 274. 

Vetenskaps- Akademien , 238. 

» ock Vitterhets-samhället i Göteborg 248. 

» Societeten i Upsala 247. 

Veterinär-Inrättningarne 229. 

Vitterhets-, Historie- och Antiqvitets- Akademien 240. 

Vågar, Stockholms 174. 

Våg-Staten 206. 

Vårdanstalt för sjuka barn, Kronprinsessan Lovisas 266. 

Vägar, allmänna 182. 

Väg- och vattenbyggnader 182. 

Styrelsen för 76, 

Väg- och Vattenbyggnads-Distriktchefer 181. 

» Korpsen 182. 

Värfvade Sjötrupper 159. 

» trupper. Arméens , 137. 

Wadstena adliga Jungfrustift 235. 

Wäddö kanal 189. 

Agodelnings-Rätter 127. 

ÖtVer-Intendents-embetet , 96. 

Ofver-Kommendanter 144. 

Öfver-Revisions-Departementet 90. 

Öfver-Ståthällare-Embetet ., 165. 

Örlogsmanna Sällskapet i Ckrlskrona 247. 



■ ♦ ' 



1 



Fa hraeus, 1 
Adinlnistrt 



och 

hanäbok. 






"H"' 



1 



781149 '''^V_^ 

T5 



UNlVERSmr OF CAUFORNIA UBRARY 




1 



Fahraeus. É« F« 



Adndnisin/EIf 



ooh 
haTidhok» 



P3 



uuo 




781149 HA'^-^ 

T3 



UNIVERSmr OF CAUFORNIA UBRARY 




