Physisk beskrifning öfver jord-klotet : på cosmographiska sållskapets vágnar författad, Forra bandet







aamaigftj 






PHYSISK 

BESKRIFNING 

ÖFVER 

JORD - KLOTET , 

PÅ 

COSMOGRAPHISKA SÄLLSKAPETS 

VÄGNAR 

FÖRFATTAD, 

AF 

Torbern Bergman, 

Professor uti Chemien vid Kongu Acauemikn t Upsa* 
la ock Riddare af Kongl, Wasa -Orden; Ledamot af 
Kejserliga Academia Naturjé Cur joso rum s Kongl* Ve* 

TEN SKA PS AcaDEMIEN I $TOCKHOLM, SAMT KONGt* 
SOCIETETERNE I LONDON OCH 

Upsala* 

FÖRRA BANDET. 


Andra Uplagan , 
Tilåkt ocb forbåtrad. 


UPS A L A, 

Tryckt hos JOH. EDMAN, Kongj.* Acaö. 
Boktr, År 1773; 


Malta feculis tunc futuris , cum memoria no- 
flri exoleverit , rejervantur ; vtniet tempiis , ^»0 
latent-, in lucetn (lies extrabet o* 
longioris avi diligentia. Rerum enim natura fa- 
cra jua non Jimttl tradit : initiatos nos cr ed i mus, 
in vefltlndo ejus baremus ; illa arcana non pro - 
viifcue , »0» omnibus patent , re dit fl a cf interiori 
facrario clauja Junt > involuta veritas in alto lätet. 

SENECA. 


Inledning* 


B etracktas Jordklotet på långt holl och jåmn* 
förelfe vis emot andra himmel Ika krop- 
par, lå likfom förfvinner defs 11 or lek: det 
blifver fom en myr flack emot flora berg. År- 
ligen våLtras det omkring fölen, fa mc njuter 
derigenom både ljus och vårma. Af de fem 
ofri ge hufvud- planecer, fom åro beftåndigt 
ftadde uti en dylik kringvandring, år Satur- 
11US1030, ja jupiterofver 1480 gånger ftorre, 
ån vår jord, lamt den fennre förledd med 4 
månar j och den förra med 5 , utom en vid 
ring. Vetenfkap och ko nlf racka vår nyfiken- 
het hjelpfämma händer, at kunna fe och be- 
undra fådana märkvärdigheter. Men utom 
de 16 kroppar, fom, cometerna oräknade, 
röras omkring vår fol , blifva vi varfe en o- 
talig mångd fix-ftjcrnor, fom utan tvifveJå- 
ro hufvudpuncter för andra fyflemer, afhvil- 
ka til åfventyrs flörre delen åro få ftore emot 
vårt , fom detta emot vår våningsplats. Sielf- 
va vintergatan år idel verldar, h vilkas ikert 
fom knappaft råcker til ols, och förmodeli* 
gen år deras antal långt anienligare, om h vil- 
ka vi icke halva ringafle kunfkap. 

Sådana betracktelfer bora dampa vårflålt- 
het och utrota de förmätna inbillningar, at 
hela det ofantliga och konflrika flcapelfe* 
vårket blifvit börjat och fulländat för mån- 

) C ni. 


iv Inledning. 

rflkans {kull allena. Det år lika orimligt, forts 
Troglodyternas påftående, at jordklotet egen- 
teligen for dem blifvit tilredt. Men, ehuru 
liten vår jord i flika hånieender bcfinnes, ia 
blifver den dock, på närmare holl underlokt, 
et bottenloft djup for alla månnifkors urfolk. 
nings-gåfva. Vi åro i flånd, at afmåa irr- 
ftjei nornas (lcapnad, florlek och ro el ter; at 
uträkna deras månars gåne: ar afvågj bergen 
i vår egen n åna: at utft ka (jeifva Cometer- 
nas kretfar, ja vi gifva ois åfven tid, at gis- 
la om inbyggarenas fkapnad och lynne, lom 
bebo andra himmellka kroppar, men om vårt 
egit hemvifl åro vi ånnu uti iå.ian okunnig- 
het, at vi icke en gång veta, om det årfaft 
land eller haf mitt under polerna. 

Veterligen finnes icke annat djur på jord- 
klotet, (om af naturens betracktande kan le- 
das til Skaparens kännedom, ån månnflkan. 
For hennes (kull år då denna planet tilrrdd. 
Vi fe åfven mångfaldiga Ipår, och uptåcka 
dageligen nya, at hela inrättningen på det 
aldiavifafte (ätt hårtfter är pallad. Ytterlig, 
heter i ftorlek (åtta ofs i forundran och pri- 
fa fm Måfla r e. Hvad kan vara anfenligare, 
ån de vidftrå..kta himla rymder? Ljufet, det 
obegripeligen fnålla och fina ämne, fom få låit 
genomtränger det råtafte glas, och på 8 minu- 
ters tid hinner från Solen til vår jord, (hvar- 
til fodras at åtminftone genomfara 1600000 mil 
på hvar mir.ut,) behöfver dock med all fln hä- 
ftighet ofver 3 års tid, at ginafte vågen komma 
til ofs ihån iuftjemorne, emedan ciefle iå lif- 


Inledning. v 

ligt tindrande kroppar' åro til det minfta 
i '150006000000 mil af ik i Ide ifrån ofs. Före* 
ftållom ols et klot, hvars halfva tvårlineahar 
denna långd. Det blir ofantligt, men ifrån 
de‘s yta til den yrterfta himla* kropp torde 
åndotk vara mångfaldiga refor ftorre afftåod. 
Genom goda fyn - ror uptåekas på et litet falt 
fiere ft|ernor, an blotta ögonen formå upleta 
på hela himla - hvalfver, ocb likväl år ej otro- 
ligt, at antalet på dem, fom undgå all vår fyn, 
då den lom båft bevåpnas, år vida anfenligare* 
Våndom nu omrankan på vår vånings plats ocÉf 
de minfta kropparA F,n bergart, meta!) , cry- 
ftall, m.m. upvåcker vår forundran ; men ånna 
mer en noga betra^ktad ört, fom af minfta frö 
upvåxer, bår blad och ftjelkar, blommor och 
frukt. Aldramåft draga djur en förnuftig 
upmårkfamhet. l)e aga ypperligare och fle* 
re egenfkaper ån örterna, de kunna efter be« 
hag röra Hg, och blifva kringvarande krop- 
par varfe genom et eller flera ytre finnen. 
Ibland diuren tyckas de vara konftigare, fom 
åro fma, och icke defs mindre utnmade med 
fålifammare formögeoheter, ån de ftora, Til 
åfventyrs koftar det icke naturen me r a moda, 
a t alftra djur ån ftenar, a t framfkaffa (må ån 
ftora organifka kroppar, men efter vårt fått 
at tanka, förefaller det förra oåndetigen fvå- 
rare, ån det fenare. Hvem år fom icke mec 
förundrar fl g öfver et ur af årts ftorlek, ån 
öfver en torn-k^cka, då bågge gå lika vål? 
Naturen fy nes aldeles råtta flg efrer vårt tyc- 
ke. Dels hufvu ddrift år at framlkaffa djur, 

) ( * och 


VI 


Inledning. 

och af dem defs flere, ju mindre de åro a\ 
Tufen detals millioner kråk vimla ikring ofs, 
i jorden, vatnet och luften, få fmå, atde för- 
fvinna för fuiikomligafte fyngUs, och hvem 
km tal ja dem vi hittils aldeles intet kunnat 
fe? Alla defte åro dock förfedde med lem- 
mar, kringflytande våtfkor, et eller flere ytre 
finnen, m. m. Monne icke inbilningskraften 
förlorar flg hår åfven få mycket, fora i de 
vidlyftiga himla - rymder ? Men på det de 
minflas ringa ftorlek icke må volla, at de blif- 
va omärkelige och förgätne, få 5 ro de vickr 
tigafle vårf uti allmänna hushollningendemå- 
lagde b) y hvarjgenom de likföm påtruga ofs 
bekancfkap och närmare kännedom. For öf- 
rigt år i naturen öfver alt iå tilfiält, at hvar 
och en njuter uckomfl efter fin flit, famt fin- 
ner fig dtfs batre , ju trognare han uträttar 
fitt kalt, hvadan idoghet altid vinner belö- 
ning och förfummelfe förer fitt ftraff med fig. 

De otålige hårar af djur, fam åro våc 
jord tillagde, behöfva underhöll. Om de 
fkulle inbördes lefva af hvar andra , få vo- 
ro ju naturens fkådeplats förvandlad til ohygg- 
ligt röfvare-nåfte. Der emot åro nu enda A 
några få rof-djur, genom hviika as må för- 
tåras , hvad fom år fjukt och lytt fkaffas u- 
tur vågen, famt ingen art foröka fig öfver den 
mon , fom år nödig til allmänna hushollnin- 
gens vid makt bollande. Och på det de ic- 
ke fkola utöfva for flört void, få har natu-> 

ren 


<i) §. 217, 22i. b) §, 217, 


* 


Inledning. va 

ren tildelt defla djur mycken låtja, farot förmå- 
ga at långe uthärda hunger, hvarigenoro h-ån- 
der, at noden gemenligen roåfte drifva dem 
ut. Våxt-riker år egenteligen anflagit til dju- 
rens uppehålls. Deruci förekomma åtven mån- 
ga fållfamheter och fåråndringar, dock i al- 
la mål fparfammare, ån uti djur-riket. 

Både våxter och djur hatva en fa fl bot- 
ten, en hviloflad af nöden. Hårtil tje.nar 
ften- riket. 

Dsfs yta år bruten uti mångfaldiga {för- 
re och mindre ojämnheter, h varigenom ic- 
ke allenaft flere djur och våxter deruppå kun- 
na rymmas, utan ock af flere flag, ty andra 
trifvas på berg, andra på kullar, andra på 
flåtter, andra i dålder, o. k v. Det år icke 
min mening, at jordlkorpans ojåmnheter en- 
daft för anförda orlaker blifvit danade. De 
lkaffa fkygge, kållor c ), nederbörd d), hol- 
la vatnet på jorden uti et beilåndigt omlopp 
el, m. m. Forfynens affikrer förenas genom 
det minffa antal medel, fom möjligt år. U- 
ti hela naturen hjelper det en? det andra, och 
alc fammanftåmmer , at utråtta hvad nödigt 
år för hela inrättningens beftånd och här- 
lighet, Åboernas antal bidrager i fynnerhet 
hårtil, och vi finne åfven, at derföre ganfka 
forgfalligt hushollas med rum. Ehuru yran 
blifvit förökad genom ojåmnheterne, få vo- 
re den ändock otilråckelig, om icke tråd fyll- 
de briften, Et enda tråd kan anfes för tu- 

) 1 4 fen- 


c) §. 7 o. d ) §. .•/<?, e) §. 68. 


vih Inledning. 

fende tals våxtSr, fom nu på ytan icke inta- 
ga mer, ån en eller annan quadrat-fots fåle. 
Huru många fyrfotade djur, foglar och yrfå 
kunna icke hår hårbergeras och njuta fin nä- 
ring? Huru {kulle vål de kunna utdelas, fin- 
na {åkerhet och underhöll på fjelfva marken? 
Lägger man tilfamman alt det utrymme, fom 
vinrtes genom tråd och Ikogar på hela jord- 
klotet, få lårer denna anftalt befinnas af yt- 
terfta vikt, utom den prydnad och annan 
nytta, (om defle naturens luftgårdar åftad- 
komma. 

For djur och vaxter år det .åfven oom* 
gångeligen nådigt , at omgifvas af något tjen- 
ligt flytande åmne. Dertil åro i haf inrätta- 
de, et af vatten, fom intager delågfta ftållen 
på jordfkorpan; det andra af lättare ämne, fom 
på alla fidor omgifver vår planet under namn 
af lufrkrets. Imetlan defté haf åro alla lefvande 
kroppar fordelte, utom et ganlka ringa antal, 
fom bekommit rättighet, at på längre eller 
kortare tid kunna flytta ifrån det ena til det 
andra. En del djur åro anflagne at jämnt vi- 
ftas på botten , fådane åro maikar och de fle* 
fte fyrfotade djur i luftkretfen , famt i vat- 
net de oräkneliga djur-örter, coraller, lnåc« 
kor, muflor, någre amphibier , med flere , ge- 
menligen fådane, lom lefva af rof eller as, 
hvilkas fysfla år, at rånfa botten, under det de 
föka fitt egit uppehälle. Andre äga förmö- 
genhet at fara upp och ned uti htt omgifl 
vande medel, (Mom foglar och i-nfe&er, e- 
tnot hvilka i vatnet {vara Hvsdar och de må- 

fte 


Inledning, * ix 

fte flikar. Och likfom flyg flik ar hunna en 
ftund uplyfta ftg i luftkretfen, iå förmå åfven 
måfar och vattenfågel at dyka. 

Rörel fe och förändringar tyckas vara til 
naturens befrånd af ytterfta nödvändighet. Vi 
fcåma uti hela maeeriela verlden ingen enda 
partikel, iom år uti fullkomlig bvila, och at 
nu endaft uppeholla ofs vid oet, fom hän- 
der vår våningsplats , få må vår upmårkfam- 
het på några ögnablick våndas åt denna kant* 
jorden rullar en gång om dygnet kring fin 
axel, hvarigenom alla punöter på ytan, utom 
fjelfva polerna, med mer eller mindre häftig- 
het, efter fin belägenhet, beftåndigt ömla 
rum. Under dagjåranings kretfen , der den- 
na rörelfe år ftarkaft, flyttas h var kropp, fom 
beholler famma ftålle på ytan, öfver 2 mil i 
minuten. Men defsutom föres jorden, och 
alt fom deruppå år, omkring folen uti fin år- 
liga våg med fådan häftighet, at den vid me- 
del-afftåndet ftiger- til 146 mil i minuten. Def- 
fa bagge ftarka rörelfer blifva vi dock ej ftrax 
varfc, emedan alt, fom omkring ofs år, ly- 
der de famma. Hår tilgår , fom på et far- 
tyg, hvars rörelie ej märkes af dem, fomder- 
på viftas, utan måfte flutas af ftrandernes fyn- 
bara flyttning. Då kropparne inbördes ömfa 
rum faller det båtre i ögonen. Små bäckar 
gå tilfamman och göra åar, defte ftrömmar 
och ftora floder, fom omfider falla ut i haf* 
vet. Men det ftannar icke hår, vatten be- 
höfyes Öfver alt dl underhöll för växter och 

) ( 4 


:v .| 

te 


r* 


I» 


x Inledning. 

djur/). Det uplöfes til ångor, defle flockas 
til moln, lom g:fva nederbörd, och å nyo 
drager ilg åt hafvet, om det icke under vå- 
gen förvandlas g). Ebb och flo :! Z»), blåftz), 
flromdrag k), m. m. uprörer dageligen vatnec. 

Luftkretfen njuter icke rågon heftandt- 
gare hvila. Månan måfle ocklå våt ka på ho- 
nom l ). Imellan våndkretfarna år et oup- 
hörligt oflanvåder, och ehuru på andra flål- 
len ibland all rorelfe år omårkelig, la vitna 
dock Barometerns och Thermometerns för- 
ändringar , a,t luften icke derföre år i flillhet. 
Defsutom åro allehanda lufcteken öfvertygan- 
de prof af mångfaldiga (kifren m). 

Jordfkorpan undergår likaledes fina rubb- 
ningar. Hårda hålle-betgen råmna »); fle- 
narna vitra efter hand lönder o )J (ömliga or- 
ter fjunka p)\ andra öfverfvåmmas^); en del 
höjas r)i några (kakas af jordbåfmngar j); 
höjderna aflkoljas t)\ dålderna fyllas; tråfk 
våxa igån r); (jöbotten blifver tort land q) t 
©. f. v. 

Ljus och mörker, hetta och froft, torka 
och våta, omväxla dageligen u). Utom alt det- 
ta 


j) §. §. 203. 217. 1 n) §. 48. 49. 146. 

68 - ! 0) §. 146 . 


*4 


g) §• §• in- n8. 


h) §. 100. 

i) §• 99 . 

k) §. 102. 

l) § : r 34- 

in) §. §. 111-132. 


p) §. 146. 

q) §. ijo. 
r. §- W 7 . 

s ) §. 148. 

t) 41. 

«; §. $- >38-145- 


Inledning. XI 

ta äftadkommer vårmans ouphörliga för Änd- 
ringar (fundeliga och oftaft om år ke liga rubb- 
ningar innom kropparna , partiklarna imellan. 

I.åggas hårtil de rörel (er organifka krop- 
par frambringa och fjeifve undergå n ), lå kan 
man någorlunda {könja de heltänd: ga föränd- 
ringar ail ting år underkaftad. Sjelfva mån- 
nifkan Ikall dagel igen förlora omtrsnt £?m lod 
af fm kropp 3 lom bortnötas eller afforas’ ge- 
nom utdunftning: detta årfåtres genom nya 

E irtiklar, få at eftes xo år vid p >fs nåflan en 
el annan kropp kringföres ar). Djur och or- 
ter födas, tiivåxa, fortplanta Hg, dö och 
liplöfas. 

Således år alt i rårelfe , alt uti til-eller 
aftagande. Med få ord: upkomft och under- 
gång växla jämnt om hela fkådeplatfen. Så- 
dant fker dock icke, fom det i början tyckes, 
utan ordning och grånlor. Alt går efter vif- 
fa lagar, alt råttas efter vi Ila ändamål, altfam- 
maoftåmmer på det ful ! k om liga (i e til Må (fa- 
rens pris. Hela farorna nbanget år vål ofs o- 
bekant , dock tillåtas vi icke tvifla derom, t 
anledning af de ftycken, fom redan blifvit 
uptåckte. 

Ehuru nu alla vårkningar Jke efter be- 
flåmda lagar, och Naturkunnigheten i alla 
tider varit fyfTeifatt med deras utrönande , 
famt i fenafte i oo- talen deruti gjorde undrans- 
vårda framfieg, få roåfte vi icke defs min- 
dre ännu vidkännas en gråfélig okunnighet. 

Vån- 


U) §. 21 X) §, 21 g. 


•v 



xu Inledning. 

Våndom v§»*a ogon Ivarc (om behagas. f3 
måfte vi omfider ftanna vid något obegrioe- 
ligt. Underföka vi et berg med ordente ga 
och fnåckblandada hvarf, få kunna vi v å. nå- 
gorlunda föreftålla ofs, at åmnen af åtflcilliga 
{lag under vatten fatt fig, at fnåcknr då blifvit 
inbäddade, at altfamman med tiden ha dnat, 
m. m. Men, låt ofs betrakta nogar-e. I ber- 
gen finnas malmfyndiga gånga r . Huru haf- 
va de tiikommit? Der tråffis allehanda cry- 
fialler. Hvad kraft flyrer vål deila ly lande 
kroppars partiklar, at altid anfkjeta uti lika 
fkapnad ? o. f. v. Vi åga om ålkan nu båtre 
och fåkrare begrep, ån man for 50 år fedan 
någonfin vågat hoppas y). Den fom dä envifl: 
påftådt, at man nu förtiden {kulle kjnna draga 
henne utur molnen, leda henne efter behag, 
ja efterapa denna förfärliga luft-eld, han ha- 
de viflerligen fädc orugåida fin obetånklam- 
het, åtminfione på et dårhus. Men lmedlertid 
med hela denna vetenlkan utrudadle måfle vi 
bekänna vår okunnighet om ele3ri{ki åmnets 
inre befkaffenhet. Hvem {kalle vål för få år 
tilbaka förmodat, at kött, fom redan hunnit 
få långt i fårrutnelfe , at det ftinker och fal- 
ler fönder, åter kan göras frilkt och {make* 
ligt, hvilket dock nu hvar årfaren Chemifi 
kan utråtta. Vi kånna ock hårtil orfåken a ), 
men defs inre (ammanfåtning torde långe nog 
blifva en gåta. En ortupvåxer af et litet frö, och 
vinner ofta millioner ftorre rymd, drager up 
, fo« 

y) §. 129. §. §. io j. 16 7. 20 j, 21g. 


Inledning. 


xm 


födaimellan träfibrerna, blommar, bår fruekt, 
m m. % ». En del hafva hkfona en fjeJFvil* 
3 ig rörelfe och draga ihop fig, då de vidrö- 
ra!-: andre kunna f fttaga och holla fmå in- 
feeter a), Fröhufen åro pS et fynnerligen kon- 
ftigt tätt inrättade föc at fpridafrön enligt Na- 
turens ändamål, o Lv,, men hvad kraft fty- 
rer vål alt detta? Ännu befynnerlignre åro dju- 
ren. Utom nlvåxt och förökning förekom- 
ma hos dem fjelfvilfg rörelfe och kånfe!, VI 
veta, at ögat kan kanna de på herfnes botten 
afmålade bilder; at örat förnimmer vågorna 
i luften Z>j, m. m. ; men hvat) år vål kånfel? 
På hvad lått (ker den? Huru kan et vant öra 
under en flor concert åtflolja få mångfaldiga 
toner? Hu-u kommer det til, at få tåta fnål- 
la och fan tidiga vågor i luften kke förvil- 
la hvarandra e)? Hvem km utreda de för- 
aktada b'a )JÖ* fen* fortplantning flere leder u* 
tan parning^)? Hvem kan fullkomligen för- 
klara, huru en 16 f fad krypande mafk n ed 
12 ögon kan förvandlas til en fyr-vingad fly- 
gande fjäril, fom har 1000 tals ögon <?)? Hvem 
kan urg r unda inrättningen af djurens krop- 
par, nyttan af alla delar, orfkrn til hvaide- 
ras fkapnad, m. m, / ? Huru kunna en del 
fifkar t opna fjön utdela ele£trifka flö f ar? På 
hvad fart kan vål .magneten aldeles förtaga 
denna deras kraft g t o.f. v.J Hår åietftårån- 


nu 


&) § § iy8-2it. 


ä § 222 . 

Si § 21 


a) §. 202 . 

h §■ 2*3' 

tj §. 


i) § § 212-226. 

£) i *IS- 


xiv Inledning. 

mi et haf af under. Månge och oväntade 
uplyfningar kunna vål med riden vinnas, men 
deforfta drif-fjådrarna, deras art och vårknings- 
iått, ofverfliga utan tvifvel vår krets. Hvar- 
ken vårkryg dier utvårtes linnen kunna följa 
med längre, ån tii en vifs gräns. Der år 
länt, at vi medelft tuber och mkrofcoper fådt 
fe dråpeliga ring, fom inaen annars d ömt 
om, deflä inftrumenter kunra ock kan fke brin- 
gas til långt (förre fulikomlightt, ån de nU 
äga , men i jelfva lakens natur fåtrer ändock 
viffa råmärken får ofs. Ju florre et fynglas 
vifar, defs mindre fa!r kan på en gång betes, 
och deis ofulikomligäre det hela betraktas. Så 
år det ock vid andra tilfällen, hvad på en fi- 
da vinnes förloras pä en annan, och det ftol- 
ta månnifko fnillee måffe til fiut kännas vid 
fin ftora oförmögenhet, ehuru mycket det i- 
bland koftar pä. Hvad fkal! man val då tän- 
ka om den förmätna fjeifklokhet, fom vå- 
gar forfåkra ofs om fättet, huru alt hvad nå 
jorden finnes, efter naturens lagar bekommit 
nu varande flock? Min mening ar ingalunda 
at aldeles förkafta förfDgsmeningar, ty ehn- 
ru et påliteligt ron ofta gifver mer ljus , §o 100 
fådane , få hafva de icke defs mindre lin ito- 
ra nytta. Det jag hår vill fåga år allenart 
det, at de böra iom gifTningar fram ftåi las , 
icke iafom afgjorda fannir.gnr lamt vifs årfa* 
renhet ingalunda efter dem ikrufva;; och vri- 
das. Vi förmå icke utgrunda de fordna Pe- 
ruvianers byggftjngdionfl, med hvad viishet 
böra vi våi då tdtro ofs, at begripa Naturens 


XV 


Inledning. 

ftorvårk. Ronochförlok åro de två råfta led- 
banden vid naturens ra niakandc. Förflagsme- 
ningar likna dunkla blåfs, h varigenom man 
anvifes , at fana de nåmda rårtelnören, och 
lämna ibland , då defie icke vidare kunna föl- 
jas, en (vag, men ofåker Jyfnad, ofta bedrå- 
geiigare ån fjelfva lyckt-gubben : häremot åro 
forfok, utan öfverlagt ändamål och faraman- 
hang , ej: annorlunda a t anfe, ån et blott 
famlande i mörker. En efter vål betånkt plan 
gjord uptåckt medförer oåndeligen mera för- 
rjånfl, ån en af flump påråkad upfinning , fom, 
uran all årar, ka, af omflandigheterne iband iik- 
fom rårrugas. 

Når nu på vårt lilla boftålle få många tu- 
fende millioner lif finnas, at man alleftådes 
deraf omgifves : når få obefkrif veliga olikhe- 
ter och förändringar i fiorlek, fkapnad , fårg, 
lynne, lefnads-fått, fortplantning, nn m. hos 
ofs förefalla : få många under och för oft o- 
begripeliga fakerf hvad fkall vål då vara på 
de många tufende himmelfka kroppar, fom 
åro ftörre, ån vår jord? Hvad fkapnad och 
egenfkaper hafva vål deras förnuftige invåna- 
re och andra djur? Hurudan år inrättningen 
der? Ol ka ftållning, omrullnings-tider , med 
flera omftåndigheter, kråfva* atpåhvarenåc 
egen och fkiljaktig hushollning, annorlunda 
befkaffade kroppar, m.m.; men hvarutifkill- 
naderna beftå år öfver vår förmåga at utmärka. 
Vi kånna icke microfcopifka verlden, eller dc 
fmå för blotta ögonen o!ynliga kråk, fom vi- 
flas omkring ofs, hurudan fkali då vår kun- 

fkap 


xvi Inledning. 

fkap vara om invånarne på de kroppar, hvars 
råtta {kapnad vi icke en gång genom båda 
tuber kunna utröna? 

Öfvervåges alt detta , få kan man icke 
mifskånna Mådarens allmakt, godhet, för- 
forg och oåndeliga vishet* 

HERRE bunt är o tin värk Ja Ror och mang? 
Du bafver visliga fkickat dar all $ 

Och jorden är full af dina ägodelar h ). 

Uti det följande har jag budit til at be- 
Ikrifva jordfkorpans och derpå varande krop- 
pars vanligade förbollande. Den fom kånner 
åmnets vidd, mångfaldigbet och fvårighet, 
lårer benågit ofverfe hvad hårutinnan kan 
brida. Förda uplagan af detta arbete, h vil- 
ken 1766 af trycket utkom , har både innom 
och utom riket blifvit hugnad med dorre bi- 
fall, ån jag hvarken kunnat förmoda eller håt 
paflar fig at anföra, men det har imedlertid 
varit och {kall blifva för mig en kraftig up- 
muntran, at efter ytterda förmåga arbeta på 
defs förbåtring. Jag har ock til alla öfver- 
iåtningar, fom auåorerne mig behagat låm- 
na kunlkap om, fk : ckat många tillåggningar. 
För öfrigt, ehuru ofullkomligt detta utkaft ån- 
nu kan vara, lå har det icke dels mindre ko- 
ftat mig mer möda, ån at jag dervid fkulle 
låta bero. Om hålfa och omdåndigheter ic- 
ke fatta oöfvervinnerliga hinder i vågen, hop- 
pas jag, at en gång kunna urgifva detta arbe- 
te någorlunda fulldåndige. 


h) Pfälm, 10 v. 24. 


Inledning, svn 

Jag har i fynnerhet varit angelägen, at 
fä vida min inlikt och farfarenhet i lamt fö* 
relkrifna gråhfor, kunnat tilläta, ricktigt up- 
gifva fakernas forhollande ( eller en hiftoria 
phxnomenarum ), och det utan affeende på 
fvårigheten , at förklara det famma. Ända- 
målet år at kunna naturens lynne, väcknin- 
gar och famraanhang, Dernppå böra ledan 
alla förklaringar byggas. Jag har der före vid 
de lenare fuga uppéhollit mig. De fbm åt o 
lä k ra anföras i ruöjiigatte korthet, andra fö-; 
reftållas gifsningsvis, läfom anledningar til 
ytterligare underf ökningar. Öfver ak anlés 
det allmånnafté af Naturkunnigheten förut va- 
ra bekant, åfven fom det hufvudfakeligafie 
af kropparnas byggnad. Hvad lom i britt på 
lådan kunlkap kan förefalla mörkt, bör fåle- 
des icke komma pä min räkning. Ämnets be- 
fkaffenhet torde för öfrigt utvårka någon ur- 
låkt, om icke ait med fullkomlig klarhet blif- 
vir utfört. Ingen ting i hela Naturen år o.- 
nytdgr, ingen kunlkap derom fruktlös, ora 
icke genom fin otilråcklighet. Kånde vi fa- 
kernas natur, åtminftone til en vils grad (ty 
Förlynen bar få forgt förvår okunnighet, at 
vi underftundom åfven kunna med en rin- 
gare kännedom bruka dem) fkulle förunder- 
lige verkningar åttadkommas, dageliga årfa* 
renheten vilär åfven huru lått man vinner 
åndamåiet genom flik underbyggnad, då man 
den förutan långe nog famlar i mörkret. På 
rön och förlok böra förklaringar grundas, Och 
man kan icke al tid hjelpa fig fram med an- 

}f X . dras 


XVIII 


Inledning. 

dras årfarenhet, utan mafte fjelf lägga han- 
den dervid, om något hafvudfakeligt fkail 
vinnas , ja ofta icke rått for ft 5 en annans for- 
fok innan man gjord t det Jjelf. 

Sluteligen bor århindras, at alieflådes , 
hvaråft mått nämnas, for II ås der med fvenfka, 
afven i noterna, då icke annat utttyckeligen 
tilkånna gifves. Tyngder åro värderade ef- 
ter viSualie- vickt , och^ vårman etter (ven- 
fka thermometecn i). Örter ocb djurs namn 
åro lån te af vår ftore Nat erkänna res ili r i feer. 

Mi bi eontuenti fefe pevfialit verum natur a t 
ni bil incredibik exiftit/tare de ta. 

P lin; us. 


i) For utlänningars 
(kull må anföras, at vid 
pafs io\ mil hes ofs råk- 
nas på en grad , och be- 
flår hvar der a af 6000 
famnar. En famn boller 
5 alnar , 1 aln afot, 1 fot 
10 geometri (ka tum , t tum 
10 linier, 0. /. v. De/s for- 
bollande emot utlåmifka 
fes af Kongl. Fet. Acad, 
Hand/ t~p.o. Et hspunä 
boller 20 jkalpund , 1 fkål- 




\ pund 52 lod , 1 lod 4 qvm- 
tin , / (/vint in 6 p\ afs. 
Se F. /ic. Han dl. i~qå, 
iJ 4 2 oc ^ HSF Svenfla 
thermometern år fyld 
, med qvickfilfvev , och af - 
\ftåndet imelian kok - ocb 
' frys - pun&erna delt i 100 
\ Hka delar eller grader. 
Rakningen börjas vid 
\ frys (målen ocb går der - 
ifrån både upjbre ocb 
j uedföre. 

m 




För- 



FÖRSTA AFDELNINGEM 

OM 

JORD-YTAN I ALLMÄNHET. 

3 , 

V ore jorden jämn, allä defs middags kret*> 
lar lika Itora ellipCbr ^ faror forhållan- 
det i mellan hvardefas Hora och lilla 
diameter, fom 200 til 199, lä (kulle hela y - 
tan vara 4045822 Svenlka quadrat mil. I Ijelf- 
va varket år den vål nog flörre i an Teende 
eil de ojämnheter , förö af högder och dål- 
der fåror fakas , men huru mycket kin omö* 
jeligen under kaftas uträkning s i bri ft af den 
otaliga mängd afvågningar, fom hånil behöt- 
des, imed lertid utmärker dec upgifna quadrat 
mil -tal grundytan , eller den, fom går jåmnC 
med de Itora verldshafvens bryri, 

2. Hala jorden kan anfes lom et ftorf väf- 
ten- klot eller haf, hvaruri finnas två flora och 
et anfenligt antal fmå öar * De torra år o be- 
kante under namn af Gamla och Nya ved- 
dsn; en benämning) Tom endaft gfundar fig 

A pä 


o 


Om Jord-ytan 

pä tiden, dä vi fädt kunfkap om dem. Bäg- 
ge äga mindre fträckning imellan polerna, 
Sn uti ofter och våfler, lamt å.o af naturen 
fkilde uti tvä flora delar, fbm endad hatva 
fammanhang medelft en (mal Jand- tunga Eu- 
ropa och A (ien äga inga af naturen i tftnka- 
da gtånlor fig imellan , utan bli f va allenaft 
uti politifkt hänfeende två fårfkilte verlds-de* 
lar, men Africa år nådan alceics itiån dem 
afföndrad , ty nåfet Suez, lom urgcr famman- 
hanget, år knapt 10 mil bred t, Panama åter* 
fom hopbinder Norra och Södra America, 
fir på et ftålle halfparten lmalare , eller endaft 
5 mil mitt öfvet , ifrån ena v erlds-hatvet til 
det andra: de; kallas Daricns Nås. 

Mindre bar finnas nti anlenlig mängd 
flrodde öfvcr hela jord -klotus yta. En del 
relä lig högt up , andre hinna knappad öfver 
Vattubrynen, mångfaldige flå Innu derunder 
och båra namn af låndråliar , grund eller dol- 
da klippor. 

3. Gamla Verlden är et faminanhångan- 
de land, (om på alla fidor af vatten omgif- 
ves a). Land-udden , fom inneflutas af flo- 
derna Piafiga och Taimura i Sibeiien, år 
deraf den del lom går norra Polen nårrtafl, 
nemligen til 77 gr. nordlig bredd. Goda. 
Hopps udden åter år defs långfl i löder be- 
lägna utfkott, och ligger 34 gr. på andra fi- 
dan om linien. Således innefattar denna ftbr- 
fta Verldcncs del i norr ocb Jodcr in gr. , men 


} 


i allmånbéf. 5 

Uti öder och vä fl ev näftan dubbelt , ty fö' Ila mid- 
dags - krecfen ftryker genairi Fertöa ganfko, 
tiår än til Gröna udden, fom derafår den långfl 
i våfler belägna ort, odi den yeterfta ät Ö- 
fler år kanten af Tfehuticbi nus, hvarige- 
nom den tvåhundrade fjimde meridian går. 

Grundytan af Europa år om t ren t 89000 
q, m., afAfien 363600 och åf A fri ca 246400, 
famt af alla tre n. fira min 699000 q. m. 

Den latigjla linean , fbm kan dragas i mel- 
lan två kanter af gamla verlden, famt tillika 
gå öfver mera land, ån någon annan, börjas 
under den féxtionrie toffla norra paffllelen, 
Vid mynningen af floden Pokartcha i Sibiri- 
en, fl yker öfver rtaden Narym, fjön And , 
öfver fodra andan af Cafpifki bafvet, bot- 
ten af .Per flika viken,, tioir om (un "e Babpl- 
man.del, öfver Aby flinten och Manocmugf, 
famt ilivas vid G. H. udden. Denna år 14g 
gr. eller 1 554 mil lång, och lutar åt örter vid 
pafs 6) gr. emot Dagjåmnings- kretfcn b). 

A 2 PS 


b\ Jdevt BufFon Uti 
ffifloire Nu t, Tom, I. 
drager denna /ang fl a li - 1 
nen från Tfchiltfcbi nos 
til G. H. udden , men 
man vet au, at bemelta\ 
étfkott har annan fkap- 
ttad , an hans cbarta före- 
Jläller , hvadan linean , 1 
Jo m drages-derifrå n,Jlry ■ 
ber öfver et Jlycke af is- t 


bafvet , famt den del der • 
af. Jom går öfver lund, 
bli f ver nog mindre, än 
när linean bfr fes ftraxt 
öfver P okat (c bas utlopp. 
På jamma flälle fäges 
åfvett, at bäde G. och N, 
verldens fl år fa längder 
It it a 30 gr, emot Dag fäm* 
tiings - kr et fen, men det 
är öfver dubbelt för litet. 


■>, 


,4 




4 


Om Jord ytan 

På våflra Jidan af denna ftörffa långd är 
grund -ytan 355600, och på den oftra 343400 
q. m. h varat’ tinnes, at G. verlden på detta 
fått ungefärligen delas mitt i tu , ty om de 
ftörre öarne, fom ligga iotil oftra och fodra 
kanten råknas med, ia blifver Ikilnadcn fö- 
ga betydelig. 

Europa och Alten ligga helt och hållic 
uti norra haifvan af jordklotet , åfven ftörre 
delen af Africa, utgörande tiilamman 626000 
q. m. få at endaft 73000 q. m. af G. verlden 
ligga uti den lödra. 

4. America är i anfeende til fina kufter 
emot norra polen ols ånnu obekant. Jag an- 
tager at Grönland dermed utgör et famman- 
hångande land pa oftra fidan, och Berings-land 
på den våftra, för at derigenom vinna nå- 
gon faftare grund til jåmnförelfe med hvad 
lom förut anfört år, 

Grönlands kull vid 79 gr:s bredd år då 
den norrafte del vi kånne af N. verlden och 
Magellans land deraf det nårmafte til lödra 
polen, hvarifrån dels afftånd år 36 gr. Sam- 
ma kuft af Grönland år, lå mycket man med 
någorlunda låkerhet vet, åfven den långft åt 
öfter belågna ort, och ligger under den Het- 
te meridian , lamt Berings-land det ytterfta 1 
St våfter, hvarigenom löper den 232 a mid- 
dags-kretfen. Altfu inneflutar America 133 gv. 
i bredd och 134 gr. i längd. 

Dels yta år omrrent 300000 q. m. efter de 
granfor vi antagit för norra America. Sökes 
efter kamma grund defs l ang fl a Unea , få finnes 1 

dem 


i allmänhet, 5 

i den taga början vid 6o:a norra parallelen och 
265.’e gr. i långd, ftråckande fig öfver fjÖn 
1 Gulnipik, långseftec Florida, ofver Cuba,Ja- 
im .ica, Terra firma, S. Paulo och Sndas vid 
[ Pkta flxömmens utlopp. 

Denna lineans långd Sr 105 gr. eller jioa 
i mil och dels lutning emot Dagjmriningskret- 
I fen 6 B gr- St väft er. öfter om den iamma 
lår ytan Iy6joo,och St våfter 143500 q. ra., 
Ihviiken fkiinad, utom flera längre fram fö- 
rekommande fkål, tyckes utvifk., at Norra A- 
merica antingen utbreder fig vidare åt våfter, 
ån vi hictils vågat antaga, eller ock, at nå- 
gon arm af Repuls viken fkiljer Grönland 
derifrån. 

Af America ligga al le na fl 127400 q. rn. 
föder om DagjSmningskretien , och det öf* 
riga, fom åtminftone utgör 172000 q. m. , 
norr om den iamma. 

5. Således utgör G. Verlden vid pafs£, och 
den Nya T ' T af hela Jordklotets yta. Af de ä- 
terflående ^ (eller nogare 3046800 q. m.) Sr 
hål feen iå okånd, a t man icke en gång vet, 
om det år har eller fnft iand. Innom Nor- 
ra pol - cirkeln är flörre delen obekant, St- 
minftone ak hvad fom ligger polen nårtna- 
re ån 10-12 gr. Emot föder åro vi ånnu 
inef främmande. Ifrån Elds-landet rått fram 
på ena fidan til Nya Zeland, och på den an- 
dra til Diemens land, åro vi uti okunnighet 
nåftan om alt hvad fom ligger pä fodra fi- 
dan, ja åt ven om en del deröfver. Altfå kan 
åppu en tredje virldenes del vara til, iom vi 

A 3 iek? 


6 Om Jord ytan i allmanhet. 

icke veta af, ehuru han i florlek kunde tåfia 
med cie två bekante lagde tilfamman. 

Når det öfver lagtes, at af G. Verlden vid 
pafs och af' den Nya åtminftoue f, lig- 
ga norr om Dagjåmningskretfen , Omt at 
li.ifs- vatten i det minda år dubbelt iåttare åa 
ftenblandad jord , få finnes tydeligen, at nor- 
ra halfvan at vårt Jordklot bhfvcr anfénligt 
tyngr«, om icke någon tihåckiig motvigt åt 
iö ler bibehåller jåmnvigtcn, 

Betia«.ktar man vidare, at G. och N Ved- 
den? långfla ftråtkor lura i ftridig led em c 
Dagjåmningskretfen : at de urdragne (kåra 
hvarandra ej långt från igo;e meridian , lamt 
at långfla firåckorres medelpunkter ej ha^va 
mer ån 127 gr;s {kilnad i långd, få tyckes 
det flora Söderlandet böra fökas i Nya Zs- 
lands granfkap, eller ej mycket långt de. if ån. 

6. Råtta förhållandet mellan ytorna af det 
torra och vata år följakteligen ovifst, få myc- 
ket tyckts dock vata fåkert, at öfver J år 
baf. Hvad det rum an<?3r, lbm fmå bekan- 
te öar intaga, få årganflo fvårt derofver hål- 
la råkning , n en dec torde ock vaia mindre 
nådigt, ty då fådana vattens yta,fom ligga 
inuti landet, fåfom fjåar , rråfk , floder, n» m, 
afdrages , lårer fkilnaden biifva föga bety- 
dande. 

Huruvida nu va-ande forhållande imel- 
lan var» n och land altid varit det famma, el- 
ler fiamdeies kan biifva oförånderligt,flcall ut- 
förligare underlökas uti Capidet om Vattu- 
iDin&u ingen, 

AN. 


7 


Om bekant fa fl Land, 

ANDRA AFOELNINGEN 

OM LAND. 

FÖRSTA CAPITLET. 

Om bekant fa/l Land. 

7, Ehuru både G, och N. Verlden om- 
gifvas med Pörre vattenyra än de fjelfve å- 
ga, och följakceligen i fje) fva vårket ej an- 
nat åro ån öar, dock emedan deras rymd år 
ftörre ån något ofs bekant land, få fkiijas de 
hår ifrån alla mindre under egit namn. 

Kuti[kapen om de fa fnfta länder hjfver i 
ålfta tiderna varit ganfka ringa. Tilråkligt ut- 
rymme, mindre antal behof pch månnifkjo- 
flågtets förfta enfaldigbet, rei3de e| tii dyli- 
ka underfökningar , men efter hand förundra- 
des fltåde - platlen. Åröfringar och handel , 
två företagande, loin utan länders kännedom 
endaft flumpvis kunna lyckas , började mer 
och mer komma i gång , och blefvo krafd* 
ge medel til Cosrpographiens upbjålpande. 

En rickdg Geographifk kunfkap förutfåt- 
ter kännedom afjordens figur, och ehuru fie* 
re 100 år före Chriflendomens början åtfkil- 
lige talte om fphaer och halffpliter, famt vår- 
keligen nämna Jorden fy föra et klot c), iik- 

A 4 vål 


c) Anaximander tfomfom et klot, med poler 
lefde omtrent 6 oo är for j åagjämningskrets ocb j 
Clmfli ibdelje) fkall fbrft'. zonc?. Th.eon Smyrnne- 
kafva fåreftält jorden /«- | us anför er der ont et fiäU 


8 Om bekant 

vål har denna förnuftiga föreftållning af de 
flefta blirvit turkaflad och allehanda orin ligei 
ikapnader updicktade, åfven långe efter Chri- 
fti fodelie. Yran inrleltes icke de(s mindre i 
5 bålten (Zon#), af hvilka de bagge kalla 
(g’aciales) tor köld , och det heta (torrida) 
for lo'ens brännande (Ifålar , troddes v«ra o- 
bebodde : man var ej eller vi(s oiu invåna- 
re ( Antichtone* kallade) i der (odra medel- 
måttiga ( cemperata auflralis), emedan antin- 
gen et ftort med dagjåmningskretfen para]- 
ielt huf d), eller (olens betta d, fkilde dem 

' f$ 


Je hos F.udemus i Hi fl. 
Aftrol. Andre tillägga 
Thales Mhefius ( Anaxi- 
manders Idro-Mdftnrs ,) 
detta påfund. 

d ) Ponaponius Me- 
la L. I, c. i. de Jitu or - 
lus. bl an fkallbajva lefunt 
fhr Plinius, men efter 
Strabo. 

e ) Sunt ej ns \terrgf] 
j partes , q nas vocant 
zon as , infeflo rigore Ef 
eetcrno gelu premitur o- 
inne, quidquid eft fv.hje- 
£lum duabus. extremis , 
Mtrinque cirea vertices ; 
bunc , qui Septentrio vo- 
intur , eumque qui ad- 
vcrfus ilii s aufirir.us cp- 


peUatur . Perpetua caliqn 
utrobique , Ef a lieno mol- 
liorum flderum afpeclu s 
maligna ac pruina tan - 
tum albicans lux. Me- 
dia ver o t er rar tu», qua 
Jolis orlita eft , exufta 
flammis Ef ct emata , co- 
minus vapore torretur. 
Cirea du<t tantum , inter 
exuftam Ef rigentes tem - 
perantur: exque ipfetin - 
i ter fe non pervite propter 
incendium fideris. Pli- 
nii Hift.N.II. c. 08-Po- 
lybius trodde dock Ijctf- 
va zona torrida vara be • 
bodd. Han lefde ipo år 
f. C. Gemini El. Aflr \ 


fafl Land 5 

fä ifrån vår, at vi aldrig kunde råkas, ja 
fomlige nekade och fördömde den roenin- 
gen, at f Antichtones voro til/). 

8. öflcrlånningar hafva i almånhet intii 
våra tider bibehollit en flögs oluft för långa 
refor, ja få, at når i fiflförflutna 100-talen 
Franfos kom til Perfifka hofvet med recom- 
mendations bref ifrån Konungen i Frankrike, 
hvaruti berättades, at han af nyfikenhet för 
dtTas mårkvårdigheter företagit denna långa 
fart, anfågs det med flor förundran g). I 
åldre handlingar finnas knapt fpor, at Per- 
ferne fökt underråttelfe om de når intii be- 
lågne Pontifke och Indifke kufter: Darius 
H ystaspis hafver dock en gång dårom git vit 
befallning åt Scylax, en Caner, vid pa(s 600 
fir för Cnrifti fodclfe. Åe norr voro de helt 
främmande, och måfte omgålda det med flo- 
ra krigshärars föriuft , fom af ovetenhet för- 
des i ödemaiker, der ingen ting fants til up- 
A f pe- 


/ ) Geminus med fl. 
i bekänner, dt tankan avi 
Antichtones aldrig kun - 
ide bevijns ( Ifag inPhcen 
'Mac rob i us och Cicero 
trodde dem vara af helt 
'.annan art , än vi. De ål- 


Grekerne trodt fädane , 
men Laffantius och Au- 
guftinus (Civ.Dei c.24) 
funno ingen följd båra 
dragas derafat folk kun- 
de bo i fbdra temperata , 
ty emedan Adams affåda 


fle kyrkofader nekade al-, ej kunnat komma dit^hu- 


de/es,at A ntichtones kun - 
'de gifvas: Origenes ar 
känner väl efter Cle 
mens Alexandrinus, at\bejkrifmng* 


ru fkuUe den da blifvit 
bebodd ? 

) 5? Chardits Re fa* 


10 


Om bekant 

f 

pehullé. Phoenicerné åro i Afien nåftan do 
enda, (om i å dre tider vinlagt (Ig om Geo* 
graphifka infickter , men de hafva ock gjordt 
det både förr, och med mera framgång, ån 
något annat folkflag h). Defle fordna tiders 
Holländare fkcia redan zcoo år för Chrifti 
födelfe börjat fara omkring på vatnet, och 
vunno omfider lådan färdighet i denna konfl, 
at de kunde utan Coropals» ofvergifva flran- 
derna och legla nattetid, endalt ledde af fijer- 
norne, i fynnerhet flora och lilla karle- vag* 
nen, hvadan åfven den fenore, eller egcnte- 
ligen fjelfva pol-ftjernan, fådt ibland andra 
namn heta Phoenice, De inrättade många ny* 
byggen omkring medelhaf/et, befökte Spa* 
men lårgt för Horneri tid, anlade det mäg- 
tiga Carthago 890 och Gades ( nu varande 
Cadix) utom Strac eller Herculis floder öf* 
ver 1000 ar f C. i). De gamle håfdeteknnre 
berätta åfven, at tenn och bernflen med vifs- 
het fördes til Grekland ifrån det ytterfla af 
Europa /•), hvadan Phoenicierne troligen va- 
rit uti ljeifva Öfteifjön, lå framt man icke 

hel- 


b ) Hr. Prof. Schlö- 
zers Handels Htfl. 

i ) 1 Gades byggdes et 
Tempel åt Hercules , [om 
bolls ganfka belfgt , få- 
(om belågit vid verlde- 
nes ån da , eller /om Li- 
vius fager : aldeles utom 
verlden. 


k) Herodotus, Dio- 
dorus, Plinius, m. fl. 
Tacitns namn er dem , 
bos hvilka Bernflen fants 
för Jbtflyer, et de ford - 
ne Breujfares namn , ocb 
fager dem kalla bonotn 
Glefum, 



II 


faft Land. 

held re vil (ro dem hafva köpt bernflen iÅng- 
jand, dit man vifst vet dem hafva fegia", men 
de tyckas vsrit alt för. fl- ge handelsman, at 
onödigt vis hamra den uror andra handen , 
vi få oek lnarc fe dem på aflågsnare orter. 
Phoenieierne gofvo under fina refor, åfven 
rannij af hvilka en de! ännu bibehållas, mer 
elkr mindre förundrade, få (b ro Europa fH vi- 
ta folkets land 1 }, Africa { Sandland), Libyen 
(Brånnande land), Hifpanien (HåfHand), Car- 
th >go ( Nyflad , Urica ( Gammeifa J ), Tin- 
ger ( KöpetJ, Sicca Venufa eliér Veneiia fFlick- 
nåe ), Cadix ( Förffad ) , Butaomen fTsnn* 
land), m, m. 

^Egyptierns viile bollas för fto^e Geogra- 
pher, ibland deras Arpednnapter var en del, 
lom egen tel ig en fkulle upodla denna veten- 
{kap. il)f: t berättas ock, at Sesostris, fora 
genomiirufvade en ftrårka af Alien, har der- 
öfver låtit förfärdiga Chartor, hviike fedan 
länge varit i bruk nos de då underkufvade 
Mmgrelicr e ler invånare i Colchis /), men 
de röjde nog okunnighet, når defsa Chartor 
trodde* förebåda ftörre delen af verlden. För 
6 fr ig t började Egyptier ne fent at fjelfvc feg- 
3a, ocb hade lina hit hörande kunfkaper för- 
neroligafl utaf Phoenieierne, 

Grekcrve kommo lig fent til at göra vid- 
lyftiga fjörefor, och, når de omfider vågado 
fi g någor längre ifrån kända fl rand er, anfå. 
gos de vid hemkomflen med håpenhet, hvar 

båts- 


/) Strabo, 


13 


Öm bekant 

båtsman hedrades forn hjälte, Poeterne föf- 
gudade Anföraren, och troddes de hafva varit 
ända tii helfvitet. Et til ./Egypten årnat Samifkt 
fkepp , fom blef våderdrifvit och ånteligen 
anlände til Tarteflus utom Strat jw), hvaråft 
varorne med anfentig vinning afytrades, gaf 
fårfla anledning for dem at känna Ocean, 
vid pafs 6co är f, C. Straxt efter anlades Mar- 
feille af Phocaterne, et från Athen hårflam- 
mat folkflag, forn for Cyrus flydde från min- 
dre Afien. Okunnigheten varade icke defs 
mindre ånnu långe: utom Strat troddes veil- 
«ien vara ändad, liafvet ofegelbatt, Poeterne 
diktade der et chaos, en evig natt, hvaruri 
folen hvar afton med ftort brak flottade fig r 
UERODOTXJS nekar aldeles, at baf gafs, fom 
fl dt kring verlden, utan holt det for en Phce- 
nicifk Skeppare -fäga: han lefde omkring 430 
f. C. och bekänner åfven fig ingen tingvisffc 
veta om Europas grånfor, ehuru det va: ho- 
rom med fåkerhet kunnigt, at bernflen och 
tenn hämtades ifrån defs ytterfla kufler. A- 
EI-STOTELES anfåg Indien och Herculis floder 
i O och W, famt Schythien och jEthiopien i 
N och S, fäföm grånfor af bebodda verlden, 
famt indel te den i Afien, Africa och Europa 
kring år 350 f.C. at-HXaNDER den Store låt un- 
der fina fälttåg forgfåiligt belkräfva de intag- 
ne 


m ) Tarfiffiis var en 
af Phaniciernes förnam’ 
fta handels platjer , belä- 
gen mellan fioden B& - 


tis (nu for tiden Qua* 
dalquivirs ) 2 utlopp. Den 
omtalas redan iGcnX'4 » 


, fafl: Land, 13 

ne lånder i Afien efter vSgmåtningar imel- 
ian ftåderne, fom af diogeneta och bethO 
anflåltes, tamt enligt calustenis Aflrono» 
rnilka ob ter va ti or er »). onesicritus och 
NEARCHUS blefvoåfven af honom ut tån de med 
en flotta, at under foka kufterne ifrån Per- 
fitka viken til Inditlta hafvet 0). Före den- 
na tid hade Greker aldrig beta rit h varken Rö- 
da eller derutanföre belagne haf. Europa blc£ 
nu båtre kånd ån tilförne, 5 nda til Donau 
norrut, i Afien antags dock åntiu Mingrefi- 
en fåfotn det långft i N. belägna land. A- 
lexanders foldatcr utgåfvo af dylik grund ber- 
get Parapamifus i Indien for Caucaftis i Col- 
chis, emedan då kunde tågas, at de varit vid 
Verldenes anda. Hvad fom låg högre kring 
fvarca hafvet och Méotitka tråtket, jemte 
Coichitka nejderna, blef ej rått bekant före 
Pondfka hjålren mithridaiES EUPATor : .Ba- 
ftriancrne och andre folkflag kring Cafpifka 
hafvet blefvo förft kände genom Partherne. 
Ifrån Marfeille tkedde vid Senna tid eller of- 
ver 300 år f. C. en märkvärdig refa i flora 
hafvet, långre åt N. ån förmodetigen någon 
Grek förut varit, af pytheas, om hvilken me- 
ra långre fram. 

De Romare gjorde flora Intågter, men 
Voro icke dets mindre mycket efieriåtne, at 

up- 


n) De gamle gjorde 
fkilnad imeUan land -och 
}jb -refor. En af förra 
‘(laget kallades Tts^éoosf 


ocb en af fenare 7 re$ 7 ?Kos, 

0) P limus H. /V. VD 

23, 



14 Om bekant 

uphjålpa Oeographien. T anledning af Phoe- 
niciernes indragtiga handel på Tepn - öarne 
fökte de vål, at finna vågen dit, «en det 
lyckades icke ftraxt. Et Rome fkt flcepp be- 
ordrades en gång til den andan , at på långt 
hoil följa etter et dit feglande fartyg trårt 
Carthago, men, då fkepparen på det lenare 
blef fådant varfe, flotte han med flit på en 
fandbank, undkom dock fjelf lyckeligen o:li 
fick i Carthago med almånt bifall både lltepp 
och laddning åtfatt. Under kriget mef Ca- 
thago utlånde SC1PIO den bekanta polybius» 
at underföka Afric.tnfka, Spanfka och Fran- 
Jka llrmder inemot 2C0 år f, C. p ). JULIUS 
CiESAR låt »oo år fenare göra n ånga mätnin- 
gar genom policraTes, theodates och ze- 
NODORUS, gick fiörft öfver Rhen drömmen, 
famt befkref ljelf Gal ien och Brstannien , 
hvarjåmre ånda til dagars och fkuggors långd 
vid foldanden anteknades q). POMPEJUS up< 
muntrade POSiDoMt'S fån Rhodus, ar brin- 
ga i gradtal de mätningar, fom voro gjorde, 
bvaruppå fedan långe arbetades och år.teii- 
gen fullbordades under augustUS, fom låt 
uthugga dem i en dertil unbyggd Poitgång 
mittuu Rom r). NERO duckade fin gunft- 
ling juilAN til F.fthonerne, at hämta bern- 
fien, och torde då TACITUS fådt fina kun- 
fkaper om Finnar och Svenfkar. Oaktat a' t 
detta var man dock i vespasiani tid ovifs 

om 


p ) Plinius H.N.F.-t. 

q) Ds b ello Gallie o. 


r ) F. Ac. Handi 
W -’ 4 ' 

i r 


11 



fafl Land. 


i5 


om Brifannien var en ö, Sarmatilka vikon 
troddes (vid den Finfka ) hånga ihop med 
Hvita hafvet och (vid Botriflo) med Ishat- 
vet, hvadan Finland blef en o, Lappland delt 
i tu, bverige och Norrige gjordt til ct: det 
fodra af Atrica troddes obebodt, o. f v. 

9. Refor, Sjöfarter , mätningar, beråttel- 
fer, m. m. kunna vål bibringa et ungefärligt 
begrep om orters belägenhet , det år dock 
altid vacklande och dunkelt, mycket faknades 
derföre til en tydelig föreftållmng, innan ve- 
derbörligen inrättade chartor upkornmo, hvil- 
ka på en liten Hund gifva mera upiysning, 
ån de uiförlignfte belknfningar. SESOSTRiS 
låt redan lägga på chartor de länder, fom han 
Linderkufvadc. Annars foregif/es, at thales 
V arit den förfta lom gjordt, och hans lår j in- 
ge ANAXIMANDER den förtia , lom utgifvit 
hågon l ådan s ) ; men alla delfe åro nu för- 
orade. PToLEM/El Verlds charta år den äldita 
man i det llagee äger, och vilär på en gång 
huru mycket af Jordklotet var bekant , fbr mer 
in 1600 ar ti/baka t). Vcrldens tredelning u- 


-J — 


s) ytx yt>x($iv.ov 7 rlvay.oi 
Strabo Libr. II. Thales 
'or de b af va lärt det aj 

Pbenicierne. 

t) Claudius Ptole- 
oatus, en i fin tid namn- 
kunnig AJlronom uti A- 
texandria, utgaj omtrent 
hr 140 en Geograpbie u- 




ti V 11 böcker på grejla- 
Europa förefläilts i 10 
chartor , Africa i 4 , och 
Afien i 12 . Han Jåger 
fig bafva följt Marini 
1 'yrii verk , fom ej tangt 
förut utkommit , men i 
tuycket gjordt ändrin- 
gar ocb tilläggningar , 


Om bekanf 


i£ 

ti Afien, Africa och Europa år gaoflta gam- 
mal , ehuru ./Egyptierne och efter dem Gre- 
kerne, gjorde en fjerde del af fict fädernes- 
land, nåftan af lamma gamd, fom Chinefer- 
nc ån i dag tro , af de be fu ta (törrta rtyckeC 
af Jorden j men denna fordom blef omfider 
utrotad. 

H vad rTOLEMJET charta föreftåller af de 
tre då antagne Verldens hufvuddelar utgör en 
ftråeka , (om i öder och i våder år inemot 
dubbelt (förre, ån uti norr och föder, i an- 
ledning hvaraf en orrs utftakning emot de 
förra våderflreken kallades dels Långd (lon- 
gUudo Iocij,och emot de fenare dels Bredd 
(larkudo), hvilken benämning ockfå alt leder- 
mera varit vidtagen. Fortta meridian dra- 
ger han utom Canarieöarna, der Verlden trod- 
des taga anda, fedan råknas åt örter igo gr, 
(fom dock enligt (åkrare obferyationer cnd.ift 
(vara mot 124), hvilka i långd innefattade al- 
la då bekanta länder. Ytterfta parallelen åt norr 
går genom (kge graden och åt föder genom 
den 2o:e, fom gör 84 gr. tilhopa. Af Europa tek- 
nas anda tii Irland och Britannien, med Orcha- 
deroe, (aint deröfver i norr en liten ö under 
namn a£.Tbule, hvaraf fomlige gjordt Shetland, 
andre Tbelemark uti Aggerhus-lån i Norrige, 
och lå vidare. Scandinavieo förertålles, fom 

4Ö- 

r— — * I I ■ 1 1 ■ — 1 " ' * ■ - g* ■■ ■* rw H iÉ 

tilfatt orternes långd och 1 men dm gjorde af A- 
hredd , famt våder(lrec-\%?. thodarmon, en A le- 
ken, Cb ar t or m -ur trycka : xandrinfkt Mechanicus , . 
Ptolerrm mening i alt } ,Fabriciii?.Gir. 


faft Land; 


17 


4 öar, af hvilka den måfl: åt offer belågna 
år flörft och fyrkantig ; men Rysdand och 
ånda til en del af Pålen faknas hår aldeles. 
Of ver Skoda nd vid 60 graders bredd Rår Ma- 
re hyperboreum. 

Det, fom af Africas våflra kuft utmårkes, 
fvarar i vår tid emot 6jgr. nord. bredd, men af 
den öftra*cil udden Prafum, emot iz| gr. föder 
om linien. HERODOTUS berättar likvål, at Ko- 
nung NECO i ./Egypten , 500 år for Chrifti tö- 
delfe , utfånde Phocnicier genom Röda bafvet, 
fom feglade omkring hela Africa,cch på tre- 
dje året kommo tilbaka genom Medelhafvet. 
De gingo i land, når det behöfdes , fådde och 
af bidade (kurden u). En EUDOXUS från Rhodus 
Ikail med lika framgång utgådt från Röda haf- 
vet och omfider anlåndt til Cadix. Andra vå- 
gen genom Stråt, och (å vidare kring Africa, 
har häremot icke veterligen lyckats förr, ån i 
lenare tider. Konung XERXES har vål , förmo- 
deligen i anledning af Phoeniciernes omför- 
måita re(a, ålagt SATASPES, at med en dy- 
lik frålfa fig från korsfuflning , för det han 
I krånkt et förnämt Perfilkt fruntimmer. Han 
Ikall ock med fEgyptilkt (kepp gådt genom 
Strat och ledan åc S, men efter^flere måna- 

B ders 


11 ) Neco gaf denna 
befallning , fedan han lå- 
tit fitt jhrflag fara , at 
genom canal fammanhin- 
da Nilftråmtnen ocb Ro 
•da hajvet. Herodotus 


tillägger, at Phmkierne. 
vid fin fegling kring A- 
fri ca beråttat fig b, af va. 
fedt jolen åt höger, mefP 
han anjer det for omo } - 
ligt. ' 


ig Om bekant 

ders fegling vändt om, föregifvande, at flccp- 
pet ej velat gå vidare, formoddigen for mång J 
at hafs-grås. Man vet annars, at åfven vår 
tids fjötarandeej kunna bår vål följa ftrandeo. 
Vid återkorr.tten troddes dock han af teghet 
omvåndc och må de fitt ttrafF undergå x). Vid 
lamma tid, eller fnarare fornt, utfåndes ha K* 
KO från CarthagOj med 6 o fartyg och 3000Ö 
mans befattning: hart anlade på vådra kuttcr- 
ne af Africa nybyggen, och det fifla på ön 
Cerne, 2 til 3 gr. föeler om Canarierne: fegla* 
de fedan ån 26 dygn år S, men vånde ånte- 
ligen om i britt på lifsmedel y ). Om allä 
defla refor tyckes ptolem/éuS varit okunnigi 
Det yttertta bekanta af sl/ien var emot 
öfter Camboia kutt , föm PTOLEMJEUS ut- 
drager nedom linien, och troddes fedan böja 
lig åt våtter, famt inemot udden Prafum gå 
ihop med Africa. Cattigara år den långtt år ö- 
Iter och föder utmärkta ort, h vilken troligen 
Ivarar emot vår tids Ponteamafs. Huru långt de 
gamle kant Afien åt O utfåetes af Geogra- 
phernc olika , man kommer dock öfverens , 
at Aurea Cherfonefus varit Malacca, frågad 
blir då, huru långt Cattigara varit derifiån , 

ty 


x) Herodotus fager 
fig fädt denna berättel 
fe af Cartbaginenferne. 

y) Hannos märkvär- 
diga refebefkrifning är 
ännu i beboli Den tros 
af fomlige ■ vara falfk , 


men utan fkäl. Se Mon- 
resquieus Ef pr. des loix 
L. 2i. c. g. Plinius tyc* 
kes tro , a t Han no feglat 
verkeligen omkring til 
Råda bajvet. H. N. V: /* 


faft Land. 


19 


ty längre feglades e; , och PTOLEMÄUS fåtter 
derintil obekant land både i O och S. Nu an- 
gitver ej maRINUS huru många ftadier voro 
imellan dem, men berättar efter ALEXANÖER, 
ät det lenare låg norr om linien,ac man ge- 
hom legling utmed Ilranden på 20 dagar hant 
ifrån dec förra til zaba, farnt fedan på några 
dagar til Gattigara , då kofan från zaba llål- 
des åt S litet åt vånfler. I anledning håraf, 
och dagsleglingar på Africanfke kullen, låtcer 
PTOLEMiEUS Cattigåra vid pafs 8 gr. föder om 
linien, och öfver 17 gr. öller om Malacca, 
hvilkens ytterlla ända åfven utdrages några 
grader nedom linien, hvarutinrtan han begår 
flera fel, men om orternas råtta läge jumn- 
föres med belkrifningen finnes tyddigen, at 
Cattigara legat på oltra fidan i Siarns vik z ). 
Omkring Gattigara var fumpigt: denna hamn 
Jäg vid floden Cotiaris, fom utran i Sinemes 
vik, och clerifrån i NO låg uppe i landet Me- 
tropolis Sin®, til hvilken var fvårc at kom- 
ma med fartyg s): der tilverkades et fint 
blommerac tyg, troligen af bomull) m. m. 
hvilket alt, jåmnfort med nu Varande belkaf- 
fenhet i denna nejgd, gifver ålkad uplysning. 
Riket Canibodia öfverfvåmrnas af floden Me- 
ian 6 månader under fudvållra pafiåden, och . 
uft den tid Ikepp kunna hit anlända; Pontea- 

B 2 mafs 


z ) Jämför Periplus 
Idaris erythraei, fom tros 
rara Utgifven kring är 
l/o. Defs au&or fynes 


Jenare blifvit underrat - 
tad om nya upfinmvgar t 
än Pcolemsus. 


20 Om bekant 

mafs år förnäm fta hamnen pä kuflen vid en 5 
liten flod, fom under paflad - vindarne går 
ihop med Ban ( ac,fom år flxid, f. årligen ie* 
gelbar, och vid h vilken ftaden Cambndia lig- 
ger, långt up i landet: Carobodiaår r.ycktbar 
For fina bomulls manufadurer, hvi ket ej knn 
fagas om Pegu, Siam , Cochin-Cbina eller nå- 
got annat i Ö eller W når bårtil belågit land, 
m, m. hvaraf tyckes blifva tåmmcligen fåkert, 
at Cactigara varit vår tids Pontearriafs, och 
Metropolis Sinar fladen Cambodia. Sina grån- 
fade i W til Indien utom Ganges vid lygije 
meridian, utftråcfcande fig i N Från medlet af 
flora viken til Serica , hvilket ptolemjeus 
f ätter for mycket i O, Som no Sina troli- 
gen varit Riket Cambodia , iå infaller Seri- 
ca på en del af Tibet , och norr derom til 
63 gr. nordlig bredd, eller en del af Bucka- 
ria i O och NO om Samarkand a). Hyper- 
borifke bergen vid 62 gr. nordlig bredd ut- 
märkas fåfom det bekantas gräns norr om' 
Cafpiika hafvet, men de berg fom här me- 
nas, voro troligen i ikilnaden imelian Aflen 
och Europa, fåledes fatte här 6 7 gr. för långt 
åt N, och åfven for långt åt W. Utom en 
del af Tartariet var föga något bekant längre 
i N b). Vid Bengaliika viken tog de gam- 
les Indiika haf fin början, hvilket troddes i 
O och N omgifva det kända af Afien, färnt 


a) J. Caverbill Pbil. 
1 r. 1-67. 

b) J, M. Franz ab~ 


bandi, von den grenzen 
der bekanten und unbe ■ 
kanten welt /. ij. 


II 


fafl Land. 


fédan förena fig med ishafvet,uti hvilket daf: 
Calnifka ufven förmentes hafva utlopp. Hår 
år ej mm,at längre uppehålla Hg vid de fel 
PTOLEMJEI chat tor nödvändigt måfte hyfa. Det 
år våtkeligen iinderligt, at de kunna aga få 
ftor likformighet n ed ländernas råtta "låge, 
fom de finnas hafva, der dock de flefte or- 
ter förmodligen endaft: efter beråttelfer, o- 
vilfa dags -rclör och flere fvikfulla grunder 
blifvit teknade. 

io. Om America i åldre tider varit be- 
kant år fvårt at med f åkerhet afgöra. plato 
talar vål om en ö kallad Atlantis, fom legat 
utom Gibraltars fund och varit ftöire ån A- 
(ien o> h Africa tillamman. Penna Ikall haf- 
va fjiT.kit af jordbåfning och låmnat (itt namn 
it kringflytande haf: utom henne voro tnån- 
ge lo å öar, få et falt land och fifl hafvetr). 
DIOOORUS och PAUSAN1AS berätta om fjofa- 
rande fiån Carthago, fom våderdrifne råkat 
il en obekant flor ö åt denna kant d). Men 
lf detta och mera dylikt lårer ingen ting med 
vifsher kunna flinas, ehuru defsutom foregif* 
ves likhet imellan Americanfka och gamla 
pråket i YVallis, ty den torde ännu behöf- 
/a mycken granlkning. Med fiörre fåkerhet 
:an påltås, at refor dit blifvit anltåldc ifrån 

B 3 Eu- 


c) Plato ber dt i ar det- 
U m. m. uti fin Timcco 
I yter Sojon , fom redan 
i p* 2oc dr Jedan vur dod 
tfb fjelf inhämtat den. 


na kunfkap af AEgypti* 
fka präfterna. 

d ) Schlözer a. fl. 
l V'*59' 


i 


23 


Om bekant 

Europas nordligare orter, dock långt eftep . 
Chrifti fådel(e,men likvåi innan Compaflen 
påfan^s, Anlés Grönland fåfom med Ame- 
rica fammanhangande, få år laken utom all 
motlågelle , fkulie ock i Repuls-viken, eller 
ennorltådes, vara något fund , fom fleiljer bag- 
ge åt, få tyckes åtminflone dels bredd icke 
lågga någon omöjlighet i vågen för öfverfart | 
ifrån det förra til den lenare e). 

En Islåndare vid namn ERIC RÖDHUFVUD 
nödgades för et begångit mord rymma un- 
der OLOF TRUGGERS regering i Norrige , och 
linder denna flyckt fl<ali han fökt land i vå- 
fler, fom en GUNDBiöRN för honom beråt* 
tat fig hafva ledt. Han Jandade ock vårkeligen 
imellan en ö och et llort land år 982. Tre 
vintrar tflbringades på on, och öfriga års-ti- 
derna på falla landet , fom af fin fårg vår ti* 
den kallades Gr biland , emedan det fyntes va- 
ra angenämare, ån Island. Hans fon LEIF flac- 
kades fedan med underråttelfe om uptåkten 
til Konung OLOF, och kom med något folje 
tilbaka året derpå /). Detta vifar, at Grön- 
land åtminllone varit bekant i tionde hun- 
drade talet, men om påfvelige bullor och 
andre handlingar nåmna det före denna tid, 
lå lårer defs uptåckt vara ännu åldre. 

Vidare omtala gamle handlingar en biorn 
HERjulfson, fom år 1001 for från Island åt VV, 
årnande lig til Grönland, men efter 3 dagars 
fegling upkora llark nordan , af hvilkec han 

i fie- 


e) Se jj, /. 


{ f) Islands Krönikan, 


fiifl: Land. 23 


I fe r a dygn drifven omfider fick land i fik- 
te, mm lämnades på vånfter,och efter 2 da- 
gar f£gs S er et land med flora fålt och flto- 
g r, hva' ifrän han med SVV ånteligen kom 
t Ironiand, OfvannSmde LEIF ERICSSON foc 
fi: n yied 35 man, at nogare onderfoka defla 

länder. Han tant forft et bergigt land utan grås 
r ed is tåckt, fnm kallades HaUeland , af den 
mårgd flata flenar der funnos, fedan tågset 
flått (kogrikt och med hvit (and omgifvit, 
Iv iiket fick namn af Märke - land, Derifrån 
kom han efter 2 dagar med NO til en o, hvar- 
ifian man åt våfter kom på fafta landet, (edan 
pt flort nås och en anfenlig flod voro åfver- 
fa ne. En medföljande tylk fant drutvor, han 
v.fte livarti! de dugde, och dernt kallades he- 
la landet Finland. LEIF refte åter nåfta våc 
it il Giönland, men hans broder THORVALD 
gjorde en, och andre anhådge federmera fie- 
re refor dit g). Når alla defla omflåndieheter 
nogare ofvervagas, år nåftan intet tvifvel, at ju 
!de fundne länder varit norra America, och 
förmodeligen kring Terre-neuve b ). Hårtil 
kommer, at folkflaget Esquimaux, fom bor i- 

P ellan 52 och 60 gr:s bredd, åraldeles olike 

B 4 de 


g) Snorro Sturleflon 
\jiift* Reg. Sept. Cap, 
[lOf ■ 1 10. 

b) Difs. de Itinere in' 
j Americam , under O. Cel - j 
jfius i Vpjala 1725 ; Difs. < 
'de meritis prijc, Sean-\ 


dianorum in Navigation 
nem commercia , un- 
der Prof. Bring i Lundi 
Difs. de hinertbus prijc, 
Scand. in Americam , un- 
der Prof, Kalm i Åh 
* 751 *. 


24 — Om beksne 

de öfrige Americaner til färg, Ikagg, hår 
m. m. r), famt tyckes efter all utlikt vara an- 
tingen quarlefvor al de nämnda och dylika 
nordilka nybyggen , eller ockfå härltamma 
från Grönland , hvars inbyggare de myc- 
ket likna, både i leder och Ikapnad. En Prins 
MADOC föregifves åfven hafva feglat från Ir- 
land i tolfte i oo- talet, famt omlider i W träf- 
fat et llort oeh obebodc land, til hvilket han 
hämtat inbyggare från Ångland två gånger k ). 

ii. Sedan i trettonde 100-talet compas- 
fen var uptåckt och Vetenlkaperne åter börjat 
quickna vid , vågade man llorre refor, icke 
allenad uti noraljön , utan Portugifilke Ami- 
ralen baRTHELEMI DIAZ hant 1486 ända til G. 
H. udden, fom af uphnnarcn kallades p/ago- 
udden för de grufvebga llormar, fom vanka 
i nejden; men Konung JOHAN II förbytte det- 
ta namn uti Capo de bona Speranza , fom ut- 
märker hans vånean om mycken nytta af den 
gjorda uptäckten. Amiralen VA, SCO DR GAMA 
upfökte ock värkeligen 1498 fjövåg til fjelf- 
va Oft-Indien. CRIST. COI.UMBUS, en från ung- 
domen tilöfvad Genuefilk Ijoman, hade lig 
bekant , at främmande tråd och kroppar un- 
derllundom med vallan kaflas up på Azori* 
fke och Canarie- öarne , föregifves ocklå på 

Ma- 


z) Charlevoi xDefcrip. 
de la nouv. France: Sam/, 
heuer Reif. ib. I. J. 1^6 . 

k) David Powel i fm 
Hill. of Wales jåger\at 


Madoc , da brådrrne blef • 
vo oenfe <>m ar [vet. lam- 
nat fin del och Jbkt lyc- 
ka på 'haj vet. 



fa fl Land. 25 

Madera hafva tråffat en Spanjor alph. sant- 
CHEZ, fom beråttat fig fedt land långt i vå- 
fter. Han föll då på den tanken, at upföka 
dylikt land, eller åtminftone at komma til Oft- 
Indien genom en ref.' åt våfter. Han årbod 
förgårves fin t jånft åt fina landsmän och an- 
dra fUter , tils omfider den tiltagfna Drctn. 
ISABELLA i Spanien låt utrulla honom med 
3 fkepp. Della gingo ur ifrån Palos 1492, 
hundrade dagar förlupcycOLUMBUS fjelf bör- 
jade mifströfra om fullbordan af fitt ändamål, 
och måfte den 9 Oft. lofva den knorrande 
befårningen at vånda om, i fall intet fåkert 
hopp vore efter 3 dygn. Den 1 1 kl. X cm 
aftonen blef en eld fedd , och icke långt ef- 
ter 6n Guanahani , fom kallades £ Sal vadar , 
emedan hon frålfte columbus från båtsmån- 
nernas hot. La Conception , cuba , Hifpaniola , 
Tortua , med fl. Antilier biefvo fedan uptåcktCy 
innan han vände om. På tredje refan 1498 
fant han Paria uti Terra firma /). En Flo- 
rentinifk köpman AMERicus VESPUTIUS gjor- 
de ftraxt härefter flera refor ril detta land, 
fom i början kallades Våft-Indien, men feder- 

B 5 mera 


/) Ehuru Columbus 
uptäckt N. ver Iden och 
hemförde fkepps laddnin- 
gar med guld , Jilfver 
och adla (lenar , Ja blef 
han dock under j.:de re- 
fan fängjlad och ankla- 
gad y JäJom den der velat 


uphdfva fig til regent i 
America : han frikändes 
val Jedan i Spanien , men 
häftade af for g i enfjul~ 
dom , jom flraxt efter el- 
ler i eoG tog lifvet af 
honom. 


i6 Om bekant 

mera allmånneligen fådt namn efter honom vi). 
An nu hade dock ingen jeglat rundt omkring 
jorden, hernand magagliaNS, gemenligeu 
FERDIN. MAGELLAN kallad , en mycket för- 
iaren Portugififk fjornan, fom hederhgen tilnt 
uti Indien, och varit på Moluckerne med fin 
flågtinge Serrano, blef mifsnögd med Ko- 
nung emanusl och årbod Kejf carl V, at 
flita tyiften ined Portugiferne om Krydd-oar- 
re. Påfven ALEXANDER VI hade tagit fig den 
myndighet, at Ikånka Spanien alt h vad föra 
Jäg våfter om 3ig:e middags kret fen, och det 
fom var på 6ftra fidan åt Portugiferne. Ma- 
gellan visfte, at America fluttade af uti SW, 
fom Africa uti SO, förmodade derfore åf- 
ven under den förra finna en fri fjö, Någre 
tro ock, at han uti Portugififka archiver pä 
en charta, at en Nurnbergare Mårten Behaim, 
{edt et fund utfått. Ehuru nu härmed häng- 
de tilhopa, få hoppades han genom en refa 
åt våfter kunna komma til tvifte-platfen, och 
derigenom ådagalägga Spaniorernes rått til 
den famma. 1^19 d f 10 Aug. gick han ifrån 
Sevilla med 5 fkepp, kom in i ftilla hafvet 

1520 


m) Befkrifniug om A- 
merici 2 fbrfla refor d- 
ro tryckte på latin in 
fol. i Frank). äVTheod. 
de Brys Samling , part, 
io. Original befkrifnin - 
gen 6jver de 2 fifla var 
på fpanjka , men åfver- 


! fattes på latin och ut- 
kom i B afel: på It ali - 
cnfka utgafs den ijjo i 
Venedig, Se Ramulios 
Samling. Et utdrag på 
latin finnes i urte delen 
af Brys Afiatiflm Refor * 


fafl Land, 27 

5§io d, 28 Nav,, och, ehuru han fjelf blef i* 
fijålflagen, dä han fåcktade för fin bundsför- 
vant, Konungen på on Cebu , en af Philip- 
pinerne, d. 36 Apr. 1521, kom dock fkep- 
pet Vi&oria, lom fört honom, lyckcligen til* 
baka, gick in uti hamnen S. Lucar d, 7 Sept; 
1522, iedan det pä 1124 dagar feglat jorden 
omkt ing-, och blef til äminnelfe i Sevilla up- 
hilTat »)■ Sedermera bafva ådkillige gjort det 
famma. FRANZ dRaKE tilbringade på vågen 
1051 dag^r, från d, 13 Dec. 1577, då han 
med 5 dkepp utgick från Plymouth, til d. 3 
Nov. 15800); Äng. Ridd. THOMAS CANDISH 
779, från d. 21 Jul. 1586 til d. 9 Sept. 158#, 
han utgick med 3 egna Kapare fkepp, plun- 


?;) Ål fl a leråttelfen om 
denna feg/ing gaf Ant 
Pigafetta, cn Rhochfk 
Ridd , ,, fom fjelf var med: 
den finnes i Ramuiios 
famling tom. I. Venedig 
tfjf i fol. Vid hemkom* 
ften gjorde ock Kejf. 
Carl V:s Secr eter are 
Maximilian en her dt t el- 
fe på ty/ka, jom fkicka- 
des til C.ard. af Sa!t%- 
huvg : der af finnes latin fk 
ofverfdtmng i Bafelfkd , 
ccb italien/k i Ramu.fi- 
1 (ka Jamlingen. 

o)Vid kemkomfien fpi - 


1 fade Drotn. Elilabeth 
I på hans fkepp , Pelikan 
kallat , gjorde honom til 
Riddare och Idt upjdtta 
fkeppet med hedrande pd - 
fkrift i Deptford. Dra- 
ke blef under Hawkins 
olyckliga reja jå förbi' 
trad åfver Spaniovernes 
grymhet i Mexicanfka 
viken, at han i all fin 
tid jtkte at hämnas. Han 
brsgte forfi lygotil Eu- 
ropa Potatoes , fom växa 
vildt i Potofifka bergs- 
lagen och tjena der til 
bråd. 


28 Om bekant 


drade Payta och återkom med et enda; Hol- 
iåndlka Amiralen oliver van noort i i 5 r, 
frän d. 2 Ju). 1 ^93 til d. 26 Aug. 1601, han gick 
frän Roterdam med 4 ock kom hem med 1 
fkepp. SIMON DESCGRDES med Can. VON ve. 
ert gjorde kringleglingen på inemot 3 år , 
han gick ut 1598; Amiral GEORG SPUHERG 
utgick med 6 fkepp i frän Zeland d. 8 Aug. 
1614 oc h återkom med 2, d. ri Jul. 1617 /?); 
WILHELM CO RN ELI US SCHOUTEN och JACOB 
LE MAIRE 1 pa 749 dagar, ifrån 1615 til 1617, 
men gingo ej fom alle de föregående geuu.n 
Magelians fund, utan genom dec då tundna 
Le Maires q). Samma nya våg togo deras 

Lands- 


p ) Prjefidenten de 
Brolies Hifloire des Na- 
vigations aux terres au 
flrales. 

q) General - Stat er ne, 
då de fågo b andels fäll- 
fkap forökas , gjorde af 
alla et med excluRv fri 


Brower blef en interes - 
fent. Skeppet kallades 
Endrågtighct , fom ut- 
gick på Texe/n d. t q. Jun. 
16 iy , med jackter. Horn, 
fom )edan under lagning 
på Patagon- kuflen kom 
i brand. Pr infen af Nas- 


/;rf. Is le Maire fom var \f au gaf dem hpit b* ef, 
en Jlttg handlande , men dock utan intrång for 
ej ledamot afCompagniet , 
kom öf ver ens med en ibif- 
kelig Sjhman W. Schou- 
ten, at fbka ny våg til 


comt) agniet. Sonen jac. 
le Ma re gick med och 
kallas PrafeBus. i Ja- 
catra (nu Batavia\ can- 


Indien , och hoppades der- fifcerades fkeppet , Spil- 
igenoni eludera privjle - berg hemflrde Schou- 


giitm : penningar famla- 
des under förevändning 
at t Jhka nya lander i S. 


ten fången , men le Mai» 
re dog pa vågen. 



fa fl Land, 




LandsmSn Amir. ja c, eremita och johan 

HUGO SCHAPPENHAM med xi fkepp, ifrån 1623 
til 1626, men bägge dogo på vågen. BROö- 
WER kringfeglade jorden 1679; Ångelfka Ca- 
pif. COWLEY ifrån 1683 til 1686; den bekan. 
te WILH. DAMPI ER, förfta gången ifrån i 5 « 3 
til t6pi, och den andra i följe med woo- 
DES ROGER från 1708 til 17 11 , bägge gånger- 
r-a togs vågen 6 fler om Staters landet; BE au- 
CHE^NE 1699.CI.IPPERTON och SHELVOKE gin- 
go 1719 ifrån Ångland och äterkommo 1722. 
Ifrån 1721 fil 1723 gjorde en hållåndfk flot- 
ta under ROGGtvviN; från 1740 til 1744 en 
Ange’fk under Amir. GEORG ANSQN;från 1764 
til 1766 BYRON med 4 fartyg; från 1766 til 
176SWALLACE meds; från *766 til 1769 DS 
BOUGAINVI LLE med 2, och nyligafl ftån 1768 
til 1771 Cap. C OOK , denna kring- feg! i ng 4 la 
BaRRINAIS LE GEN'ML for 1714 från Frank- 
rike at handla på Pemvianfka kuflen, fegla- 
de fedan til China, dröjde der 1 år och kom 
tilbaka 1718 q). Men af alla har ingen på 
mindre tid fulländat refan, ån en Skotfk ka- 
pare PEACHOX , nemligen på 240 dagar r) ,Nea- 
poliranfka ! uris Doctorn GEM ELLI CARRE8I tog 
en annan våg, neml. 1693 til Sura te, få til 
Goa, China, Manilla, Acapulco, Mexico, Ve- 
ra Crux, Ha vana , Cadix, for fedan öfverPy- 
reneerne och kom 1698 til Neapel igen f). 

12. 


g) J«™}' filj- 5 §■ i 

Jymierbet 27 ocb 2$. 

r) jfourn.^ Etr . juiU. 
17 / 4 . Det låter väftan o- 


troligt. 

s) Se hans res’le[krif~ 
ning Jom pä flera jpråk 
är öjverfatt. 


3 ° 


Om bekant 

12. Gran for tia af bekanta fajla land er, fbrft 
efter hand genom de nåmda eller andra re- 
for blifvic kände, {kola nu korteligen omta- 
las. Deras (kapnad och låge inhämtas balt 
genom en jord -globs påfeende , men deras 
allmännare befaaffenhec , och efter livad an- 
ledning de der bora läggas, Ikall i ordning 
nu anmärkas t) 

Om Norr/ka kujlerna fås oplysning af Cap. 
O. A. WANGENSTEENS charra, fbm 1761 utkom* 
och åtminftone af hiftils bekanta år den båfla» 
ehuru til defs fullkomlighet ännu behöfvas åc- 
Ikilliga obfervationer, ifynnerhet hvad orternas 
långd beträffar och komma Hr. helLs härvid 
vål til pafs. 

Detta Rikets flrahder åro merendels bråri- 
te och ftele klippor, fom gå uti mångfaldi- 
ga mindre bukter, hvarigenom en (tor mängd 
Ira 5 vikar upkomma. Klipporne åro hoge 
och lämna på ganfka få (fållen låglåntare fält 
imellan fig. r Kmot dem åro de Svenfke och 
ofrige kring Ojierjjon belågne kufter at an fe* 
fbm mer eller mindre långfluttande, i fyn- 
nerhet Ökerbotten, Finland, Fflland och Cur- 
land. Hela Tyfka vallen år merendels flak 
och lik Skåne. 

Hvad Svenfka kulternas låge omkring 
Öfterfjön angår, (å kan det inhämtas af IC 
Landtmåteri^Contoirets 1747 utgifna Gene- 
ral 


t ) Bellins Atlas tna- 
ritime beftdr af j volu- 
mer i 4, fam t inne bol- 


ler inemot 600 cbartor <$/• 
ver bekanta kuller i alla 
ver klenes delar. 


faft Land. 3 1 

tal charta öfver Sverige, fam| de tid efter 
önnan utkomne fpecial -chanor öfver Skåne, 
1 Södermanland, Målaren och Finfka viken a); 
ihien i anfeende til Tyflkiand år Prof. mayers 
critifkå charta, fom 1750 utkom ifrån Ho- 
Imanfka vårkftacJen.påliteligafl:, fenåre aftrono- 
■ttiflke obfervaticner gifva dock få vid delsa, 
fom de flåfte andre anledning til för båt ringar. 

Stränderna af Danmark , y utland , Hol- 
land och Frankrike åro på de flåfla ftållen lå- 
ga , men GalUden uri Spanien , och PortugäU y 
hafva dem höga. Öfver Danmark gjorde 
jOH. MEYER under CHRISTIAN IV en charta, 
h viiken federmera af Homanfka arfvingarné 
blifvit förbåtrad, men af hittils utkomna år 
IpontoppiDanS den håfla x ). Vid Hollands , 
ocn ofriga til Wåfterhafvet ftötande länders 
ku/ter, år den på Grefve MAUREPAS befallning 
ute fna charta ofver väfter hafvet ibland de 
båda. ^ Frankrike år af alla Europeifka länder 
aldrabåfl: afmåte genotn åtfkillige Ledamöter 
af Vet. Academien , hvadan ock deröfver 
finnas de full kom ligafle chartor: vid Spanien 
kan den nyafte Homans brukas, utom of van- 
nåmda. Ofver Portug3ll har Rizzi 2ANN0NI 
énligc Geomefrilka mätninger, famt qodins, 
ni ed fl. aftronomifka obfervationer , gjordt 
en ny charta, fom 1762 af lattré blef i 2 
blad ftucken uti Paris* 

Ku- 


ti) Se Herr Öfver Dt- 
r e Si. Faggots i va pre/t- 
Hi-tal om Sv. Gtogra ■ 


pbteti , halm uti Fet. A ■ 
cad, 1747 och nSo. 
x) Theatrum Dctniee. 


3 a Om bekatic 

ICufteraa tering medelhafvet utreder den 
charta, fom 1737 på Grefve MA Dr EP as be® 
fällning derofver utgafs 7), DE CH.aRERt har 
fedan b år vid upgifvit åtflc : ! J iga forbäcnngar *). 
Norra ftranderne kring detta haf åro gemen® 
ligen boga, farrt i (ynnerhet de b lienfke 
kantade med marmor och andra ilenfhg, (5 
at de på afflånd fe ut, (om en myckenhet o- 
lika Marmor- pelare. 

13. Norra kufterna af Africa åro lägre 
ån de rnotfva rande F.uropeifka. Nåftan hela 
redden från Cap monti til floden Volta på 
Guinea -kuften är några mil up i landet flak, 
men längre in börja bufkar och berg vi(a 
fig. Ja /man Ikall vid Acra uti klart våder 
kunna le tre rader berg, af hvilka hvardera 
år defs högre, ju längre ifrån nåmde ort a). 
Härifrån år kuften merendels bergaktig til 
och Da andra fidan om G. H. udden. 

Hvad ftrandernas läge beträffar, (5 äro 
D’ANVILLES ocb RELLINS chartor öfver Africa 
de fåkrafte : Guinea kuften kan råttas efter 
itÖMERS anledning a), G. H. udden efter Hrr 
de LA cailles aftronomilka obfervadoner , 

och 


y ) Grunderna hvar 
tippa denna charta för- 
färdigades , fes uti Ob- 
jevvations fur la Conftru- 
Siion de la nouvelle rar- 
te de la Mcditerrame , 
drefjée au depnt des Ulans 
de /(t Marins par or dre 


de M:r le C omte de Mau- 
repas, an >737. 

s ) Metn. de V Acad, 
de Paris i-fd. 

a ' TU fot la de lig ef- 
terretning om KyflenGui- 
nea ved Lud. Ferdinand 
Römcf, 



faft Land. 3$ 

©ch få vidare l) Utförligare underfökning 
och granlkning i detta åmne Ikulle hår bort- 
taga alt lör mycket rum. 

14. Det har intil lenare tider varit en 
omtvirtad fak imellan Geographerne, om A* 
(ien bånger tilhopa med America, eller ej. De 
åidre Geographer, lom ger. mercator och 
■abr. ORTELIUS, hvilke arbetade emot flutet 
af ijoo- talet, trodde redan, at Ishafvet rae- 
Idelft et fund, Anian kallat, hade gemenlkap 
nned det haf, fom omgaf Afiens öftra kulter, 
forroodeligen i tiod af DACOSTAS, eller kan- 
ilke ån ålire underråctelfer, fom ej kommit 
itil ofs. Namnet Anian år utan tvifvel tagit 
af et lå kallat rike, lom på hans ocb deras 
chartor teknas vid Aruericanlka kulten, på an- 
Idra (idan om fundet. Fiere och åf/en åidre 
anledningar Ikola iångre fr3rn omralas c), 
limed lertid år rrågan med vifshet åtgjord för 
aner ån 120 år tilbaka, ehuru kunlkip derom 
ej blifvit upJetad fötr,ån på trettio -talet uti 
måfvarande åra hundrade. Man började re- 
idan 1636, at ifrån Staden Jakuzk legla utmed 
Iftranderna afls-hafvet. Floderna Jana, In* 

C di- 


b) jfamfbr obferva - j 
tiom Jur la Carts de Po- J 
rean Occidental, drejjee \ 
par or dre de M:r leCom - ! 
te de Maurepas 1142; 
obferv. fur la Carte de 
t ocean oriental , dreflee 
£srV. Remarques fur 


la Carte reduite des Par * 
ties connues du Globe ter - 
refire dreljée au depot 
desCartes, Plans WJour» 
itåux de la marine ifc. 
par Mr . Bellin /7/j, 

O /• *3- 


34 Öm bekant 

digirka, Alafea och Kolyma blefvo efter hand 
uptåckte, hvilket lockade til flere fårfök, i fyti- 
nerhet ådundade mail kanna floden Anadir^ 
fem genom et oredigt ryckte var til namnet 
bekant, och troddes åfven hafva utlopp i Is- 
hafvet. AtlkiJlige niifslyckade tilbud förmåd- 
de ej at pöra ånflaget om intet, man läm- 
lade nya krafter, och omfider hant en Kos- 
fak simon deschnew 1648 förbi Tfchuckt- 
fchi nos; Hans fartyg drefs fedan omkring 
i fjön td Oäobcr manad , då det kafhdes e- 
mot tada landet vid floden Olutora* tåmme- 
lig långe föder om Anadirs mynning d). Så- 
ledes år ingen tvifvel, at ju G. och N. Vérl- 
den åro fkilde ifrån hvarandra, h varpå mari 
ockfå åger nyare bevis, ty 1764 gick et Rylke 
handels -fartyg ut ifrån Kolyma drömmen j 
legiade förbi Tfchuktfchi nos vid 74 graders 
bredd, och gick fedan 10 gr. åt föder, hva- 
råd funnos bebodde öar , fbm kallas Aleyut*;.- 
Det öfriga af Ishafvcts drander år jåm- 
vål på Kejferlig Ryfk befallning underlökt. 
Lieut. MURaWIEW fegladc 1734 från Archan- 
gel, men hant ej förr ån efter fyra år til 
Obs hafsvik. Vid famraa tid förfökte Lieut. 
ow- 


d) Da H:r J. F. Mul-. 5 V hans Sam/ung Rufft- 
ler ( en af det lärda Satt- j Jcber Gefcbicbte , tredje 
fkap , fom 1733 fändes at \ bandet i:a 2: a ocb ye 
un d er j åk a Si ber ien ), kom fly eket. 


til Jakuzk , fant han i 
Stadens arebiv handlin - 
gar angående deffit refer. 


e ) Sv.Päftdidn. 176 
22. 


fad Land. 


3f 


ftwziN at komma ifrån Ofe til jenifey-, och 
hindrades åfven ån da ti! 1738. Ifrån Jenifey 
til Lena lyckades det åldeles intet Ijoledes* 
Utan Lieut. LAPTJEW niåft* följa kuften åt 
til lands 1738) men från l.éna dl indigirkä 
feglade han 1*7391 och året derpå til Koly- 
hna f)% . ' 

Kanrttfehatka var redan 1690 af ryckte bé- 
fcant i Jakuzk, hvadän 1 SBKAND ifcfes uti fin 
Chinefiflca res- befkritning kunnat nån) na och 
j?å fin c harta tefcnä denhå half- 6. 1695 £ked« 
'ide forfla tåg dl at underkufva landet, och 
1766 hunno Ryflårna ända til födrafl© fpit- 
ien der af /). . 

Belkaffenhfeten afÅfiadfka kuftérha år o- 


lika måfladelen åro dock låga, i fynusrhec 
;kring China, Siatnfkd viken, Malacca, Ben- 
i^alilka viken och Coromandel Låget af de 
iRyfka lånd ernå utftakar Atlas Ruiiicus gjj dö 
jförbåtringär böra dock märkas, iorh^finnas 
ipå H;r Muelers charta afår 1758 &\ Hvad 

C i iotii 


f) Muller a, ft. fid. 

*45 1 5% 7 2 -s> 4 . Jämn- 
Iför $.23. 

g) Ryfkå Atlas ui- 
ikom /'74ji beflående af 
1 e?t general och ip fpeci - 
'al cbartor. 

h) Noliv. c arte des 
1 Decauvertes faites par 
'(fes valjfeaux Ruffens 
ti#»# c otes incmnues de 


f Ametique Sept entrio* 
fiäle avec les pdis adja- 
cents: drejjée fur des me* 
tnoires autbentiques de 
cenx , qui ont afflfle a 
ces decouvertes fur d* ‘ 
åutres ccnnoiffanccs , doni 
on rena raifon dam uné 
memoire fepar f Denna 
utkom fårft i Petersburg 
775 f, och fid an 1758 i 


36 Om bekant 

fom börer til China kan fes hos cu haidb, 
fom vhlerhgen icke år utan fel, ehuru h.rttls 
få vida man veh, den båfb i). Det öfriga 
kan inhåmtas af D*ÄNVILLFS charta k\. 

15. America -av \ anfeende ri l fin or. krets 
och utflråckning åt löder öfver alr utftakad, 
men icke la emot norra polen. Öftra eller 
Gamla Grinland blef förft uptåckt /) , dock år 
det ånnu obekant huru långt denna kufl går 
åt norr, hvilken mnn endatl känner til 79 

f raders bredd, och det ändock ganlka ofull- 
omligt. A f oorrlka nybygger, lom der blif- 
vit anlagt, borttog den få kallade Svarta dö- 
den llörre delen 1348: Inkomften sf. Grön- 
låndlka handeln blef ock anfbgen til raftel- 
pånningar för Drofningen i Norrige, lan.t 
vid Ids-ftrafi forbudit, at utan tilflånd refa 
dit, få at 3 fkeppare, fom varit dår 1389, 
roåfle frålfa fig med ed, och bedyra, at de 
genom våderdrift blifvit nödgade dit anlån- 
da> Alt detta gjorde, at G. Grönland om- 
fider kom uti förgåtenhet. Konung CHRISTIAN 
III låt förgåfves föka det, och frigaf fedan 
denna fart för hvar och en. FKEDRIC II ut- 
fånde MAGNUS HENNINGSEN 1 578 > han fåg 
landet, men kunde ej for is komma derintil. 
Mårten FROBISHER fkickades vål åt famma 

nejd 

k ) C ar te de V jQJic , 
prcmiere £ 7 * feconde par- 
tie; publise 1732, 

0 if. 10 ■ 


l 


med nagon jårvatntig. 
Om denna mera längre 
fram i (f. 23. 

t ) Defcript . de la 

Cbine. 


t 


fafl Land. 37 

nejd, af Toka våg ti) O fl -Indien. Han feg- 
In e hån Biackwall d. 15 Jun. 1576 med a 
ikepp och j gaiJere: efter 1 månad omvånde 
ena fkeppec, men Capitaine fortfafte refan, 
gick tmellan 2 öar och kallade fundet efter 
Tid , han gick vidare ånda til 63 gr. g min., 
rnen fom j t land fatce båtsman ej 3 1 er kom - 
mo, bellöts at vånda om; d. 26 Aug. gick 
ihan if: ön, der folket fö; lorades, faret an- 

lände til Yarmuth d. 1 Och, hemförande en 
fångad Grönländare och en fvart flenart.hvil- 
,ken af flumn utfått för- eld och fedan för åd- 
ra vilade g' 5 nfande korn, fom af guldfme- 
jder förfäktades vara guld. Detta ga f anled- 
ning til andra refan. TF&obisher aneglade d, 
31 Maj 1577 med 3 fartyg, anlände d. ij 
ijul. til det eftet honom nåmda fund, kalkde 
;den ena kanten Elifabetbs- udde , fökte för* 

5 ;Sfve* dem. fom förra gången förlorades, fa m* 
ade nägra Centner förment guldmalm (fom fe- 
decmeia fanrs oduglig) fångade en Vilde och 
Vi 1 dika, gick d. 24 Aug. under fegel och kom 
hem d. 17 Sept. Drotn. ELISABETH kallade fjelf 
det nu befökra lancl för Meta ineognita, famt 
låt ucrufta 1; fkepp, at öfverföra 120 perfo- 
ner til et nybygge; 3 fkepp fkulle til defs få- 
ikerhet ligga pa kuften. Frobisher förårades 
med en guldked, affeglade d. 31 Maj 1578 > 
vid Meta ineognita upkom fädan florm, at far- 
tyget fom hade måfta byggnings- ämnena för* 
gjeks, hår kunde fåledei ingen ting företagas. 
Iman fan t ej eller hvarken Frobishersfund tilec 
guld - grufvan, utan måfle efter fyåra mot* 
C 3 gän- 


5 ? Om bekant 


fångar ufan förrättade årendpr äter landa § 
Ångland vid September månads flut t/j). Man 
åger ingen utförlig fcunfkap om defla refor, 
ty urom det efter honom nåmda fund vid 6^ 
gr. g mm. år nådan ingen orts bredd upgjfven, 
Ja, fjelfva fundet tros nu åfven förlorat, ty 
Danfke MifHonarien EGEDE berättar fig hafva 
forgafves fökt det 1733, men endad til 60 gr;§ 
bredd, han har ejeller derom kunnat fa minda 
underr^ttehi af invånarena 8). Formodeli- 
gen år det med is fylt eller ock oriktigt ut- 
Jlakat. HUDSON höd til under fin förda re- 
fa 1607, at i NW gå förbi Grönland, i ran- 
ka at komma ned genorrr Davis fund, meq 
forföket mifslyckades 0 ). Nu för tiden tyc- 
kes efter all anledning G. Grönland vara töp 
js aldeles otilgångeligt. 

Wådra kndeo eller Ny/t Grönland uptåck- 
fes af joh. 1)aV1S i 5 8 ? > och beficktigades af 
honom anda til 64 gf:s bredd, famt under 
tredje refan ånnu $ gr. mer i norr ; men vi- 
ken, fom Davis fund leder til, bår namn af 
BAFFINB , fom underfökte den 1615. Hud- 
löns vik fkall förd vara funnen af någre Fran- 
fofer 1504, och kallades då Baie du Nord el- 
ler B. Francoife p) } men fom HUDSON 1610 

no- 


Se H. Ellis Voy. to 
Hudfons bay. 1 Voy au 
Nord T. vi berdttasRidd . 
Frobishers refor något 
snor lunda. Han dog 1594 
(if hleffurer, undfångne 
vid Brefts dr bj ring. 


n 1 Det gande Grön- 
lands per luflr atian , c. /. 
0) Sami. Neuer Rci- 

fen , tb. j.Jid. 28. 

p) Bellin, Remar/jues 
fur la Carte de l' Ame* 


faft Land. 39 

ipogare utforfkade den , och ömkeligen der 
iptnkom, få behåller både fundec och viken 
lians namn q). 

Det år uti nys omtalta neid, fom man 
imed få mycken ifver fö k t genomfart i NIV 
til 0(1 -Indien, Ifrån -Åogland uflåndes redan 
uti Konung henrlc Vfhs tid en Venetianer 
JOH. CABOT, h vilken tyckes . varit _ ända vid 
'Florida. Sedermera åro åtfkillige tilbud sjor- 
!cfe, dels nå regeringens, dels på enfklltas käft- 
inad. Ridd, FRQBISHÉR anftåke 3 refor, i frän 
1576 til 1578] Cap. jDH. DaVIS afven 3, i- 
från r 5 S 5 til 1587; Cap. jaC. lanc astek en 
2600; Cap. GEORG WEYMOUTH 1637] Can. 
HENRlC HUDSON 1607, 1608 och l6lO] Ridd. 
JOH. BUTTON 1612; Cap. GIBBONS 161+i lamt 
Cap. ROB, BY LO T 1615 och 1616, hvars flyr man 
var den bekante VMLH. BAFFINE. Samma år 
Ikickades Cap. j. munk ifrån Danmark af CHRI- 
STIAN IV. Närta förfök ifrån Ångland fked- 
: de år 1631, då Capitainerne LUC. FOX och 
JACOB V. BRISTOL utlupo. Sedan vilade det- 
ta forflag anda til 1742, då Cap, MIDDLETON 
befor hela vårtra kuften af Hudlons vik, (armt 
uptackte Wagers och Repuls- yikarne, fundet 

C 4 Ero- 

rique Sept, 7775. (id. 7. der han förmodeligen an - 
q ) Cap, Henr, Hud- tingen hungrat til då Is, 
fon var en gon (ka for - eller af invånarns bhf ■ 
faren jjhman , men blef vit ihjäl flugen, Sami N, 
under fin tredje re fa pä , Reif. th.J. fid. 31. Han 
et barbar i[kt Jätt af be - bar ock [eglat itlolländfk 
jåtningen fatt i land , j tjånfl. 


Om bekant 

Erozen m. m. hvilket alt ännu nogare un- 
derfoktes af 2 fkepp 174g och 17*7 r). 

Oaktat hufvudandamålet hktijs ej vunnit 
fullbordan, få hafva dock deflä relor ej varit u- 
tan nytta, i iynnerbet for Geographien, ja H;r 
ELLIS, fom var med Cap. FRAN. SMITH fifta gån- 
gen, påftSr ånrrn genom fartens möjlighet. Han 
grundar dg hufvudiakeligen derpl, at floden 
altid år Aörre uti Hudions vik , ån uti dels 
Jund, famr fkillnaden ftörrc, jo långre i norr, 
b va dan denna flod ej kan komma ifrån At- 
jantifka hafvet. Defsutom koramer floden 
fån norra kanten och ökes at dsfs väder. 
Af Welcome, eller den del af Hudlons vik, 
€om ligger norr om Marmor ~öi, år fri från 
is, då lodra delen dcraf ofverhopas, tror han 
komma af ftarka drömmar från et nårgrån- 
fande haf, och utom dylik gemenfkap för- 
menas Weleome omojeligen kunna hafva fä 
ialt och klart vatten, fom der befinnes r). 
En del af deflä grunder tyckas v*ra nog be- 
tydande, men fom de rent ut nekas af andre, 
fom voro med honom i följs 1 1 , få kan än- 
nu ingen ting med vifthet deruppå byggas. 
Chefterfieids öpning och Repuls- viken åro 
imediertid de flå i len, fom ELLIS mifstänker 
cch tror förd böra utforfkas. For några år 

fe- 

r ) Sami. N. Reif. tb 1. 1 Fayage for tbe discove* 

s) A Foyage to Hud- ry of a North- JV efl pas- 
Jons Bay Ife. by Hen- [pig f & c. by tbe C ler k of 
ry Ellis Secl. III. \tbe Cah forma , vol. IL 

/) An accQMt of a\fid , 291-2$* 


faft Land. 


4i 


Ifedan beråttades åfven, at en féglande lycke- 
ligen kommit utur Stora hafvet in i Hudlons 
rvik , famt vore fyfTelfatt med fin Refebelkrif- 
nings utgifvande i London « ) , men fedcr- 
ftnera har oerom icke något mera blifvit mig 
bekant, ån at ban heter CLYNY, at han ver- 
keligen i Repuls- viken funnit en genomfart, 
famt derom Jåtit trycka en beratteile 1769 *■). 
Annars (kall ock Ångeilkn regeringen förut 
fogat anltalt til genomfartens upfökande land- 
vågen^), i fall en dylik finnes. 

De långre i föder belågna delar af Anne* 
ricas öftra lida åro på olika tider uptåckte. 
Det år förut nåmnt, at CA BOT 1497 fedt itran- 
derna anda til Florida: 1506 gjorde Franfo- 
fen Jean DENIS en charta ofver S. Lauren- 
tii vik, och handlade hans landsman der le- 
dan årligen. i524 lånde Konung FRANCOIS I 
en jean VERazZaNI, lom följde Ilranden i- 
från 34 graders bredd til 50, och 1562 an- 
lände jean ribault til Carolina, men Flori- 
da vardt förft nogare undetfökt af en Spa- 
njor juan PONCE de LEON a). Panama uptåck- 
tes 15*5 > lamt Portobello 1^02 af Amir. 
CHR. COLUMBUS n). AMER1CUS VESPUTIUS foij- 

C 5 de 


u) Se Sv. Päfttidn. 
176g n. 97. 

x ) American Trav el- 
ler Lond. 17g 9 i g. 

y) Sv. Päfttidn. 176 $ 
«. j> 8. Tbr ojrigt aro 
ätfkilhge bukter ocb vi 
kar bar ännu vbejåkte, 


fom kan bäft fes pä Bel* 
lins cbarta til Tom . 
Mil af Hijl. Gen. 
des J^oy. 

a)Bel!in a. Jl.fid.20. 
21. 7g. $6. 27, 

a ) t Ulloa Poy. de T 
Amerique merid. Tom. t. 


4* Om bekant 

de under fin forfla refa 1497 fodra Amerit 
cas kuft. ifrån 10 graders nordlig bredd til 
Mexicanlka viken; 1599 hant han under an? 
dra refan litet nedom Örenoks utlopp , dock 
ej Öfver limen, men jfoi efter grufveliga 
ftormar och rågn ånda til Btafilien vid 5 gr. 
ilidlig bredd: kulten var angenäm , rren be- 
bodd af grymme månniflto-ätare. Hårpå (e- 
elade han förbi Auguftins udde, hvaråft fol- 
ket var mindre viidt, och 3 karlar töjde god- 
villigt med til Portugal). Tu år deretter be- 
fökte han kuften vid 13 gr. S. br. och kalla? 
de redden Allhelgona-vik b). Det öfriga ifrån 
floden Janeiro til dels fodrafte anda falef i>£- 


b) Sedmf Oolunobus 
glor dt Ja flora uptäckter 
dflundade Kon. Ferdi- 
nand i Cafiilien , at gö- 
ra fårfbk ännu längre i 
S. Americus, frqn Flo- 
rens , ärböd fin tjånft och 
llef med en liten flotta 
under Alph. d’ Ojedas 
befäl utfänd fårfla gän- 
gen 149 "] , famt äter kom 
aret der pa". 1499 J e S^ a ~ 
de han åter ut med 6 
fartyg och kam ti/baka 
fämma böfl. Hems fÖr- 
ijänfl llef dock iUa he- 
lhat , hvadan kon. Ema- 
nuel låt öfvertalä ho * 


nops, at ga i Portugi - 
fifk tjånfi , han affegh- 
de dd fjoi med 3 far- 
tyg : rjo2 gjordes en ny 
refa och gick han da än- 
da til fa gr. f.br: r f 03 
företogs en refa til Ma- 
lacca med 6 fkepp , men 
fom Amiralens fartyg 
flotte på en liten b , fbr- 
moåe ligen Afcenfion , och 
Americus beordrades få- 
ka hamn pä bn , dit fe- 
dan ej mer an et enda 
anlände, fä nödgades ban 
efter g dagars väntan , 
at dermed gd til Ame ? 
nca. 


fafi: Land 


4S 


jMif genom magellan 1519 och 1720. A. 
Itqericas våltra lida år til llorlta delen uptåckt 
Ifrån falla landet, och den forfta Europé, fort* 
jfåg Stora hafvet, var VASCQ Nuguez DE BAL- 
jlBOU, hvilken den 25 Sept. 1513 från berger* 
§>å Dariens nås, fick det i Ögnafikce c), fer* 
jFJAND CORTEZ, fedan han underkufvadt N. 
Spanien, fånde 2 Ikepp , fom 1534 uptåckta 
S. Lucar på California , och ofriga kulterng 
ifolefvo åren derpå befökte. California holls 
l!i början för en halfo d ), men vid medlet af 
Tifl förflutna hundrade tal anfågs den för kring- 
fl uten. Det foregitves af någre, at den vid ji 
raders bredd beftår af et nås, fom under 
6g flod öfverfvåmmas, men , ledan Jeluiter» 
e b|de til fjös och lands relldjt, och alle, 
om fjelfve befarit landet, icke en gång nånv: 
a flik öfverfvåmning , få år ingen tvifvel 
un defs fammanhang med falla landet e ), 
och blef felet rattat af H:r de L’ i$J,E i bör- 
jan 3f nårvarande åra hundrade f). Hr. buache 
fiar vål budit til, at federmpra förlika åldre ' 
ipch fenare chartor medelfl: det omtalta nå? 
fet , men férnemligafl: i grund af en lös be- 
jråttelfe, lom ELLIS anforer efter en Hollän- 
dare, 


c ) De Brolie a. ft. 

Tom. 1 . fid. 139. 

d) Se Herreras, Mer- 
cators , Blaeus , Bertii 
och Ortelii chartor , men 
Wits, Sanfons, Nolins, 
med fl. vi fa California , 
fom en <5. 


e) Lettres edifiantes 

Tom.y ' ; Ht ft. Nat. Civ* 

dela Californie, ofver- 
Jatt från Ange/fka, utkom 
i Paris 5 * Tom. i 8. 

f ) Se defs hr ef til 
Callini inf hr t i Voy, au. 
Nord Tom. 1 1 1. 


44 Om bekant 

dare,(oro lidit (keppsbrott vid California och 
orafider kommit ifrån Portugaii til Ångiand, 
Ridd. DRAKE fårefatce fig under fin bekanta 
fegling omkring jorden, at på hemvågen på 
åt norra polen och (oka paflet Anian, i hvil- 
ket han ock, enligt (in beråttelfe for Drotn, 
ELIS»..°ETH, fram(eglade flera noil. Han uptåck- 
te 1579 land vid 42 och 38 gr. n. br , kal- 
lande det Nya Albion, för fina hvita klip- 
pors (kula, och emedan Ångiand fordom bu- 
rit namn af Albion. Hår ville in "å-v.rne gö- 
ra honom til fin Konung, men kölden tvin- 
gade honom , at fnart öfvergifva dem ocfy 
taga vågen åt Moluckerne. 

Långre i norr år det ånnu ovisft, huru 
långt och hvartut Americanlka kulfen på den- 
na lidan ftråcker fig , och hvad de r om med 
mindre fåkerhet föregifves, utiores uti tred- 
je Capiilet, der ock Ryilarnes uptåckter 2 c 
denna kant (kola omtalas. 

Efter få många nva refor var petR. a- 
PIANUS en ibland de förlfa, (om utgaten al- 
mån charta ofver G. och N. verlden 1584» 
do k ej fullkomligare, ån at America före- 
lf ålte* (kild i 2 öar g), hvilka dock funnos 
lammanhångande, hår man imellan dem (Ök- 
te komma fram åt Olt-Indien. Til närmare 
kännedom af denna verlds-dels lågc kunna 
D’ ANVILLES chartor låggas til grund b), hvil- 


g) P. Apiani Cosmo 
grnphia. 

b) Carte de /’ Arne- 


rique Sept.> publité qqd ; 
de 1 ‘ A mer. mcrid. pulli - 
(é q^S. 


fä fl: Land, 4f 

ka, livad norra och öfira delen beträffar , 
böra jånonföras med michellS z), och i lyn- 
ne rh et be L LINS nyafle anledningar k). 
föd ra America åro af Herrar DE la coNDa- 
MINES och ulloa, famt flere, förbåtringar 
gjorde. Don G. JUAN, och A. ULLOA hafva 
ock, efter en for dem trolig giflhing, ändrat 
äldre chartor, dragande vältra kulten i NO 
och SW hän Cap Corfe tilChiloé, menKidd. 
NARROROUGH, fom 1699 följde kulten ifrån 
fundet ända til floden Baldiva, läger uttryc- 
keligen, at den går i N endalt afvikaude jgr. 
!uc O. Om för öfrigt ui.loas charta varit 
rickcig^ fkulle rougainville under fin fifta 
rtfli ftöct på land, Acapuico och de fa gran- 
fkap bör enligr Altronoraifk obfervation dra- 
gas mer åt våfler, ån det fornt teknats. 

AntericanlUa Hr and er nas bejkaff enhet 5r 
ganfka olika. Från Cnli fornia til b öga lan- 
det Guatimala i Mexico år mått lågt. Chili 
och Magellans fimd hafva Ikarpa ftrander. 
Kring Guiana och Surinam år god ankar- 
grund. Caracos år bögt , men fedan år lågt 

ån- 


ris a f Le Rouge. 

k) Cartes de t' Ante - 
nque Sept, typj. 

/) Sami. N. RaJ. tb. 
1J ; Foy, de l 3 Anter, 
tnerid De Brofle a.ft.; 
Hift. Gen. des Foy.$ Bou- 
gdinvilles Foy, autour 
du mande. 


' t) A map of t be lin* 
tisb and hr en c b Dom • 
nious in Nortb America 
vit b tbe Ronds , diftan-, 
ces , limits and extent 
of tbe Settlements. Den 
utkom i London iy jj på 
S imperial blad , och å- 
ret ätrpå en copia i Fa- 


46 Om bekant faft Land- 

ända til S. Marta. Derifrån forbi Cafthägd- 
na och Portobelo, utmed Honduras kufted 
och Campecbé- Viken år måft lågt. Pénfyla 
Vanien har iåga (trander, beftående af fiti 
hvit fand m). Sedan bårja fkarpafe kuftér* 
fom tiltägä ä!t mer beh mer åt norr, f a at dö 
uti Hudibns och Bäffins vika** (kola vara rått 
haikeligé «), famt kring Gröhlånd lynas män- 
ga msi uti (jon, fåfom et fammänhang af 
fjällar, Sike deiSforrlka, dock alddes uran tråd i 
många djupa fjordar gå in i lander $ afverl 
fom vid Norrige , men dålderne åro ej få 
bevuxne med grås. Utomkring ligga mån= 
ge (må 6 ar ö); 

ÅND&A CÅPITLET. 

Öm Öar i 

i 6 . t allmänhet plågar alt kririgflutit iand 
kallas ö, men hår forftås dérmed egenteligeri 
lådane med vatten omgifne (Jycken af def 
torra, fom åro anfenlige mindre, ån någon 
af nu antagne verldeiies delar. Dylika finnas 
på vårt jordklot uti ganlka ftort och ånnii 
obeftåmt antal* De åro fins imellan ganlka 
fkiljaktige i anfeende til ftoriek , (kapnad 3 lå- 
ge, åmne, urfprång och flera omftåndigheter. 
Åf dem (kola nu de måfkeligafte nämnas $ 
och början goras vid vår närmade poh Jag 


m) Kalm Americ. Re. 
fa Tom. 11 . fid, 162 . 

n) Sami. N. Rcij. tb. 


b fid. 134. 

0) D. Cranz befkrif * 
ning om Grönland. 



Om Öar- 47 

kallar 1 det följande dem flora, hvars yta går 
ti! eiler ötver io gr. i quadrat,dem Jmå fom 
fej hinna til en , och de Fom åro derimellan ?«<** 
''éilmåtttga men til ai gifvaånnu tydeligare be; 
giep hårom, tå jåmnforas de antenligare med 
JrJand, Sardinien, eller andra bekante. 

17, Novaja 'ZetpJia vet man nu med vits- 
bet vara lkiid trån fatta landet. Angelika Cap. 
STEPH. BURROUpH uptåckie den , famt Naffau- 
fkalundet eller Waigatz 1556, Is hindrade 1 y§ö 
Ångdlsraånnerne artH: PETT och C.JACKMAN* 
at vidare undetlöka farten irnelkn henne och 
landet, dock hafvä omfider Ryflärne, Fom för- 
ut år nårhnt, på fiftförflutne t tett i o tal teglae 
ifrån Arehangel til jenifey 0), hvadan få!e- 
des Jelmerland aldeles rortvinner j hvilket 
Prof. HASIUS föregifver vara uptåckt 1664 af 
en Holiåndfk Capitaine , '( fom gick norr om 
■N; Zemlia och förmodeligen i dimma ej kun- 
hat Fe Fundet, kantke det ock varit tilfrufit) 
toch tamnlanbfnda denna ö rhed Siberien. 1J94 
Dch 1596 följde Hollåridarnc wilh. barentz 
och jaCi HEMSKERR våftra, norra* tamt le- 
dan den öflra kulten åt åndä til en liten vik 
under 7* gris bredd , der de t ilb ringade en 
dödande vinter. Sedan de hår genom is mi- 
ttåt Ikepp och i öpen båt mått llSpa Ftg fram 
några ico mil, imellan och på is, under åt- 
tkillige anfall af hvita björnar, jkommo de 
omfider til Kola i Lappmarken och blefvo 
der af et Hollåndfkt Ikepp uptagne p), Un- 
i ' dcr- 

o ) fl ■ 14, famt Pbil. I p) Xorgdragers Grön- 
ir. n. 482. f. 423. J länd if.Fifc her ey f itin.qp. 


4$ Öm öar. 

der'igt år,at Holländarne ej utgifvit 1664 ars 
refa, ej eller en af 1670, då man varit ico mil 
öffer om N. zemlia. Emilhn denna o och 
fafla landet ligger en hel liten Bieioi kallad; 

Ryfka Atlas vifte förft denna öns råtta 
fkapnad och låge. Namnet (kall på Ryfka 
betyda ny jord. For öfrigt år landet omke- 
ligt, framaiftrar bara mastar, cch hyfer , en- 
ligt WOOOS beråttelle, bård is 2 fot under den 
oixe jordfkorpan q), Storleken är åtminffo- 
ne lika med Ångiand -och Skotland tilhopa. 

Island kaliodes törft Snö -land af en f jö- 
röfvare naDDOK, fom 860 befökte den, och 
4 år derefter kom en Svenlk vid namn GAR- 
DAR dit , fom ieglade deromkring och fänt 
det vara en 6: etter honom kallades det Gar- 
darsholm. Sjo rofvaren FLOKE,från Rogaland 
eller Stavanger i Norrige, var den tredje, fom 
dit anlände. Han flåppte under ditrelan uc 
korpar, at finna ginafte vägen, och gaf dec 
ännu brckeliga namn, i anledning af en an- 
fenlig mängd dref-is, fom fågs deromkring r\ 
PONTANUS anförer vål Påfv. GREGORil iv:s bnl- 
la hvaruti ANGSGARIU8 förordnades til Årke- 
bifkop i Hamburg : den fkall vara fkrifver» 
år 835, fanat omtala både Island och Grön- 
land, 1 åfona redan Chriftne j), men pålite- 
ligheten torde cj vara afgjora t). 

Lan- 


q 't Voy, au. Nord j s ) Pontani Dan [ka 
tom. 11 . I Hifi. 

r) Torfasi H. N. T. j t) lslåndfka Handlin * 
II. L. 2. c. 2, j gar gifva ej anledning 


Om Öar, 45 

Landet ar fkarpt, och en ked håga berg 
igår deröfver iträn O til W, af hviika en 
del med ftåndig Inö betäckas. Defs yta år e> 
tilfyllefl få flor, fom Ångland och 'Sko tian d 
ciifammans. Om Hecla fkall talas längre fram. 

N. HORREBOW har på Kongl. befallning 
btfknfvit denna ö , och deröfver förfärdigat 
ten ny charta,iom 17^3 utkom »Köpenhamn»), 
Vid Nornges kufter finnes en otalig 
'mängd öar, hvaraf fomlige åro flera mil lån* 
;ga; men de flefte fmft. Ibiand dem åro Lof- 
[oddens öar märkvärdige för Moiko-ftröm, 
[hvarom mera på fitt ftålle. Defsutom Ikafl 
iöfver en million klippor med topparna fti- 
:ga några, famnar np öfver vattubrynet och 
[gifva utfikt af lika många ftenpelare x\ 

Frisfaml nårönes på äldre chartor en 6 
:vid gr. n. br., famt mer i W ån Ifland. 
iYenetianerne nils och ANT. ZENI, fom der» 
[emot ledo fkeppsbrott på 1300-talet, hafva 
förff gjordt den bekant och beråttat, at der fotv 
:irts Chriflne invånare aldeles likeGröniåndat*. 
Någre t\ifla nu om den år tii,och andre bål- 
ila den rent af för en dickt y\ Saken tyckes 
ock ännu vara oafgjord, ehuru FROBISHER be* 
rattar flg fed t der. 1576 den 11 Jun. och d. 

D 1 Sep t., 


til jadan nhler , hvainn 
'Angriio Jonas i Specim. 
Jjl. ocbfi. ivifla om Gre- 
gor ii bullas ricktiga af- 
ifkrift. 

ttj Zuvtrlåjigc Nack- 


viebren von ljland. 

.sr)Pontoppidans Nar* 
riges Natur. Hifi. Tom ; 
I. f. 10S. 

y) Becmanjj 
ttrr, f. ijz* 


S» Om öar. 

t Sept, famt 1577 d. ^4 Ju!, och 157g d. 2® 
Jun. s). Den beftår af ftela,men fnö betåck- 
ta klippor, och torde varit antingen en ud- 
' de eller o 4 vid Grönlands kuft, Dan fkattas 
Aorre ån Angland och Skotland ihop) låmc 
kallas af en del Weft-Frisland. 

Ibland mindre oar i famma haf befoktö 
Valfifkfångare fordom Jean Maycn. Far • barna % 
25 til antalet, åro bara klippor med någon mat- 
jord uppå, hvilka blefvo up tack te uti Konung 
HaRALD HÅRFAGERS tid. LUCAS DJitiES har öf- 
verdem utgifvir en cbarta och belkrifning a). 
Ström-ö, den AörAa» år vid pafs 4 mil lång 
och 1 bred. Hafvet har lmellan fomliga af 
dem en virflande rörelfe, fom längre fram 
omtalas. 

Shetlandfke åarna §ro 46, utotn 40 holmaf 
och .30 klippor, alla bergaktige och fkoglö- 
fe. Den Aörfta, fom eger.teligen kallas Shet* 
land, år öfver 40 mil lång, famt på några 
Aållen til 12 mil bred. Det år ej olikt , at 
denna men^s med de gamlas Thule, fom 
PYTHEAS funnit bebodd och läger ligga 6 d.-igs- 
feglingar norr om Br i tan ni ca 1 vore, fom haft 
beråctar,der halfva året dag och halfva natt* 
få kan dork ej Shetland vara Thule b), 

Närma A infil Skotland ligga Orcadema , 
fom fkiljas deriftån medelft et farligt fund » 

kal- 


is ) Voy. au Nord, T. gr, L. I f. io$, ) och Pli* 
VI och II. nius (H N. L. 2 . c. 7_f.) 

a) Ferroa referata. gbra l/land til elegant» 

b) Scrabo {lier. Gm* las Th.ue. 



Om Öar. 5 1 

kallat Pentland Firth , (om år öfver 16 mil 
långt och ha (parten få bredt De åro 29 til 
iantalet, (karpa och klippiga c). Den (förda 
kallas Pomona, ar 17 mil lång och 4 til 6 i 
bredden» 

Anglavå och Skotland utgöra tilfamman 
en (for ö under namn af Stora Britannien, 
hvaraf norra delen år nog bergaktig. Den 
få kallade Canalen , fkiijer henne ifrån Frank- 
rike, cch hinner e; til 5 mils bredd på (ma- 
laite flåilet. Stranderne på bågge (idor haf- 
Va en må r kvårdig öfverensftåmmeKe hela mi- 
len til läge och dunor. Klippan vid Dover 
fvarar ock emot den (om ligger imelian Ca* 
lais och Bouguer. Bagge åro at kalk och li- 
ka årnnen. Håiaf flum nngre, at Angiand och 
Frankiike förr bångt tilfamman, fom utförli- 
gare (kall omtalas, når daeeliga föråndringar- 
ne på jordklotet under lökas. 

I anfeende til dorleken år denna ö ibland 
de mindre af förda flåcken , dock mer ån 
dubbelt (å (for (om Irland, hvi;ket ligger i 
vå! ter derifiån. De de öars låge kan inhåm- 
ta< af BKl.LtNS chartor d). Sorlingerna eller 
Scil y-öarna åro 14*, ganfka (må och för- 
modeligcn de gamlas Ckditerides eller Tenn- 
öar. I.ilia ön Man år för fmyghandel bekant. 

Uu Oderfjön finnas endait imå öar, men 
Da enr 


c ) Plinius raknar dem 
for 40, Orofius fftr 55. 

d) Carte reduite des 
Ifles Britanniques m y 


feta lies , pour fervir au 
vaijjaux du Roi par M'? 
Bellin, *7/7. 


» 


jljj 


j» 


O ra Öar; 


en an fen! ig tnångd holmar uti fvenfka och 
finfka fkårgårdarne. 

Den liila Hven uti Örefund år af ty C HO 
BRAHES aftronomifka arbeten få betydande, 
at Franfka Vet. Acad*. fånde Herr piccaRD 
1671, til at utffaka defs råita låge e). Herr 
SCHENMARK har dock nyligen funnit, aC 
denna ort hittils varit lagd 5 min. för långt 
at offer /). 

Seehnid ligger iritiellati örefund och Sto- 
ra Bålt , iämt dyen imeilan den lenare och 
Lilla Blir. 

Oland och Gotbiand åro af H:r Arch. och 
Ridd. v. LiNrié bcfkrifne, famt chartor der- 
öfver bifogade g ). 

Af de ofriga åro Bornholm , Åland , Dag- 
Oefet och Rygen de mårkeligafle. 

Omkring Britannifka öarne, utmed ku- 
ffen ifrån Breif til Bordeaux, famt kring Span- 
fka och Medeihafs (handerna, åren mycken- 
het fmä klippor uti vattubrynen. Uti nåmda 
haf finnas ock föga andre ån fmä öar, fåfom 
Mallorca och Minorca b), hvilka Grekerne for- 
dom kallade Bcrearides, at invånarenas färdig- 
het at nytja {lungor. Hit höra ock de Py- 

thy- 


e) Mem. de t Ac, a- 
vant jon renouvellement , 
lom. IF. 

f) Kongl. F.A. Handl. 

rjff.fi 5S. 

g) Ölands och Got b. 
lands Reja t 17 41. 


/;) Lti Sami. N. Reifi 
th. F 111 finnes en vtjbr • 
lig befknfning och ny 
cbarta åfver Minorca , 
författad uti htcf, imel* 
lan 1740 och *747, 


sw ■ 






O.ti Öar. J3 

thvuf fke /), hvaribland Ivica och Förment er a 
år o torråmA, famt Corfica, hvilken BFLLiM 
nyligen befkrifvie /t), Malta och hela fam- 
lingen uti Archi • pelagen eller Ageifka haf- 
vet. Grejla åarna delades af de gamle uti 
Cyc'ades, fom lågo nårmaft omkring Delos, 
och Sporades,fom derifrån voro mer aflågs- 
re. De hafva gemenligen höga och bran* 
ta ftrander, men åro annars ofullkomligen 
kånde, hvadan Gref maUREPaS charta ej kan 
vara utan fel /). Sardinien och Sicilien åro 
något ftörre, famt til låget utffakade, (5 vål 
fom de ö frige, på den förut öfver Medeibaf- 
Vet nåmnde charta. 

Til Europa råk nas åfven Azorerne , fom 
ock kallas de Flamifke, af brugg från Flan- 
dern, fom förfl återfant dem. De åro nio, 
sf hvdka Santa Maria 1432 den 15 Aug. up- 
tå.ktes och namneafs af 60NSAL0 VELHO 
CABRaL, en Portugis, fom 1444 d. 8 Maj åf- 
Ven påhittade S. Miguel. Terceira år ftörft 
©ch var den tredje fom blef kånd. De öf- 

D 3 rige 


i) Så kallade af et 
J lags 7 åH , fom der ym- 
nigt vhxer, 

k) Defcription geogr. 
if biftor. de l’ Jfle de 
Corfe avec les cartes de 
Jes provinces B des plans 
des golpbes , ports B" 
mouillages , Paris q6p 
voll, 2 i den jårra 


innehåller lefkrifningar 
ocb den Jenare 3J taflor. 

I) Se obferv. [ur la 
Carte de /’ Arcbipel> 
dreffée B 5 c. n$g. Detta 
i äldre tider namnkun- 
niga baf bar Tourne- 
fort ocb fler c ref ande 
b ef b ku 


54 Om Öar. 

rige åro S. Jorge, Grariofa , Fayal , Pico,FIO'> 
res och Corvo, alle fmå och måffadelen be- 
flående af klippor. Något låogre åt föder 
ligga Porto Santo och den af fin ymniga fkog 
namngitna Madeira , hvilke 1419 uptå.ktes af 
en Portugis joao GQNZalves Zarco. Sift- 
nåmnda har en bergsrygg i öfter och våfter. 

Omkring Africa år et ganfka ringa 
antal öar, och alla, utom en enda, fraå. U- 
caf dem ligga de få kallade Lykliga , eller Ca- 
rarierne m), uti Atlantifka hafvet , mitt emot 
Kejfaredomet Marocco. De råknas fju ; Te- 
neriflfa, Stora Canarie • ön, Gomorra, Palma, 
Hiero eller Ferro ( genom hvilken forfla mid- 
dags-kretfen gemenligen dragés n ) } Lancerot- 

ta 


vi ) Piinius berättar , 
vt detta namn gifvits 
jår många ftora hun- 
dar , fom der varit fund- 
ne. H. N. Lib. Fl. c. 32. 

n) Pytheas drog för- 
fl a meridian genom Tbu- 
le ofver 300 f C: Krato- 
flhenes genom Herculis 
floder 230 fl C.: Marius 
från Tyrits ocb Ptole 
ma: us genom Canarier - 1 
ne, i början af 2: dra 100- 
talet:h b\\\iedzgenomCa- 
Janfon Bleauge- 
nom Teneriffa ; Janlon 
{annan gång). Mer ca 


tor, Ortelius ocb Ber- 
tius genom llba de fue - 
gos: Arnoldus, Wen- 
delin ocb Jofs Hondius 
genom S. Fincent: Henr. 
Hondius genom S. Ni - 
colas, [äfvcnjorn de 2 fö- 
regående belägen vid 
Gr. udden): Janlon ocb 
Mercator genom Corvo 
c c b F/ores: Dudley ge- 
nom Pico (de [fe 3 äro i- 
bland Az-orerne ) .• M er- 
cator ocb Rieciolus ge- 
nom Palma , en af Ca - 
narierne Månge hafva 
valt hufvud fläder , orter 


Om öar* 1 

*a och Fuerte Vemura ; men omkring Lan* 
cerotta enfamt åro féx mindre: Graciofa, Roc* 
ca, Allegranza , Santa Clara, Infierno och 
Lobos, Om fruktbarheten gifvit de gamla 
anledning, at kalla defle öar lykliga, år ej 
fåke t, men st de dermed ment de anförda, 
kan få mycket mindre tviflas, (om ptole. 
ivt/EUS och PLiNius uttryckeligen råkna Ca- 
narie-ön ibiand dem. I.^>e blefvo årerfundne 
1402 af en Franfos JEAN BETHENCOURT, och 
1714 fåndes Fadren FEUILLEÉ til dem, at på 
det nogafle utftaka förfta meridian. 

Gråna uddens 6ar hafva namn af den fto- 
D 4 ra 


der de lod t , obfrrvato- 
fier eller Riks pr anför , 
jalédes räknar ock Ptole- 
neteusj;/? mtddags kretjen 
genom AUxandria , Co- 
perniens genom Frauen- 
pur g, Reinhol dgenom Kö 
pigsberg , Tycho ocbK<e 


Toholfk , Ångelsmån 
genom London eller Cap 
Lezard , Franfbfer ge- 
nom Obfervatorhtm i Pa- 
ris , K. Landtmåferi 
Contoiret genom Oljer- 
vntorhim i Upfala , o.j v. 
Denna fkifiaktigbet går 


pler genom Gram enbur ' mycket bejvår , or b vo- 


J.ong' ^montanus^/^wi 
Köpenhamn > Lan ds ber g 


ro önfkehgt , m h flutet * 
fom 1634 af många få 


genom Gas på ^eed' I.udvic XM:s befallning 
land , Ricciolus geno/ij i detta ärende famlade 
B 0 logva , Qi iganus ge- \ Mathem atici , vidiogs % 
nom Franckfurt , Fich <at ncmhgen altid draga 
fiådt genom Stetin , Rys- ( 1 : a meridtan genom 
farre genom Petersburg. 1 Fe rron, biefve efterkom- 
K ri lo w genom DagS mit. ffåmf, Engels Mfnt r 
#f b Ö fel i Beering genom { Geogr, 


5^ Om Öar. 

ra tnSngd Sargazo, fom finnes i nejden, oclv 
kallades af de gamle Hefperides elier Gorgo» 
nes. De mårkiigare åro tio: S. Jago, S. An- 
tonio, S Lucia, S. Vincent, S. Nicolas, Ilha 
de fal, Mayo, Bonavifta , Brava och llha de 
fuegos. Ghuny och Garnera norr om Bra va, 
farot Chaor och Branca våfter om S. Nico- 
Jas, åro endaft upftickande klippor o). 

S. Matbat-6 finnes på många chartor , 
ehuru römer. nekar en fådan vara til, dock 
utan at anföra något enda fkål p ). 

Afcenfion beftår af fkarpa klippor, fom 
tyckas förr hafva varit eldfprutande, och for» 
juodehgen blefvo förfi: kånda 1503, då et af 
de 6 fkepp, (om Iedftgade americus under 
fin fjerde refa , troligen hår förolyckades : 
Han befkrifver den 2 lieues lång och 1 bred, 
full af kållor, tråd och fogel , fom kunde ta- 
gas med hånderne, men obebodd och uran 
4 fotade djur,famt belågen 300 lieues från All- 
helgona vik. H:r de la caille befökte den ' 
1754 - 

S. Helena uptackte Portugiferne 1510, 
och år i fynnerhet deraf märkvärdig, at 
tJALLEvr hår utftakade fédra ftjernorne 1677. 

Annobon uptåcktes nyårsdagen 1526 af 
Portugilerne, och den ohåiföfamma önS.Tbo- 
mas 


o)Hi(l. Gen.des Voy. T. 1 uti Dan {ka nybygget pä 
VII Par. upl 1 S-o menas ' Guinea ku len. Hatis be • 
Ifver alt i detta arbete. I \Jkrifmng om denna nejd 
a p) Römer bar några I utkom i Köpenhamn i-]6e. 
cr varit åfvtr * kbpman' 



Om öar. ' 57 

mas 140?, Trinfem-h bar namn derutaf, at 
inkomderne af henne 1471 tilflogos Kron- 
Prinlén 1 Portugal}. Fernand-Po ligger af des- 
ifa 4 långft i norr. 

Madagafcar , fom ockfå. kallas S. Laurendi 
och Dauphins-Ö, är ibiand de aldra( 16 rfta,mer 
ån dubbelt lå vidftråi kt lom St. Britanni- 
en. Omkring denna år en myckenhet fmä 
o.ir , i fynnerbet åt NO, fåforo Majoto , An- 
jouar. , C om oro , fob. de nova , ni. fl. Socotora 
Jigger något oller om udden Guardafui och 
fkall vara de gimlas Diolcorilia q). I oller 
från Madagalcar ligga Bourbon , lom Potugi- 
leme 1505 uptäckte och då kallades efter up- 
finnaren M-if-arin: denna 6 år Jångfl i O och 
W, lamt har i (amma kofa en oergltråcka 
mitt öfver . llranderne åro låge och genom- 
blötte af en Ihång fusktighet, lom hår van- 
kas få ymnig , at eld ej utan fvårighet kan 
tåndas: luften Ikall annars vara fund, Orka- 
:ner infinna. fig ofta, Ikogen år ymnig, ingon 
:god hamn, en Vulcan finnes vid ofira åndan 
och en flor mångd tornlike jordhögar öfver 
lalt r ). De ållla chartor göra Bourbon llör- 
re ån Ifle de France, fom den ock vårkeli- 
sgen år , men fenare göra dem lika *). Den 
flåknade Vulcan JJle de France , lom hos Hol- 
låndarena heter Mauritius, och Rodrtgue, hvaråll 
H:r PINGR* 1761 iackttog Veneris gång öfvcc 

D f fo- 


q) Lulof a. fl. §. 14.4. s) Buache Man de 

r) Merveilles Poy. V Acad. de Paris nöa., 

> 4 t f Arabie* 


yS Om öar, 

folaijäro med den omraka i granfkao, men 
litet me; i O, Dc förra afmåtres 1753 och 
1754 af H;r DE LA Caille. Africanfke öar* 
ne rinnas pS MAUREPAS chaetor tåmmeligen 
ricktigt lagde t), do k g:fva nyare och ma* 
ftadels förut nånonde underfokningar ådkil- 
lige ra f telfer, 

19. Afien åger uti fict granfkan demå*Ta 
och ftörfta Öar, Oen nu o f rukcba*a Or mus <ig- 
ger uti Per flika viken; ärfs grund fkail bertä na* 
ftan af bara falt. Kring Babavtn år ’ ikt perl-fifke. 

Mnldiverne åro te ian af PTOLgMiEUS lag- 
de på claaita , dock utan namn. Deras antal 
år ganfka flort och upgifves af några til 
11.000. De f hacka fig uti N och S öfvec 
100 mil, af naturen fkilde i 1 3 delar (Atol- 
lons kallade 1 > fom hvardera inneftånges af 
en berg-ked, hvarpå endatt åro i.ågre få och 
farlige öpningir, at komma igenom. Sam-» 
ma och motfvarande hvatf (koin finnas uti 
alla» hvaraf |r troligt, at de förr utgjort et 
(ämmanhångande och med klippor krönt 
land «), Dc befökres vjd början af r6;e hun- 
drade-talet af vasqcez de gama, en Portu* 
gis. Krokodiler finnas hår uti ovanlig myc-, 
ken h et. 

- Lakediverna åro en rad fmå öar lång re i 
K, mitt emot Mahbar. 

petjruktbara Ccyloit fkiljes endaft genom 

Kin- 


t ) jlamfår obferv. fur 
la carte de /’ Ocean » 
timtal t d.-ejjée 1740. 


ti, Foy. de Fr. Pv- ' 
rard voL /. tian vur de? 

0S2, 


Om Öar, 59 

i Tundet Manar ifrån Coromandel, hvarvid in- 
vånarena berätta, at det fordom hängt tilläm- 
nan x). Den år un gefår] i gen få flor fom Ir- 
and, och formodeligen de gamlas Taproba- 
pa, hvilken de trodde höra til en annan verld, 

: nen i ALEXANDERS tid lades til vår, emedan 
nan kunde komma dit y). Någre hålla den 
rjd; för det rika Ophir %). 

Andamans eller Andemaop kallas en hop 
må Öar i Bengalifka viken, hvars berg llrso 
sa fig i N och S, liktom de voro fortfåt- 
hing af Sumatras. N icohav ligger i S derifrån. 

Sunds - varna kallas få af fo ridet, fom fki).* 
er Java och Sumatra. Java år a gånger få 
tor iom Irland, och Sumatra 4. Borneo, 
tom ock horer hit, år ibland de itörfia öar, 
aeml, ofver 10 gånger ftårre ån Irland. Des- 
fe hårlige lånder åro endaft kände kring ku- 
terna. FTOLEMJEUS har vetat af en hop öar 
t denna nejd, H.rn kallar Sabadibce 3 , lo ro 
;eknas under Aurea Cherfonefus , och formo- 
jdeligen åro kulter af Sumatra: Jabadiou få* 
iges varit rik på fäd och guld , härmed lårec 
menas Java: de 3 Satyr-öarne, hvars invåna- 
re fkola hafva fvanfar, torde vara Celebes, 
iBorneo, famt någon deras granne. 

Molucker kallades i åldre tider endafFde 
ifmå öar , lom ligga utmed Gilolos våftra 

flrand. 


x) Ray^s Difconrfes. 
y ; Plinii H. N. FL 12. 
3) Verbrugge, Qvnt. 
ie navig, ophir itca\ men 


D’ AnviHe^ Sofa/a til 
Ophir , iMem . de F slc.dec 
infen 7 . XXX. 


6o Om öar. 

flrand , innotn i gr. foder om limen J mett 
efter hand började under famma namn inbe- 
gripas flere. De ligga föder om Philippinerne, 
och uptåcktes en äe! 1520 af Magellan. De 
delas uti ftore och fmå. Til de förre råknas 
Celebe* eller Macaftar, fom år öfver tre gån- 
ger ftörre ån Irland , farm Gilolo , Wagecum , 
Timor, Ceram , med fl,, ftore ungefärligen, 
fom Sardinien. Til de fmä föras Amboina, 
Banda, Neslaw, Bila, Larik, Manipa, Boé- 
ro, Harceko, Saparoea, Arrow, Solor, Ulea- 
fter, Pulo Ry, med fl., famt defsutom Ter» 
nate , Tid or, Motir , Machian och Bachian, 
hviika y egen tel igen kallas Molucker , och 
ISM uptåcktes af Portugilefn fr. SERRANO. 
Sedan Hollåndarne utdrifvit Spaniorer och 
Portugifer b af va de indelt dem i 4 Gouver- 
nementer, Amboina, Banda, Ternate och Ma- 
caiTar : de hafva federmera bibehollit flg en- 
famme i befitning af krydd-handeln , til hviU 
ben anda de planterat fårikilte ftag på olika, 
naen fä och til bevakning tjänlige ft ållen, få- 
ledes lämnar Ceylon fornemligaft kanel, Ban- 
da- oarne Mulkot och Amboina neglikor. På 
andra ftåilen utrotas defle kryddor, och der 
de icke kunna åtkommas, betalar Hollända- 
ren defta växters blad rundeligen, h varige- 
nom invånarne upmuntras, at flitigt plocka af 
dem , men låra omfider förfent , at då de få 
i 3 år biifvit af klådde, dö ftammarne aldeles 
ut. Sjelfva planterisgarne tillåras icke af fme 
fluge ågare, at cileaga öfver en yifs gräns. Gou- 
yernementet Macaflar låmnar inga krydder, 

om 


Om Öar. di 

om icke från Button , utan fynes åndamJIec 
med befallningen hår vara, at befalla ofvtr 
farten til Moiuckcrne, famt underhofa han- 
del af guld, ådlaflenar,fi!ke, fina trådlteg, m.m. 
på Borneo och Celebes. Invånarne på Ce* 
ram hafva nu krig med Hollåndarne, emedan 
de ej vilja låta utrota fina krydd-tråd. På Ti* 
mor åga vål Portugiferne enflåck,men kun- 
na ej draga nytta deraf. 

Öarne uti Indilka hafvet åro gemenligcn 
hoge, famt efter DAMPIERS och fleres intygan 
i lynnerhet ficarpe på våftra lidan. Så år det 
med Sumatra, Borneo, Java, Celebes, Gilo- 
lo, Timor, och flere andra. At chartor 6f- 
ver Moluckerne åro felaktige år ganlka be- 
gripligt. Hvar Ingenieur, (om reftr derifrån, 
måfte" med ed bedyra, at han icke forer med 
lig någon. Bäfi: 6fver defia nejder år hit- 
tils den, fom D’ ANVILLE utgaf öfver Afien 
1752, hvilken år tåmmeligen pålitelig alt i- 
från Ceram t:l Alambai öarne, våffer om Ce- 
lebes, hvilka teknas lålom 4 fårfkilte, men 
(kola dock hånga ihop a). 

Pulo-Condor år en liten 6 imellan Bor- 
neo och fafta landet. 

Hainan ligger mer åt N och år flor fom 
Sardinien. Uti utloppet af floden Ta ligger 
den lilla och bekanta handelsön Macao , famt 
litet nedanföre de finå Lemifke-h arne. 

Pbilippiner kallas efter Philip II i Spanien 
de oar, fom Magellan 1521 uptåckte, norr 

om 


a) De Bougainvilles Voy. 


62 Om ( 5 ar. 

om Mbluckerne, famt buro, enligt ARGEN- 
SOI,aS beråttelfe , förut namn af Manilien. 
Skulle PTOLEMJEUS med fina io Maniolae (hvars 
invånare voro månnifkofråtare och måtte byg- 

f a lina fartyg med trånaglar, emedan få ttar- 
a magneter funnos i fjöbotten, at fpikar ut- 
drogosj ment dofia, få lårer han fådt fina un* 
derrättclfer ifrån Java, ty man har ingen an- 
ledning at tro, det fjöreforne denna tid hun- 
nit få långt. Vid början af andra ioo- talet 
utfånde TRAJAN fkepp til Indien, och nåpli- 
gen finnes Sina förut omtalad. De åro ganfka 
månge, och nåmdes af upfinnaren alla tilho- 
pa S. Lazari fkårgård. Luzon eller Manilla 
år ftörft och öfvertråfFar Irland : hår år en 
namnkunnig nederlagiplats for bagge Indi- 
ernes rikedomar, hvilkas^ inbördes öfverfor- 
flor flere gånger lockat Ångelsmannerne in 
i Stora hafvet b ). Mindanao år något min- 
dre. De öfrige åro Cebu, Samar, S. Johan, 
Peragp,Calamines,Mindora ) Panai,Leyte, m fl, 
Öfter om detta ligga Carolinerne , fom å* 
ro hel fmå. Fadren CANTOVA menar dem 
vara fundne ttraxt efter Ladrones , då namnet 
lårer vara efter Philip lon, men paul 
CL A IN håller före, at deiörtt af Spanfka fkepp 
blifvit (edde 1686 och 1696, i hvilken ban- 
delle unnämningen lårer fkedt efter då rege- 
rande carl II. Jeluiterne hafva förgåfves I år 

fökt 


b) T.ord Anfons ref//. 
Manilla Galiion , Jom är- 
ligen gar itnellan Manil ' 


la or!) Acapuleo , ar af 
Ängel sman atfkillige 
gånger plundrad. 


Om öar. €% 

lökt fåfta fig, och den fifta martyrn år CAN. 
Tova, fom omtrent for trettio år^tilbaku, af 
invänatena mördades, l}e åro (åledes föga 
kunde* och chartorne man håröfver åger, a* 
ro förfärdigade efeer be? åtteifer, om huru mån- 
ga dags refor hvardera år omkring, (amt hu- 
ru långe, och i hvad kofa, man (eglar från 
den enä til den andra. En (ådan har CAN- 
TOya flit gifvitr). Fadren CLA1N råknar 32, 
af hvjiku Ponlog ligger når til Mindanao d). 
Defie öar få och namn af Papaos eller Nya 
Phiiippinerna. 

Ladronts kallades få af upfinnaren MAGEL- 
1 Lan iyco, emedan invånarena budo til at 
(tjea bort alt järn de kotnn o öfver. Guan 
efer Guahän år ibiand de niårkeiigafte. De 
åfrige åro Rota, Arguiguan, den Ijufliga Ti- 
man ( bekant af Lord ANSONS refa), Saipan, 
Anatahan Sarigan, med många flere,afhvil- 
kj fomlige oro eldfprutande. Af Spaniorer- 
ne kallas de Marianlke, Dvottn. Maria AN- 
: NA tii åra, fom s6So törft fånde präfter til 
. dem, 

Flere (må öar finnes i fam ma ftråckning 
anda ti! Tapan. Straxt öfver Mani ila ligga 
de (må Babyanes, och lång re v.p-BaJebi - bnne, 
fom uprinnaren DaMHEr" namugaf 1687 > af 
:en der brnkelig dryck. Ånnu mer i N och 
linder fjelfva vändkretfen år Pormoja , (om 
etter fin långd i N ochS delas i tu af en berg- 

ftiåcka 


i 



A 

■* 


.Vt 

t 


* 

v * 



c ) Plni tr n. 3/7. j naives i Hift. Gen. de? 

d) Leitres des MijJiQ - 1 X ij, XXXIX, 


64 Om (hw. 

ftråcka, och i ftorlek ofvertråffar Sicilien. Tä 
från Formofa til Japan år en ftråcka med ö- 
ar, (om kallas LieuKieu , hvilka til åfventyrs 
menas af KJEMPHER under namn af Diqueio. 
De åro nyligen underfökte af Fadren gaubil 
e). Den förfta år vid pafs hålften af Sardi- 
nien, 

Japan heter hos inbyggarena Nipon el- 
ler Niton: Chineferne kalla det nu Si ipon 
o .h fordom Gepuan-que, (d. å. den upgäen- 
de fölens rike) af h vilket (enare Portugiferne 
gjorde Japan och Fran(o(erne Japon f). Det 
år vid pafs lika ftort med Ångland ojh Skot- 
land tilhopa; nptåckies forft af våJerdnfne 
Portug.fer 1542 g), och år aldeles (kildt från 
fart: land genom fundet Sangaar b), hvarorn 

re- 


e) Se hans bref af d . , 
5 Nov. iyj2 til Fadren 
Berrhier, anfårdtaf Bu- 
ache uti defs Confidera - 1 
tians Georg, cf Pbyf. 
1733. H:r Buache har 
ock 17 jj , enligt bekom- 
na band fkrif ter , bärbf 
ver gifvit en cbarta. De 
finnas af ven på hans nya 
Mappemonde. 

f) Cbarlevoixs Hifl. 
de japan jåmnford med 
Ht fl . möderne des Cbi- 
Tiois , Japonnois ÖV. 

S) Recueil des Rtla- 1 


tians de J. B. Taver- 
nier /. 6 

b)Tvd Holland (ka fkepp , 
utfånde at underjbka ku- 
lterna 1643, omtala det » 
Tavernier a. fl, f 393. 
Rdand fåreflåder det å f* 
ven få. Voy. au Nord 9 
Tom. III, dock balla Ja- 
paner ne detta fttnd få* 
jå jmalt , at flora far - 
tyg ej kunna gå igenom . 
Pbil. tr. abr. Vol. llf. 
f. 6 20 ; Relat. des Voy. 
par Thevenot Tom. //; 
Prafid. Fr. Carons be* 


Om Öar. 6 * 

redafi K.KMPHER inhåmtade enhällig beråttef- 
fe af ir.vånarne i). Hit höra och oarna Sak* 
kokf (Kiufiu eller Cikoko och Bongo) och Si- 
koki , iom ligga vid fodra ändan af Nifon, 
den förra vid pafs lika och den fenare min- 
dre än Sardinien. 

Uti Kannfcbatka - bafvet ligger ön Siga • 
hon, halfparten få flor fom Irland. 

Defle åro de mårkeligafte Afiadfka öar, 
hvilka merendels båfl åro utflakade af £r aN- 
VILLE k). Flere förekomma uti nåfta Capi- 
tel, hvataft ock på en gång öfverfes, hvad 
fom finnes uti Stora haivef imellan Afien och 
Amcrjci,. 

20. America har ringa antal öar når intil 
våflxa fidan. En rad fmå ligga utmed norra 
delen af California. Perl- åarna ligga uti Pa- 
nama - viken. Juan Fernandez och defs gran- 
ne Fuera åro af många res-belkrifningar be- 
kante, De, tillika med S. dmbrofia ock S, 
Felix uptåcktes _af JUAN FERNANDEZ 1574 , 
under dels refa ifrån Peru til Chili /). Mo- 
cka , Inchin , S. Barbara , Ca vipan a , med fl. å- 
ro he! Imå , och fkårgården S, Croix beflåc 
af mer ån go dylike. Ibland de fenare år 
ön Duc de Fork , fom af uphnnaren SARMI- 

E ENTO 

råttel/e om japan finnes j 2) Defeript . de Japan, 
tillika med De L’ Iflesj k) Carte de l* Jfie> $&• 
(käljfvr bvilka han trodt \ condepartie, publée 17 js. 
Japan hån ga ihop nad i) 'De Brofles a, /?, 
jafla landet , i Foj. au 7 m /. A sw. 

Nord, Tm, IIP 1 


56 Om Öar. 

ENTÖ 1 5*79 kallades Trinité in'). De flörfcs 
pä hela vållra fidati åro Chihe och Guds Mö - 
ders - å , de binna dock icke at råknas bland 
medelmåttiga. 

Elds Ludet blef fä kallat af MAGELI.aN, 
emedan ,der nattetid fågs eld , tii åtVcntyrs 
den der varande Vuican, hyilken feriermera 
af FREZIÉR med fl, blifvit anmårkt. Han vis* 
fte ej, at det var en o, hvilket SCHOUTEN och 
le MAIRE forfi funno 1C16. Den ligger vid 
Magellans fand, fom af alla bekanta år det 
frorfta , nemligen omtrent 60 mil långt, Stram 
derna på bagge fidor be flå af branta klip- 
por, hvars alla uddar åga motfvaraade vin- 
klar på andra fidan. Voro hela Eb-landet en 
fli m man hängande ö flfulle den vara inemot 
iå flor 1 cm Irland, men drn år vårkeligen 
delt i flera. Ytterfla udden kallades Horn, un- 
der nyiigen nåmnda SCHOUTENS fårbi feglin g. 
Kågra flela klippor fingo då namn af B ar ne- 
vek t och oflra flranden af Le maires fund , 
beflående af hoga, lodråtta, fpruckna och fnö- 
beråckca berg, kallades Staters • land n). Man 
visfle ej, at iiflnåmda land var en o, förr 5 n 
1643, då bro vveks våderdrifven feglade för- 
bi 


?n) Sarmiento var aj rus . 

Vice - Konungen i Peru n ) Diarium vel De- 
%itfkickad , at hindra dm fcnftio itineris faBi ti 
bekante Ridd. Drake: u • | Guil. Corn. Sch o u ta* 
tom de nätnde öar och \ nio, Hornano,anms ;6:j, 
fkärgdrden funt han på 1616 o 1 j 6i~] & c. AmjK 


denna refa Jundet IJbdo- 


tfiPytfiQ. 


öm öar. 


6 ? 


hi det på öflra fidan. Magellanlka nejder» 
ar annars ej få hafkelig, lom inan (ig i all- 
månhot inbillar. Der finne3 mångd af Sjo- 
Lejon (Phocas Ieonina:) Sjo-kor (I*. vitulinte) , 
Valar, Sjöfogel, filk, muflor af hela alnens 
långd, perlor och perlemo nog, ehuru ej a£ 
båita fiag. Krusbårtbuikar, SiTleri, Korfvel, 
m. ru. åro der inhemfke, åfven trifvas vål Eu- 
ropei{ke vaxter, fom der fås: en flägs pep- 
par har hämtats der, fom åfven i Europa fun- 
nits fmakelig: deras Guanaker tCaprce) bår» 
ull , fom i finhet tåflar med (ilke. Goda ham- 
nar, ftrida ftrömmar och ikog tråffas mång- 
ftådes o). 

Malouinerne eller Faulklands åarne torde 
forft vara uptåckte af AMERICUS, under defs 
$:je refa , då han 1 502 följde norra ftranden, 
dock ovifs, om der var faif eller kdngfl itic 
land. »J94 befökre rich. Hawkins nordo- - 
ftra kuflen,fant den mycket bebagelig, tor- 
fiedd med ikog och vatten , nattetid fågos 
der många eldar: nan kallade det Maiden- 
land, til hugkomft af Drotn. ELISABETHS ce- 
libat , men irrar (ig 3 • 4 gr. i bredden. 
Jseauchesne GOUIN, kommande 1700 från 
Stora hafvet, ankrade rid offra fidan, och men- 
te fig vara vid Sebaldes: han fåg en enda 
flor å, fumpig, tik på vatten och fogel, 
men utan fkog, famt blef forft vid affeglin- 
gcn varfe 2 fma. Malouinerne ligga imellan 
Sebaldes och Beauchesnes-ö, kunds fåledes 

E 2 ej 


c) Narborough , Preziei:- 


6g Öm öaf. 

ej gås förbi ofedde och måfte nodvåndigt fat-* 
la i ögonen för den, (om ankrar öfter om 
SebaluÄ», fåledes ftammer altöfverens påMa- 
louinerne. Ifrån 5 . Malo hafva fiere fkepp 
befökt defla öar, i början af nu löpande ioo- 
tal, hvadan d» ock blifvit kallade Malouiner: 
ikeppet S. Louis hämtade vatten på SO fi- 
dan, och kallades hamnen efter fartyget;po- 
rec från S. Malo namngaf kullen Aflomption 
1703* Franfoferne anlade på öflra fidan ec 
nybygge 1764, lom 1767 lämnades åt Spani- 
en: 1706 beläfle fig en hop Ångelsmån i W, 
fedan Comm. byron året förut underfökt ham- 
nen F.gmont, af Franfoferne Porte de laCroi- 
fade kallad , och åro nu för tiden ägare af 
dellé 3 öar, fom ligga med fodra ändan vid 
paft \ gr. mer i N, ån norra ftranden af Ma- 
gellans fond, och med våftra fidan 6r gr. 
mer i O ån Jungfru-udden, det öflrake af 
famma rtrand, famt utgöra ihop omtrent r 
gr. i bredd och 4 i långd. Rår finnes flor 
mångd Sjö-Lejon, 2 til 3 gånger ftörre, ån 
Ångelfké vagns-håflar, af hvilka god lamp- 
olja' kan fås: annars mtet 4 fotat djur, utom 
råf ver , men lådan ymnighet fjöfogel, at til 
2000 ågg kunna iämlas om dagen under vårp- 
tiden. Hvad lom bringat HAWKIN och fie- 
re, at tro dem vara fkogbevuxne, år en hög 
Såf, fbm torkar vid roten, men förbiifver 
npputi grön, annars finnes åfven någon fkog 
på bergen. På‘ freziers charta kallas de Ifles 
Nouvelles, på andie Ifles de S. Louis, rog- 

GIWIN 




Om öar. 69 

GE win kallade dem Belgia auftralis',, o f.v.p). 

Emot lödra åndan af Bf afil ien ligger ån 
Chatbarina , hvarofver H:r desno 1763 i Pa- 
ris uegifvit en charta , och Fem and Noronba, 
utom 1 " defs måft åt O framlkjucande kuft. 
Siftnåmde ö år full af berg och ganfka torr, 
emedan der kunna gå forbi j til 4 år, utan 
at rågna. Den lilla Cayenna , på kulten af 
Guiana, beloktes 1672 af richer, fom hår 
genom anmärkning på fitt pendel-ur, gaf an- 
ledning at utfpana jordens råtta fkapnad. 

Antilkr kallade Spaniorerne öarne mitt 
framfor America, emedan de tråffade dem, 
innan fafta landet uptåcktes, De delas uti 
flora och fmå, fam t de fenare, fom ock kal- 
las Caraiber, uti Soto vento och Barlo van- 
to. Soto vento nåmna Spaniorerne dem da 
låmna åt S , då de feg 1 a från Europa til Mexi- 
co. Hit höra Trinitados, Margareta, Buen- 
ayre, Curocao och Oruba. Til Barlo ven- 
to råknas Barbade, S. Chriilophorus, New<s» 
Montlerrat, Antigoa, Barboude, Barthelemi , 
S, Martin, Anguille, Virgengorda, S. Croix, 
S, Thomas, Saba, S. Eufiachius, La Grena- 
de, Marie-Gaiande , Guadeloupe, och Marti- 
nique. Af de fiora Antiller år Cuba något 
vidftråcktare ån Irland , men full af berg. S. 
Domingo år vid pafs af lamma ftorlek,Iora 

E 3 Ir- 


p) Se De Bougain- 
vi lies Re fa (bvilken of- 
verlämnade franfka Ny - 
hggct til SpmiQrwn?)} 


j/imtDom Pernettys/#/?. 
dun Voyage aux Jfles 
Malouines , fait an r^$ 
& 176 -£, 


<jo öm öar, 

Irland, och Jamaica fom Sardinien. S. Louis 
eller Ko Ön och Por tor i co år o mindre. 

Lukaifke öarne åro Bahanaa, Providemia, 
Lucaionek, Guanahani , med mångfaldige fle- 
re, alle fmå. 

Bermudee uptacktcs af en Spanik Cap. j.beh- 
wudbs 1 ypy. De åro månge, fmå och kallas åf- 
Veu Sormntrs öar, 

JJle Roy a k , Terre neuve , S. Jean och An' 
ticofti ligga omkring och nedom Laurentii 
flods utlopp. jOH, Ca BOT upfänt och namngaf 
Terre neuve 1497, ochFranfoferne började re- 
dan 1504, at få igaltockfilk dårutafirorepåfand- 
br.nken q). Låget af dels iodrafle ånda Cap Ray 
är genom oblérvätioner beftåmt. Den år unge- 
färligen likflor med Irland odi har fkarpa fl ram 
der. Ifle Royalc år mindre,och fkiljes från lan- 
det genom fundetFronfac, lom år 2 mil bredt. 

En flor hop af detle öar åro ej annat ån 
bergtoppar. Ifrån Trinitados til Barboude 
■ ftryka de i N och S, åfven fom på Terre* 
neuve och Esquimaux kuflen, men ifrån Bar- 
bade til Cuba lopa de i O och W", nåftan 
fom p§ fodra fidan af Ifle Royale. 

Hvad Americanlks åarnas läge för öf- 
rigt beträffar, få kan, utom hvad tilförne år 
anfordt , jåmnféras TH. JEFFERYS belkrifning 
om en del af America rj, TRE- 

q ) Bellin, Rem , fur j North, and South Ante- 
JaCarte de l Amer.Sep.f \rica &c. iUufirated hy 
30 JamnfJRhil. Tr.iyS-j, maps and plans. London 
r ) The natural and'-, iy(>oA foLochDefc. of tbe 
civil Hiftory ef the ! Spant f b J/l, etc . Jåmf.H. 
Frmk, Drnimus in [ G, des F oyt.LlX oebLX* 




Om föga kånda länder» 

TREDJE CAPITLET. 

Om föga kända länder. 

21. Hittils åro de fafta och kringflutna 
lånder ofverfedda , om hvilka man åger nå- 
gorlunda kunfkap» åtminftone hvad deras om* 
krers betråfFar, nu ikola de nnmnns, hvilka 
til låge och lynne åro ganfka Jitet kånda. Myc- 
ket år redan anfört, fom hår egentéligen bor- 
de finna rum, men för lamm an hangets fkuIJ, 
har fådant f vårligen kunnat undvikas. I det 
föregående har man ock merendels antagit 
de beromdafte chartor fåfbm fåfera , ehuru åt- 
fldlligt varit at påminna, men de hufvudfa* 
keligaffe tvifvebmål, fom vid dem kunna 
y pas, åro med flit fparde ti! detta capitek 
Hvad éarne uti Stora hafvct imelian Afien 
och America vidkommer, få åro de flcfte ej 
roer ån en eiler annan gång befokte, famc 
nåftnn alla endaft efter flcepps- rakning utfta- 
kade, hora fåiedes med fkål hit- 

22. Början må ike uti is-hafvet, af hvil- 
ket Htidfons och Baffins vikar här torde få 
anfes fom nagon del, i grund deraf, at de 
med is åro bcfvårade flörre delen af året, 
ja offra flranden af Davis fund ( James- ö) 
be fl ån digt tilfrufen, åfven fom offra fidan af 
Grönland. 

Det år ånnu ofåkert, om bfr a delen af 
Labrador hånger vid fafta landet eller ej, 
famt om den år en eller flera car. davis up- 
tåckte 1686 en ingång vid 55 g:rs bredd, 
och defs flut år hittils obekant. En opning 
år jåmyål på W kuften vid 60 gr;s bredd, 

£ 4 famc 


5 a Om föga 

fam t en vid sR-f- på den öftra: deffe hafva 
doek ingen gemenfkap, ty man vet, at en 
berg-rygg i N och S fl; ryker fram i mellan 
dem. Likaledes år o visit, om Erozens opning 
Sammanbinder Hudlons och Baffins vikar: 
om Cumberlands ingång eller andra fund fkil- 
ja den efter honom nåmda 6, hvars kuller å- 
ro til llorre delen obekante , åfven fom på 
James - b. 

Uti Baffins- vik åro Tb. Smiths , Ålder- 
mans Jonas och Lancafters ingångar ej ti Irå c- 
keligen underfökce: de 2 lenare uptåcktes och 
fingo namn af r. BYLOT 1616. Åtlkiliige uti 
Hudfons, hvilke tilforne blifvit nämnde, å- 
ro likaledes ännu okände. 

Spit sbergen uptåcktes 1595 af llollån då- 
re, och fick namn af de många fmå fjsitflga 
berg, iom der finnas. Ar åtminltone delt i 
3 öar, af hvilka den anlénligafte år dubbelt 
ilorre ån Sicilien. Däromkring år en flor 
hop helt fmå öar, up täckte på åtlkiliige tider, 
fåfom Hopps * on 1613, Edges ön 1616 af 
Cap. t. EDGE, Wycbes-ön 1617, o. 1 . v. Nå- 
gra grader öftsr om dera uptåckte Cap. gil- 
ies 1707 en lång ftrand vid 80 gr:s bredd, 
om hvilken man ingen vidare kunfkap åger. 
Valfilk-fångare åro . ne anda, fom belöka den- 
na nejd,hvilka man ock har at tacka för de 
underråttelfer derom blifvit kunnige. Ing, 
EELLIN har hårofver gifvit en utförlig char- 
ta, efter hollåndlka anledningar, ehuru ej 
ånnu alla grunderna dertil blifvit kungjorde j). 

Når- 

■ O Se en t harta til Hift. Gen, des T*m, 


kända länder. 73 

NSrmare polen kånner man inga länder. 
En Ång. Cap. monson foregifves dock haf- 
va varic vid 88 gr:s bredd, och der funnit 
haf, fritt från is: Cap. GOULDEN , lom gjort 
öfver 30 refor til Grönland, berättade for 
Kon. carl II i Ångland, at 2 holländlkc far- 
tyg, lom 1650 varit på ValfUkfångft och kom- 
mit i hans följe, hade vid Grönland Ikiltlig 
ifrån honom, feglat åt N, men efter 14 da- 
gar återkommit, då de lagt fig hafva varit än- 
da til 89 gr-.s bredd, och der funnit et rent 
haf, likt Bilcaya-vik. De hade framvift 4, 
i det måfla öfverensflåmmande dagböcker t): 
ja, om den underråttelfe wood bekommit af 
en JOSEPH MOXONS år pålitelig , få hafver et 
Hollåndlkt fartyg varit mitt under fjelfva po- 
len, och der funnit fådan vårrna, fom i Am- 
fferdam lommartiden t). Geographer på 1500- 
talet utmärka i fjelfva polen en hög fvart 
klippa, famt deromkring vatten 3 -4 gr., om- 
gifvit med land , hvilket deltes 1 4^ fly c ken 
af åfven få många flrömmar,fom ifrån bafvet 
rufade ouphörligen in och upflukades kring 
polen. N. zeralia låttes på et af flyckeoa och 
läges bebodd af dvärgar: det malt åt O be- 
lägna öfver America angifves för fundafl. AI- 

E S la 


LVUU i Voy. au Nord 
Tom , 11 ftär Fr. Mar- 
tens, frän Hamburgs re- 
Ja til Spits-bergen i(-ji, 
7 M, »v. hithörande. 


t) Voy. au Nord 11 : 
2 io, 211 ; Hi(l. Gen. des * 
Voy. Tom , LVII. f. 
45 *' 


74 Om foga 

la 4 tilfamman fingo namn af Terra polaris 
ocb voro fkilde från Grönland a). 

Innan vi låmne ishafvet båra de oar ef- 
tertökas, fom föregifvas ligga utmed Siberi- 
ens norra ftrand. Herrar de V isle och 
BUACHE (utta öfver Kolymas mynning en d y 
vid 73 gr:s bredd , famt öfver Tfchuktfchi nos 
(t Jiort land , fom 1724 fkall Vara uptåckt. SS* 
dant viil bettyrkas med Ikrifteliga underråttel- 
fer från Petersburg, fom ockfå fkola omtala, 
at en Forfte KOPAI blifvit fånge på ån. Dels- 
utom åberopas en Cofiak - Öfverfte SCHESTA- 
jcows chjrta. Hvad kopai vidkommer, ia 
har han aldrig varit fången, ej eller bodt 
på någon ö, ehuru en ganflea liten ligger rått 
intil hans hernvift. Mon mistaget hårutat 
upkommit? Men SCHESTAKOW fåtter on 2 
dagsrefor från landet. Hans chartor åro dock 
af ringa vårde. Han kunde hvarken låfa el- 
ler fkrifva, utan måfle anlita andra, at efter 
fin beråttelfe antekna orternas belägenhet. 
Ånteligen åro inga oar fedde af ANDREI gq- 
RELCI och TUNOPHEI BULDAKOW, fom 1650 
bletvo åt denna tratt vftderdrifne: ingen få* 
kerhet derom bekommen af de underfokningar 
Jakutzlka Cancelliet anftålte 1700 : intet fpår 
funnit til denna, eller andra dylika, faftån åt- 
fkillige blifvit utfånde, at bårom inbringa vifs- 
het, låfom från Jakutz merkurei wagin 1711 
#), WASILEI staDUCHIN från Kolyma 1712, 


») Se ibland andra R. \ta af ar 

Mercators vsrlds -ckar\ x) Det fåregafs v dl 


^kånde la 11 der. 75 

och AT.EXIil MARKOW från Jana 1714, Sam- 
ma fak upbraktes 1723, då en AMASS0W bkf 
fkickad åe denna nejd. Han berättade -Ag å* 
ret efter funnit en ö,i--nellan Alafeå ochTfchu- 
kotfcbia,en dags rcia från landet, och åfven 
få vid omkring y ). Denna o fade han va- 
ra fult af klippor, at den kunde (es frän lan- 
det, och at ifrån henne marktes ånnu 2 län- 
gre i N , men huruledes en lådan kunnat und* 
gå .alla förut nåmda underlökningar, år (vårt 
at förklara, och tyckes uptåckten* tiis vidare 
Stminflone vara ofåker. 

23. Siberien teknas mycket olika på char- 
tor. ORT ELI t Jårer vara ibland de alfta ; der 
fattas 10 Ifraels fiågter under 83 gr. bredd 
vid Oby, kmt Plinii cap Tabin under fam- 
ma latitud, men det lom förtjenar upmärk- 
famhet år , at de angränlande Americanlka 
nejder utlåttas långt ri krigare, ån på de he- 
tte yngre. Allacbartor före fift förlidna 40- 
tal göra Afiens flråckning åt 0 anfenligt min- 
dre, ån den lédermeca antagits, ehuru en del 
af de gamla blifvic med mycken omtanka 
förfärdigade. N. WITSEN följde med en Hol- 
låndfk befkickning til Ryfsbnd åren 1 666 och 
1667, famt fparde h varken omtanka, möda 

eller 


i början , at denna ut- j vinna tilgift , men be - 
fkicknmg funnit en 6 och j drdgeriet var dt röjt, Se 


et land. Wagin blef af 


Jit följe ibjaijlagen ocb 
banentånnernn trodde ge 
nom ett dicktad uptåckt 


Miiller a. (I. J- 3 #. 

y) Rejan fkedåe på I- 
fen med dertil inråtta* 
de hundar. 


76 Om föga 

eller koftnad, at vinna kunlkap om de åt O 
cch N belägna länder, han låtter dock på 
fm chana 1692 det ytterlTa af dem under 1 67:te 
meridian. Chartan öfver Rylka våldet, fä- 
danr fom det v r ar vid PETER I:s dod a), lamt 
JOH. PHIL. V. STKAHLENBERGS, fom ånnu årkåu- r 
nes at vara ibland de båtre,flåmma derroed nå* 
ra åt verens <?).Råd$Seerererarén (f edermeraRåds 
Herren) iurilöw utgaf ifrån 1726 til i734almån 
och Special chartor, enligt infånde landt-måt- 
ningar: på titeln flår, at Ryfka våldet begrep 
130 gr. i långd, når man då lägger dertil 
40 gr., hvarunder han lätter Dago och Oe- 
fel eller våflra grånfen , få fås den öflra un- 
der i7o:de midäags-kretfen. Chartan fom un- 
der BEERINGS namn ntkommit , öfver de län- 
der han ifrån Tobollk til Kamtfchatka öfver- 
farit, år den förfla, lom gifver Afien få an- 
fenlig långd, utflråckande den ända til 205;te 
meridian, och Hr. muller har federmera til* 
lagt ånnu 3 gr. Når hårvid tillika åfvervå- 
gas, at Altronomer i Stam och China påflå 
eniigt oblervationer, at Afiens öflrafte kant 
bör lättas vid 180, hÖgft 185 gr, i långd, 
fä måfle man hafva grundeliga fkål til lå an- 
lenlig förändring. Det år fant , at flere folk- 
flag i fenare åren blifvit uptåckta , men på de 
äldre chartor linnes ånda til Kolyma utmärkt, 


») Denna är fäkert 
förfärdigad af Svetlfka 
fågna Officerare, 


a) J-amf. hans Nordi. 
und ofllich. theil von 
Europa und Afien, 



kånda länder, 77 

och på tSBRAND - IDES fjdfva ICamtfchatka b), 
dit redan legtades från Ishafvet f6re tiiecflec 
af fiftforflutna xoo-tai. 8EERING refle e; el- 
ler rätt fram 1 O ocb W, utan til Jakuzk, och 
derifrån St S til Ocbotik, snftålte inga aflro- 
nomifka obfervationer , ocb den uträkning 
han ledan gjorde til fjös förkaftas af Ryffar- 
ne fjelfve c). Af honom ikola dock 172# 


b) Se hans Ref a til 
Peking , dit han från 
Ryfslami f ändes A 93. 

c ) Kejf Peter I får~ 

ornade korrt får fin dhd 
rjzjj st Vitus Beering 
( tu borden Danfk och 
god fjöman) JhtUe med 
Lieutenanierne Mårten 
Sp an aen berg ( af ven 

Danfk)och Alexei Tfchi* 
rikow af (ändas , at lå- 
ta bygga fartyg ocb med 
dem underfhkn efter hans 
egenbåndiga inftruBion , 
om Afitn hängde tilfam- 
nnns med America, m.m. 
De af refte ock firaxt ef- 
ter på olika vågar får at 
mötas i Ocbozk, der far- 
tygen byggdes. Spsngen- 
berg utgick med det e- 
na 1323 d. 30 Jun. och 
Beering med Tfchiri- 


kow från floden Kamt - 
fchatka d. 10 Jul. 17 sg. 
Det feglades åt N ut- 
med landet til 63 gr. 2 i 
mint bredd , och fom ku- 
flen nu började afvtkå 
åt W, anfågs frågan får 
a [gjord famt vandes om. 
Deamnälte figej långt 
efter at göra en ny reja, 
Beering blef Comtnend, 
Capitai ne och hans Lien - 
tenanter Capitaincr : Lo- 
uis De 1 ' Ifie de la Cro- 
yere fick befallning , at 
dem til undevråttelje får* 
får dig a en c har t a b} ver 
hvad man vifte om Kamt - 
fchatka , Jefo , Gamas - 
land t Carea, m. m. ocb 
anmålte fig fjelf st gö- 
ra följe : likaledes blef vo 
Prof. J. G.Gmelin [få- 
fom Natur -kännare) ocb 


Il'y 


K 


. 




kl; 


V 


78 Örti foga 

och 1725 två formörkeifer på månan , farhE 
fedan sf DE l/iSLE och tilvande Ryflar st- 
fkilJige på Jnpiters månar vata obferverade 
på Kamtfchatka och i dels granfkap* d) t tom 
til åfventyrs åro grund til de ändringar, forri 
Beekings charca vifår; hvaef dem angår, fom 
Hr. MULLER på fin gjordr , få beropar vål 
han fig på nya aftrcnomilka observationer * 
famt uptåckningör med Ryfka fartyg 1754 
och 1758, men för öfrigt aro hvarken namn 
eller orcfiåndigheter upgitne e ), i följe af 

alt 


Prof. G F. Muller (få-\ 
fom Hifioricus } dertil 
fhrornade. Sålifkapet 'up- 
brot 1733 i Febr., Bee> 
ring och Academici jo* 
ro til Cafan^ocb ja jib- 
ledes til Toholfk , bvar 
ifrån de refte på olika 
vågar , at åter motas i 
fjakuzk l^3<f. Folj, år 
fick Gmeiin /o/, at an~ 
tråda \återreja , Muller 
friades cck, at fara til 
Kamtfchatka , men (kul- 
le dock ref t omkring^ at 
famla Hiftorica. lmed* 
lertid var redan fiuden 
ten Steplvan Krafcheni- 
niko w fkickad ttl Kamt- 
(cbatka , at fiålln for de 
efterkommande i ord - 


ning , dit ock Adj, G. 
W. Steiler j efter fin be- 
går an fick refa , ehuru 
han egente ligen 173% fkic * 
kades Gmeiin til hjelp . 
Gno eli n och M u i er kom* 
mo til Petersburg 17^3, 
Steiler dog på ditrefan 
174$. Dä denna flora 
utfåndning gjordes får- 
ordnades åfven om fe* 
glingar vid ishafvet , 
bvarom kan fes (f. i$i 
huru de h frige fj&refor • 
ne lyckades ber åttas i fi* 
/■ 2 S- 

d) Se Hr De 1 ’ Ifles 
(1 brödrens ) heråttclfe af 
17 p3, i Hift. Gen. des 
Foy. Tem. LFll : 472,. 

e) S, Krafcheninikow 




kånda lånderf 79 

ält detta famlar man ånnu i något mörker och 
ovifshec, om råtta fammanhangec f), få myc- 
ket mer , fom Japans låge ej eller vål pallar 
med de nyafte Ryfka chartor g )„ 

Hårtil kommer, at paflet Anian lågges 
på ålfta chartor imellan 180 och 190 gr. i 

Långd. 


fager väl, at enligt objer ~ I norra delen af Afien gär 
stationer ligger öcbotskni | i 0 ocb Americas norra 
1 12 gr. 33 min. åfter om del i IV. Han bar räk- 


Petersburg, fwitBoiJcho- 
retfkoi 14. gr. 6 min. än 


mer dt Ö, men nämner \ter,famt {lamar Jlutell 


ej. eller , bvemflxm gjordt 
deffe objervationer. Hem 
kom lyckeligen hem ifrän 
Kamtfcbatka , blef Bot an. 
Prof. 17 jo , men bant 
knappafl pä Ryfka utgij- 
va befkrifning om denna 
bal få, innan bart dog. Ar- 
betet är fedan bfverjatt 
på ängelfka , ocb utkom 
dfven i Lyon rflj voll. 
2 i i 2, under titel: Hi- 
floire de Kamtfchatka, 
des ifles Kurillki et des 
contrées voifines. Han 
bar tillika nytjat Stellers 
band/krijter. 

j) Hr. Sam« Engel 
bar använt mycken mö- 
da , at utreda huru långt 


nat ocb famrnartlagt al « 
la bekanta omfländigbc - 


gen der vid , at det yt • 
terjla af Kamtfcbatka 
ej går längre ät 0 , ätt 
aldrubögfl til v^y.te mid- 
dags -kr et fen , pdftår for 
öfrigt , at Ryffarne efter 
politifke ajfickter gjordt 
en tilokning åtminflone 
a f 2 5 S r 'y famt foljak - 
teligen med flit dhtja ocb 
bortblattda de nya uptäck - 
ter. Sc hans Mem, Geogr , 
& critiques , fom utkom- 
mo 176$ ocb med t il- 
läggningar 1772 pä ty- 
fka i Mit nu, undertitel 
df Geogr. undCrit.Nacb- 
ricbten. Jämf. ock fl. s 9, 

g) §• 2 S> 


Ho Om föga 

Längd. Det finnes redan teknat på en Itali- 
en fk~ af år 15 66 och har federmerafådt årta- 
ra åifkilliga flyttningar: dudley latte det 1647 
under eaoide meridian, TEXEifiA 1649 under 
den 20o:de, saNSON (fadren) 1.65 i under den 
o. f v. ti!s det omftder aldeies for- 
fvan. F.n vilfarelfe orfakar fieré, ech iå har 
det g?idt hår. S 3 fnart man förgätit de ål- 
fta underråttelfer om Arnericas vältra kufter, 
( hvilka i början af Por tegi fa rc och i lynnerhet 
Spaniorer flitigt befoktesp förlorades åfven ali 
grund til Anian, fom derföre långe utftru- 
kits och förfl: 1 fenare åren återfunnits juft 
fådant , lom det hos de äldre belktifves. På 
gamla cbartot kallds det El ftreto de A nian 
eller Sti etto di Anian, hvilket dock ingalun- 
da bevilår defs uptåckt af Italienare, Ibm al- 
drig feglat ät defla trafter, utan ailenaft, at 
någon Italienflc Geograph, ibland de förfta 
haft tilgfmg på Spanlka beråtteifer, hvarefter 
hans benämning af andre bibehollits, ehuru 
alt öfrigt utlattes på ladn eller annat fpråk. 

24. At Auen och America åro åtfkilde 
behofver man ej nu bevifa genom Europei- 
fka harpuner, fom funnits t ryggen på Val- 
fifkar uti Tartarilka hafvec b). ^ Säkrare prof 
Iro redan anförda; men om denna Ikiinad 
år flor, eller endafl: et fund, och fåledes det 
råtta A nian, har långe hoilits för oafgjort. 

Enligt invånarenas, och fkrifteliga der- 
med öfverensftåramande beråtteifer, fom fin- 
nas 


i) Foy au. Nord, T. IL J . 21*. 7 . IF, f. 52* 


kända lander. St 

nas uti Siberifka archiver , år i bfler från- 
TfcbutkJcbi nos en 6 , dit man om vintern kan 
komma på ifen , och om fommaren på en 
dag med Baidarer /'), hvars åboer ibland fo- 
ra krig med Tfchukcfchi. F.n dags-refa lån- 
gre åt O fkall finnas et fl ort fkogrikt land, 
SCHESTAKOW bleffkickad, at underfoka des- 
fa lånder , men det år ej mer bekant om 
hans framgång, ån at en i följet varande Geo* 
deiitk gwosdew 1730 varit på land, imellan 
6 5 och 66 gr:s bredd. De nyligen fundna 
Aleyuts-öarna ligga i denna nejd. Alt det- 
ta beftyrkes vidare deraf, at ef er några da* 

; gars t) drifves is emot Kamtfchatka , och de 
andra årstider Americanfka tråd. Kamtfchat- 
ka boerne omtala ock et ftort land , fom i- 
1 bland fkall fynas ifrån Beerings- öar. 

På ryfk befallning utgingo Capitainerne 
BEERINGoch TSCHIRIKOW 1741 från A vatlcha, 
at göra nya uptåckter. Den förre hade Ad- 
juncfen STELLER om bord, och den fenare 
i Prof. DE L’ ISLE l>E LA CROYERE. Skeppen blef- 
ivo vid 50 gr:s bredd fkiide ifiån hvarandra, 
under ftorm och dimma. BEERis?G fick den 
118 Jul. land i lickte , efter fkeppsråkningen 
från 58 til 60 ges bredd, och under den 132:3 
meridian , med höga och fnöbetåckta berg. 
Eli& udde namdes i anledning af dagen, fom 
den fågs uppå: STELLER bofanicerade hår 6 
timmar. Sedermera fåg han åtfkiiliga ftrander 

F och 


i ) Så kallas fartyg verdragne med Sjobundf - 
[gjorde af fijlben och öf- 1 budar. 


82 Om föga 

och öar , Tamt namngaf Hermobems udde ä 
Schumagins åar, Dolmats - berg , Jobanms berg , 
Macards ■ St ep b ans * Theodors och Abrahams åar 
ro. na. T va, federmera Bedragare hnr kalla- 
de, togos för Kuriier, och våide florre delen 
af detta fkeppets olyckor: det blef omfider 
af ftorm upkaftat pä en okänd o,hvilken fe- 
dan fick namn efter Capitaitie, fom der fat- 
te lifvet til. På en af Schumagins öar fågos 
folk, likt det, fom bor på Grönland, och 
vid Dävis lund. De vide ock culy meter, 
forn uti N. America åro vanliga freds-teken /). 
I med lertid hade TSCHIRIKOW d. 15 Jul. fun- 
nit land 7 til 8 gr. mer j O ån Beerings * 
famt 4 til 5 gr. mer i S, Han flockade en 
båt dit, men den kom ej filbaka, Efter åt- 
fkilliga olyckor hant han omfider i O dt, til 
hamn, men DE V ISLE dog på dåcket, når 
han fkulle foras i land m). En med beering 
varande Ryflt Officerare årkånner likväl, at 
under fådane fto^mar, kaftningar, dimma, m. 
m. fkepps-r åkningen ej en g§ng ti! latituder, 
ocb ån mindre til longituder, kan på minda 
fått vara pålitelig n), hvilket ock bår få myc- 


l ) En käpp eller pipa , 
hvarpä åfyerft tiro fafl- 
knutnc vingar eller f ja- 
drar , ej olik Metcurii 

M- 

m) Muller, Bufp.fche 
Gefchicht. tredje bandet. 
Enligt De f Ifles -be- 


rdttelfe /kall hans bror , 
innan afrejan frän A~ 
vatjcha i beftåmt de/s lon - 
gitud til något vfver r t 6 
gr, och latituden til pj 
gr. t min. Hift. Gen, des 
Poy. LFll, ggfi . 

n) Lettre d\m officier 


kSfida lånder. 83 


■ ket frter bör mårkas, fom denna fegling al- 
ldeles år ftridande emot goda chartor. 

For 6j år fedan trycktes i Angland et 
:bref, (om förcgifves vara funnit på nå- 
;got upbragr Spanfkt fartyg o). Defs innehåll 
år en berattelfe från Amiral B A KTH E LEM I DE 
EoNTE, omen fin refa. Spanlka håfvet, un* 
derråttadt om de Ångellfcas tilbud , at finna 
[genomfart i NW til Stora hafver, lamt at 
ffképp 1639 utgåd t från Eofton i la mm a å* 
rende, befalte regeringen i Peru, at löka 
[hindra framgången håraf, Derpå utgick A- 
mi ra len med 4 fkepp från CaHao 1640 5 och 
[ikall åfven haft 2 jeluiter om bord. Vice- 
: Amir. diego de PENNALOSS A ftannade vid 
iCalifornia, at undcrlöka, om de!> var kring- 
fluten. Vid 53 gr:s hredd och 235 gr;s långd 
träffades många fmå oar, h vilka fingo namn 
af 'S. Lazari fkårgåfd, och derifrån kom han 
jn uti en flod R, los Reyes kallad, fom från 
:NO flöt utur lilla fjön Bella, vid bvilken en 
fl ad Conoflet låg. Sjön hade et litet fall mitt- 
på, til defs hafsfloden var halffligen. Hår 

F 2 låm- 


\de la marin? Ru-fljenne a 
| Ttfl Seigneur de i a Cmtr , 
tryckt i Berlin qyy 
0 Uti en vecko- fkrift 
pm allehanda mår kv ar- 
tigheter , manad. Mpr. 
och Maj i~jo8. Sedan 
dr det flera gånger 
tryckt, AUa uphigor 


flamma hf ver ens uti hl/f * 
vudfnken , ehuru Jmå 0* 
likheter finnas hår och 
dar i det åjriga. Den 
jlregifve? varit fånd 
från Li fabon til Fe ti ver, 
och fkrifven på Fortu * 
giflfka. Hr. De T Ille ut* 
g af den få frwjyfka, 


84 Om föga 

lämnades ikeppen d. i Jul. och man hjälpte 
fig med båtar utför ftrömmcn Parmentier , 
lon hade 8 fall, alla tilfamman 32 fot i högd, 
faint kom på det fåtcec til en fior /;< 5 , fem 
kallades efter Amiralen. Urur aenna legla- 
des genom en å in uti en ann2n fjo , lom 
nå odes efter en af Capitainerne Rnnqwtio. 
Climaret hade h-ttils varit ljofligt, men bör- 
ja e hår blifva håtdt och likt Norra Ameri- 
ca. Vid Ronquillo var en ftad, der Amira- 
len fick veta genom tolken PARMENTIER, at 
et fkepp (lom fedan befars vara från Bofton), 
låg i nejden, h vilket ock ilraxt beföktes. Ca- 
pinine fåges hetat sijapeiy och e; haft ftörre 
bei åtning, ån 10 matrofer. Skeppets redare 
seimor gibb ;ms, fl<all varit Major General af 
Matecbuléts , et af de lTörfta nybyggen i Nya 
Ångland. Amiralen gjorde ingen olägenhet, 
utan fkånkte dem åtfkiliigt af varde, famt 
omlider bekom deras charcor och dagböcker, 
hvarpå åcerreldn anträddes , och DE FONTE 
anlände til Conoflet d, 16 Aug. 

I). 22. Jun. hade Amiralen fkickat Cap. 
PEDRO BFRNHARDO, at underlöka en flod kal- 
lad Raro t föm kom från N. Han gick den 
upföre och kom i en vid fjo» lom fick namn 
af Felajco. Uti denna var en Itor halfo Co - 
vibnjjet-, bebodd af ganlka belkedeligt folk p). 
Hår lämnade Capitaine Ikeppec och med bå- 
tar for utför en efter honom kallad ftröm , 

fom 


p )D’ Acoffa talar om 
en b ocb landfkap^ Coni- 


bas kalladt , mrromMexi - 
co ocb Florida . 


kånda lander. 

fom hade 3 fall på några och trettio mil. 
Denna utlopp i Tartarilka hafvet. Från Co» 
nibaflét gick han fedan upföre en ftor f jo i 
1 SW anda til 79 gr:s bredd. F.n i land fkic- 
kad matros berättade fig hatva fedt det öf- 
verfta af BaflRns vik , och befunnit, at deri- 
ftån ingen utgång vore til A tian tillta hafvet 
genom Dav:s fund, m m. D. 29 Aug. var 
Capitaine tilbaka och upgången et ftyeke u- 
ti Rio los Reyes. 

Sådant år innehållet af DE FONTES beråt- 
telfe,fom Hutas med en gar.lka tvungen följd, 
at ingen genomfart finnes i N VV til Stcra hafvet. 

Trovärdigheten af alt detta har med fkål 
varit mycket cvifvelsmål underkaftad. Man 
måfte tilftå, at Amiral de FONTE bor råknas 
bland de aidra lyckligalte Flagg- mån. At på 
halfannao månad fjelf, och genom utfkicka- 
de, utan iingaHe vidrighet af climat, vä- 
derlek, vattufail , kringboende lårlkilte folk- 
flag,m. m. genomfara få många och okända 
farvatten, lamt omlider tråfta hvad fom lokes, 
det år en ganlka belynnerlig och otrolig fram- 
gång. Några påtageliga fel har man budit til 
dels at förklara , dels at råtta. Aflkrifters på- 
litelighet år bekant : at originalet ej kunnat i- 
genfinnas uti Spanlka archiver vil man af po- 
litilka grunder uttyda: det holles få mycket 
mindre troligt, at Ångelsmånnerne updick- 
tat detta papper, lom det, enligt H:r ulloas 
och fleres intygan , ej Ikall vara obekant i 
America : Ridd, wagers har ocklå låtit under- 
föka i Bcfton, och funnit, at den tiden vår» 

F 3 ke- 


86 Oro föga 

keligen varit en SHAPELY i denna ffad, o. f v 4 
q,. Men de fonte ar Pot tugifilkt och ej Spanfkt 
namn , lat dofk antingen det vara åndrat i- 
från DE FUENTE, eller honom varit från Por- 
tugall, fom då (lod under Spanien, la åter- 
ffå många andra Ivårigheter. Hvadan har 
PARMENTIER franfyfkt namn? Huru kunde haa 
enlä n tolka få många fårfkilta folkflags (p;åk? 
Hvarföre har man brukat en Ångelsman at 
ft yrn ? Hvarföre råknas tiden efter cahl I:s re- 
cerings-år i Ångland? Hrar har pennalo$Sa 
blifvit af? Fn Spanfk Premier Minifters fyfter- 
fon kan icke förgås, utan at något der om år 
bekant i Spanien: Huru hafva medföljande 
Jehiker kunnat förtiga en lå betydelig uptåckt? 
Det år befvnnerligt, at til en fådan fegling bru- 
kats Amiral från Port ugail , lamt under ho- 
nom 


q) Arthur Dobbs , ar ork det , at Cap. J.an- 
Accouni oj the cauntri • ca II er, jom 1600 fkicka- 
es adjoining to Hudforis des' at Joka genomfarten 
bay , Lond. 1344 /.’ 130. \pä b fira ku (len af nor- 
Dobbs tror , ... Bofton-lra America , under bom- 
fka fkeppet kr.iit ige ■ • refan (kr ej' til Ängland 
mmnågonhp . ;gilVua-\ocb I ätter den ju fl vid 
le cove vid 62 j grads gamma bredd. Hill. C/e- 
bredd , emedan en V*;! 1 ner.des.Foy. 7 om.LVlL 
fon , under lifta refan \f 4 j 3. Hvart Boftonfka 
1346 och 1343 , funnit \jkeppet ledan tagit va- 
den gä i SIV och om fi i gen dr aldeles obekant t 


der få den bredd , at ej 
land kunde Jes mer dn 
pä ena Jida •• Märke ligt 


det tros vara plundrat 
der det låg j. men f fr kla' 
ringen år nog tvungen. 


kända länder. 87 

rnom folk af flere tungomål, och at den icke 
defs mindre förbhfvit obekant. 

Efter den charcn, fom H:r DE L’ ISLE hår- 
öfver förfärdigat , utfaller floden Bernhardo 
i hafvet öftcr om den af Ryflarna uptåckta 
I Hermogenis udde , och he'a Bering<--land , 
i rilhopa med ‘ det TSCHIRIKOW fåg, utgör en 
I ftor o. Ronquillo åter ligger ej långt från Wa- 
! gers onring uti Hudfons vik. r). 

Nian åger berattelfe om en annan fegling 
| på famma kufl, några grader längre i S , ån 
den omtalta, med hvilken denna äfven der- 
uti kommer ötverens , at defs trovärdighet 
mifstånkes. 

Sedan drake och CaNDISH tilfogat N 
Spanien få mycken fkada fkall regeringen bör- 
jat efterfpana genomfarten i NW, for at be- 
fåfla den , och derigenom betaga Ångelsmån- 
nerna en få lått väg in uti Stora hafvet. JUAN 
DE FUCA blef til den ändan utfkickad från 
Peru med 3 fkepp, men genom befåtningens 
oenighet mifilyckades hans vårf denna gån- 
gen, 1^92 blef han å nyo fånd med et litet 
rartyg, och följde kuflen åt, norr om Cali- 
fornia, til 47 gr:s bredd. Stranden vände flg 
der åt NO, och lämnade millan 47 och 48 
gr. en vid åpning. Uti denna gick han in och 
råkade en ftor fjö , uti hvilken få långt fegla- 
des, at han trodde flg vara kommen in uti 
nord - fjön. Således hoppades han genomfar- 

F 4 ten 


r) No uv. cartes des I de Fonte, parM:r 
decouvertes de l’Amiral\ de i’ llle 


88 Om foga 

ten vara funnen, och kom famma år til Me- 
xico med denna tidning r)* PURCHAS utgaf 
berattedé hårom 1624. Vore denna och ny- 
ligen nåmda fegling fanne, omöjligen hade 
DE FONTE kunnat vara okunnig om den för- 
ra och få plötiligen 2 gånger gå forbi både 
den af FUCA, och en fenare funnen öpning 
ån längre i S, om b vilken nu fkall talas. 3 
ikepp utgingo från Acapulco 1603, följdes 
St til 39 gr;s bredd , men der vande et af 
dem tilbaka. Följande 3r hunno de 2 öfriga 
til 42 gr., och namtfgåfvo Vita udden af fi- 
na fhö betlckta berg. Hår vande det andra 
om, men det tredje, under MÅRTEN D’ AGUI- 
LAiiS befäl, fortfor ännu en grad, h varå fl ftran- 


j)Fuca fkaU varit f åd d c hel Lock, i //pr. 
Grek . af engelsmän ta - Med denna, kom han of- 
gen til fånge, och fedan' verens ut gå i Drotn, K- 
(tnan vet c) huru ) kom- lif abets tjånft , men åt 
men til Peru: har ine- 
mot 30 år tjäntjomftyr- 
m an , då han for fa gån ■ 
gen utjåndes. Ftd fin fe- 
nare hemkomfl hlef haji 


jhlliga omfiändigbeter 
hindrade det i 6 år , och 
mediertid dog Fuca i e- 
lande. Man hur ingen an- 
nat: kunfkap om alt det- 


ej helånt efter väntan ,\ta ån efter M. Locks le- 
ve fl e der for e til Spanien, rättelfe , fbm finnes bland 
men hade j amma ode der. andra fagor uti den jam- 
Då hegaf han fig i hem - ling Ång. Thcologen Sam. 
lighet på vägen til fitt , Pur c bas ( annars Prole- 
fädernesland , »v en raka - ' rrmis anglieus kallad ) 
de under refau i Fenedig ' utgifvit i 4 tnmer, un- 
en éngelfk fjotnau , Ml- ' der titel af PUgr images* 


kända Iånder. 85 

i den 1603 d. 19 Jan. befans flråoka fig i NO, 

• famt en fior flod, imellan fkognka nrander, 
utlöpa. Strömmens häftighet , elakt våder och 
kold hindrade honom ac gå upföre och full-' 
följa fin upfinning. t). 

Innan deiTa obekanta trailer af America 
öfvergifvas, bor et få kallat Faller haf ej läm- 
nas o bemålr. OCILE,. DE L’ ISLE foreifalte fig, 
i fiuter af filt- förflutna hundrade -tal, en fior 
f/å eller hafs -vik imellan 40 och 50 gr:s 
bredd, fom blef kallad Vå fler- haf, i anlcen- 
ae til fin belägenhet emot Canada: det går 
på hans Obarta af 1695 tilsgijde meridian åt O, 
meningen Mifiuri utfåttes: på 17 17 års charta 
gick dels öllra anda endall tilajs gr. Qvivi* 
ras Jåge norr om Mexico, famt åtlkilliga be- 
råtteller, i fynnerhet al de vilda, om et ftort 
haf 1 granfkapet af förflnåmde ort, voro de 
grunder hvaruppå han fotade fin mening. Hans 
bror JOSEPH NIC. DE L’ ISLE och defs måg 
Hr. buache halva ledermera fökt beflyrka 
denna tanka med nya fkål , i fynnerhet af 
FUCAS åfvannåmda fegling, Den förre tilläg- 
ger detta haf två utlopp, nemligen både ge- 
nom Fucas och Aguilars åpningar, fatte det 
1750 imellan 40 och 43 gr. i bredd, famt 245 
och 270 i långd, gjorde Mifiuri endafl; iggr. 
lång, utlämnade aldeles Vackra floden, lade 
de Fantes uptåckter norr om W-hafvet, famt 
emot alla beråt tel fér, Q vi vira öfter om Te- 
F $ guaio, 


Joh. deTorque-j na^BokV.cap. 
B2ada$ Manar quia india - 1 da> Voy, LFll; ^31, 


90 Om foga 

guaio, vilade ingen gemenltap imellan W- 
harvet och Michinipi eller Allinipoels. På 1753 
års charta lägger han det imellan 43 och 52 
\ gr. i bredd, famt 145 och 270 i långd, Mis- 
iuri utdrages til Q vi vira bergen, eller nåftan 
til hafvet , Michinipi blir hår DE FONTES Ijo, 
fi gr. norr om Lac de Criflinaux , Teguajo 
iåttes föder om Qvivira : Rylfames uptåck- 
ter llå på ingendera af hans chartor. Herr 
euaCHE teknade det 1752 imellan 44 och 55 gr. 
i bredd, lamt 290 och 261 i långd, gor deis- 
utom forbindelle med Michinipi imellan 55 
och 58 gr. latitud «). 

Det år en afgjord fak, at Spaniorerne, fe- 
dan Mexico blifvit årofradt, varit enlamt 
i llånd, at underfoka Americas våftra kuller 
åt N, man vet oek, at de hårutinnan icke 
fparat hvarken moda eller omkoltnad. På de- 
ras beråcteller hafva detfåre de ållta chartor 
blifvit tecknade, Hmt vikar, uddar, m. m. 
namngifne, och om de icke i alt kunna vara 
fullkomlige, (å år det åtminllone olkåligt, at 
forkafta mer, ån fom låkra oblervationer gifva 
anledning til. På 1500-talets chartor finnes A- 
merica åt N utllråckas vid pals til 75 gr., famt 
Ikildes aldeles från Grånland : detta var nu 
den fida, lom Spaniorerne minll kunde kanna. 
Imellan 2oo:de och 24o:de merid., famt 7o:de 
och 75*.te parallelen Iåttes Bergi regio, fom 
angifves flåt , bebodd allenalt af vilda hallar 

och 


u ) Confidevations geo- 1 decouvertts Z/c, rj J3 i 
gr. & p/jyf Jur les nouv. 1 #:o, 


kånda lånder, 91 

, och far: flraxt nedom Pol • cirkeln utfåttes 
ji Anian regnum, h varifrån utlöpa i hafvet 2 flo- 
1 der Grandes Cprrienfes och Rio de los Fflre- 
fchos : Riket Qvivira lågges litet mer i O, dock 
: pä våftra kulten, under 4o:de gr, i bredd, 
1 famt landet Tolm ( förmodeligen det fam- 

I ma, for» fedan fådt heta Teguaio eller Ta- 
huglank), an mer i O och inat landet. 

Fad ren jos. D’ ACOSTAS befkrifning om 
världen ar ibland de ålfla och påliteligafle, 
kan predikade ibland Vildarne i 17 år och 
jihade låiedes tilfålle och tid , at_ blifva noga 
lur.derråttad a-): hans chartor åro yål utan 
fgrader, men viia dock ungefärliga afftänd och 
pelågenheter. Om Anian låger han, at det 
Igår intil pol -cirkeln, har brift på all ting, 
(kil jer med et fund från Afien vid 60 gr. n. 
bredd : kuflerna af Qvivira befökas ej af fkepp, 
iandet har godt bete, men år annars ofruckt* 
famt fom Anian, FR. VASQUE£ CORNERO (COR- 
KEDO eller CORONAT) utlånd af Vice -Konun- 
gen 1 Mexico 1540, uptåckte det af den anled- 
ning, at hans loldater, då intet fpor af guld 
fants i Cevola, läto i Tigueza inbilla f»g, at 
Konung TATARAXUS i Qvivira hade flora ri- 
kedomar, de hunno ock omfider dit genom 
en lång, befvårlig och fandig våg, på hvil- 
ken under många mil ofta ej fants en flen , 


x ) Originalet til den- 
a rara bok torde varit 
ntingen biide Spanfka 


tyfka éjverjdtningen af 
160 j , hopdragen af 2 jär- 
fkilte vår k. Se Hr. En- 


Latin, eller ock den ge ls Mem. Geogr, 


$2 Om foga 

tråd eller gråsflrS, men funno til ftn harm 
hela TATARAX! Ikatr beftå af en kopparkedja, 
löm al honom bars på halfen. Hanberåttar oek 
at Anian, Qvivira, m. m. blefvo af ant. D* 
espejo å nyo uptåckte 1583» de foafve föl- 
jakteligen förut varit kånde. 

Vi ikola nu jåmnföra alt detta med de 
underråtteller, (om hittils århollits iftfn fafta 
landet, för at fe, huru vida de anförcn feg- 
lingar ochW-hafvet kunna beftå. Af de Vil- 
das rele beråttelfer år en fynnerligen mårW. 
vårdig efter MONCACHT-APE l iå" kallad för 
fin outtröttelighet). Han började gå ät W 
utmed Mirtiiri, något ofvanföre der floden 
kröker (ig i SO til förening med MifTifTipi, 
d. å. under 2B2 roeridian och imellan 41 och 
42 gr. i bredd. Canferne, fom bo. hår, rådde 
honom, at fölia Miffuri 1 månad (30 dagar), 
h vilket och Ikedde, han råkade då jagare, 
lom underrättade honom, at ånnu göra 9 ftnå 
dagsrefor utmed denna flod, fom går imel- 
lan VV och N, famt ledan 7 dagsrefor i N, 15 
fkuile han finna Vackra floden, hvilken lö- 
per ifrån O åt W. Om nu allenaft råknas i O 
och W 3^ mil på hvardera af de 30 y ), famt 

3 pä 

En American laflad med 
200 marker g dr vanligen 
3 mil om dagen , men 
Moncacht- Ape har en - 
da fl 1 00,0c b ofta ej of- 
ver 60 marker,] u mt gick 
fortare , ån andre , har 


y) Charlevoix talar 
•m Vildar vid qjk gr. 
lat. Aioux kallade, hvil- 
ka gå 8 mil om dagen. 
De Romcrfke Soldater 
gingo 3“ på j timmar , 
lallade med 6 0 marker. 


kända länder. 53 

3 pä hvardera af de 9' dagar, 15 g6r det til- 
fammans*i32 mil, Iv.nlka vid denna latitud 
fvara emot 16^ gr. Denna väg räknas annars 
af de Vilda almänneligen til 210 mil f eller 
265 gr.), hvilket ån ytcerligaie vilar dagsre* 
forne vara tagne til for ringa värde. Vid an- 
komften til Vackra floden leglade han med 
Lutrerne utföre den lamma, fom är flor och 
häftig, på 18 dagar til et annat folkflag. Låt 
vara, at endaft.8 mil hunnits om dagen, lå 
gör det 144, hvilka vid 44 gr. lat. fvara om- 
trent emot 20 gr. Sedan kom han efter hand 
til åtlkillige folkflag, uppehollande figej län- 
gre ån 1 dag hos hvardera. Han utlåtter ej 
huru långe denna fegling varat, men man 
kan åtminftone antaga den til 20 gr. Det fi- 
fta folkflaget bodde endaft 1 dagsrefa från 
hafvet: hår började han vandra i NVV land- 
vågen, parallelt med hafckuften, och råddes 
omfider ftanna, emedan kuften, ännu långe 
ftråckte lig i NW, fedan i W och ånteligen 
rått i N. All hans våg i O och VV gör fåle-* 
des i det minfta f6 \ gr., hvilke dragne ifrån 
282 gifva 225 7 gr. i long., til hvilken mon- 
CACHT-APE hunnit, utan at blifva något W- 
baf varfe.^ LEPAGE DU PRaTZ, fom anförer 
denna refa,gor en annan räkning efter den 
vildas egit öfverflag, fom förer honom ån 
långre i VV. Han var borta i f år, hans våg 
härunder, bringad i dagsrefor til lands anta- 
ges 3 6 månader, eller då f för återrelan af- 

kor- 


Jäledes fä hr t om dagen lagt 4 - / mil til rygga. 


$4 Om f5ga 

kortas, 540 dagar, pä h Vilka efter 3-I- mil otn 
dagen, han gick 1890, afdrages ån f får kro- 
kar , få återitår 945 mil eller u8 gr. Vills 
man ock fätta hans våg åt NW, blir ändock 
éfrigt mer ån 70 gr. råte i O och VV &). Den 

an- 


%) Denna Moncacht 
Ape var af folk/laget 
Fa%u, fom bo of er om 
Miffijjtpi eller S. Ludvics 
flod, under några ocb tret- 
tio gr. n. bredd , vid en 
ä, fom de v uti infaller ocb 
kallas Fam. Han hade 
miflat både buflru ocb 


med fädan redighet , ocb 
med fådane omfländigbe - 
terferqttat fina vandrin - 
gar , at de icke med fkäl 
kunna mifstänkasfå myc - 
ket mindre , fom bunt 
öflra refa traffar in med 
bvad man der känner . 
Han baåe ock af Rne 


barn , var jåledes lediga ' landsman for mittrbtte- 
at åtlyda fin nyfikenhet , ligket fådt namn , bvil- 
och hos andra folkjlag \ ket betyder en, fom ei vä- 
Jbka underrättelfe , i fyn-\jer någon mhda eller be - 
nerhet om fint landsmans fjvär. Det år märkvär- 
och i almänhet de Rh- Jdigt, at de folkjlag i bi- 
das bär kem f. Det var j America, fnmfjelfve kal- 
en tänkande och i fitt la lig Röda , alla pdfla 
Jlag värkeligen flor man: fig h/rf va kommit ifrån 


han gjorde fbrfl åt Ooch 
ända til b af vet en färå , 
befåg Nia gar a vattufall, 
tit. m. men vände Jedan 
om til de lina, for at åt 
IV foka den knnfkap han 
bittils fårgäfves ef ter - 
firäfvat. Han har får 
Hr. Le Page du Pratz 


et l md, belågit imellan 
N {kallt) ocb IV { Solned- 
gången). En gammal 
gubbe hos det ytterfta 
folk/lag han befåkte åt 
IV , hade äfven berättat } 
at , då han var helt ung , 
hade en gammal man 
fagt får honom , at han 


kända länder, 9; 

fin förd a beråtf elfen har for öfrigt all likhet af 
i fanning och åi kännes åfven af Hr. DUMONT, 
! fom varit 22 år i detta land, ehuru han i myc- 
I ket annat går anmärkningar öfver I.K paGE, 
F.n refa gjord ingg af Franfka Officera- 
: ren Baron de La HO NT an* , bekräftar i buf- 
’ vudfaken den förra a). Han for öfver fjön 
I Michigan, få et (lycke til lands och kom om- 
I fider med floden Uifkonfink in på Miffrfippi, 
ifamt efter 8 da gots ytterligare fegling til Lån- 
! ga floden (K. longue), under 45 gr. lat., fom 
I löper från W til O: refan upfore denna va- 
rade til d. Dec., men tifåterfartén behöf- 
1 des endaft 35 dagar. Han förfärdigade fedan 
; öfver Canada en charta, fom dedicerades til 
I Konungen i Danmark, och u t fät ter der efter 
eenafantnårkningar Långa floden, famt efter 
Viilarnes ucfagor en annan , löpande från O 
åt W, ej långt från den förras urfprång, Bäg- 
ge uprinna ifrån famma bergsrygg , fom ime!- 
lan dem ftryker fram i N ochS, vid pafs un- 
der 257 meridian, då dagsreforne flcattas til 
det minfta, fom kan begäras. Långa floden 
ut fattes af de L’ isle på chartan öfver Cana- 


fedt åetta flora land, in- 
nan b af vet bortfrätt ået. 
Detta alt fyttes utmär- 
ka åeras håvkomfl från 
dfien , och at N. verlåen 
å t:r med fordom hängt til- 
j amman. Se Dift. de la 
Lmijiane par Mr. le Pa- 


ge du Pratz, hvilken 3 
voU. i 12 tit kom i Parts 
q^g. Dr. le Page bar 
vant i Louifiana frän 
qig til q34) och kunde 
Jjelf tala med Dildarne , 
a ) Di/l. Gen. des V oy. 
Tom. LDL m - 


$6 Om föga 

da, men ej på chartao öfver Mifliflpi, dock 
nåmpes til uteflinandec ingen orfak, tyckes 
annars vara den famma, (om Fad ren henne. 
PIN (ätter 6-7 gr, (öder om Antoni! vatten- 
fall, (amt kallas af DEL’ isle,ocIi dvanvillE 
R, ca;hc eller af andra R. de S, Pierre. DE LA 
HO NT an anförer vidare, at nårmafte foikflag, 
på andra (idan om bergen, kallas Mofeemle- 
ker, de 1 k na de Spa niorer , hade (kagg och 
brukte kläder , de bo vid länga floden, lom 
drager iig något åt S och utfaller i en i jo 
vid och 15 mil bred falt fjö, om.rent gomil 
från bergers, hvaromkring boTahugUukeme 
i öfvec 100 vackra (fader, uppbyggde af ilen 
med platta tak, de kurva (kågg , légla i far- 
tyg af 230 fors långd, våfva, göm hackor af 
koppar odi idka många andra konfler, bru- 
ka höga fpi t ii ga möflor, (löflor, kjäder, m,m, 
Denna Tahugiaukernes fjö anfer Hr, buachb 
för iaTa W-hafvet, men det paflar ej med 
om dåndigheteme: den ligger åtminflone 10 
gr. mer i W; år ej fa flor, at FUCa kunnat 
fegla der i 20 dagar, utan at fe någon (lad_i 
långre i W därifrån bo folkflag, (om föra i- 
bland krig med Tahuglaukerne, o. (. v. För 
öfrigt år få (lort antal af både vidlyftiga och 
fmå fjöar i America, at alla beråttellér om 
flora vatten åt W omöjligen kunna lampas 
til hafver, eller någon defs vik b), Hvad ån- 
teligen de la HONTANS beråttelfer angår, få 


b) Villar ne i Louifiu- 
na kulla Sjöar får Stora 


vatten, och hafvet jvr 
Stora vatnet. 


kända länder. 97 

libora de icke utan bevis förkaftas, emedan 
en de! federmera blifvit bekräftad , (aforo hans 
livåg til Miflifipi , hvilken förut var okänd , 
ioch det öfriga ftåmmer ofverens med flere 
af andre upgifna omfiåndigheter. Det kan 
iman åtminfione med fog på (tå , at fucas och 
(DE FONTES refor på ISngt når icke hafva den 
Sannolikhet, (om MOKCACHT- APES och dB 
iLA HONTaNS c). Den filta bade cck fiere Fran- 

G fofec 


c ) HrJDe Guignes be- 
fattar i Mem. de /’ Ac. des 
\liifcriptions t. XXF 1 I 1 , 
at Cbinefifka handlingar 
omtala refor dr 45g i- 
frän China til Fujang , 
Com efter hans tankar var 
ndgon kull aj America , 
ej långt frän Calijornia. 
De ut feglade ifrdn Leao- 
tungs-vik til ff apan 12000 
(i , derifrändtN tilFen- 
whin ( fom han menar va- 
rit fefo) 7000, fedan ät 
O til Taban ( Kamtfcbai- 
ka) jooo , jämt omfider 
til Fufang 20000. Pä 0- 
fika tider befinnes t gr, 
bajva [varat emot 1 sto , , 
272 , 5?<p ocb 40 j li. Må- 
tes vågen imellan de an - 
gifna fi äUen,Jä finnes den 
vtycket [kiljaktig ifrän 


' dfvannämda tal Til äf- 
ventyrs hafva dejje band * 
lande anlåndt pä någon 
Americanfk å, men hvar* 
ä/l, kan ej lätt eti gen ut- 
l åttas . Man tror väl [por 
finnas i America efter 
Cbinefifka nybyggen , men 
Jom Cbineferne nu får ti- 
den äro ganfka dålige 
jjåmän , fd hafva de i 
denna bändelje pä 1200 är 
anjenligen förändrats . 
Annars omtalas i Ame- 
rica fiere bbffade , dock 
bittils föga kända folk- 
flag , med (k ägg Baron 
De la Hontan fager, at 
i almänhet äro invänar- 
ne mer be/efvade , ju län- 
gre ät JV : han förmä- 
ler ock om Tabug/auker - 
nt % bvad förut anfört år. 


98 Öm föga 

fofer i folje, fom ånnu lefde då lians beråf* 
telle utgafs, utan at af dem något deremot 
blifvit invant. 

Vi hat va tilförne fedt, at California en 
tid varit hoilen för ö. Denna oreda upkom 
af en cbarta * föm Holländare foregifvas haf- 
va funnit 1620 på et Spanfkt fkepp* och år 
irringen federmcra rattad , fornåmligaft i an- 
ledning af Jefuiten eus. fr. kinos refor 1701* 
imedlertid har denna rubbning medfört fle* 
re andra, floder hafva utmärkts helt annor- 
lunda ån förut * Udden Mendocino flyttats i- 
från deil i90-2oo{de meridian til den 2jo;de, 
och blifvit lagd vid paflet Anian, fom på an- 
dra fidan en tid fick landet Jefo * o. f. V. d). 

Når 


Moncacht - Ape berättar 
om folkflag , fom ärligen 
kommo tit våflra kullen, 
uthugga et gult färg träd , 
de voro bvite , bade kor - 


nåders rcfai IVSW kom- 
mer til en flor Jjå , hvar- 
äft de fedt folk med fkägg 
och moffor , / om bo i hut, 
Jämla guld pä ftr anden , 


ta bar , klädde i fint lent | brttka filfverkänl, m m. 
tyg , hvar ken af ull eller j men han bar ej kunnat 


bark ( /iden ) , brukade 
ftoflor och turbanter,fvnt 
nytjade fkjut-gevär . Je- 
remie , hvilken vid bör- 
jan af rjoo -talet varit 
Gouverneur beta 20 aren 
i Caitada vid Vhtdfons- 


fända någon dit , emedan 
de iméllanboendé folkflag 
voro i fejd emot bvar an- 
dra ( V yy. au Nord, VI), 
Fran. l.opez deGoma- 
t ra berättar om guld -och 
jilfver- beflagné fartyg , 


vik , fårfäkrar Vild ar ne'' fom kommit iil Quivira, 
deruti flamma of verens , ' 0. f v, 
at man efter flere må- J d) $. 2j, 


kånda lånder* $$ 

Når ISledes^de fåkrafte tmdefråttelfer foH 
jas: når rum Jåtnnas för fårfkilta folkflag , 
ftrömmar och fjoar: når vildarnes beråttelfer 
och refor vederbörligen granfkas, m. m. fä 
fynes Americas våftra kuli ^ ifrån •yo til 60 
;gr, bredd,gå ftår utmed i8o:de meridian, lamt 
Utgöra ena fidan af (undet Anian, fom nåp* 
ligen år öfver ij-16 mil bredt; fedan ftråc- 
ka fig omfrent 20 gr. åt O , derpå vånda fig 
i SO til 22o:de meridian, åter åt O io gr t , 
famt ånteligen draga fig ra er och mer åt S 
til CaJifornia eller 2fo;de middags-kretfen e], 
Californias ftråckning bör ock mer våndas åe 
YVj an på nyafe chartor, der den 11 pr åttas åt N. 

25. Under Afien finnas åtfkilliga til fitt 
fatta låge nog ofåkra länder, afhvilkavi nu 
i korrthet (kola ofverfe de furnåmfta, 

jeso blef til namnet bekant korrt efter 
japans uptåckning, Kejf. RUBOSAMA joriti- 
MO berättas hafva intagit Jefo år H8i, och 
fatt Pri n fen på Matsmaj til Hö fd inge deröf- 
ver. En tid efter uprefte fig invånarns , men 
blefvo åter underkufvade t fX Troligen har 
då en deras ftad blifvit bsfåftad och kallad 
efter Kejf Refidencet, hvaraf en förvirring 
upkommle,ey en del kunna ej Jefo, utan un- 
der namn af Matsmaj , och andre hallä defi 
för en ftad på någon ö af fam ma namn. Por- 
tugiferne fingo aldrig lof, at der handla, men 
Ång. Cap, SARIS århölt 1613 dertil frihet, dock 

G 2 be» 


e) Se Hr. Engelsl f\ Charlevoix, Hifl, 
tbarta, \de $ apon « 


ioo Om föga 

betjente han fig ej deraf. Fader JEREM. DE 
ANGEL1S fåndes dit 1620: efter hans beråt- 
telle år dec med vatten omgifvit i O, S och 
W. På våflra fidan år endafl et fund, (å (malt, 
at man vål kan fe folket på landet Tefloi , 
fom ligser mitt öfver, men lå ftrömt, at gan- 
fka tjocka ror båckas ned och åter refa fig 
med den flyrka,at båtar deraf (kulle ftjelpas, 
hvadan ock ingen vågar fara åfver. Invå- 
narne kailade det Ainomoxori och visfle’ej, 
om det åfven i N år kringflutit , men han 
tror det , emedan regeringen år fri och en- 
da^ under husfåderne. Vågarne (kola vara 
bögfl befvåriige, hvadan 90 dagar behofvas, 
at gå til hifvet i O, och 60 at komma til 
fundet i W. Enligt KJEMPHERS beråttelle tek« 
nas på Japinlka chartor en 6 Jefo, och der- 
ofver et land af famma namn, dubbelt Aör- 
re, ån China: han tror dock åfven det le- 
nare vara kringflutit §•). CHARLEVOfX talar om 
Japanlke fartvg, (om åtfkillige gånger blifvit 
dit kaftade, (amt funnit fiden der vara i bruk, 
landet ftråcka fig långt i N, m. m. Chine* 
(erne nåmna ock et Yeqo bredvid Tartariet, 
med en flor fjö, Pe kallad. Beråttelferne om 
de åldre Hollånd(ke Belkickningar innehålla , 
at Jefo hånger ihop med Japan: at imellan 
Zungar och Jefo går in en 10 mils vik: at 
land vågen för höga berg dem imelian ej kan 
nyttjas, m. m. b). 1643 utlåndes från Batavia 

2 far- 


g ) Defct\ ge JaponAlII: 40, 4/. 
b) Foy. au Nord, Tom . | 


kånda lSnder. ioi 

2 fartyg Caftricom ochBrefke, det fenare ur.« 
ider Cap. sch^p, fom h '.Ue öfverbefalet. De 
hade befallning, at underfoka Japan på öftra 
lidan och gå anda til y6 gr:s b t edd, men de 
iblefvo genom florm innom korrt fkilde och 
råkades ej mer. Caftricom uptåckte redan vid 
43 gr. Jelo: i~ gr. långre i N lades til land, 
lom fants ganfka hergigt och med rnaftetråd 
bevuxit : vid 46 gr. fifkades i en flor vik: 
vid 48 gr. 50 min. voro grås bevuxne kul- 
lar: vid 45 gr. jo min. träffades förft af v. 
VRIES e« lund, Staters o kallades det, fom 
låg på vånffer, och det på höger Compagnie- 
land, bagge fulle af ftora berg: vid 45 gr. 
10 m. voro ock Hollåndarne i land. De 
nåmna många orter , beråtta dels efter OERl 
(en Japanare, fom derpå handlat i flera år), 
dels af egen årfarenhet , om landet, at det 
var kringflutit, bergigt, bördigt , mångftådes 
Ikogbevuxit, förledt med rik filfvermalm, 
m. m., och om invånarne, at de liknade Ja- 
paner, med hvifka de ock handlade, at de ej 
brukade jorden, utan lefde af fifk, vildt och 
frukt, at Förften i Matsmaj årligen fjelf för- 
de fkånker til Kejfaren pä Japan, o. f. v. Bre- 
fkes dagbok , ehuru den föga blifvit nytjad, 
år långt mer uplyfande: den utfåtter åtfkilli- 
ga longituder , leglade genom Sangaar och 
fåg land mer än 12 gr. ölter om det ytter- 
fta af japan , men kommer för öfrigt ofver- 
ens med Caflricom, at göra vikar af alla de 
ftållen , der landet nu tyckes varit af fund ge- 
nombrutit, Detta fartyg gick genom fundet 

G 3 San- 


10 * 


Om föga 

Sangaar vid 41 gr. 50 ro. lar, och 164 gr, 
48 m. long. åt O; land f§gs under 43 gr. 4 
m,; vid 44 gr, 4 m. råkades fartyg, hvars be- 
fåtning var klådd, lom Japaner; vid 44 gr. 
12 m, lat, och 167 gr, 31 m, long. var högt 
land; vid 45 gr. 12 m, lat, och 169 gr. 31$ m, 
long. fåg landet ut, fom öar, men befants lam* 
manbängande; vid 46 gr, 15 m, lar, och 173 
gr. 16 m. long, voro höga berg; vid 47 gr, 
8 rn. lat- och 173 gr. 53 m, long, ftsnts land, 
o, 1. v, 

DeiTe och flere i åclkillige mål ftridige 
underråttelfer hafva nödvändigt orfiikat , at 
Jefo blifvic ganfka fkiljaktigt lagt på chartor, 
J. TEXEiiiA , den bekanta Äng. Sjöman R. DU1> 
DEY, m, fl. fkilde det från Japan, men gu, 
DE L’ isle förenade dem fe)> hvilket lenare 
man nu visflr vet vara oricktigt, TvåHollånilce 
chartor, fora utkommo på filtförlidna 30 • tal, 
förenade det med Kamtfcbacka , och efter 
dem hafva flere lå gjordt, men BEERING utgick 
1727 från Ochozk, feglade förbi det ytteefta 
af Kamtfchatka och följde kulten åt N, ånda 
til 67 gr. bredd. Jefo har ock blifvic hoplagt 
med N. America för at göra ena ftranden af 
Anian, men det har ledan almånneligen blif- 
vit forkaflat, Caftricoms dagbok bar i fyn- 
nerhet gitfvit llyrka for den tankan , at detta 


i) Wi tfe n , Noord en 
ooft Tartnrye , cd. 2, f. 
i$g. DeTIfle berättar , 
et Sch asp ingen ting ut- 


rättat , utan blifvit fafl- 
tagen på Japan och förd 
til Jedo. 

k) N oy. au Nord \ U II 4 


kände lunder. 103 

land var fammanhångande och ftort. Ryflar- 
lie hafva federmera lamlat hårom underråt- 
telfer. Kring 1694 Hrandade en Japanare e- 
mot Kamtfchatka, han blef förd til Molcou, 
och under ditrefan hade STKAHLENBERG til- 
fålle, at få tala med honom. Denne berät- 
tade, at Riket Ofaka ( Japan) ej år långt från 
det lodrafte af Kamtfchatka , fnmt afftåndet 
fullt med oar, hvars invånare, Kurilerne, kal- 
lades på Japan Jefo eller Efo. 1710 bief en 
annan Japanare vid namn Sanima dit drifven, 
och fördes 4 år efter til Petersburg, at gif- 
va ytterligare uplysning, 1706 hunno Rys- 
farne fjelfve, at få fe Kurilerne. 17x1 gin- 
go någrc ColTaker Dan. Anziphorow, Ivan 
Kofirewfki , med fl. , fedan de mördat Atlas- 
fow, at til brottets förfoning underkufva des- 
fa öar, men det lyckades endafl: med den 
förfta. 1712 och 17x3 for Jv, Kofirewfki öf- 
ver 14 af dem, och kom anda til Matsmajs 
granne, Kunafchir, Hållandes kolan nåftan rått 
i S. ötvervågas omftåndigheterne vid denna 
refa , och alt vårderas i det högffa , få kan än- 
dock afftändet ej blifva ofver 100 mil imel- 
lan Japan och Kamtfchatka, hvilket dock ej 
år mer ån hålften af det , fom nyafte Ryfka 
chartor gifva: de fatta åfven Ofkois- udden 
15 gr. öfler om Japan, då likvål Koflrewfki 
fåger refan fke i S, hvarmed STRAHLENBERGS 
charta inflåmmer , och hvilket CHARLEVOIX 
föker med obfervationer beflyrka. 

Om nya och fåkrare kunfkaper vunnits, 
få åro de åtminftone icke hittils upgifne. Cap. 

G 4 SPAN- 


104 Om foga 

SPANGENBERG och Lieut. WALTON fåndes vål 
åt denna tracl, men 173 g uträttades ingen ting: 
året derpå bra to de fig ut tidigare genom i- 
fen, dock blefvo de genom ftorm inart åt- 
Ikilde, bägge gingo imellan åtikillige 6ar, 
bägge voro i land pä Japan, och den förre 
afven pä Matsmaj. I Aug. månad återkommo 
bägge til Ochozk, famt aflåmnade genafi fina 
obférvationer och beråtteUer , hvarefter hela 
denna nejd fordeltes uti öar i Ryfka Atlas. 
Senaten anfåg dock vårkeligen den flora aflåg- 
fenhet, fiom spangenbergs charta gifver, i- 
mellan Kamtfchatka och Japan, för opålite- 
lig, han blef derfore genaft {kickad tilbaka, 
och gjorde afven 1741 en ny refa, at utrö- 
na , om han til åfventyrs förra gången tagit 
Corea för Japan, men fartyget tog läck, åf- 
ven fedan det var lagat , och refan blef frukt- 
lös. Sedan vet man ej af nåera nya uplysnin- 
gar i detta ämne. Vid deile öars namn bör 
märkas , at Kofirewlki kallar dem lika , fom 
invånarne, men SPANGENBERG ger alla Ryr 
ika namn, utom de 2 närmafle til Japan. 

D’ anville anfer Jefo , Statcn-och Com- 
pagnie-land, med öarna från Japan til Nade- 
fchda, för et, dock år han af Caftricom be- 
dragen, at förena Blydenberg, Tamari Aniwa, 
udden Aniwa, m. m. med öflra Tartariet, och 
at fatta udden Patientia, lom år den norra- 
fte af Jefo, på fodra ändan af ön Sagalin Ula. 
i' Herrar DE V ISLE och BUXCHE göra nu 
Matsmaj ti! en egen ö, hvarföre icke då Ku- 
nafeir, Urup, Ffgurnoi, Zitfonoi, m. fl.? De 

ne- 


kånda lander. 105 

neka ej ön Nadefcbda , men den kan ej be- 
1 ftå med Cadricoms berattelle. Nar man i et 
1 viker derifrån , få år intet (kal , at icke göra 
I fammaledes i det öfriga. __ 

Japanerne fynas kalla de i N och N O om 
dem belägna oar, och deras inbyggare, Jefo 
: eller Jefo-Gafum, ((om til åfventyrs gitvit 
anledning til den få långe bibehållna irring, 
angående deras (ammanbang),famt alt fart land 
i lamma ko(å Oku-Jefo. Hr. engel bibehol- 
Jer Matsmaj, fåtter deröfver i N en (tor 6, 
under namn af Jelo, gående med norra an« 
dan til 51 f- gr. och hängande ihop med Saga- 
lin-Ula: denna underkufvades til en del af 
KUBO-SAMA. Amur år en anfenlig flod , kan 
(åledes förorfakaet drömt (und: den har för 
ofrigt ofanteliga rör. 

"Staten och Compagnie-land börja nu på 
cbartor förfvinna, eller förvandlas til fmå öar. 
>Monne de ligga imellan 45 och 48 gns lat., 
tmen åro af Ryflåme okande, efter låget år 
våder om den dråcka de följt? G amas -.land 
har man ingen vidare underråtteKe om , ån at 
PortugififkaCosmographen JUAN TEXEIRA1643 
anteknat denna födra drand på et (jö-kort. 
Smed anmärkning, at en Indian JUAN Gama 
iedt den, under en refa från China til N. Spa- 
nien l). thevenot kom öfver denna char- 
:ta i handlkrift , famt låt dicka och utgifva 
den 1664 m). Monne detta och Compagnie- 

G 5 land 


l) Hift. G. des voy. 1 m) Recueil des Foy. 
7 cm. LFII: 483* I Tom. 11 


io6 O ra fogs 

land åro et och famma ? Til åfventyrs har em 
ligt Hr. mullers fannolika giflnmg, underjor- 
difk eld del i härvarande förvirring, Kanlke, 
at fordom Kamtfchatka , Kuiiler, Jefo, Japan, 
ja åfven Corea hångt ihop , men fedan genom 
jordbåfningar , fom i defla nejder ganika of- 
ta förefalla, biifvit fkilde. Då kan man be- 
gripa Hollåndarenas fegling, Chinefernes Pe, 
ni. m. Hvad det land beträffar , fom Pran- 
fka chartor antekna vara fedt af tschirikovv 
1741 1 Sept. , få var det ej annat, ån den 
ffrand bef.ring kallade Jobannisberg. 

bya Guinea år et ffort, ganfka högt, ftog- 
rikt och bördigt land , fom ligger i föder 
från Japan, och börjas ffraxt nedom dagjåm- 
nings-kretfen. saavedra uptåckte det 1528, 
då han under fin återrefa från Moluckcrne 
blef våderdrifven n). Stranden lågs öfver 
100 mil 1542 af gaetan och della torre, 
■och 1616 följde LE MAX RE norra kuffen af 
Nya Britannien , fom har fky- höga berg, men 
vackra fkogbevuxne kufter, och decroed trod- 
des vara fammanhångande til defs daMPIER 
fant det vara en affkild ö, imellan hvilken 


ii) Alvaar de Saave* 
dra utruflades 1 r ^ med 
3 Skepp från en hamn i 
Mexico , at fåka Kry dd - 
éarne {Moluckcrne), Han 
kallade N. Guinea Guld - 
Åarna. Roggewin fant 
på hela i$o mil aj ku > 


| (ien intet ofruktbart flå G 
le; (kall hafva mufkot- 
tråd och allehanda rike-, 
domar. Invånarena tror 
Thevenot genom Lc 
Maire hafva fådt namn 
af Papous: de åroJvHf* 
ta med korrt hår. 


kända länder. ' 107 

och N. Guinea han feglade Sr 1700, famt 
inamngaf den förra 0). 

Papous-bcrne uptåcktes af Holländare 1623, 
Pe ålfla charter, fålom ORTELII af 1570 och 
I I57i>,PI-ANa 1594, K/ERU 1612 , BERTII 1628, 
[med fl. ut/ 5 tta åtlkilliga oar imelian N. Gui- 
i^ nea och Gilolo , enligt Portugifilka beråttel- 
:fer, i fynnerhet GEOR. MENESES 1525. DAM* 
IpIERS och flere nya chartor fammanbinda dem 
nied N. Guinea, til åfver.tyrs genom förhaftat 
Ibruk af LE M AI RES refé-charta. STRUYCK har 
frän Holland l ändt en til DE THURY och MA- 
RALDI , fom vilar dem vara oar, höran* 
de under Konungen pä Tidor: Hr. BUACHE 
tbar lofvat utgifva den p ). Waigeeuw , den 
rnorrafle, gär j gr, norr om Linien, Gilo- 
Idos norra kull lägges vanligen under 2 \ gr. n, 
bredd, men i SCHOUTENS dagbok flår, at den 
iråkades vid 4 gr. och 17 min,: invunarne kal- 
la denna 6 Haiamahera, fom Ikall betyda Ny 
jord. Landet, fom dampier fåg 1699 norr 
om Ceram, tyckes varit ön Mixoal. 

Längre i S äro ätlkillige ftrander tiptäck* 
te imelian 10 och 44 gr. fudl. bredd, lamt 
imelian i2o:de och i72:dra meridian, hvil- 

kas 


0) Hifl. O. des Poy. 
XL11 : 116. Roggewin 
lefkrifver invänarne flo- 
ra med längt Juart bär, 
gulaktiga, finärta , qvic- 
ka , viga , färdiga at han- 
tera pilar och /lungor. 


p) Mem. de l'Ac. de 
Paris q fj. Angelsmän- 
nerne lämnade q68 en 
! poft , fom de ägde pä Pa- 
pous, hvilken gafperlor, 
per lemo, fogello , m. m. 
De Bougainville. 


io8 Om foga 

kas fammanhang, både fins imellan och med 
N. Guinea, varit til deflä fenare år obekant. 
Hvad , (om kallas Carpentaria fams for fl af Cap. 
p. CARPENTER 162g och (kall federmera 
af Holländare ofta vara befi&kt. Diemens-land t 
fom går til 10 gr. (udl. bredd, upxåcktes til- 
lika med Arnbem jgi8 af zeachen, formode- 
ligen född i Arnhem r ) : w. de v itr gaf fitt 
namn åt det land han belbkte 1628, norr om 
Remeflens flod, emot hviJketCap. viane lam- 
ma år i Jan. förlorade fltt (kepp: (Iranden 
Concordia blef 1615 1 Ocf. funnen af Capit. 
THEOD. HERTOGS, född i Endracht, fom för- 
de (keppet Concordia: FRANC, pf.lsaart, (om 
årnade flg tii Carpentaria, flotte med (keppet 
Batavia om natten d. 4 Jun. 1629 på de ef- 
ter FR. HUTHMaN kallade klippor, utan for 
denna kuft s ) , hvilken 1699 af DAMP1ER ån 

no- 


q) Carpenter kom rik 
til Europa 16 28 ocb kun- 
de der före ej 1662 gjordt 
denna uptåckt , fom Pre- 
voft fager i H. G. des 
Voy. XLII: 8 > i juli det 
icke varit en annan med 
famma namn. 

r ) Ant. van Diemen 
var då Compngniets Ge- 
neral 1 Batavia , ocb lå- 
ter upmuntrat til Geo - 
graphifka upidckter , ef 
ter\ban flcre gånger blif- 


vit upnamnd. 

s ) PeKaart for från 
Texeln\ iqag med fiere 
bandelsfkepp , men blef t 
fedan de gådt for bi G. 
II. udden , genom ftorm 
fkild ifrån demfedfkepps - 
brott , ber ga de det md - 
fia på 3 öar , af bvilka 
den ena kallades Bata- 
vias Kyrkogård , befök - 
te ftr anden Concordia för 
at bamta vatten , men 
fant der et flakt nakot 



kända lånder. io? 

nogare år underfokt, fom då namngaf åtlkil- 
liga vikar och uddar, famt några öar,(å(orn 
1 Dufvo-ön , Konung IVilhelm , Snäck hn, Fårjyn, 
Matbins, Storm ån , Lang hn , K ron-bn , Rosma- 
ritt, m. fl. t). Kullen Leumn blef funnen 1622: 
om fkeppets namn, eller någon ledd Lejon* 
ninna, gifvit anledning til benämnandet, år 
ovisfh Den blef ä nyo befokti687af du ques* 
ne och 1697 af Cap. flamnimg, fom når til 
lilla Flickön funnit goda hamnar och filkrika 
llrommar. 1627 fanr p. de nuits den kufi , fom 
äger hans namn: likaledes joh. edels 1619. 
Cap. a. T ASM AN var 1642 pä den malt i [åder 
beläm 


land , bbljt med myr (lac- 
kar , flora fom [må bus , 
och befvärat af oändc - 
lig mängd flugor. Han 
feglade fedan til Bata- 
tia , at fkaffa undfätning , 
imedlertid gjorde en Jer. 
Cometitz genom bot ocb 
mord fig til Capitaine , 
ärnade ofverrumpla Pel- 
iaart , blifva mäftare af 
fartygen ocb fedan bfva 


t) Dampier an! ande 
i68~l i frän Ti mor, imel - 
lan Diemens - land ocb 
Arnbem : iäj/p refte ban 
ti I N. Holland ifrän Ång- 
land , följde väjlra ku • 
(len frän 28: de til is '-de 
para Delen, be] hkandeCon- 
cordia ocb Wits land,gis - 
fade et fund åfver Car- 
pentaria , feglade ät Pa- 
pous ocb fa , imellan N. 


jfjoråf ver i. Denna omån fk-\ Guinea ocb N: Britanni- 
ligbet var /ä mycket grof- j en, äter til Ti mor. Frän 
vare, fom hunger ocb tår fl \ 1883 til 16 y bade ban 
plägade dem : den blef dels fom fribytare , dels 
ock Ibnt vid Pellaarts a fom köpman, refl omkring 
terkomft. H. G. des Foy. I jorden pd ätfkiUige far- 
XLll. 1 tyg. 


IJO 


Om foga 

belägna knft , fom kallades efter Gen. van DIS* 
MEN: han följde den ifrån 41 til 44;de p3* 
rallelen, famt imellan i6fi;te och 1 69, ide mid* 
dags kretfen u ). NyligaO:, eller 1770, har Cap^ 
COOKE , fom hade Hrr. BANKS och solanöEK 
om bord , ifrån Gap Dromedary under 37 
gr. fo m, lat. följt offra ffranden, famt omli- 
der feglat imellan Carpentaria och N. Guinea, 
om hviiket fund redan dampier gillat ar); 


») A. Tasman gick 
d. 1 4 Ang. 1642 frän Ba- 
tavia med 2 fartyg, Hems- 
kerk ocb Zee haau. D. J 
Sept. ankrade han vid 1- 
fle de Fr an c e , bvaräft 
han får vinds (kull må * 
(le dröja til d. 8 acl,: d. 
24 Nov • träffade han det 
Jödra Diemens-land: d, 
zi ankrades ocb ftäliet 
fick namn af FredricHen 
rics vik ; bär fågs pä 
landet fj åt ejter odjur , 
like 7 igrars\ bufkar vo- 
ro fä; pä 2 tråd af an • 
jenlig diameter och åfver 
do fot boga , innan qui- 
(larne togo vid, voro i 
barken buggne fteg, j til 
6 fot ifrån hvar andra, 
hvar af Jlutades, at om 
invänarena h uka här up- 


l liga , mäile de vara af 
anfenlig längd; rbk märk- 
tes pä långt bod , men 
intet folk ; d. j Dec. läm- 
nades N. Holland. H. G . 
des Voy. XLH 

jr) Cap. Cooke an- 
lände d- tp Apr t til Cap 
\ Dromedary under 36 g r t 
20 in. fudl, bredd. Folket 
fants i almänhet ej åf- 
ver y fot boga, bjulben- 
te,fvarta med flata nå* 
for, breda mumlar ocb 
långt rakt här: et bert 
ftuckit genom feptum na- 
rium bars fäfom prydnad: 
de visile amurs ty af 
bråd, lefde mäft afftekt 
fifk , hade godt mod, vil- 
le ej taga emot europei* 
fke faker , bodde i t/Jla 
kojor, målade hvita mån* 


IIX 


kända lånder. 

Äro alla nu upråknade ftrander famrmn- 
hångande, få utgöra de åtminflone få ftort 
iand, iotn hela Europa. Hollåndarena kånna 
idet fÖrmodeligen mycket vål, ehuru de hål- 
la fm kunfkap hemlig, THEVENOTS charta vi- 
far ganfka många af dem namngifna orter, 
och 1744 fick det almånneligert namn af Nya 
Holland \ MARCO PAOLO farter i SO från Java 
‘flora öar. Hade han hårcil någon grund, få 
iårer den vara funnen hos Chineferne, fom 
Idå tyckas haft kunfkap om N. Holland, 

Öfter om fodra Diemcns-land uptåckte 
TASMAN 1642 d. 13 Dec, en hög och ber- 
gig ftrand af mer ån 80 mils långd , fbm han 
kallade Nya Zeland \ han kom från N. Holland 
och årnäde löka Salomons öar, följde nu ku- 
lten norr ut, ifrån 42 gr. 10 m. f. bredd ; d, 
i 8 öfverrumplade de vilda några af hans raan- 
ifkap i en fiup och nedergjorde 3 , hvarafftål- 


nijko bilder pft brödet , 
gingo nakne , gjorde fkol » 

: dar och båtar af bark , 
Jämt fpiut af fifkbet). Nä» 
ftan alla örter voro for 
1 Dr, Solander här obe» 

; kante. Ankar platfen 
Sting t ay bay under 34. 
gr, lämnades d, 6 Maj: 
den u Jun, flottes på en 
' klippa och hant man med 
ytter fla hfsfnra d, ig y 
at komma i land: d. 4 


Aug. kunde åter fjbn in - 
tagas , d, 22 pajjerades 
under 10 gr. 36 m. lat • 
furidet imellan Guinea och 
Carpentaria , d. y 03 . 
anländes til Batavia , 
hvaråft dröjdes i 3 mi» 
nadtr , fedan fortfattes 
refatt ocb våra refande 
inlupo i fVoolwicb 
I d. 20 Jul . , ju fl J amma 
dag , fom de 3 år tilfår - 
ne derifrån utgådt. 


112 


Öm föga 

let kallades Mördare-viken: fedan feglades St 
O, men han fant fig fnart omgifven afftxan* 
der; d. 26 fkildes han if#än detta land, fom 
fyntes vara bördigt och angenårot. Det ar 
ikild ifrån N. Holland, ty han feglade imel- 
lan dem bagge 1 början af 1643 31';. Man har 
ej vetat huru långt denna kolt räcker s), in- 
nan detta land för några år fedan af Hr coo» 
kb kringleglades, hvilket han fick i fickte 1770 
d, 7 OfL och landfteg dagen efter på offra 
fidan i Fattigdoms - viken, "under 351 gr. lat.: 
det ytterffa åt S {fracker fig til 47 gr 39 m. 
bredd, N. Zeland befants för öfrigt genom 
et fund ( Mördare- viken ) fkik i 2 öar och 
lämnades d. 31 Marc. , då kofan ftåldes åt N. 
Holland «), På gamla Spanfka chartor finnes 

en 


y) Invånarena voro flo- 
re, brungule med långt 
jvavt bår , hopfådadt 6f- 
ver gåffan med en fjä- 
der, framti/ betäckte med 
en matta eller et fiycke 
bomulstyg , hade grof råft 
och brukade et inllrument , 
nå fl an likt trampet. 

z) Prevofl: Jäger, at en 
Holländare 16 ä nyo 
befokt N. "Le land, men 
nämner ej hvem. Hvad 
jom på famma fl ä lie til- 
lågges om denna fl v an- 
dens utfiräkning ända til 


64 gr:s nordlig bredd , 
år et gr c ft fel , fo?n han 
af fin egen famling bordt 
\ finn a atdeles ogrundat. Se 
, hans egna ord uti Pari- 
ler upl. i n:mo af Hifi. 
Gen. des F oy, Tom, XLII. 

f. 8- 

a) Invän ar ne pä N, 
Zeeland äro ganfiia (frid- 
hare, åta fina fiender , 
måla anficktena med rin- 
gar ocb fnäcklinior , quin- 
folken kläda fig med fint 
linne , men karlarm gä 
ofta nakne , bruka ej om - 


kånda lånder. 113 

en lång kuft anteknad imellan N. Zeland och 
Elds-landet, fedd af PEDRO SARMIENTO, hvil- 
ket man beftyrkte af det GALLEGO, QUIROS 
Och GUERIKT anmärkt i famma nejd. 

26. Nedom Africa , eller imellan N. Hol- 
land och Elds landet, åro vål åtlkillige ftran- 
der fedda, ehuru man ånnu år i ftorfta ovils- 
het om deras låge. Når MAGELLAN genom** 
feglade det efter honom nåmda fund, låg han 
enaaft norra kanten af Elds-landet, utan at ve- 
ta huru långt den ftråckte fig i öfter och vå- 
fter. Denna kull blef fedan på åtlkdiiga gam- 
la chartor, fålbm ORTELII , MERCATORS, m.fl. 
utdragen på bågge fidor , rundt omkring 
födra polen , och Spanioren ZE v ALLOS gjor- 
de af detta land en femte verldenes de!, un- 
der namn af Magellanica , h vilken i llorlek of- 

H ver* 


fkårelfe , balja på bvar- 
ttndra medelft nästippar- 
nes fammanj ätt ande , kan 


bar under Botanicerande 
af Fildarne öfverrumpla- 
de ocb fördes redan med 


na ej bagars bruk , m. m. feger fån g , då ndgre Ca - 
Be/ytmerligafl år, a t de non-fkoit från fkeppen !å 


bafva famma fpråk, fom 
pä bn Otabitee , ehuru 
belägen ijc mil derifrån: 


kraftigt loffades , at (le- 
nar ramlade från klip- 
porne ocb bringade des- 


Detta bar der af yppats , fe annars oförfkräckte fl- 
at 2 invånare från nem ender, at öfvergifva fina. 
da b , fom fåljde\ med ‘fångar. Se deras jfourn . 
Cooks f artyg , utan Jvå- of a Foy. round tbe aorld, 


rigbet kunde tala med 
dem . Htr. Banks ocb 
Solander blef vo en gång 


fom 777/ utkom 
don uti 4:0, 


Lon- 


1 1 4 Om föga 

vertråffade hela G. verlden , råckfe allcftådes 
utom pol-cirkeln, ja under Java och N. Gui- 
nea ftråckte den lig inofver Stenbockens vand- 
krets. Anledningen, at få utvidga Eldslan- 
det, var ej enfamt okunnighet om dels råt- 
ta ftorlek. Utom de landftråckor MARCO PAO- 
LO teknade un^er och forbi Africa nåftan in- 
emot Java , ttvartil man ej visfte tilråkliga 
grunder b ), få föregåfvo Portugiferne, at cle 
ar 1500 följt en lång ftrand öfter om Elds-- 

lan- 


b) Marco Paolo från 
Venedig bur g jor dt gan- 
fka vidlyftiga refor. Med 
fin Far ocb Farbror följ- 
de b an 12 $0 til Conflanti • 
nopel, de foro Jedermera 
genom en del af Titrta- 
riet , Arabien, Perfien , 
få åter til Tartanct , 
bv ar ifrån de fdndes til 
Rom at begära präfter , 
och kommo efter 2 är til 
Tartariet igen ,jederme- 
ra til China , famt Jjåle- 
des frän de oflra delar 
ända til Perfien. När 
omlider de kommit til 
fäderneslandet bade Mar- 
co Paolo den olyckan, 
ati en fjl-Jlagtning emot 
Genueferne bhfvajängen , 
ocb under fängenfkapen 


Jammanfkref ban fin Be - 
rättelfe om bflerländerne 
pä latin eller Italienfka . 
Befynnerligt är , at ban 
ej nämner Cbincfifka flo- 
ra muren emot Tartari- 
et. Hans befkrifningar 
äro ej mycket ordentlige , 
namnen råbräkade ocb 
inga polhöjder utfatte , 
icke defs mindre bar man 
hämtat mycken uplysning 
af hans arbeten, ocb (kall 
i S. Michel de Murano 
fårvaras en verlds cbar- 
ta ejter honom , der G. 
H. udden ocb Madaga- 
Jcar äro teknade. Han 
i kallades ock Marco Mil- 
lioni emedan ban räkna- 
de alt millioner , dä åder - 
ländfka rikedomar omtal- 


kånda länder. iif 

flandet, h vilken de kallade Papegoye - land <j: 
Idet teknas af mercator i S från G. H. ud- 
den , omtrent under 45:te fådra parallelen. 
L/4MERICUS VESPUTIUS fant ock 1502 på fin tred- 
je rela et bnd vid pafs under i:a meridian 
:och 52 gr:s bredd: utmed ftranden feglades 
förft i April hela 12 milen, utan at folk eller 
hamn kunde finnas, hår var ganlka kallt och 
ij timmars långa nåtter d). Troiigen var 
det de gamles Terra vifta , om hviiken man 
ingen vidare kunfkap ågde , ån at den (kul- 
le ligga 270 mil från G. H. udden och 360 
från Auguftins udde i Brafilien e). Fapegoye- 
landet fattes öfter om Terra vifta. Ännu lån- 
gre i öfter lårer Gonnevilles-land vara, hvilket 
förft kallades India meridionalis, ty alla nya 
lånder fingo denna tiden namn af Tndier. 
Någre köpmän utruftade et Ikepp i Honfleur, 

H 2 fom 


tes. H. G. des V oy, 
XXV 11 ; i 7. XX Viftar 
charta ufver hans refor. 

c) Duval lårer af o- 
kunnighet fkilt Pfittac 
ocb 7 er re des Perroauets. 

d) Denna ftrand kal» 
las ej 6 i originalet af 
hans resbefkrtjning , «- 
tan i utdraget. Se (f . it. 
m. Det år knapt troligt, 
at Americus bedragit 
(ig pä något isberg, ty 
ehuru han talar om kbld, 


fä namnes dock ingen is. 

e) Man kan vål inbil - 
lafig , at ej Geographer * 
na kommit bfverens om 
ler ra viflas låge. Som- 
lige fatta den underste 
meridian och 42 gr\s 
bredd i andra under ra 
merid. ocb j 6 gr:s bredd; 
andra under ra meridi- 
an och w.e paralfjfsn, 
men der fant Bouvet 
6 pen [jo 


n 6 Om foga 

(om anförtroddes Cap. BINOT PAUMIER GON- 
NEVILLE. Han utlopp 1503, och kom lyc- 
keiigen förbi G. H. udden, men blef ftraxt 
derpå kaftad af en håftig ftorm , hvarpå han 
råkade uti ét förtretligt lugn. Villrådig om 
kofan, (om borde följas, fick han (e foglar 
komma ifrån föder, farten (tåldes då åt den- 
na kant, hvarpå han (nart kom til land. Han 
dröjde der halft år ibland et gan(ka (edigt 
folk, låt laga (keppet ock fick vid afrefan 
med fig der regerande Konungen AROSKAS 
fon, vid namn ESSOMER1EK, för at i Euro- 
ropa låta undervifa honom uti Artilleri-veten- 
(kapen, (amt kånften at Imida, göra fpeglar, 
m. m., dock med det löfce, at innom 20 ny- 
tänningar föra honom tilbaka. Skeppet plun- 
drades på hemvågen af Ångeismån och dag- 
böckerna förlorades, men (keppsfolket beflyrk- 
te enbålligr , inför Amiralitetet i Honfleur, 
den af gonneville gifna, och af Officerarne 
underlkrifna , beråttellé, hvars original dock 
nu mera ej finnes f). 

Hvad 


/)Gonnevil!e_/<5maV- 
de ej fullgöra fitt Ibfte, 
utan Eflömeriek måfte 
fl ann a uti Europa. Han 
blef redan döpt under en 
fjukdom på refan , då 
Capitaitie varit en af 
faddrarna. At få mycket 
görligit var låtta hans 
miftåndigheter , gjorde 


Gonneville honom til 
fin ar fv inge , lat honom 
taga fitt namn och va - 
pen , [amt gifte honom 
med en Jlågtinge. Eflo- 
merieks fone- fons - fon 
var Abbe Paumier,C/r- 
nonicus i Lifieux , bvil- 
ket han bevifi , da en 
palnga jodradcs af honom 


I 

kånda länder. 117 

Hvad belägenhet GonncviileS'land äger 
3 r aldeles obekant , men det tyckes dock va- 
ra fåkert , at DUVAL och NOI.IN irrat fig, 
fom fatt det under 2o:e middags kretfen och 
parallelen, eller i SW frän^G. H. udden, 
då likväl gonnevilles beråttelfe innehåller , 
at flormen grep honom an, fedan han gådc 
forbi den nåmda udden. Efter all likneife år 
det ftora och fruktbara land , lom Lieut. 
KERGUELEN, efter 3 veckors fegling åc S ifrån 
on Bourbon, med 2 fartyg funnit 1772, jult 
det famma, fom Gonnevilles, eller åtruinflone 
ej längt derifrån. H 3 Des* 


fä fom utlänning. Pau 
mier bar varit en gan-- 
fka dugti g man ccb ni- 
ti/l om fin fädernesbygds 
omvändande. Han ar- 
betade i q är , at enligt 
band (kr if ter ocb berättel- 
fer innom Jlägten , äter- 
fiälla Gonnevilles för- 
lorade dagbok. Han med- 
de/te fitt arbete dt Vin 
cent de Paul , Öfvsrman 
for miffionererna , Jom 
fliullc lämna det til Päf - 
ven , men Vincent dog 
flraxt der gä, bvarigenom 
papperen kommu til en 
Kyrkoherde Feret uti Pa- 
ris , ocb fedan til en bok- 
tryckare i CramoiJy,fiom 


1 1663 utgaf dem under 
\pdfikrijt: PJtabli (finncnt <P- 
j une miffion dans les ter- 
! resauftrales. Vt i et exem- 
plar, Jcvi frän De 1 ’ Is- 
ies Jätnling kommit uti 
/jö korts contoiret, filar 
en bnndfkrifven not af 
Villermon, bvaruti be- 
rättas , at Pau mier var 
auSlor til denna fikrift , 
1 bvilken ban kallar fig 
Jjelf, le cbefi & P ainé 
de la famille de ce pre- 
mier cbretien des terres 
aufirales. Villermon äg- 
de fin kuvfkap r?/Paumi- 
1 er Jj e !f- $e Mem. de P 
j Ac. R. des Sc. de Paris 
\r751> De Brofies a. ft. 


118 


Om föga 

Defla anledningar voro d§, at utdraga 
Elds- landet åt öfter, och hvad våftra lidan an- 
går, få förekommer derom mera nedanföre. 
Men få fnart LE MA1RES fegling genombrutit 
den vidftråkta Magellanica , började defs grån- 
for indragas, fom kan fes af k/erii charta, 
och omfider förfvunno Söderländerna aldeles. 
Nu til nyare upfinningar. 

1738 utfnnde Oftindifka Compagniet i 
Frankrike 2 fkepp, under Cap. LOZIER BOUVET, 
at iok 1 land under gjj:te meridian och 44:de 
f. parallelen. D. 26 Nov. var få ftatk dimma, 
at fkcppen på något afftånd ej kunde fe hvar- 
andra (35 gr. lat., 344 gr. long.): förd i Dec. 
fyntes en mångd fjögrås och fogel , famt 
vankades köld, hagel och åfka (39-44 gr. lat, 
3S°"3S5 long.): d- 10 Dec. mårktes ej Ter- 
ra vifta (44 lat., under i:a merid. ): några 
dagar efter vifade fig ftora isberg , mycken- 
het fogel. Valar och Sjödjur: d. 1 Jan. 1739 
uptåckces Omfkärelje udden under 54:de paral- 
lelen och 27-28 meridian. Denna kuft år hög, 
omgifven med öar eller ftockad is 2-300 fot 
hög: 12 dagar loverades hår, men båt kun- 
de ej urfattas för is, dimma och motvind. 
Ända til d. 25 fortfors öfver 200 mil i O, 
under nåftan famma parallel utmed i fen intii 
55 meridian, då kofan ftåldes hemåt g) t 

Hela traélen imellan i:a meridian och fö* 
drafte delen af America år ganfka ofullkom- 
ligen kånd, ehuru tid efter annan hår blif- 

vit 


g) H. G, des yoy, Tom . XLI 1 . 



kåndalånder. 119 

vit ftrander och oar fedda. Trefaldighetsöar - 
ne (kola vara 5, under några och tjugu gr. 
f bredd: 7 riftan cl’ Acuhnas oar mer i O un- 
der 39 gr, lat. teknas ockfå 5 b), En Hollån 
dare JOHAN LINDF.STZ LINDEMAN påhittade 
*670 ön Saxenburg vid 30 ~ gr:s bredd, och 
LA Roche mer i S och W 1675 den, (om ån- 
nu bår hans namn. Pepys on år föga underfékt, 
(kall under 47 gr. f. bredd uptåckts 1683 af 
cowley , fom då hade dampier i följe, och 
föregifves åga vatten, Ikog, fjörogel, lamt god 
hamn, men år förgafves lökt af bougainvilxe, 
byron och cooKE. sebald de WEERT , Capitaine 
på et af de Rotterdamlka Ikepp, lom 1599 
ej kunde komma igenom Magellans fund, 
upfant år 1600 på återrelan de 3 fmå oar, 
lom efter honom kallas Sebaldes : de (kola en- 
ligt BEAUCHESNES bcråttelfé hafva vatten, go- 
da vaxter och fogel, men ej Ikog, BRIGNON 
fåg dem i7ix,lkilde från lammanhang med 
alt annat land. 

Beaucbesnes-b ligger mittfor Magellans 
fund , och on Lioti mera i örter. Den lenare 
uptåcktes ej mycket långt tilbaka genom et 
Ikepp af famma namn , och tyckes vara den, 
lom MKRCATOR på fin charta kallade Crerta- 
lina, 1569. Hollåndlka Cap. HENK. BROWERS 
gick vid utrelån 1642, i Mardi månad örter 
om Staters -Jandet til Stora hafvet: man har 
der på många chartor teknat et fund och gif- 
vit öftra fidan namn efter honom, men af 

H 4 hans 


b) Mercators charta vifar redan bagge flockarne. 


120 


Om föga 

hans refa finnes dertil ingen anledning f),och 
for öfrigt år denna nejd federmera få ofta 
beféglad, utan at något fådant blifvit fedt,at 
FREZIER redan med fkål utdåmt det k). Man 
ville ånteligen hafva et fund öfter om Sraters- 
landet, fåledes berättas åfven om SHARP, at 
han genom det nyligen nåmda inkommit från 
Stora hafvet. LA ROCHE fkall 1675 fedt en 
flrand vid 325:6 meridian och 55:6 parallelen, 
om hvilken man ledan ingen vidare kunfkap 
bekommit, ån at ROGGEWIN förmodar det va- 
rit ftranden af en flor ö, fom han fjelf kal- 
lade Belgia auftralis (Malouinerne). Nejden 
nedom Eldslandet har annars blifvit några gån- 
ger cåmmeligen långt åt S befaren, sharp var 
1680 vid 6o:e parallelen åt föder, COWLEY f 
gr. längre 1683, da vis vid 6$:c juletiden 1687, 
och THEODERIK DE GUER 1 KT, fom COinmen- 
derte et af de 5 Roterdamfka fkeppen, hvil- 
ke 1598 fåndes til Stora hafvet, kaftades år 
1 600 ånda til 64:e parallelen , det långfta man 
med vifshet kan påftå någon varit i föder. 
Han uptåckte hår en bafkelig fnå bctakt ftrand, 
fom liknade den Norrfka, och tycktes flråc- 
ka fig långt åt våfler. 

57. Hafvet imellan America och Afien 
Sr det ftörfta på hela jordklotet , och kalla- 
des af MAGELLAN det Stilla , efter han der in- 
gen ftorm utffod , men RyfTarne och flere 
kunna vitna, huru litet detta namn pallar fig. 

So- 


i jGotofredi Hifi. An - 1 k) H. G. des V oy.jiLI: 
tipodum . 1 2 j>i. 



kan da lån der. 121 

Söder-haf kan det ej eller heta , emedan dét 
räcker i N ånda til ishafvet , torde derföre 
ijtjenligaft kallas det Stora, Deruti åro ftran- 
der och ganfka många oar ledda: men föga 
lunderlokta, ehuru flere gånger denna rymd 
iblifvit ofverfaren. Det torde vara redigalt, 
at vi följa dem, fom hår någon ting uptåckt, ty 
CANDISH, v, NOORT, SP1LBERG, EREMITA, ROGER, 
i med flere, hafva vål feglat jorden omkring, 
jGeographien li2r dockdervid ingen ting vun- 
I nit. Sjelfva MAGELLAN, fom lårdt ols vågen 
til St, hafvet, har hår ifrån utgången utur 
ifundec ( d. 28 Nov. 1520) til Ladrones (d. 

16 Mart. 1521;, ej fedt mera land, ån 2 fmå 
lö.ir Qtycklige kallade ( Desventuradas), eme- 
dan dtr endaft lågs Ikog, fogel och fjohun- 
dar : han lade vål utan befvär 30 , ja öfver 
40 mil til tygga om dygnet, men under tryc- 
kande behof af forfrifkr.iog. Laget af dem 
år ånnu obekant. ÅHta Rdebelkrifningen i ät- 
ter förfi: den ena under 1 ^ gr. fudl. bredd och 
den andra under 9, men fedan räknas Cipang- 
hu fden förra) 20 gr. ifrån lödra polen och 
Sumbdit (den lenare) 15 gr. derifrån. bleau 
med flere, både åldre och nyare, utfåtra S. 
Pehrs ö , anledd för en af defla, under 2 1 gr. 
I. br. och 221 meridian; gu. de L’ ISLE på 
fin verlds charta af 1700 fåttec den i 5 gr. 
mer i O, annars lika, men 1720 gaf han den 

17 f gr. fi bredd, och anfåg Hundon för den 
andra olyckliga: fam ma tanka menas le maire 
haft, fom och Ikall gifvit henne namn af Sjo- 
faundarne (Tiburons), fom der funnos , men 

H 5 i Ber 


1 22 Om föga 

j BsråtteHen ftår, at de voro höga (Hund- 
on år låg), och at Magellan (eglade i NW 
från fundet (Hundon Jigger i WNW). Hr. 
piNGRé holler S. Paul och någon annan f-6 
gr, mer i O, ån Mendo^as oar, for de O- 
lyckliga /). Enligt beråttelfen år deras af- 
(länd liret ofver 120 mil, och ingalunda de- 
ras vidd, (om galit blifvit ofverlatt m ). 

Om j Drakes lå kallade hamn , lamt de^Ö- 
ar han befökt, år man likaledes olåker. Ål- 
fta berårtellen inneholler, at han kommit u- 
tur fnndet d. 6 Sept. 1578, och dagen efrer 
blifvit drifven åt W 36 mil, famt til 54 10 i. 
parallelen, under hvilken en mån-fårmörkel- 


/ j Hr, Pingré bar d, 
2 3 Dec. }-jS6 upläfi for 
liQngl.Br. Het- Academi- 
en en af bandting om bå- 
Jia belägenbeterne , at au - 
mar ka Vener is gång får * 
bi filen d. 3 Jun. 176 
famt tillika med mycken 
måda granfkat laget af 
lame 1 St. bafvet. 

m) Nar Seb, Cano, 
fivi efter Magelians dod 
tog bfverbe fätet , återkom 
til Spanien , befants , at 
den dag ban räknade for 
d, 6 Sept. var a. 7 ; for- 
Jia gången man lär dt , 
ät , dd -jorden kring feg- 


las från 0 til för- 
loras 1 dag , äfven fom 
1 vinnes , nar ko/an ftäl • 

' les från IV til 0 . I be- 
rätte/Jen jom fåndes til 
Cardinalen af Saltzburg 
fiar, at då Magellan Jäg 
Americanfka kaden ftry~ 
ka i N feglade ban i NIV , 
får at gå åfver Linien , 
och fedan i IV ^ at finna 
Pbilippinerne: efter 40 
dygns figling , mä(l med 
gynnande vindpfvergicks 
fienbockens vändkrets , 
ocb fedan funnas de z 0- 
lyckliga , vid hvilka fi- 
skades z dygn. 



kånda Under* 123 

fe obferverades: fédan han återkommit til Ma- 
r^cllanika nejden blef han från vikui Vånners 
Otilnad drifven åt S, til 55 f gr. lat., hvaiåft 
| säkrades imellan några Öar, (om hade goit 
: vatten och kraftiga vaxter. Sedan kgiades 
til en annan vik, ej långt från den förra , 
hvaråft både mån och qvinnor åro nakne, 
och fira imellan öarne^efter födan: d eri t rån 
Iftåldes kofan åt N, och d. 3 OS. funno? 3 o- 
ar,athvilka en hade obc(krifvelig fogelmångd. 
Hår fants nu natten 2 tim, iäng, och (om, ef- 
ter deras tanka, folen varg g . från Stenboc 1 
kens vånd krets, (kulle når hon hunne dir, hår 
iblifva ingen natt n). Uti denna fifta omftån- 
dighet ligger grunden til måfta oredan. Man 
kan ej hafva lblen uppe hela natten , då hon 
år i nårmafte våndkrets , med mindre polhögd 
jån 6 6f gr., derfore lågger oclc G. DE L’ ISLE 
tdetta ftålle under pol-cirkelen , men vanligen 
[få t tes det under 6o:de parallelen, ehuru den 
fenare nejden af flere blifvit få befaren, at 
Idede orter nåpligen kunnat blifva federmcra 
oledde. De refandes llutfats bör ock få 

myc- 


«) R. Hackiuyts Voya- 
ges , jhrfta itpl. af 
lämnar äljia Berätteljen 
om Drakes refa. Fran- 
fka hjverfätningen fa- 
ger y at de 3 i OQ. fund- 
ne bar lågo 8 g r - från 
vändkretfen, menB , rys la- 
. tinjka öfverjätning ( an- 


nars mindre noggran , 
än den franfka ) ocb Bar- 
lays , följa grundtexten , 
med tiljats , at invänar - 
ne berättade vid folftan- 
det folen Jynas bela nat- 
ten. 1 H, G, des Foy, 
XL! ■ 11 namnes ej den - 
na omjUnåighet . 


124 Om f6ga 

mycket mindre låggas til grund, f®m beråt* 
telfen tydeligen vifar, at de föga varit långre 
ån 55 t S r - 1 S,ocb det för öfrigt år omöj- 
ligt, at (olen år på 8 gr:s afftånd från Vånd- 
kretfen d. 3 0£t. (G. (i.). Råknar man efter, 
huru ffor polhögd fordras, at vid litet öfver 
8 gr. fölens declination hafva 2 timmars natt, 
få blir det vid pafs^o gr., men det pallar 
ingalunda, ty enligt omftåndigHeterne måfte 
hans öar legat emot våftra kuften af Elds- 
landet, der teknas de ock under 54 gr. lat. 
af HONDIUS, fom var i London några fir ef- 
ter DRARES hemkomft, och med granlkning 
(amlade Geogiaphiflta underråttelfer. Om N. 
Albion och drakes förmenta kröning år för- 
ut nåmnt. 

juan FERNANDEz gick 1 574 fjöledes från 
Peru til Chili; han fant vid 25^ gr. (. br. 2 
öar S. Felix och S. dmbor ( på gamla chartor 
S. Nabor), hvilka underfoktes vidare 1579 af 
SARMIENTO. De (kola åfven blifvit kallade 
Desventuradas 0) , och komma annars nyare 
och åldre chartor öfverens om deras låge. 
Samma (tyrman FERDINANDKZ upfant flere 
efter honom nåmde öar ; den (förfta och mått 
i O belågna Mafa de tierra (Jord-ön) lig- 
ger under 33 gr. 40 m. lat. och 298 gr. long., 
enligt ULLOAS charta : i SS W derifrån år den 
lilla Rågets on belågen, och Mafa de fuern (U- 

tan- 


e) Hr. Pingré åbero- 
par 13 art h. Leon. de Ar- 
genfblas Cmquifta dt las 


ljlas Mo/ucas , Madrit 
1609 , ' 


kånda länder, isy 

tan-on) näftan i W, vid pafs under 29 6: re 
meridian, HERRERA talar om en o S. Paul vid 
ij gr, 1 . br, och ? jg merid., fanot Trefots har- 
ne under 19 gr. f, br. och 282 mer, p). 

LOPE gaRCIA DE CaSTRO, Regerande of- 
ver Peru, Iåc 1567 utrufta fin flågfinge Ge- 
neralen ALV ARO DE MENDANNa tij af uptac- 
ka nya lånder q ; ban nrgiek ifrån Callao d. 
»o Jan. 1568. Vid 6 gr. C. lat. fants en be- 
bodd o under 218 merid, (då vågen bringas 
i grader) och kallades j/efus. Under 209 mer. 
träffades en anlénlig grund med några 6ar 
mitturi, hvilken af Mariac rening fick namn 
af Ljusbärare -grunden (Baffe de Chandeleur). 
Hånfrån lågs land, dit man fcglade och der 
råkade en god hamn, hvaråft byggdes en Bri- 
gantin,med hvilken PET, DE ORTEGA, HERMAN 

G AL- 


p) Defc . de las Jnd. 
Occid. 1601. 

q > Chriff. Suarez de 
Figueroa,yöfi7 tyckes haft 
til gång på Original - 
handlingar och utgaf fin 
Hecbos deGarciade Men- 
doca i Madrit 16 36 ; 
Acofta i Hi/l. delas In- 
dias ; Lonez * Vas , en 


flere fpråk år tryckt, och 
af ven hos Purchas i tom. 
IFi Gafpar Ens i Hift. 
Ind. Occ: col, 1 d/2, med 
flere af Pingré anförde , 
fäga , at Mendanna an- 
fört denna ut /hickning, 
men Herrera, ( hvilken 
i många andra omflån* 
digheter ej allenaft felar. 


Portugijare , jom ij$d utan talar ofta emot fig 
llef af Ångelstnän til I fjelf ) , nämner i fläUet 
fånga tagen , ocb hade\ Mendoqa , och har af 
en handfkrift rörande I de flefte nyare blifvit 
denna re/a , hvilken pä\fåljd 


12 6 Om föga 

GaLLEGO och nödigt manfkap foro om- 
kring ön, (otu het Ifabella, h varunder de fun- 
no och namogofvo (fora ön Malaita ((å kal- 
lad af åboerne), Palm-ön (I. de Ramos, fun- 
nen på Palmföndag), [varta udden (Cap Prie- 
to) , Galleren, Buena ffifla (ganfka bördig och 
med ftåder bebyggd), mlorida , S. Dimas , S. 
Herman , Guadelup, oefargd , Gundalcanar ( på 
hviikenenflod nämndes efter Ortega) r) och 
S. Georg (gan(ka rik på pärlor), imellan hvil- 
ken och Ifabella år et fund, hyaråff finnes 
god hamn för vål 1000 lkepp, med 8 til to 
fots djupt klart vatten. De funno ån flere, 
dels öde» dels bebodde oar, imellan 7 ~ och 
97 gr. f. bredd, fåmt återkommo omfider til 
fkeppen. Ifabella år öfver 50 mil lång och 
12 bredd: MENDANVA feglade derifrån til 
Guadalcanar, och hamnen vid floden Gallego 
kallades Korfet. FERN. EKIRIQUEZ och GALLE- 
GO , förfta flyrman, befökte imedlertid med 
Brigantin åtlkiliige flållen i nejden. Hårunder 
hade 9 Spaniorer blifvit af Vildarne neder- 
gjorde, i anledning af en yngling, (om blif- 
vit tagen och Generalen ej vilie lösgifva, 
Cap. P. SaRMIENTO hade dock med mord och 
brand hamnats. D. 13 Jun. lyftades ankar, 

hvar- 


r) Lopez - Vas , ocb 
efter honom flere , berdt- 
ta , at (Iranden af Gua- 
dalcanar följdes til 18 
gr:s bredd ,utan at man 
ändock derpd [äg Jlut y 


men dä hade aldrig Men* 
danna fenare gängen, 
Quiros, Le Maire ocb 
Roggevvin kunnat ga 
den förbi. 


kånda lånder. 127 

hvarefter öarne S. CbrtUopber , S. Catharina och 
S. Anna funnos: på den förda och tredje, 
blefvo Spaniorerne illa bemötte. Styrman 
trodde ånnu i W något mer kunna uptåckas, 
men MENDANNA beHöt, at anträda återrefån. 
De omtalte öar hafva (edermera allmånneii- 
gen fådt namn af Salobtpns öar , antingen Spa- 
niorerne inbillat fig, fom LOPEZ- VAS berättar, 
at hår varit der råtta Ophir, eller ock, at de 
i aimånhet anfågos, fom ganfka rika på guld, 
filfver, perlor, m. m. Sedermera hafva de 
fötgåfves blifvit många gånger fökta. De- 
ras ^låge år imellan 7 och 12 gr:s f. lat., och 
efter de båda underråttelfer 950 mil ifrån Cal- 
lao til den måd: i O belägna, hvilka vid om- 
nämda bredd fvara emot 9; gr., få at den 
famrra ligger ungefärligen unuer 2oj:te mid- 
dagskretfen *). På hemvägen fågs i W vid 
2-3 gr. lat. teken til land , fom hölls för N. 
Guinea , ehuru det låg åtmindone 60 gr. bak- 
om dem. Linien pallerades, en bebodd 6 
fågs vid 5 gr. nordlig bredd och S. Frans vid 
1 9 3 gr., hvaröfver , inemot 4 gr. mer i N. 
teknades af G. DE V ISLE 1720 och 1724 en 
ftrand, hvilken mendannä ijö8 fkall hafva 

ud- 


s)Enligt Figueroas be- 
ratte Ije aro 1 f jo fpanfka 
mil imellan Lim a och den 
éfirafte af Salomonerne : 
Quiros i en inlaga til 
Fipe- konungen i Peru in - 
1 tygaftOt det efter Men- 


dannas utlaga vore ipoo' y 
men Acoda ocb Lopez- 
Vas fdga Soo , hvar emot 
Herrera uppenbarligen 
mot fager fig , då ban gér 
afftdndet från Lima /joo 
och från kuflen Soo. 


ii8 Om föga 

uptåckt, men figueroa nämner intet ord der- 
om, ej eller finnes det på Spanika chartan, 
fbm åtföljer ansons Reia, Vidgo^gns bredd 
blefvo de af en få forlkråckelig ftorm öfver- 
fallne, at gallego, fom feglat i 45 år , aldrig 
vant lite för någon dylik: fartygen blefvo 
våderdrifne, åtfkilde, mafterne afnuggne, o. 
f, v. Omfider efter få många olyckor anlån- 
de MENDANNA til S. Jacob på Mexicanfka 
kuften d. 22 Jan. 1^63, lamt andra fartyget 
3 dagar efter , hviikec då ej bade mer ån en 
fiafka vatten quar. 

Andra gången utfåndes MENDANNA af 
Vice Konungen GARCIA hurtado DE men- 
DOCA, at på Salomonerne ftadga et nybygge t). 
Flottan beftod af 4 fkepp, lom ijRfd. t 6 Jun. 
utgingo från Payta. PEDRO FERNANDEZ DS 
QyiROS var öfverftyrman, D. 21 Jul. emot af- 
ton l ågs en o , fom kallades Magdalena , den var 
båg, bergig, bördig och vacker, bebodd af nl- 
ftan hvita invånare, fom voro ganfka tjufak- 
tige och belt nakne: en hamn år på födra 
fidan under 10 gr. f. bredd och 2411a merid. 
Vidare fants Domtnica , ganfka vacker af i vifs 
ordning planterade tråd , och S. Chrijlina , fom 
år vål bebodd: hamnen i W fick namn af 

Guds 


t > Gemelli Carreri 
fåger y at Mendo^a ut- 
fåndes. Hr. de B ro des 
bar baft en briflfdlhg 
Befknfningom denna re - 
fa , bdde vid bårjan ocb 


mitt ut i, men Hr. Pin- 
gré anfhrer en omjlån • 
dehg underråttelfe utur 
Figueroa , fam baft til - 
gäng til Q u tros pap- 
per. 


kända länder, 129 

Guds Moder och var belägen under 9 \ gr. 
bredd, quiros berättar i en af fina inlagor, 
at della öar ligga under 9 til xo gr. bredd, 
goda 600 miitrån Lima och N. Guinea, famt 
400 från nårmafte ftrand af N. Spanien , at 
invånarne äro af ganfka godt finneiag, at cli* 
matet år fundt, at hår lällan rågnar och be- 
Itåndig O badkar, m. m. Alla 4 tilfammans 
fingo namn af Mendogas oar. D. 5 Aug. Jäm- 
nades Chriftina, efter några dagar bebådade 
Generalen fnart land, men ändock råkades 
intet fbrr ån d. ao fyra fmå öar, fom af da- 
gen kallades S. Bernhards', de ligga under iof- 
gr. bredd och vid pafs 2i6£ i Långd. D. 29 
träffades en liten, låg, rund och fkogrik o, 
lom kallades Den Enfamma , belägen under 
10 1 gr. lat. och 207 gr. i Långd. Farhåga foc 
klippor lårer gjordt, ac man drogfig for långt 
i S och leglade forbi Salomonerne. Befattnin- 
gen mumlade och land råkades ej förr, ån d. 
7 Sept., då en lågande Vulcan tiilika märk- 
tes. MENDANNA domde ftraxt af invånarenas 
fårg, at hår var den fökta orten. Ön kalla- 
des H. Korfet (S. Croix), var härlig, bördig 
och vål bebodd. Spaniorerne blefvo ej fä fyn- 
nerligen välkomne, men invånarnes Styres- 
man Malope blef Inart få vål med MENDANNA, 
at han vilie med honom byta namn. Nybyg- 
get anlades, men til olycka vardt Malope ihjåi- 
llagen och det ftog ej at forfonas, utan häm- 
nades invånarne med alt det onda de kunde 
uptånka: åfven blefvo en del af Spaniorerne 
uprorifke, hyilket, ehuru det aliVarfamt be- 

I ftraf* 


130 Om foga 

ftraffades , dock tillika med en befvårlig relä 
och mångahanda bekymmer, Inart bringade 
MENOANNA om lifver. Han dog d. 18 Od. 
54 år gammal, och hant fom knappad: upråt- 
ta tcdamente, i kraft hvaraf hans efterlämna- 
da Fru ISABELLA BARRETO tillädes öfverbefa- 
lct , och nåd henne brödren LARS BARRETO. 
Begrafningen fkedde med prakt. 1 ). 17 Od. 
upgick månan helt förmörkad, hvaraf följer en 
longitud ar 183 §- gr., eller 189, om det an- 
tages, lom år nog likt, at tf min. gådt förbi 
ifrån fölens nedgång tils månan marktes va- 
ra totalt förmöikaa: H. Koilet år låledes ej 
troligen bland Salomonerne. Sedermera in- 
ritade dg 1’jukdom och ledfnad af många be- 
fvåiligheter : hårtil kom, at Don LAURENT 
i en fåcktning mot invånarne blef i benet bles- 
ferad och dog deraf d. 2 Nov., fåat omdder 
hade 20 modige Vildar kunnat göra anda 
mtd hela nybygget. Det beflöts derföre, at 
vid S. Chrilloplier ytterligare föka Amirals- 
fkeppet, fom förlorades innan ditkomden, 
och at fedan ftålla kofin til Manilla, för at 
årholla fötdårkning af pråder och foldater. 
Håraf fynes, at man ej trodde dg hafvagådt 
förbi Salomons öar. De 3 fartygen lyttade 
ankar i ömkeligt tildånd d. 18 Nov.: d. 27 
hade man teken af land vid 5 gr:s lat., fom 
förmodades vara N. Guinea: cf 11 Dec. pas- 
férades Linien: d. 19 om natten förlorades 
frcgaten och kom aldrig mer til råtta: d. 3 
lan. l ågs Guan och Sarpana af Ladronerne , 
och ånteligen amåndes til Mindanao d. 1 1 Febr. 

* 1596 


kånda lånder. 131 

1796 a). Til Mardlla rån H. Korfet råknades 
omtrent 550 mil, hvilket, tillika med hvad 
förut år anfört ,gifver låget för denna ö vid 
pals under 189 meridian. G. DE L' ISLE Ikiljer 
henne åfven ifrån de Saiomonilke x). 

År 1600 (koja 4 Ikepp, lom årnades til 
Philippinerne, blifvit dritne af dorm ril lö- 
der om Linien , hvaråfl de tråfTat rika öar. 
Förnam da orten kallades Monte de P/ata , e- 
rnedan lilfver var få ymnigt, at det byttes e- 
mot jårn efter lika tyngd, och i en nåtva jord 
fants 1 kronas varde. De fattas ti! 3 måna- 
ders lég>ing från Lima, men håraf kan ingen 
ting med låkerhet Hutas y). 

I 2 P. 


«) Qiiiros förde fed<m 
Donna Ilabella til Mexi- 
co igän . Hos de Brodes 
ocb i några andra refe- 
famfingar , ber åttas , at 
Ståt la llaren på Manilla j 
J ande fin. H of må fl are t ii 
Donna Beatrix , at be- 
klaga hennes for g, men 
Jlraxt nedanför t Jdges , 
at Ilabella fånde en fol- 
dat med [var, det förra 
dr fålcdes fkriffel. 

x , Hade Mendanna 1 
hollit fin Jco/a mellan 8 
ocb 10 gr:s f bredd bå- 
de han ej latte ligen gådt 
mffie om Salomonifke å- 


arne. W. Betagh beråt* 
tar val i Pin ref a omkring 
fjorden , ntgifven 1 Lm, 
don i~sS , at då han v tr 
i Lima , utfåndcFice Ko- 
nungen en Taylet,^ fi- 
ka dem, han [e glade fldn- 
digt under to gr. bredd , 
kom dock med ofbrråtta- 
de årcnder tilbaka , men 
det bår mdrkas , at han 
ej hade mer ån 1 måna- 
der s provifion , J å at han 
kanfke ej hunnit til Mag- 
dalena eller nattetid gådt 
den förbi. 

y) Simon Fernandez, 
Pertugififk dyr man, be- 


133 


Om foga 

p. f, de quiros århpll af philip 111 tilftånd, 
at i Lima låta utrufta 2 Ikeop. De ucgingo d. 
21 Dec. i6o> ifrån Callao, en liten 6 uptåck» 
tes d, 26 Jan. följ. (Incarna tion) under 2? gr. f. 
lat. och 243 meridian, obebodd och utan hamn. 
I W derifrån fants efter 3 dygn Johan Ba- 
ptiffa: d. 4 Febr. lågs S. Elm (natten forut vila- 
de lig under gru (velig ftorm S. Kims eld)om- 
gifven med bklom en m ;r af coraller: d. 6 
feglades förbi De 4 krönta, S. Mtchael och 
B au! i offivdndelfei d. 9 träffades Den tionde vid 
i8f gr. lat.: d. 10 en bebodd, fårmodeligen 
Skytten, der vankades Cocosnötrer, men ej 
vatten: d, T4 kunde ej for vädrets fkull an- 
läggas vid Den Flycktiga: d. iy fågs Pelgrims- 
6n: d. 21 råkades S. Bernhard under 10 f gr. 
bredd, he ! t låg, öfvervåxt med Palm- tråd, 
ganfka flfkrik och öfver räckt med lådan mångd 
fogel , at de kunde med hånderne tagas s): 

d. 2 


rattade iflere Jine lands deffa öar , famt at han 
mans närvaro, d.i$ Mart. ricktigt återkommit til 
1605 , for Rich. Hakluyt Peru. Se turchas tom , 
i London , at detta hdndt , IF . 
da han var i Lima. Lud • c) Denna S. Bernhard 
vic de Trlbaldo, en A. kan ej gärna vara den 
delsman uti Spanfka Am- \jamma med Mendannas, 
haffade ur en Gr ef ve delrjy dä hade Quiros väl 
Villa Medianas följe , ( känt den igän : denna var 
forfäkrade Hakluyt, at | enjam och fkiljer t myc - 
han 2 dr forut jedt en ket frän de forut upt ack- 
Capitaine , Jom i Madrit i ta. Of van anförda under - 
begärte loj , at intaga j rått elfe om Refaji har?'m- 


kända länder. 133 

d. 2 Marf. anlades vid V nckra folkets 6, (em 
kallades Monterrey efter dä varande Vice Ko- 
nungen i Peru; foiket var vackert, helt hvitt, 
men elakt: d. 4 feglades hånfrän, och foni 
Latituden var lika med H . Korfets (iof- gr.), 
ftåldes kofan 1 W, at ej gå den mifte, och läm- 
nades pä bagge fidor öar,fotn flöts af fogels 
och pimpflens mångd: d. 7 Apr. uptåcktes 
några och d. 9 land degs på Taumaco eller Tau- 
mago , hvaråft ved, vatten, förtrifkningar och 
fredlige invånare funnos: d. 21 fågs Tucopia 
eller Tucopio : d. 25 Nueftra Senora de la Lttz 

I 3 och 


gré tagit utnr Torque- 
madas Monnrquia India- 
11a, tryckt i Sevilla 161 5; 
men i Qjiros egit Me- 
morial namnes bvarken 
Bernhard , Monterrey el 
Ur Taumaco , ehuru baris 
and amål tyckes varit , at 
omtala alla fina uptåck- 
ter. Kanfke någon Res- 
kamrat fbrblandat Nue- 
ftra Senora del Socorro 
med Bernharderne , och 
tillika bedragit Torque- 
rnada. Quiros glömmer 
väl Taumaco bland fi- 
na upfinningnr , men 
befkrifver den. Han up- 
pehöll f,7 här 7 dygn och 
vid ajr dan medfördes 


någre Kild ar Jom berät- 
tade , at der omkring vo- 
ro bfver 60 bar ; at et 
ftort land Manicolo låg 
j dagfeg/ingar frän Tu- 
copio i N och S, bvilket 
pajar på H. Ands Lan- 
det , dock få ger ej Qui- 
ros , at han vant der , 
[om De Brofles { Navig. 
aux Terves auftr.) och 
Prcvofl: (//. G. des Voya- 
ges föregifvayitan deras 
anförda (lä lie handlar om 
Taumago ; at C hi c ay na , 
Guaytopo , Mecaraylay , 
Fonofono , Pilen och Nu- 
pan åro hur , fornt Pur o 
et ftort land. De ftefte tor- 
de vara Salomoner . 


134 Om föga 

och åtfkilliga flere , af hvilka de 7 fömåmfta 
åro S. Mnrcus , Petri 7 årar y S. Raymond , Jung- 
fru Marin , Trägården , Belems Port och Sara- 
gojjas Pelare. D. 30 ingick man i en vik af 
H. Ands Landet , fom kallades af jacobi och 
Philippi oag , hamnen fek namn af Ratta 
K or fet , lame 2 floder af Jordan och Får Frål- 
Jare. QbiROS tviflade ej, at ju detta lamman- 
hångde med N. Guinea. Vånfkap (6 k tes för* 
gåfves med invånarne. TORQUEMADa beråttar 
ock, at en ordentlig ftad Jerufalem bygg- 
des, men det lårer endalt vaiit i förflyg. E- 
millan Taurnago och Mexico råkna- qutroS 
i et Memorial 750 mil, hvadan Longituden 
for den förra blir 409, och fkulle följaktelieen 
höra under Salomonerne. Enligt feglingens 
omftåndigheter tror Hr. pingrc nåoligen kun- 
na antagas öfver 10 gr:s lkiinad emillan Tau- 
raago och H. Ands udden , och fåeter den 
fenare under i9s:te meridian: sanson fatte 
den 25 gr. mer i O. Hvad 1 'enafle legHngac 
gifva vid handen , (kall nedanföre nämnas. 
QUIROS förfökte fedan at gå til H. Korlét , 
men kunde ej för vinden komma dit, utan 
fortfatte refan til Mexico, hvars flrand uptåck- 
tes d. 3 Ocl. 1606 a). Andra fartyget, un- 


a) Quiros feglade al- 
drig med Gailego , font 
Prevoft och De Brolies 
Jaga. Fid hemkomflen til 
Mexico for b an til Spa- 
nien y och anhöll at de be- 


Jökta orter måtte tagas 
i befitning. 1 ottonde ne- 
morialet beklagar bal /ig, 
ej bafva Jådt fwr om 
de/fa nybyggen , eluru han 
för de omtalta uptdekter 


kånda lånder. 135 


der lud, peeez p£ torrez befäl, blef på vågen 
ikilt itrån det förra, råkade åtikillige på guld, 
perlor och krydder rika öar , lamt följde en 
ftrand hela 480 mil , men hårom äger man 
ingen tilrficklig underråttelfe //). 

Cap. davis berättas emot flutet af 1687» 
vid 27 gr, 20 m, f bredd, 2 tim. för dager 
tydcligen hafva ledt en liten, läg och fandig 
6, omtrent 2^0 mil frän Copayapo eller Co- 
piapo, ( en fhd i Chili under 27-28:de paral- 
lele i), (amt något öfver 300 från Gallopagos 
under linien: 9 mil i W härifrån iågs et flort 
land eller fämmanflötande öar. DAVIS kom 
från Gallopagos och ärnade fig til Juan Fer- 
nandez: når han hunnit til I2f-gr, lat, och 291 
merid. kåndes en grufvelig anftöt af jordbåf- 
ning, (om då utbröt i Callao , fedan de kom- 
mit (ig före efter förfkråckelfen fortfattes ko- 
fan i Si Q och SO tils de hunnit til 27^ gr. c). 

I 4 ' Föl* 


i 14 ar användt lin i- 
gendom och många gnn 
ger vågat lifvet : han 
befkrfver deras härdig- 
het, IjrfUgbet y rikedomar, 
invånare , m. m. och åbe- 
ropar Jtt hela refe - /dl- 
fkapets vtne sbård ; men 
Philip Il L. lämnade än- 
dock Quiros utan under - 
ftbd. Se Mem. de PAc. de 
Berlin 175% 

b /Skada dr ot deTor- 


rez resbcfkrifning , fom 
i Spanien fkull finnas band- 
j 'kyifven.fi j bli f ver tryckt. 
Han var lika nitifk om 
ny ut ru fl ning ,Jcm Qui- 
ros, b vilken ock haft del 
af de Torrez memoria- 
ler; men Spanfka krigen 
voro dem til binder. 

c) Wa fer Jom var med 
Davis, lämnar den an - 
färd a ber ättelfen; han an- 
gifver dem belågne 6 ao 


1 $ 6 Om föga 

Följakteligen lago de uptåckte öar öfter om 
291 merid. och paflar feglingen på S. Felix 
och S. Ambor. De Jåggas vanligen efter wa- 
FERS upgift under 277 § gr. i Långd, men 
dét ftrider emot omftåndigheterne , ty de 
fkuiie då ligga mer i W ån 29t:fta merid.; 
I)E BOUGA 1 NVILLE har ock der förgåfves fökt 
dem 1768. 

Et Spanfkt fartyg har 1714 på refan från 
Callao til Chiloje, under 38 gr. Lat. och in- 
emot 300 mils afflånd från Chili, t dag följt en 
hhgftrand) fom i anledning af derfedd eld trod- 
des vara bebodd, och kallas S. Daniel ti). 

Sedan SCHOUTEN gädt förbi Cap. Horn 
fågs 1716 d. 1 Mart. Juan Fernandez; d. 11 
ofvergicks våndkretfenj d. 10 Apr. fants en 
låg 6, med krafla bevuxen, utan fött vatten, 
hvaråft fågos fpanfka hundar , fom ej kunde 
fkålla, vid 15 gr. 15 lat. och éyo mil från 
Peru (förmodeligen 305 :te merid.), kallades 

Hund- 


Eng.mil från Gallopagos 
och joo från Copiapo , 
bvilkct fenare nödvändigt 
tnåfie vara tryckfel f&r 
i jo. Om en 6 David vid 
■*7 S r ' bredd och 2~j(f gr. 
lon g. I er att as i Sv. På fl ■ 
tidn. 1771 ,n. 9, at Spa- 
nior er ne tagit den i be- 
fittning och kallat den 
S. Carl. 

d) Spanfka fartyget | for påltelig . 


gick för motvind til Con - 
ception. Vid ankonftcn 
låg der et från S Ma- 
lö under Du. Fresre Ma- 
rions befäl , fom fick del 
af dagboken. Sk Bern. 
de la Harpes Hem.pour 
la France , frvant a la 
decouv. desterres aufir. 
tryckt i R/nnes. Hr. Pin- 


Igré anfer underrättelfen 

I för ' *■ 



kända tänder. 137 

Hundått och fkali af le matre hollits för 
en af MAGELLaNS Olyckliga. Natten imellan 
d. 11 och 12 varganfka mörkt och fruktades 
för Tiburons-öarne. Hvad dermed menas år 
ovisft, DE L’ ISLE med fl. rala allenaft om en, 
och blanda den ihop med Hundön. D. 14 up- 
tåcktes en rtor fkogrik 6 , fom Tuberons, 
under 14 gr. 35m., vid hvilken (keppet tyc- 
kes legat til d. 15 om afton, kallades Utan 
botten , och hade tjufaktiga invånare: d. 16 e- 
mot quällen träffades vid 14 gr. 46 m. Wat - 
tenland , fom hade fött vatten, Krafle, Lac- 
tuk.fkog (ej Palmer och Cocos), tycktes va* 
ra låg, Itenig och obebodd. Man gick fedan 
til 15 parallelen, at finna quirqs vik. D. 18 
råkades Flugan vid 1 5 f gr. 14 mil från Wat- 
tenlandet, hvaråft fågos 7 ganfka långa kar- 
lar, ehuru der ej fants fött vatten, men vål 
en odrågelig mångd flugor : d. 24 (ägs myc- 
ken fogel: d. 3 Maj. värderade man (ig 910 
mil från Peru : d. 8 fågs teken til land och 
några feglande Indianer fångades : d. 10 och 
11 träffades 2 öar, hvaraf Cocos- bn vid 16 gr. 
16 m. var hög, hade fogeliga, dock tjufak- 
tiga invånare, men den låga Bedragare-bn i 
granfkapet hade elakt och talrikt folk: 21 mil 
från Cocos ön fantsd.i4i/0/y>r < 5 «, vid idgr.,föm 
var bebodd. Man ftyrde åtW til d.i 8, då afffån- 
det från Peru antogs 1 100 mil, men torde ej al- 
deles varit få ftort, ty SCHOUTEN var alt ifrån 
Hundon otålig, at ej hafva funnit Söderland, 
och fade flg aldrig gådt om bord, oni han trodt 
få lång fegling föreftå. Det år fåledes troligt, 

I j at 


138 Om föga 

at han värderade högt, för at få kofan flåld 
åc N, hviikct ock måfle ike d. i8* Dagen ef- 
ter träffades Horns -barne , af hvilka den ftör- 
re heibergerade i Endrågrighets viken, under 
14 gr. 56 m, våra fjomån til d, 31, ehuru 
invånarne i början ei voro (ynnerligen vän- 
lige: här vankades allehanda för fr i ritningar, 
LE MaIRE trodde den vara en af Salomoner- 
ne och Söderland er ej långt borta , r>-en SCHOU- 
TEN pl flod N. Guinea vara i granfkap, Sedan 
fågos Gråna åar ne, Jnfou y Moa, Arimoa , S. yo- 
han , lamt den gråna och- vål bebodda Schou- 
tens b. Stranden (öm den 2 1 Jun. trodde*, va- 
ra N, Guinea torde varit N Brita n nien e). 

Der år förut betåcLrt, at TaSMan 1643 
fant N, Zdandj och dervid d. 6 Jan. 5 Kun- 
gars 0, fom var obrukad, men ägde fött vat- 
ten och ganika långt folk. Derpå årnade han 
upioka Salomons öar och fant under a en na 
rela åtikilliga nya: d. 19 Jan. vid 22 gr. 35 

m. 


e) Schouten var dyr 
vians Capitaine , hade 
gjordt ftere refor til 0- 
Indien men var vadd och 
hindrade , at rått nytta 
drogs af denna feg/ing . 
L.e Maire ägde fort ful» 
le och förde vid rejan bf- 
verbefälet , ehuru det i 
H. G. des Foy. XXX/X 
tillagges Schouten : Pre* 
volt hade kunnat inhäm- 


ta det afinfeription , fom 
Narborough fant på 
I ,e Makes b> hvilken an - 
fbres i T<m XL 1 . Dag- 
boken finnes tryckt på 
Fr an fy (ka i g, 16 igifåij- 
år iitgafs den i Amficr- 
dam t g . , både på latin 
ocb jranfyfka ; 1622 ut- 
kom i Amper dum i fal. 
den pålnehgafle under- 
ratteljen om denna reja. 


kånda lånder, 155 

m, lat- och 204 gr. 15 m. long. PylRaart , 
håg och Ikarp fick namn i anledning af en 
Itor hop filk-måfar, forp häromkring funnos: 
d. 20 Amfierdam och Rot er dam fårfedde med 
allehanda nyttiga vaxter och djur* lamt den 
fenare belynneriigen angenäm , emedan Co- 
cos-och allehanda frukt träd der åro plantera- 
de i råta iineor, bagge bebodde afganika be* 
fkedligtj men tjufaktigt folk. Amfferdarn lig- 
ger under 204 gr. lat. och 205^ gr. long. 
1 .) 6 Febr. råkades vid 17V gr. lat, och 202 \ 
gr, Joog. nj til 20 öar, omgifne med grund 
och kiippor. Prins Wilhelm, Hems-Kerks grund, 
Anthong Java , Mark , Gråna ån , 5 . Johan , Ca- 
ens-Gardeners-och Fifcbers-oar blefvo nu led- 
da ; åfven den Vulcan SCHOUTEN iakttagit 
vid j gr. 4 mims bredd, under 164 gr, 27 
min. i längd, tasman gick tilbaka imellan N, 
Guinea och Gilolo. 

Sedan roggewin 1722 befokt Mocha och 
Juan Fernandez (eglades kring medlet af Mar- 
tius med god vind i WNW. Man anlände til 
28 gr. lat. utan at finna Davisland , men fom 
foglar fågos och vinden blef oftadig féglades 
ån X2 gr. åt W, dä den 6 Apr. (annandag 
Pålk) fants Påfkon under 28 gr, lat. och tro- 
ligen hogft vid 257 gr. long., ty Davis land 
troddes da ligga under 273 gr. long. , och u- 
tan tvifvel hade man gådt 4-5 gr. öfver, in- 
nan det undrades, a t det ej fants /). Landet 

var 


/ ) Får fla bevatteljen 
sm denna Ref a utkom på 


Hollåndfka i Dort l~z8, 
mm innehåller både /md- 


,140 Om foga 

var v fri brukat och bördigt, famt invånarne 
dels hvite, dels fvarte, rnåft brunaktige, fog- 
lige och tjånflaktige. Efter 560 mils fegling 
un åtfkilliga kofor fan ts Carlsbof fom en del 
förgåfves trodt vara Hundon, hvilken irring 
dock torde hulpit til at Geographerne flyttat 

den 


jaker och orimligheter, 
C. F. Reh: ens, Officer 
på Roggewins fkepp ut 
gaf en piliteligare pä 


rens fager allenad tänr 
meligen läng. Folket är 
väl växt, paickt , behag- 
ligt, jäktmo ligt. kläät 


ty (k a 173g 1 Letplig , ocb i fint och fom lilke mjukt 


få fr an fy [ka ryg t Hage 
Imgituderne räknar ban 
ganfka oredigt. På/kåns 


tyg. Quinfolken hade ro* 
da eller buita kläder , 
brukade vårhattar ocb en 


lon g, fättes 26 $ gr. ocb ganfka högröd fmink.Kar 


lat. 37 gr. i Roll. Berg lame mala fig med aUåt- 


på cbartan vid den ty- \ banda figurer, bruka käpp 
Jka ligger den vid 2 y och en fjädertofs i buf- 


gr. lat. och 2-2 gr. lov. g., 
men texten ger 239 gr. 
long. Buache gifver 31 
gr. lat. och 218 gr. long. 
fffoUändfka B er ätt el f en fä- 
ger , at den ej låg åfver 
420 fr. Jibmil från Juan 
Fernandez , men det kan 
ei kallas fegla fort , når 
enåafl 18 Jadane om dyg- 
net läggas til rygga : den 
anförer ock , at fbrfia in- 
vånaren de fingo fe var 
i2 jet lång, men Beh- 


vudet. Öronen åro län- 
ga af tunga hången. Re- 
geringen tyckes vara hos 
husfäderna. Landet ar 
ajdelt ,fkogrikt , har Fi- 
fång, Jockerrbr , viycken- 
'bet fog.el , be/ynnerligen 
hons vi. in. Mhnnifkof bil- 
der af fleti röktes före. 
Deras våningar äro af 
ror , åjverfmetade sned 
ler ocb tackte med löf. 
Ön är inemot 6 mil om- 
kring. 


kånda lånder. 14 1 

den nåflforut nåmda fa lån^t i O: den låg 
under 15 gr, 45 m. lat. och förmodeligen 209 
gr. long. Natten efter råkades 8 mil långre i 
W, lamt imeilan 15 och 1 6 gr. lat., 4 vack- 
ra oar : vid den Skadeliga förlorades et af 
fartygen , de 3 ofrige kallades Bägge brbdernc 
och Syftevn. Invånarne voro ftörre ån på Pålk- 
ön, rödbrune med långt fvart hår, målade fig 
och brukade 18 til 20 fots pikar. 6 mil lån- 
gre åt W fants t gryningen en Ikogbevuxen 
ö , lom fick namn af Märgonrädnnd , och e- 
mot quållen den Ikogrika och låga Afton 6 n. 
Dagen efter eller d. 39 Maj. marktes Irrgångs - 
öarne , åtminftone 6 til antalet, vid pals un- 
der 206 i gr. long Ån feglades i W, och ef- 
ter några dagar råkades under 16 gr. lat. den 
höga och vackra Förfrifknings bn , lom hade 
ymnighet af Pifang, Sockerrör, Cocos-Gra- 
nat-och Palmtråd, brödlik jordfrukt, m. m. 
Poiket hurtigt, llyft, quickt, håren fvartaoch 
Imorde med Cocos olja , karlarne målade, 
brukade gördlar; men quinfolken voro alde- 
les kiådde i fint tyg, prydde med perlemo om 
lif och armar : dé narrade Hollåndarne i för- 
lat. Longituden år ofåker g). Efter 3 dygn 

mårk- 


g ) Hr. Pingré tror 
Fhrfrifkningsön vara den 
Ja v: ma , Jbm Cocos-ön: 
ai ej Bedragare bn näm • 
nes menar han kommit 
der af , at feg lingens om- 
fländigbeter för dem dbljt 


fundet , hvadan de tagits 
för en och [amma. Det 
tyckes likväl , at Rog- 
gewin , fom til fF-lndi- 
fka Cotnpagniet gaf för • 
Jiag til Söderländers up - 
täckande , och fjelf der - 


142 Öm föga 

märktes åtlkilliga tacka öar, h vilka fingo namn 
efter Gap. Baurnan , lom förft låg dem ; jan- 
det år bördigt och vål upbrukat, lamt go- 
da ankarftållen kring kuflerne, invånarns åro 
hvita, fom Europeer, vackra, muntra, höf- 
lisa och klådde med et fynnerligt lilkestyg. 
Latituden åc 12 gr. och, enligt emftåndighe- 
teroe, longituden omkring 1 <cj 5. Dagen efrec 
råkades 2, lom höUos töiCocos och Bedragare- 
bonje den fenare lattes under 11 parallelen, 
då lik Val LEMAlJtE lägger lin under 16^, hvil- 
ket nog vilar, at de åro lårfkilte. Sedan uo- 
tåcktes 2 ftora oar, Ibm kallades 1 ienhoven 
och Grbningen: man var ovifs, om de icke 
hängde ihop fins imeilan och med Söderlan- 
det. Vore tid och kofa btkante, Ibm de leg- 
lat ifrån de nåftforegående, Ikulle något kun- 
na flutas om deras läge, imediertid är ej o* 
likt, at det varH. Korfét, hviiken MENDANA 
uoderfokt på våftra fidan och ROGGEWIN nu 
foljt på den öftra. Moa och Anmoa betun- 
nos öfvervuxne med Cocos-tråd, lämt den fe- 
nare gaolka folkrik. Ej långt härifrån råkades 
en myckenhet öar, lom kallades De Tu ende , 
med lvarta, Imå, nog ludna och bedråg iga 
invånare, nakne med gordiar om hf, ben och 

ar- 


til utgick ined % fartyg 
frän Jexeln d t 2/ Aug. 
1721 , hordt val kdma 
Le Maires och Scbou- 
tens refa, Fid ankom 
ftett til Batavia , confi- 


fquerades och hort auStio- 
nerades fkeppen , famt A - 
mir. Roggewin arrep e- 
rades, Håvåfver upknm 
proc ej s , hviiken omfider 
IF' ■ indifka compagn.vant . 



kåncja lånder. 143 

armar, hvaruti futfo fvintå.ider, halmhatrar 
brukades med fjädrar uti af Paradisfoglar, lamt 
ring i nåfan. Sluteligen feglades långs efter N. 
Guinea och Papous til Batavia. Amiralen hem- 
fördes och inlopp åter på Texelnd. 1 1 Jul. 7725. 

I fenare åren hafva åtfkillige ångelsmån 
feglat öfver detta haf, men deras refor åro 
ej fullftåndigt upgifne, få at Geographien i al- 
månhet af en del hittils d'agit c ringa fördel. 
Comm. jOH. BYRON gick ifrån Ångland 1764 
d. ig Apr., kom in i St. hafvet d. 9 Apr. 17 6 f, 
tog vågen til Mafa Fuera, hvarifrån han d. 1 
Maj } få mycket af omftåndigheterne kan flu- 
tas, ftålde kofan til 2o:de paiaUeJen, hvilken 
fédan åtföljdes vid pals 2 månader. D 7 Jun. 
råkades 2 bebodde öar, på hvilka ej vågades 
landftigning, och kallades derföre Feljlagna 
andam a ht : d. 11 Jun. fågs Corall-bn i WSVV, 
omtrent 35 mil från nåftföregående , hvilken 
torde vara den famma, fom quiros kallade 
S. Elm , alla omflåndigheter tyckas hårutinnan 
fammanftåmma: Konung Georgs och Prin/ens 
af IVailis öar aoijas ån mer, ty icke en gång 
tiden, då man ankom och afrefte némnas: 
d. 21 tants' Farliga on\ d. 24 Hert af For k , 
obebodd: d. 28 ftåldes kofan i NNW, fom 
tilförne var i W : d. 4 Jul. träffades Byrons <$, 
fom troligen ligger norr om Linien och tor- 
de vara någon af Carolinerne, ty d. 8 an- 
lånries til Tinian : d. 9 Dec. gick Commen- 
deuren från Batavia, kom d. 14 Febr. 1766 til 
G. H. udden och, til Ångland d. 9 Maj. 

Hr. DE BOUGAIN VILLE utgick från Breft 

1766 


144 Om föga 

1766 d. 17 Nov., kom in i St. hafvet d. 26 
Jan. 1768 , ftålde kofan i NNVV omtrent tils 
våndkretfen var paflerad, då fedan feglades 
åt W , imellan 20 och 1 5 parallelen. D. 23 
Mart. träffades under i6o:de meridian 4 Fi • 
cardins kallade, famt Spjutkafiare- an , hvaråft 
kopparfårgade vildar med lanfar hotade: d. 
23 fågs den låga Ilarp 6n , fom hade Cocos- 
tråd och flört folk : d. 24 - 28 feglades imel- 
lan 11 låga, med farliga klippor omgifna o- 
ar, fom kallades Farliga (kårgarden. QUIROS 
befor födra delen håraf och tyckas få många 
låga oar utmårka et flört land i granfkapet, 
bvarono åfven QUIROS hörde invånarne tala, 
BOUGAINVK.LE tror Labyrinth-öarne höra hir, 
men de ligga mer i W. D. 2 Apr. fick en 
hög Pik namn af Boadoir (troligen QUIROS 
Tionde och waLLAGES Osnabruck): d. 3 an- 
ländes til Tåiti på norra fidan, under 17 f gr. 
lar. och 22?l:de meridian. Denna ljufliga ö kal- 
lades af byron Georgs land, af eougainville 
i början N. Cythera och torde vara Skytten hos 
QUIROS, vi fkola fnart derom nåmna något 
mera. På hans res-charta teknas Heeri , Umii - 
tia och P apar a , fom någondera til åfventyrs 
år BYRONS Prins af Wallis. Den långa ftrand 
KELLIN lagt vid 1 gr. lat. och 232 gr. long. 
hade eougainville flött på, i fall den funnits. 
D. 4 Maj. tråffades Seglare hn : d. 1 1 Förlo • 
rade fonen : d. 22 P ingflån. På Spetåfk- öarne 
höggs ved: invånarnes fjukdom gaf anledning 
til namnet. D. 25-29 fågos många öar innom 
3 gr. i bredd och 5 i långd, b v ilkc kallades 


kända länder. 145 

de Stora Cycladernes {kår gård. Hår år efter all 
liknelfe H. Andslandet, fom QU 1 KOS utgifvic 
för farnmanhängånde, då likväl |acobs och 
Philips vik år et lund af flera mils bredd, 
kring 15 gr. lat. och 186 gr. long., fom BOU- 
GAINVILLE feglat igenom, llefan fortfattes un- 
der famma parallel inemot N. Holland , då 
han gick norr ut:d. 5 [un. fågs Dianas fand- 
rflfve/: ifrån d. 10 til 26 Lovifiad -viken , lorri 
dublerades vid Befrieife -udden , och åtföljdes 
6ftra ftranden af et ftort från N. Britannieti 
genom fund aflkilt land, Lovifiada kallat: vid 
upfarten befoktes ock Krigare -fioden,Cboi feuls- 
b och vik mitt emot på höger hand; d. 3 Jul; 
dublerades Cap. Averdi, det nordligafte af 
Lovifiada. Sedan fågs on Buka (få nåmd af 
fet ord, fom invånarne ofta uprepade), och d. 
6 landades i Praslins hamn, gen t emot lilla Haiti' 
'mar hn , påN. Britannien, utmed hvilkens nor- 
ra kuff feglades, hvarunder öarne B our nan d , D* * 
Oraifon , Bouchage och Suzannet efter fartygens 
Officerare upkallades. D. 4 Aug. lågos da.MPIERS 
Mathias och Storm -on, d. 8 den angenäma 
bch bebodda Anachoretes, d. 9 Brådfpels Ikå- 
ren, d. 2 Sept. ankrades vid on Boéro, d. 
i 2 och 13 palferades genom fundet imellart 
Buton och Pangefar, d. 18 genom lundet Sa- 1 
leyer och d. 28 landades i JBatavia* lamt d. 
i 6 Maj 1769 i S. Malo. g\ 

K Af 


g ) Byron och Bou- 
ain ville undra utan fkåi 
vårföre de ej tråffat Sa 


lomonerne , emedan de ej 
7 feglat Limen nog når:, 

• /uahymp\e$Sam/ingdf 


146 Om föga 

Af kringfeglingar lårer ingen mera rick- 
tat Naturkunnigheten, ån deo,Iom Hrr. banks 
och SOLANDER gjordt. De utgingo d. 20 Jul. 
1768 ifrån Woolwich, förfedde med allehan- 
da til underlökningar tjänande bequåmlighe- 
ter, och fördes Ikeppet af Cap. jam. cook. 
Sedande befökt Madera och Rio Janeiro, famt 
dublerat Cap. Horn d. 25 Jan. följ. träffades 
land förft i April: Lagone vid 18 gr. 44 m. lat. 
och 216 middagskretfen , bebodd af brunt 
folk med fvart bår : Fogel bn inemot 4 gr. 
långre i W under 17 gr. 24 m.: fedan (ögla- 
des nåftan under låmma parallel , d. 8 Apr. 
lågs Kedjebn , gr. ån mer i W: d. 10 Os- 
nabrucks-bn , ej långt derifrån, famt d. 13 tvä 
genom et Imalt nås fammanhångande land, 
förut belokte af byron, wallace och boug- 
ain ville. Invånarne kalla ftörre delen Ut a bite- 
ma , och den mindre Utabite-eta. Kungsham- 
nen ligger emot ändan åt W, under w i7 gr. 
29 m. 15 f. lat. och 230 gr. 17m. ni. long, 
Defs öfrige namn åro förut anförde. Invå- 
narne åro af måttlig våxt, något ljufare ån 
Portugifare, oåndeligen vige, hafva merendels 
fvart hår och ibland rodt: huden år tjock och 
något lilkesaktig, lom på Morianerj manfol- 
ken göra mycket vårde af litt Ikågg. Af 
Fyrfotade djur finnas endafi: fvin och hundar, 
famt belvårliga rottor. Cocos , Bröd-tråd, Po- 

ta- 


Eefor til St. b af vet pä- 
ftäs,at de ej äro annat , 
in N. Brit ann ien , de It 


i mänga fma bar: någre 
bolla dem rent af får 
dicktade. 


► 'hv 


kånda lånder. 147 

1 tafocs, Mufa , Bananer, m. m. våxa hår /;). 
P. 13 Jul. 1769 feglades härifrån, då en invå* 
! nare Tobias och defs drång Tiato följde med: 

' on Titeroah ligger i granikapet , Ulyateab un- 
■ der 16 gr. 47 m. och fkail vara obefkrifveligen 
vacker, Otaha under 16 gr. 37 m. , Moroab 

K 2 och 


b) Svin- och hund kbtt 
ftekcs i upbettada flen- 
gropar , i bvilka det in- 


och gräddas efter behof. 
Deras almänna dryck dr 
Cocos-mjölk : faft af en 


lägges med löf omfvept , 1 /lags peppar gör fetma, 
öfvertdckes med beta de- '■ Kläder göras af Moms 
nar ocb jord , då det blir | Papyrifera , hvars bark 


muftigt ocb ganfka väl- 
Jmakande , i fynnerbet 
hund kött et. Fi/k ocb fo- 
gel finnes ymnigt. Bröd- 
tråd år et nytt Genus 
börande under Monoecia 
med rund frukt .flora fora 
Impvud: de florn bafvafrön 
•uti fig fmaka flåmre , der * 


blötes , klappas ocb på al- 
lehanda lått får gas, famt 
ger et ganfka fint, ehu- 
ru ej flarkt tyg , Et fllag 
Fleut - Travers upblåjes 
med ena näsboren. Invå - 
narne bruka bågar , bvil- 
ka ej dro bekante på N 
. Zeeland , ehuru på båg- 


före hajva de utrotat al- ge dr Jamma flpråk : Il- 


la han-träd ocb fortplan- 
ta genom rötter dem, fom 
hafva bara honblommor , 


tahite-boerne Jynas der • 
före fnarare bär fl amma 
från N. Zeeland , än defs 


Fruckten plattad imellan invånare från Vtahite. 
flenar ocb bakad öfver Hr. C Green obferverte 


koleld , /makar, fom tjoc- 
ka hvet bröds kakor : då 
den ej kan hafvas fdrfk 
inlägges frukten i kärl , 
wtdergår någon gärning 


bår Venus 176 9 d. 4 Jun. 
i Solen : han dog på hem- 
vågen och obfervationer- 
72 e finnas i Pbil. 1 ratts, 
för 2772. 


148 Om foga 

och Bo/a- Bo/a, (mon quiros Flyckfiga och Pe^ 
iegrim?) lamt ånteligen Obiteroab under 22 
gr. 23 m. lat. och 227 \ gr. long. Ifrån Cap 
Horn voro nu 14 öar befökte, imellan hvil- 
ka invänarne legla: Tobias nåmde ånnu 10 i 
WNVV ochSSW,til få dagsleglingars afftånd. 
D. 10 Aug. låmnades flfla on och leglades i 
S, at gä til N. Zeeland. 

Under Ijelfva linien, ej långt från Ameri- 
ca, ligga Gallopagos eller Skillpadde -öarne. Car- 
nero,"Los dos Hermano, lfabelia, Marcus, 
Clemens, Maria, Aguada och N. S. de la K- 
fperanza, åro de förnåmfla. cowlev befökte 
dem 1683 och g a f andra namn, men fom nu 
åro obrukeliga. De fom ligga föder om Li- 
nien åro på vlloas charta utmärkte. 

Långre i vader teknas af homAn och fle- 
re oar , lom Spaniorerna allena fkola åga när- 
mare kunlkap om ; men man vet dertil nu 
ingen pålitelig grund. 

Norr om Dagjämnings-kretlen uptåckte 
SAAVEDRA 1527 Kungs -varna och de låga Bar- 
hus : de förra på Trettonde- dagen. 1*33 ut- 
Ikickades en annan liten flotta från Mexico 
under diego hurtado och fern. de grijal- 
VA, hviiken ej fant mer ån ön S. Thomas , d. 
2iDec., vid 20§gr:s bredd och under 2621a 
meridian; men den, fom 1542 utgick under 
JUAN GAETN och BERN. DELLA TORRE uple- 
tad e Rocca partida, C or a ll- och Lrägårds-oarne-, 
La Matelotte och Arezis , famt anlånde til N. 
Britannien. 

S. Barthold uptåcktes 1525, af ALFONSUS 

DE 



kända länder. 149 

DE SALAZAR, fom efterAmir. GARCIA DE LO- 
AISES och SEB. CANOS dodeliga frånfålie tog 
befälet öfver de 6 (kepp KejC CARL V utfkic- 
kade at fegla omkring jorden. 

Enligt icemphers beråttelfe (kola 2 oar lig- 
ga öfter om Japan. Den norrafte kallas Gin- 
Jima (Silfver öh) och den andra Kinfima (Guld- 
ön), Deras läge döljes lorgfålligt for Europé- 
er, (om cj eller hittat på dem, ehuru til den 
andan (kepp (kola blifvit ut(ånde från Spa- 
nien 1620, faint 1639 et och 1643 två ifrån 
Bitavia. Mon någondera år Gamas land? Til 
(lut några ord om en gammal charta, fom 
k.-empfer fort ifrån Japan /), hvilken fedan 
kommit uti Prad. sloanes famling och i (am- 
manclrag utgifvits af Hr. de guignes. Den 
vi(ar Japan, dercfver en o Jelogafima i NO; 
i N några mindre öar , famt et (iort kringflu- 
tit land Oku-Jefo; i O teknas åtfkilliga och 
til en del anfenliga oar; America utmårkes 
ganlka ofullkomligt, dock kännes Califomia 

K 3 igån 


i) Eng. Ktempferzw 
fbdd i tFeflpbalen 16 yi, 
ftuderte på åtfkilliga fl ål- 
len , åfven i öp j ala: gick 
16 $2 1 Jotn /ven/k Lega- 
tions Secr eter are til Mo- 
feou: befor Ryf sland, JE- 
gypten , Lyckliga Arabi- 
en, Per fen, ht, Mogol, 
Mala bar, Ceylon , Benga- 
la , Sumatra , Japan , 


m. m, Blef 16 g j Holland- 
(ka O-lndifka Compag - 
niets åfverfåltfkår , for 
16 yl iil Europa med mån- 
ga kunfkaper om Öfier- 
lånderne , fom kan fes af 
b ans Amcenitates Exo- 
tica , hans Rejor ocb hans 
Befkrifning om Japan. 
Blef 16 94 Med. DoBor 
i Holland ocb dog qid. 


ijo Om föga 

igån, och finnes hår Mexicanfka viken , m.m. 
er offra fidan. Med få ord : man fer hår en 
blanning af Chinefernes och Japanernes Geo- 
grapbifka foreffållningar med de kunfkaper, 
iom Europeer bibringat, af hvilken dock fö- 
ga uplysning kan vinnas. 

28. DeiTa åro nu de ffållen af Jordklotet, 
om h vilka man åger en ganfka ringa och o- 
fullkomlig kunlkap. At nogare unde löka dem, 
eller at uptåcka hittils aldeles obekanta , anfés 
af de Naturkunniga för möjligt, hederligt och 
åtminftone båtande för vetenfk.iperna ; men 
en fjo-farande håller fådant för åfventyrligt , 
och en ffatsklok både för onödigt och onyt- 
tigt. Hår år ej rum at uppehålla fig vid des- 
ia omftåndigheter, jag vil endafl nåmna,hvad 
fom hittils legat vår vetgirughet eller fnål- 
het måff i vågen. Is år et hufvudfakeligt hin* 
der, at beföka de traffer, fom ligga närmaft 
omkring polerna , och det mer emot den fo- 
dra, ån den norra. Det hånde vål 1725, at 
is träffades fommartiden uti Atlantifka hafvet 
vid 41 gr:s bredd , fom ungefärligen fvarar 
emot Madrit, jad. 15 Jun. voro få når 2 fkepp 
deraf förlorade vid 45:e parallelen k)\ men 
det har, få vida bekant år, aldrig tildragic 
fig hvarken förr eller fedan, utan all is år 
gemenligen ifrån April förfvunnen anda til 
67:e parallelen. Söder om linien år annor’ 
lunda befkaffat. da VIS var 1686 mitt på var- 

ma- 


k ) DeHandes Mcm. 1 ris /72J. Kall S ber [ka- 
de P Mc. äts Sc. de Pti-\de i Bretagne til d, 18 Jul, 


kända länder. 151 

mafte årstiden få när inneftångd af is under 
62 1 gr. lat. efter fkeppsräkning. frezier fåg 
1714 d. 13 Mardi et isberg öfver 200 fot högt, 
vid 58 f gns bredd och 291 gr. 38 min. i 
långd, hvaråft ingen förut märkt fådant» e- 
huru nejden då varit befeglad i många år. Det 
andra fkeppet, fom var i hans följe, fant is 
vid 54 gr., men mera i offer, halley träffade 
is mitt pä lommaren vid 52 gr., och bouvet 
vid famma års tid började at mota is vid 47 
gr., fom nåftan fvarar emot bredden af Paris. 

Detta oaktat tyckes is ej vara enda or- 
faken til den ringa framgång, fom upfinnings 
refor hittils haft. Is gifver tilkånna granfkap 
af land, fom längre fram fkall vifas, bor få* 
ledes ej räknas för elakt teken. Hade bouvet 
fortfarit at följa ifen åt, få fkulle han troli- 
gen på något ftålie fluppit igenom, ty et land, 
lom har flora floder, kan ej gärna få inne- 
flångas af is , at icke flranderna någon tid om 
fommaren åro rena, åtminffone framför flo- 
dernas utlopp /). Råtta felet torde beftå der- 

K 4 uti 


l) Herr Buache bar 
uti Mem, de l' Ac. de 
Vuris 77 j7, i anledning 
af de fl a Ilen is år funnen 
på ■, giffat det flora Så - ! 
der landets befkaffenbet. \ 
Han tror et isbaf mitt ' 
under polen, fom hafver 
2 utlopp äfven fom det 
norra. N. Zeland dr bågt 


ocb bergigt , famt defs 
nejd ej bejvårad af is , 
der före lära floderna gå 
inät landet , äfven fom i 
födra America. V ore 

landet fammanbdngande, 
fkulle de (lora floderna , 
fom gifva fä ofanteliga 
tsberg m ttfår America , 
gä fran under Jjelfva 


m 0rn Föga 

uti, at fådana utru ilningar blifvit- gjorda från 
Europa, Man måfle derigenom utftå en lång 
refa, få at brift på uppehälle, fjukdöm , trörc- 
het och ledfnad redan åro om bord, innan 
de hållen träffas, fom åro underökningens, 
föremål, Dylika utredningar borde derfåre 
ike iå når, fom möjligt år, incil det man fo-s 
ker. Ifrån Island , Norrige och Siberien til 
de norra okånda länder, lamt til de fodra från 
Chili, Batavia, G. H, udden eller något an. 
nae ftålle , ak fom ändamålet vore. Sådan 
anflalt, tillika med tjänliga upmuntringar for 
befattningen, och vål öfverlagd fegling, om- 
kring fam ma parallel, eller efter någon annan 
fail och förnuftig grund, ikulle fnart afikud-. 
da ofs den ikarom , a t ej känna ytan af vår e- 
gen vånings - Dlats. 

28. Til flut några ord om vagen til Cbi - 
na. Den vanliga år forbi Shedåndfka öarna , 
få ned uti Adantifka bafvet til Qadix; livar- 
§fl drojes gemenligen omkring 1 månad , der- 
ifrän inemot Brafilien , iå nedom G. H. ud- 
den, genom fundet emillan Sumatra och Ja- 
va, hvarpå man äntsligen går upofver Borneo, 
lamt efter imellan 20 och 30 veckors feglmg 

hin- 


polen , innan de bunno. til 
utloppen , dår flelnn och 
fårblifva jämt tilfrufna. 
Pä GonneviUes land om- 
talat end ad fmå floder , 
fom Grne i Normandie . 
Hatt f ätter derfåre ena 


utloppet af fitt isbaf emil-. 
lan <fo:e och j o\e meri- 
dian , (amt det andra i- 
mellnjt denz-joie ocb2go:e y 
hvaräfl Sharp, och i Jyn * 
ner be t Da v is, funnit bf ■ 
ver 400 fots bflga m isberg. 


kände länder. 153 


hinner til Canton. Längden af denna väg år 
åttninftone 2500 mil, och har åtfktlliga befvår- 
Hgheter i anfeende til pallad-vindar, ftrom* 
kaltningar, m, m. fotn noga mafte tagas i 
akt, 

Ginare våg vore genom ishafvet, förbi 
Kamtfchatka och Japan, fom ungefärligen år 
iqoq mil kortare, ån den vanliga, men tros 
nog almånt vata aldeles obrukbar. Detta om- 
döme ar dock troligen förhaftadr. Vi vilja 
icke uppehålla ofs yid mindre påliteliga un- 
derråttelfer m), utan jåmnfora re^belkrifnin- 
gar med fakens natur, h, wiloughey Ikall va- 
rit den förfl.a,lbm budit til, at komma den- 
na våg til China: han utgick från Angland 
med 3 fartyg, dublerte norrafte delen 
af Finmarken, gick til 72 gr. lat. och berät- 
tade fig der funnit land, men har formode- 
Jigen i töknigt yäder milstagit lig på några 

K $ klip- 


vi) Hr. Buache ber ät* 
tar , at en Portugis , Da- 
vid Melguer , medfkep- 
petPere eternel vintrat 
på Japan och gädt der - 
ifrdn d. ig Mars t 66 o, 
följt Tartarifka kuflen, 
fortfarit ät norr än- 
da til 8 g- gr:s bredd, 
jamt fedan kommit ned i- 
meUan Spits -bergen och 
Grönland , feglat väficr 
9 m England , och omfi 


i der lyckeligen ankommit 
\tit Porto. En fr an fk ma - 
| tros från Havre de grace 
fkall får go eller jo är 
tilbakas fedt fkeppet och 
M e 1 g u e r s he gr af ning. 
Mm Portugiferne voro 
redan 20 år tilfbrne flr än- 
gel igen afvifte från Ja* 
pan , hvilket utom annat 
gör denna ber ättelfe nog 
fagolik , Med Ryfka char- 
tor pajfar den ej eller. 


i J4 O™ föga 

klippor, åtminftone berättar wood fig ej fun- 
nit det fåmma, willouohby made för elakt 
väder landa i Lappmarken vid Arzena, der 
han med alt fitt folk af kold omkom. Cap. 
stcph. burrough befökte 1556 fundet Waigatz 
emillan N. Zemlia och Samojedernes land , 
anfåg viken innanföre fåfom et öpet haf, kom 
fåledes hem med den underrättelié, at han 
funnit den fökta vägen. Capitainerne arthur 
fett och Carl jackman utieglade ledan 1580, 
pä Drotn. ELISABETHS befallning , ingingo ge- 
nom Waigatz, men blottftälles för iför ila fa- 
ror af is och våder, PETT med fitt fartyg 
omkom, o h JÄCKMAN beikref omftåndighe- 
terne lä vid hemkomften , at man i Ångland 
på lång tid förlorade hugen, at göra ytterli- 
gare förfök. Hollåndarne gofvo dock ej alt 
hopp förlorat. W. BARENTZ "och J. HEMSKRRK, 
ganika ll<icklige fjömån, utflyrdes på befall- 
ning 1594: de komroo ir, genom Waigatz, 
utftodo iföra fvårigheter ,' men funno vatnet 
i denr.a vik fött ochlåtoej afikråcka fig, utan 
'gjorde en nyreiä, och ånteligen ij96en tredje, 
föijde då N. Zemlias norra och oitra kuiter, 
men ilen btöt omftder deras fkepp vid 76 gr. 
lat, , manfkapet fatte fig med båtar i land och 
måile utftå en Ivår vinter på öftra (Irandens 
fodra ända ti), 1676 Ikedde å nyo et förfök 
från Ångland af Cap. joh. wood, men nan 
böd forgåfves til, at komma fram imellan 
Grönland och N. Zemlia, utan trodde fig fin- 
na 


n) Se förut jf. 77, tid. ^7. 


kinda länder. ijj 

na en fammanhångande is. Alla defla olyck- 
liga utflag bevilå ingen ting i hufvudlaken , 
ty man lér af hvad rtraxt Ikall anföras, at de 
härrört, dels af okunnighet om ländernas lå- 
ge, dds deraf at ej ratta tiden valts, dels ock 
emedan de hollit lig för når til land. Samo- 
jederne berättade enhälligt for linschot , då 
han 1594 var vid Waigatz d. 31 Jul., at in- 
nom 10 til 12 dagar Ikulle all is vara borta, 
och fedan ingen froft komma på 6 veckor. 
Han kunde ej tro, at isberg, lom räckte län- 
gre, än man förmådde le, och få hopftaplaae, 
at man med möda kunde imellan dem kom- 
ma fram, Ikulle få Inart förfvinna, men til 
fin frora förundran fåg han d. 9 Aug. et rent 
haf och icke en gång is i den fota viken ned- 
om N. Zemlia: d. 10 biåfle N utan teken af 
is: d. 11 fant han Obysvik helt ren. Samo- 
jederne berättade åfven,at lund och vikar fry- 
la alla år, men aldrig Hora hafvet : at filta ifen 
emot flutet af Maj brytes och ganlka fort för- 
fvinner: at örter om N. Zemlia året vidrtråckt 
haf, m. m. FR. martens, lom 1671 befökte 
defla tradter, anmärker, at imellan Grönland 
och Spitsbergen bryter ifen up i Apr. och til 
något afftånd norr om det lenare finnes fnart 
ingen 0 ). Kongl. Vet. Societeten i London läm- 
nar i fina Handlingar for 1675 någon kun- 
Ikap om en märkvärdig relä uti Ishafvet. Et 
handels bolag i Amrterdam utrullade 2 far- 
tyg, at löka våg i NO til Oft*Indien, defla 

gingo 


0) Voy, au Nord, TJI. 


1 5 S Om föga 

gingo til inemot 8 o gr, lat. och efter en del 
underråttelfer til 100 mil örter om N. Zem* 
lia, famt faledes |ii iyojde meridian, men låt 
dem allenaft hunnit mitt för Lena ftrömmen, 
hvaråft på åldre chartor finnes teknat: Huc 
mque Hollandi pervenerunt , lå vifar det dock, 
at de rtörfta hinder, man nu vet af, varit 
öfvervundne. Bolaget anhöll om utertutan- 
de handelsrättighet at derta kanter. Oitindi- 
fka Compagniet infåg nogfamt de Farliga följ- 
der, fom detta forrtag kunde medföra, och 
tog jurt råtta ut vågen, at göra det om inret, 
ty ehuru få begicks, at privilegium afflogs, 
fants det likvål otilråckligt, hälft almanheten 
blef mifsnögd , aten få långe, och emot (tor 
upfatt belöning, fokt uptåckr, fkulle fruckt- 
loft förfvinna, man fadlade derföre om , tör- 
fåkrade at nordöftra vågens utfpanande vo- 
ro deras högrta önikan, men det gjorde ej 
tilfyllert, at hafvet år fegelbart St O, man mårte 
ock veta , om något fund år, at komma ned 
åtS, och detta borde ifrån Oftindifka nybyg- 
gena underfökas. Man utfånde åfven från 
Batavia 2 fartyg med befallning, a t gå til jo 
gr, lat., härigenom' förblindade man hopen, 
forfta ifren fack tade fig, bolaget (kingrades 
och då för bo ds vid lifsftraff, a t något Hol- 
Jåndfkt fkepp fick fegla norr ut från Japan, 
fom til fullo röjde meningen. Dagboken öf- 
ver omnåmda Refa fkaM icke finnas efter 
vanligheten inregirtrerad i Amiralitetets hand- 
lingar, på det ingen derom måtte få kunfkap. 

Samma Societet omtalar et bref af phter 

i i 



kånda lånder. 157 

I i Rysfland, hvaruti et fritt haf i N fages va- 
ra uptåckt. Vi hafva tilförne anfört de feg- 
lingar, fom från Siberifke hamnar blifvit an- 
ftåite p ) } och torde de flåfta vidrigheter, fbtn 
dervid mött, kunna hårledas af otjänlig tid, 
ovan betjäning eller odugliga fartyg q ). Po- 
lar- lånderne hafva flere månader fblen ftån- 
digt uppe» hvilket griper ifen båfrige an. U- 
tom redan anförda beråttelfer } rörande vår- 

man 


p) jf- H- Ftd - H- n 
q\ Hr. Engel på/lar 

och anförer inånga om - 
fländig beter til bevis , at 
de atfflälta feglingar af 
lupit helt annorlunda , än 
Jom upgifvits : at Siberi 
fka kafter alla dr kunna 
befeglas * at detta af po- 
Irtifka orjaker ej allenafi 
fördoljes, utan befkrif • 
ves fä) om omöjligt : at 
til fvärigbeternes ökan- 
de man, emot bätre vett, 
förlänger Hfien hela 50 
gr. och teknar et ftort 
utfkott Tfcbuktfcbi nos , 
{fom Muller kallar det , 
hvilket hos G mel in he- 
ter Schalaginflioi nos ) , 
m. m. Han nagelfarer 
deupgijnaberättelfer och 


finner derutifådaha ftri. 
digheter , fom fkola vifa 
at de blifvit konftlade och 
efter affekter vridne: 
han flödjer ock mycket 
pa et fl älle bos Gmelin 
i fortalet , rörande de an - 
fl älta feglingar i Isbaf- 
' vet, bvaräfi fäges , at det 
1 vore en ftraffbar djerf- 
fet om han vågade up- 
täcka alt , hvad om dem 
kunde honom vara bekant 
och fkuUe blifva ver Idens 
forundran : han fårj åk- 
rar äfven , at Gmelin 
pä re fan til Tubingen en 
gång nödgats vidgå, ai 
isudden , imellan Taimu - 
ra och Piafigaf kunde fe * 
glas förbi. Tiden lä* 
rer uplyfa alt detta, 


tjg Om foga 

man i detta climat r), fant hudson ganffca 
varmt under gofgr. lat., ja Ångelsmån för- 
låkra, at tjårsn d. 21 Jun, 1608 fmelte af crå- 
verket vid Cherrys eller Björn ön , nåfian 
under 7 j gr. lat., och MARTENS talar långt för- 
ut om dylikt vid Waigatz 1671 rj, hvilket den- 
na tid åfven ofta fker kring Spitsbergen, ehu- 
ru mig veterligen flikt ej vanligen hånder un- 
der fjelfva Linien, Lågges hårcil , at Grönlands 
norra del har beten , djur och värma , mer 
än den fodra : at p 5 Spitsbergen trifvas flere- 
handa växter: at der finnas gölar, fom ej boeten- 
fryfa,då i Jakutzk tjålan (kall vara ogenomträng- 
lig: at is kommer från floder och fött vatten, m. 
m. få blir det ganfka troligt, at ishafvet villa 
månader på året ar fegelbnrt. Vid f ådan a refor 
borde man kanfke anlända til Nord Cap i bör- 
jan af Maj, ty då åro redan många Valfhkar fån- 
gade kring Spitsbergen, derifrSn fegla i NW det 
fångfta man kan från ftranderna til 80 eller 
85 parallelen, och få följa den åt til mitt för 
fundet Anian. Detta gör en våg omtrent 
af 770 mil , om de nyare charter antagas, (men 
långt mindre, om de äldre anfes för tilförli- 
gare), och fedan år omtrent åfven få långt 
til Canton, hvadan wood med fkål påflod, at 
refan kunde göras på 6 veckor, ehuru han 
fjelf fedan hök den för akfeles omöjlig, då 
han emot egna grund fatfer ej vågade fig långt 
nog från landet. Hafvet blir )uft ej alla år 
lika fnart rent, men viken under N. 7 emlia 
brytes altid före d, 12 Jun, och ånnu före 

fto- 


r) /. 22./. 73.. 


s) Voy. au Nar 7/1. 


kånda länder. 159 

I flora hafvet, låt dock vara,at man förfl kring 
medlet af Jun. gingo från Nord cap, få har 
man öfverflödig tid , at vaja is , i fail någon 
vilar Og , famt at afvackta tjänliga den lamma 
afforanäe våder, oeh kan likafullt hinna til 
fundet i borjan^af Auguflus, lom otviflaktigt 
då år rent. Vindarne gynna ock detta före- 
tag, ty til Junius kotnroa de vanligen från S, 
åro i Jul. olladige, famt blåfa från N i Aug. 
och Sept. N förer is , få långe den finnes , e- 
mot ftranderne, hvaråltden hopllaplas, men 
S bryter cch afförer den. Man borde vid 
förföken vara val betånkt på alla omflåndig- 
heter, ty det lattafle år i början ofta (vårt. 
Huru många hinder mötte icke innan man 
forfla gången bi nt förbi G. H. udden? 

Genomfart i NJV til China vore vål endafl: 
några ioo mil längre, ån vanliga vågen, men 
förmodeligen långt befvårligare. jag vil nu 
ej tala om, at dublera Grönland och kom- 
ma ned genom Anian, emedan deflå trailer 
åro aldeles obekanta, och man ej vet huru 
långt landet flråcker lig: det år nedom Grön- 
land, lom man med få mycken ifver fokt ny 
våg. At Grönland om ej fammanhånger , åt- 
minllone går når intil N. America , år otvif- 
laktigt af de llrander, fom i Baffins vik blif- 
vit följde. Invånarne tala ock om et få fmalt 
fund,at man kan från ifen på bagge fidor hö- 
ra hvarannans rop t). Man har åfven flere 

gån- 


t) Se D. Cranz Be - 
Jlrifn. om Grönland. Han 


berättar ock, at en Herm- 
hut are , fom kunde grön - 


i6o "0m föga 

gånger trodt fig funnit genomfarten : th. COW-s 
les vid 59 gr. lat., men den redden år få 
befaren af ångelsmån, at om det vore fant, 
kunde de e; Hårom vara okunnige: TOfcQuE- 
MADA talar om et holiåndfkt fartyg, fom hår 
gådt igenom, men i Holland år det obekant! 
CHARLEVOIX berättar om et fpanfkt fkepp från 
Acapulco, fom blifvit i detta fund indrifvit 
och fedan gådc til Dublin, Konungen i Spa- 
nien fåges vål hafva låtit upbrånna dagböc- 
kerne, men huru all befåtningen kunnat för- 
mås, at tiga härmed, vet man ej: lovegro- 
ve fåtter fundet vid &2w gr. lat. ocb der fkall 
wilson omfider funnit et rent haf, men de 
fom Hr. doebs utvalt och underrättat, hafvd 
på kuften ifrån 55 til 67 gr. bredd ej furinit 
annat, ån backar och vikar, o. f v. ii). fcn 
fcLYNY utgifves nyligen hafva kommit fjöledes 
jn från St. hafvet,men mig år derom hittils 
ingen ting vidare bekant, "låt dock vara, at 
något fund vår kel igen finnes j få måfle def 
vara ganfka långt, ty Vildarne imellan 50 och 
60 gr. bredd vid 280 meridian tala om lån- 
der åt VV, belågne 3,4 eller 5 månaders väg 
derifrån; om lånder derutom ; om floder , fonrl 

mail 


laiiäfka 4 bcfokteFil- 
darne på Labrador : de 
förda ba?i träffade voro 
kring 200 ocb flydde , men 
dä han ropade ftannade 
tii ocb återbrägte de of- 
fige , jom på vånligafte 


(ätt togo honom etnot. Öe i 
ras fpråk fkall ef fkiljå 
mer från gvönländfka j 
ån hhg - och platt • tyfkrti 
u) Hr. Buache Conf 
Gcogr. Jåmf.foregåendé 
fl. 24 och Ipi 


kända länder, iSt 

män kärmer flere roo mil a-). Länga (und åra 
defsutom i Pynnerhet af is befvårade i denna 
nejd. Man vet, at kring Nelfons fåfte under * 
57 gr, lat. hårfkar en grufvelig 8 månaders 
vinter och kan ej fås ner för kåld, då i Si- 
berien vid 59 -f- gr, manfkotdar rågochfaaf- 
ra i början af Ang, Enligt jerehies beråttelle 
kan Hndlons vik befaras från d, 15 Jul. til 
d. 15 0<5V.,ofta år man dock, oaktad all får- 
flcktighet, hela månaden inftångd imellan is. 
Davis fund år ån mer befvårat, ja andre 
t ié fry fa , ut2n at fe der mera gå iip j). Det år 
derfore foga troligt, at någon beqnåmlig ge- 
nomfart via nes i NW. 

L Vi 


,r) Vi bafva tiifårne 
■anfört flere fkäl, at A- 
.flen ocb America gä nä- 
ra intil hvarandra. Se fl, 
2A. Härtil kan läggas , 
at J-efiitten Grellon i 
Tar t ar i et träffat en /ber - . 
rov.ifk epuinv.a , Jcm ban 
.förut dhpti Canada , /vil- 
ken blifvtt fangen ocb 
förd ifrån et folkflag til 
det andra , famt omfider 
hit aniändt. Likaledes 
berättar Charlevoix om 
en Spanfka , foift- f ängen 
ocb f hr d genom kalla län- 
der änteligen kommit til 
Cbina , der gift fl g med 


en Tar t ar i fk folåat ocb 
blifvit af en Jefuit i- 
gänkänd. Ingendera ha- 
de farit öfver något flort 
baf, 

y) Sifk. H. Egede , 
[om frän 172/ til q 36 vi- 
flott pä Grhnland, vifar 
på fin cbarta et fund , fom 
börjas pä öflra kuflen vid. 
6 j gr, bredd , ftryker fa- 
dan i N/V, ocb and-as 
vid 6 $ gr, pa den väftra: 
detta fkall fordom varit 
rent , men är nu Händigt 
tiifrvfit. Hans Befkrifn. 
om Grönland utkom pä 
Danfka q$i i 


262 Om föga 

Vi komma nu til den frågan bvilketvore låtre 
at gå gamla vågen eller nedom America genom Sf. 
bajvet. Anfe vi endaft längden , få måffe den 
nya flraxt förkaflas , ty den år inemot 700 mil 
ftérre, men fom tiden, på hvilken den kan 
be(eglas„ år det fom förtjenar uproårkfamhet, 
få böra vi ej förhafia ofs. Når man kom- 
mit et fltycke in uti Stora hafvet, få år vn. 
den ftadig, inga befvårliga ftröm kaftningar, 
och årfarenheten beftyrker, at hår vinnes an» 
fenljgt i tid, PEACHOX gick ifrån Havan 1, 
nedom Gap Horn, genom Sf. hafvet til ja- 
pan på 4 månader, lamt fedan derifrän för- 
bi G. H* udden tilbaka på ännu mindre tid,. 
Åger denna refa fullkomlig riktighet, få år 
den hittils aldeles otan like. För öfrigt kom- 
ma alla i detta haf hållna dagböcker deruti 
ofverens, at man feglar ganfka tor t til Oflin* 
dien. Med en fullgod vind kan man hinna 
jo mil i dygnet, men beflåndiga våder åro 
hår ån kraftigare. Gallion, fom årligen går 
imellan Acapul?o och Manilla, hvilka ligga 
omtrent 1400 mil ifrån hvarandra, måfte för 
motvind gå up til öfver 30 gr. lat. vid bort- 
refan, och använder 6 månader, ja ibland til 
aooochnågra dagar,men pä återrefån vanligen 
kring 25 , och aldrig öfver 75- , en ganfka mär- 
kelig fkilnad på en och farama våg. Månne 
då icke refän til China med förmän kunde 
Ike genom St. hafvet, och hemvågen tages 
förbi G. H. udden ? Störfla fvårägheten här- 
vid torde blifva , at vål korama in uti nåm- 
da haf. Magelians - fitnd år ganfka b cfv årligt ; 


kånda låndei*. 

defs långd år omtrent $$ rr.il ifrån Jungfru- 
til Långtans- udden, och bredden minft §, 
hogft knappa 4: når man kommer framom 
Cap Foiward, eller vid pafs 57 mil, år lik- 
fom en fkilnad och bågge bafvens mote. FoC 
at låra kanna denna genomfartens omftåndig- 
heter kan följande gifva någon uplysning i 
Magellan feglade derigenom 1520 från d. 
6 Nov. til d. 28; LOAISE och CANO 1525 från 
d. 5 A pr. til d. 2; Maj; DRAKE 1J78 frånd. 
20 Aug. til d. 6 Sept. ; CAND1SH i $87 från 
d. 3 Jan. til d. 24 Febr. a); R. haWKINS kom 
igenom 1593 från d. 10 Febr., dock med plats 
och til olycka a)\ v. NOORT 1598 från d. 22 
Kov. til d. 29 Febr.;Amir. JAC. MAHUS flot- 
ta 1599 från d. 2 Apf. til d. 3 Sept., dock ej 
alla (keppen b ); spilberg i 61 f från d. 25 Mart. 

L 2 til 


o) / utgick han a 
tiyo med j fartyg i Aug. 
men kunde ej komma in 


niorerne. Efter Mahu, 
fom dog , blef S. Defcor- 
des Amiral. I fundet må- 


i St. hafvet i han lam-\ fie dröjas be la vintern t 
nadeden bekanta Knivet \jamt fvärsfte an fl åt ar af 


fåfom död pä Brafilifha I köld , Jlorm ocb hunger 
huden . bvilken der Cedan uthärdas. Sedan de kom- 
mit in i St. hafvet drefs 


kufien , bvilken der fedan 
länge lefde ibland Eildar 
och Portugifare . Ca n d i f h 
dog fjelf pä äterrefan. 

a) Spaniorerne togo ho- 
nom til fånga. 

b) HoUändarne utfän 


Cap. S. de Weert tilba- 
ka genom Jundet ocb må • 
[le gå hem. Cap. Balt, 
Defcordes blef ock åter • 
drifven in i fundet , tnett 


de 1 y pgM2.hu med jfkepp hom utigån ocb omfider 
at i St hafvet ofreda Spa • ■ på Tidor af Portugtfer - 


iS4 Om foga 

til d. 6 Maj. Ridd. NARBOROUGH vintrade har 
1669 och gjorde många nyttiga anmärkningar^ 
BEAUCHESNE - GOUiN feglade igenom 1699 från 
d. 24 Jun. til d. 21 Dec, med 4 franlka krigs- 
Ikepp; byron ingick 17C4Ö, 21 Dec., men blef 
fedanhan hunnit förbi Hungershamn e),tilbaka 

drif* 


Tit tagen. Cap , Guentk 
drefs anda til 6 g. gr, lat . 
e cl) nödgades oinfider of- 
ver lämna figåt Spanio- 
rerne. famt lefde åmkeli 
gen iCaUao.Amiralsfkep - 
fet förlorades i Febr, 16 00. 
Vice- Amiralen Beunin- 
gue kom til Bungo, och 
efter j dr på J apanfkt 
f artyg til Moluckerne , 
men omkom Jlraxt ej ter 
i en fåcktning mot Por* 
tugijerne. Jag har med 
andra råknat Delcor- 
des fegling til 3 år ( Bd, 
-28), ehuru mig veterli- 
gen aldrig fedan d, 24. 
Febr, 1600 om honom år- 
bobits någon kun [kap: 
De Weert drefs tilba- 
ka och kom hem om 3 
år. 

e ) Philip II i Spani- 
en ville befåflaMagellans- 
fund , (it hindra genom- 


farten. ijii UtrufladeS 
2 3 fkepp,fom fbrde 3poo 
(fålar, utom joo Joldaier . 
P. Sarmienro, blef vy- 
bygget sGouvetneiir q far- 
tyg förlorades fnart, de 
åfrige vintrade i Rio Ja- 
neiro : fiere omkomm a fe - 
dan och Sarroiento bant 
til fundet med 3 Jkepp , 
i 4 00 man , 30 quinfolk och 
8 månaders provifion , 

; bvaråfl ån i fartyg för* 
gicks% Vid ingången an- 
lädes en fkans kallad Je- 
fu namn , bvaråfl låm- 
nades ijo man. Sedan 
anlades på et angenämt 
/?/&Philippeville, men 
blef ej före vintern får* 
dig , utan Sarmiento 
feglade med 2j man til 
J‘f» namn , drefs ut i 
Nordljön , led [keppsbrott 
i Auhelgma vik , bygg- 
de nytt fartyg , men blef 


kånda lånder. 265 

drifven,och underföktedå Malouinerne,'derefc 
ter kom han igenom : 765 ifrån d 8 Febr. til d. 
9 A pr ; WaLLAS for hår fram 1767 och BOU- 
Gainville 1767 från d 5Dec. tild. 26 Jan. , at 
fårtiga flere. Håraf fynes, at man alla års- 
tider kan komma igenom, famt åfvren vintra 
hår, och år det befynnerligt, at drake gjort 
denna genomfart på 13 dagar, nåftan mitt i 
den ortens vinter, famt MAGELLaN på 22 i 
Nov. , likvål våljes gårna fommaren, ehuru 
då vanligen fodras från 40 til 70 dagar. En 
del hafva dock aldelcs icke fluppif fram: J. 
CHiDLEvr från Angland ditkom d. t Jan. 1590 
med 5 fartyg, men måfte d. 14 Febr. vånda 
cm, ocb Cap. genes från Rochelle gick efter 
a månaders fåfängt forfök ti'bak.1 169 6 d ir 
A pr. Marcant kom med fartyget S. Rarbe 
1713 d 15 Maj utur fundet in i St. hafvet 
genom en forut okånd canalS. Barbe kallad r 
vid detta tilfålle fick Svarta udden namn. 
genes båt torde ock varit i S. Barbe. 

Le Maires fund år f mil långt och hogfl 
3 bredt. Derigenom hafva efter upfinnaren, 
iom ijt5 i Dec. gick derigenom, feglat E« 
kemita »6241 Febr., BROWERS 1643 vid hcm- 
refan, FOuquet och PORE' från S. Malo 1704 

L 3 d. 11 


til fänga tagen af ang. 
Ridd. W. Raleigh. Ny- 
bygget plägades imedier- 
tid af hunger , Vild är , 
kbld, odjur , alla omhont- 
mö utom en man , fotn 


Candifh for de til Euro - 
pa och uphrände alla 
quarlejvor. Håraf har 
det fedan med fkal fädt 
heta Huvglrsbmtt. 


Öm föga 

d. ji Apr, , FREZIER iyiz d. 8 Maj vid bortre* 
fan d), ROGGEVIN 1722 i Jan., ANSON 1741 
d. 7 Mart. e), LA BaREINais 1714 på 2 timmar, 
oacktad motvind , men ingen lyckligare ån 
HEN-BRIGNON med fkeppet Condé från S.Ma- 
]o: han gick det igenom i Mart, 1747 på if 
timma, följde fedan få når möjligt var Elds- 
Jandet, kom på 8 dagar förbi Cap Horn ifrån 
Le Maires fund, famt åntcligen på 5 til Con- 
ception: efter fina handels angelågenheters ut- 
rättande anftåltes återrefan d. 22 03 . 1748, 
på 13 dygn anländes til Horns- udden och 
d. 6 Nov. til 307. gr. 29 m, i I.åogd under 57 
gr. 2 m. i Bredd, med få god vind,at ibland 

örver 


d ) Han gjorde man- J brott på en b vid vaflra 

ga nyttiga anmårknin- j Patagonkuften . 130 man 
gar und ■ r denna reja , ocb . revolterade , byggde en 
blef fedan Fovtifications ' dubbel fiup, gin g» ge mm 
f)ireSiear i Brefl . \fundet ocb kommo i o- 

e) Anfon kom med befknfiigt elånae aUcn.fi 
tilbjelp af dar k fiod ige ! :o til Br af lien ; Cap „ 
nom på 2 timmar , men Chead med de auarblif- 
vtftod fedan grutveliga I ne 1$ ledo åfven for nod, 
formar ocb fick ej / e | bringades efter band til 
Juan Fem ande?, jörr ån ; 4 , jom af en American 
d. s> Jun., J om vid an- \f Sr des til Cbilce , efter 
nan årstid har fiedt på upråttat c ar tel btmfbr- 
3 S tygn ifrån Mnlov.i - 1 des Chiad, Hamiiton 
ver ne: af bans 8 jnriyg ocb B yr o n på et Fr an [k t 


viåfle Se vem ocb Per- 
lan vånda om til Brafi- 
lien\ Wager led (kepps - 


fartyg, men Campbel 
fbljae med Amir . Pizar* 
ro til Europa . 


kånda lånder, 267 


ofver 30 mil iades om dygnet til rygga , dock 
utan all oro af florm., Båfta tiden a: gl ned- 
om Cap Horn tyckes vara ifrån Nov. til jan., 
Arömmar och våder göra det åfven låctare 
ifrån, ån til St. hafvet. Kår man vunnit til* 
råklig kunfkap om förhållandet af våder, hafs* 
Aod och Arömmar hela året igenom på den- 
na nejd, få ar det troligt, ar farten genom 
de då fund bl iifver nog lått, det år l:kvål fvårt, 
a t dår A rom mar och v åder ofta på det gruf- 
veligaAe härfka, b af v a land både på Ayrbords 
och bagbords fidan { höger och vånAer om 
fig), h va remo t man kan förloras. Der före 
år rådliga A, at gå öfter om Staters landet, 
Aimf kanfke inemot 6o:e parallelen, innan 
Cap Horn dubleras, hvilket med förmån fkedt 
af EROWERS 1642, SHARP i hemvågen 1680 f), 
L 4 cow- 


f) Barch. Sharp trick 
t (i 80 d. n A pr. b f ver 
Darrens vis , Jlråfvade 
Jedan frin Panama til 
Juan Fermnde%, dar han 
glömde en M oskit Indi- 
an , bvilken Dampier , 
Jom nu tar med , ater- 
jant efter 3 ar. { Skot- 
ten Alex. Selkirk lefde 
bår ofver q år en fam , 
fatt i hmd af fin Cupi- 
tame : Woöd Rogers 
fralfte honom nog dcvt- 
friny dä han nåflan glbrnt 


\at tala; fprang fortare^ 
) in hundar och rågetter; 
klef med otrolig behan- 
dla het i tråd , o f. V.) 
Sjbrnfvarenas antal var 
7 0 under Cap, CocM,fom 
dä han dog fick 1 >avis 
til efterträdare. Dam- 
| pi-er var ej på fammn 
\Jkepp . fom ,Co\Viey, och 
for tigg i Mart. med 
Cap. Reed, til Ajfati- 
(ka bar ne , fiannade på 
Nicohar 16 gg, och kom, fe- 
dan han befåkt Tunquin 


268 Öm foga kånda länder. 

cowley 1683 , davis i hemvågen 1687, beau- 
CHESNE-G0U1N frän S. Malo 1700 i hem vå- 
gen, FEUJLLE' 1*708 i Dec. g)j FRE21ER 1714 
i Mart. i hemvågen. Jag vet ej eller nå* 
gon, fom hår blifvit fårdeles hindrad af is. 
Det har varit kallt, men ej olideiigt, och de 
åfriga olågenheter h^fva antingen kommit af 
oneniig års-eid, eller deraf, at man gådt for- 
litet i foder, innan du bl er ingen företagits, 
IMya bandelsgrenar, fårfri fkn ings - platfer, m. 
m- kunde ock gora bortreflan genom St. haf- 
ver fördelaktig. I>et år fan t, at G. H. vågen 
år båere kand och låttas mycket genom kun- 
ikap om Magnet- nålens mifsvisningar ides* 
fa haf 5 men fådan fordel ar endaft i affeende 
P å vår nu varande infikt. Låt ofs antaga, at 
farvatnen voro lika vål kånda, och at man 
hade lika många ron på compafs- mils visnin- 
gar våfler om America, fbm ofter om hen- 
ne, då blifver frågan, hvilkendera vågen i 
fig ijelf borde föredragas ? Hvad man nu ej 
Vet , kan en annan tid blifva fatt i dager, om 
man befiitar fig derom. Men det år redan 
får mycket fagt om et företagande, fom för- 
modeligen år efterkom manderna forbehållit, 
at efter mogit ofver vågande och fle-re anftålta 
prof, antingen vidtaga eller fårkafta, 

FJFR- 


ccb Malacejt , ifrån Su* 
matra 16 j)? til London 
med et annat fkepp » 
tf«r en Minimus ccb 


Cajfinis Lärling, Sandes 
t il St, bafvet at gora an* 
märkningar i Naturkult 7 
nigbtten. 


Om ytans ojämnheter. $.69 

FJERDE CAPITLET. 

Om ytms ojämnheter. 

30. jordens torra del är hittils endaft 1 
anfsende til ftorlek, läge och omkrets fkår- 
fkådad, nu bor fkapnaden af dels Öfverfta 
fkårpa närmare betraktas. Vära egna Ögon, 
vattudrag och afvågningar öfvertyga ois om 
en beftåndig omväxling. Ån upftiger jord- 
brynen mer eller mindre häftigt och utgör 
Jaögder af mångfaldiga förändringar; ån tän- 
ker den fig, h var igenom gropar och dålder 
tiltkapas; ån löper den uti flåtter och jåmna 
tålt, hvilka dock gemenligen åro mer eller 
mindre fluttanrie , ehuru det ibland ej kan mär- 
kas utan tilhjelp af tjenliga vårktyg. 

Stränderna åro vanligen de lågfta delar 
af et land. De beftå vå! underftundom af bran- 
ta och höga klippor, men merendels höja de 
fig ifrän vattubrynen, mer eller mindre, til 
et vifst afftånd, hvaråft de börja fån ka Hg åt 
andra fidan, til defs de omfiderå nyo, antin- 
gen förlora fig under vatten, eller ock innan 
det fker, flera gånger refo fig, och därigenom 
tillkapa atfkilliga rader af högder, dalar och fält, 

Vattudragen utvifa någorlunda hvilka Ital- 
ien uti hvart och et land år o de högfta. Så- 
ledes tyckes Sweitz vara den höglåndigafte 
fraöt uti hela Europa, åtminftone föder om 
öfter - fjön , ty ifrån S, Gotbards nejd uprin- 
na ftora floder, hvilka på ganflta afiågsna fläk 
len utfalla, iåfom Po uti Adriatifka hafveti 
L 5 Do- 


27o Om ytans 

Donau, fom går anda til det Svarta; Rhen, 
fom utlöper genom Holland, och Rhone, 
hviiken afbordar fig uti Medelhafvcc. Men 
åfven mindre ytor hafva fina hufvud-hÖg ier. 
F.n del af Bourgogne år lådan uti Frankrke, 
ty den gifver genom Seine, Loire och Rhone 
vatten åc Nordfjön, Wåfter - och Medelhat - 
vet b ). 

Uti Afien åro åtfkilliga dylika del »pun- 
kter, och utan tvifvel i Åfrica, hvarålt det 
inre år tå litet bekant, at man ej vet flållena. 
Uci America år Quitos nejd tådan, hviiken 
ligger inemot idoo famnar ofver hafvets bryn, 
och fuledes af bebodda lånder det högfla uti 
hela bekanta verlden , hvaremot Savoyen , 
Sweitz, Auvergne, m. fl. åro at anfe, fom 
canika låga, ty ehuru Klottret på flora S. Bern- 
hards berg tkall ligga omtrent 13^0 famnar 
ofver halvet, få ftiga dock de höglåndigafle 
bebodda orter foga öfver hålften af Quitos 
bogd. 

Sådana flålien, fom utdela vntnet åt fle- 
ra kanter, kallas i almur.hec Landbågder , och 

om 


b ) Hr. Chappe d’ gen metknd dr nig be- 
Anferoche fkall i fin Si- kant , genom bvilken un- 
berifka Refa bafva af der en bajtig jrumrefa 
vågningstafior ofver hela ! I JdJant ned jdkerket kun- 
vågen , ifrån Pur is til^nat utrlnas-jfdmfårbvad 
Toboljk , t nen jag bar Jon fdges ont Barometer- 
bitti/s icke haft tilfdUe j bågder i C a ja i let om 
at Je detta pr dgtiga vdrk , 1 Lujtkretjen . 
tndjle ock bekänna, atin ♦* 


ojämnheter. . 271 

1 om de åga någon anfenligare utftråckning i 
1 en eller annan kofa få de namn af Landryggar, 

31. Når hågdcr åga den hårdhet, at de 
af rågn ej kunna upblotas, kallas de egente- 
; ligen Berg. Stora jordfafta ftenar få val ofta 
famma namn, ehuru de knapt i dagen vifa 
Iftg, men kunde, om man ville göra^fkilnad, 
i nämnas får Fafla hallar. Med kullar förfiås 
frrå runda hågder, i fynnerhet om de befiå 
aflåfare åmnen eller dermed öfverhoijas ; /?<$• 
gar åro mindre och backar aflånge, Hånga fle- 
re (ådana tilfamman och åro ftålde uti någon 
vifs kofa, eller en enda åger någon anfcnii- 
gare utllråckning, få upkomrrer derigenom, 
hvad fom gemenligen kallas As. 

Berg finnas vål under ftundom enftakade 
mitt på flacka fältet, lamt branta och hoga, 
fbm torn. Sådana finnas i China och Irland, 
fåmt kaiias på lenare ftållic Djefvuls - ffenar 
(Devifs ftone). Merendels åro dock flera i 
gr an [kap , hvilka med fina rotter gå ihop och 
un någon vifs led utgfera likfom ryggar på 
jorefkorpan, troars många olika toppar på långt 
håll hafva anfeende af er brukande hafi Des- 
fa, ehuru de fierlfådts fånka lig under hafs- 
bryner. , der de anttngeo ådackomma cålda 
kiipr-or och fkår , eller nlienau med fina åf- 
verfta ändar upl licka under namn at car, få 
fliga de lik vål ofta aloeles ucur vatnet och 
utfbåcka fig å nyo ofver det torra. Likfom 
vid hvar enflakaa hågd fot, fluttning och topp 
fliflrilt anfes, lå kunna åfven, då flere fam'- 
jnanhånga, de ytteifta och låefta fkiijas från 

de 


zys Öm ytans 

de inre och högre , famt deflfe ifrån de hög- 
fta: de kunde kallas For - berg * MiUanberg 
och Höga berg . 

Sådana ryggar kunna i allmänhet räknas 
af fre flag. Det for Jl a utgör de hogfta berg, 
hvilka med fpitlärna ftiga éfver målnen och 
hyfa på dem beftåndig Inö hela året igenom, 
faflån de voro belågne mittunder linien 7}. 
Deras toppac åro kalla och (karpa klippor, 
ibland hvilka ofta finnas Vulcaner, det år få* 
dana, fbm underflundom (pruta eld ifrån figt 
de vidgas nedåt, råkas fåledes omfider och 
utgöra på den gemenfamma foten gropar, 
dålder och fält, hvaiåft vatten famlas af ån- 
gor, fmålc fnö och is,_ famt källor, backar 
och tråfk upkomma. Öfverft på foten växa 
inga tråd; längre ned kunna de vål bårja fig, 
men hlifva krypande och ovanligt (må, h vil- 
ket tvång atcager med hogden, (å at nederfl 
kring roten tråffas ofta ftora (kogar, Den del 
af en berg -rygg, (bm ftiger til (ådan högd, 
at tråd der tvingas uti fin vaxt, får egente- 
ligen namn af Fjall, (från denna hufvudftråck- 
ning, (om ej otjenligen liknas vid en rygg- 
rad, utfkjuta åtfkilliga (ido -grenar, under ra- 
ta, eller ej mycket därifrån af vikande vinklar, 
likfbm refben. DefTe af andra Jlaget tåfla un- 
der (tu ndom i högd med de föregående och 
harva aldeles (amma egerdkaper, men ej fål- 
lan åro de lägre, ja få, at de ibland finnas 

med 


i) Om behändiga fnu- J elmater befkrifvas, 
gr finfen handlas , da pol | 





ojämnheter. 273 

med fkog öfvervuxne, i fynnerhet til något 
afftånd från hufvudraden, ty ju långre deri- 
från, defs mindre blifver vanligen deras högd. 
Imellan defla hafva de flörfta floder fin våg. 
Tredje Jlaget år ånnu låg re och beftår oftofl: 
af kullar , h vilka utgå ifrån huf vudgrenarna , 
(fom defie ifrån hogtfa berg -ryggen. Backar, 
låar och mindre floder hafva imellan dem fit 
rlopp. Vatnets kofa utmed flika ryggar utmlr- 
iker deras ftråckning, få at em det rinner i- 
från O til W fäges åfven hogden egenteligen 
Ijffryka ifrån O til W, och ej tvårt om. 

Når bergftråckor åfkådas förefalla de i 
ebörjan likfom af flump och utan ordning ftål- 
'da, men vid nogare befiktigande finnes en 
iganfka mårkvårdig öfverensftåmmelfe deras 
delar imellan, hvaraf följande omftändighet 
ihår bor omtalas. På många ftållen, hvaråft 
två nåffgrånlande berg eller klippor låmna i- 
'roellan lig någon dålcl, år den fa befkafFad, 
at utfkott eller utgående vinklar på ena fldan 
hafva motfttarande inb&jningar pä den andra , 
hvadan dalens bagge kanter löpa parallelt, ej 
lannorlunda ån lineor på et fåflnings - vårk , 
:eller ånnu likare, fåfom bråddarna af en flod k). 

Dock 


k ) Bourguet f fom 5 0 
gänger på 14 olika (tal- 
len farit åjver Alperna , 
2 gänger oj v er Apen- 
nin, fornt der i nejden, 
fä väl fom omkring ber- 
get jfura gjordt atfki{. 


liga refor ) , har fhrfi 
anmärkt detta. Se Lettr. 
phil. Jur la formation des 
Sels. Samma har Jeder- 
mcra pä Alper ne. Apen- 
nin och flera berg blif- 
v/t iakttagit af JBuffon 


274 Om ytans 

Dock hånder åfven, at dalar emot bagge art» 
dar hoptrångas och bergraderne råkas /). 

Vi (kola nu forft bjuda til, at folja defla 
ryggar åt, få godt de ofullkomliga underråt* 
teller man hittils åger, det kunna tillåta. Vo- 
re dugliga Phyfifka chartor öfver alla lånder 
at tilgå , behöfdes ej i detta mål at klaga öf- 
ver brift; men fådane åro at onfka, knapt 
på långliga tider at förvänta m). Man måftc 
imedlertid hjelpa fig med beråttelfer, vattu- 
dragens betraktande, och mera dylikt. 

32. Det bekanta Sewe - bergets rygg ufgöf 
nåftan hela grånfen imellan Sverige och Nor- 
rige, lamt ftånger ofs til en del åfven ifrån 
Ryfsland. Vid Gåtheborg mittfor Jutlands- 
udde börjar denna bergftråcka at refå Hg of- 
ver vattubrynen, följer fedan Gotha -elf åt til 
Venern, få genom Dal, Bohus - lån, Werrae- 
land och Nerike til Dalarna. Hår boriar han 
ofvanfår Lima eller Tranftrand, at biifva an- 
fenligare, och efter hand vinnaren högd, 

fom 


Bertrand, De la Lan- 
de , tn. fl. jamt kan af 
bvar och en , fom bevi - 
fl ar dylika tracler , ge- 
nom egna ågon bekräftas. 

1 ) En fkotfk Lord /kall 
bafva funnit det pä Py- 
vemer ne. Gått. anz.qC y. 

m ) Phyfifka chartor 
kallar jag fådana , fom 
vifa länders natur liga be- 


fkajf enhet , i anfeende til 
berg , 1 boj der % flätter , flo- 
der , källor , ämnen , lyn- 
ne m. m. Herr Guettards 
Miner alogifka chartor pä- 
fyfta en del af deffa än- 
damål , och ännu flere fä- 
dana, fom H:r Land sbo f. 
ocb Comm. Baron Tilas 
fåreflär , uti fi t utkafl til 
SverigesMineral biflor ia. 


ojämnheter. 27$ 

fom tilhörer fjäll. Annars börjas i Jönköpings- 
lån vid grånfen imellan Tveta och Wäflra hå- 
rader en land- rygg, (om under ; åtlkilliga böj- 
ningar går norr ut tils den omfider råkar riks- 
grånfen och en från Lindesnås genom Norrige 
framflrykande berg - rygg i Rute och Skars- 
fjålien, näftan mittför fkilnaden imeiian Her- 
jcdalenoch Jemtland , h varefter de merendels 
följas åt til Halde - fjällen, norr om Torne- 
Lappmark: hår fortfåttes berg -ryggen nåflan 
i O, och få upföre tilTana.ålf, hv'2iåft riks- 
grånfen åter tråflas , fom imedlertid krökt nå- 
got åt S, at långre ned flöta til nåmda åif, 
men land - ryggen går genom Kemi Lappmark 
och Öflerbotten, fkiljande det från Savolax, 
Ryfsland och Tavaffland, genom Kyrofkog 
fortfarande til Öfterfjon vid Björneborg. Berg- 
ryggen går fedan til Hvita hafvet, emot hvil* 
ket han "dock mycket fånker fig. Vi lämna 
honom nu litet för at fe ofs tilbaka. Sjelf- 
va fjäll - flråckan år pä våftra eller norfka fi- 
dan brantafL, ty landet har på den fvenfka 
40 til 50 mil at höja fig på» når den från 
norfka flranden upfliger til famma högd ofta 
innom 2 til 4 mil. Derifrån gå åtfkilligc fi- 
do-grenar: en fådan år Dofre-fjåll, fom de- 
lar Norrige i nordan och funnan-fjålls. Wå- 
fler- botten, Ångermanland, Medelpad, Hel» 
fmg- land , famc grånfen imellan Jemtland och 
Herjedalen, vifa dylika på öftra fidan. Både 
på flora ryggen och grenarne finnas ganfka 
höga upfkjutande berg med mindre imellan, 
flålde merendels t vårs före, utan vifs ordning 

efr 


276 Om ytans 

efter långaen n\ Berg -ryggen fortfar ifrån 
Hvita ha t vet åt O, åtminflone til mynningen af 
floden Ob o). Torde hånda, at åfven detta 
endafl år en gren, och at fjelfva (lammen går 
åtS, ty efter fvenfka fångars beråttelfe, flry- 
lcer en fådan rygg ifrån Ishafvet vid Waigatz, 
hvaraf formodeligen hela Novaja Zemlia år 
en fortfåtning. Den fkall flråcka Hg derifrån 
åt S, ånda til Wolga flrömmen, och vid fla- 
den Samara kallas Araltag (Örnberget ), famt 
fedan vånda fig i oso, löpa imellan Siberien 
och Stora Tartariet, dock la i hogd aftaga, 
at den norr om Turkeflan förvandlas til (am- 
manhångande kullar. Men vid jogr:s bredd 
och 9 3 gns långd refer den fig åter och ftry- 
ker i O ånda til floden Irtys under namn af 
Vluktag ( flora berget), hvarcmot en i NO 

emot 


n ) Pontoppidan a. fl. 
Tom. 1 . f H.r Cron- 
fledt F. Ac. Handl. q 63 
f. 2~ji ; H:r Tilas, a.ft. 
och i fynnerbet H:r Pr em. 
Jng. Marelius , fom i K. 
F. Ac. H. rpi och ij]2 
utj årligen med bifogade 
cbartor uplyft detta ämne. 

0) Vare ni us ( Geogr. 
gen. c. X. pr. 1 . ) menar 
denna ftråckan vara de 
gamlas Ripbeifka berg. 
Andre fatta Ripbéerna 
annorflädcsfå eyeiConim. 


Petr. Tom. 1 } Becmati 
Hifl. Orb. Terr.). De 
gamle fatte Hyperboreer - 
ne utom de [fa berg , eller, 
den nejd iV bläfte ifrän , 
ocb mentes der med i bor - 
j an den flräcka, fom gar 
fr an Pyreneerne til nor- 
ra delen af 'I bracien , pä 
bräddarne af Pontus 
Euxinus , men dä efter 
band äfvanföre fants 
flyttades de med uptåc li- 
ter ne alt närmare polen 
t ils de aldeles forfvunno. 


ojämnheter* 177 

emot Cafpilka hafvet derifrän ät föder utlkju- 
tande gren kallas Kizigtag (lilla berget) p ). 
Stammen går förmodeiigen utmed Siberiika 
grånlen och utfkjuter åtfkilliga grenar åt N, 
imellan detta flora landets floder , ehuru man 
i brift af underråttelfer ej nogare kan utfta- 
ka deras våg. Hela Kamtlchatka tyckes ut- 
göra en bergked, af h vilken Curilerne, Jefo- 
öarne, Japan, med öfriga nedanföre, tyckas 
vara fortfåtning och grenar. 

En annan flor berg - rygg delar Afien i 
O och W, hvilken roed den omtalta har fam- 
manhang genom fidolkotc, Ikiijer China från 
Tartariet, går öfver Tibet, Pediens öfre del, 
lamt omkring Caspilka och Svarta hafven 
ånda in uti Europa; men innan vi följa den 
långre bör man gå tilbaka och nogare becrack- 
ta honom. Åtfkilliga ftora grenar gå ifrån huf- 
vud - fl räckan. En delar Corea, hvaraf ber- 
gen på öarne Lieu-kieu, Formofa, Phiiippi- 
nerne, Celebes, Borneo, med fl., tyckas vara 
fortfåtning: en öfver Indien utom Ganges, 
ända ned ti! och längsefter Malacca , famt 
fortfar öfver Sumatra i N och S : en öfver In- 
dien innom Ganges ned til Commarins-udde, 
fom bår namn af Gate och troligen famman- 
bånger med Maldiverne: lamt ånteligen en 
öfver Arabien til fundet Babelmandel. Min- 
dre fido-lkott åro ganlka mänga. 

Taarus kallades fordom en del af denna 
ked, fom Ikilde Pamphilien från Cilicien och 

M lilla 

• - T — _ -T., - - 

p) Hijt. gen. des Tar t ar es. 


178 Om ytans 

lilla Armemen. De gamlas Cauca/us tyckes 
legat lmellan Cafpilka och Svarta hafven y); 
lamt deras Jtnaus lmellan det Cafpilka och 
Gangis urfprång. Ararat lårer varit det hög- 
fta, löm finnes i Armenien, och dår nu he- 
ter Mafis eller Mefelular r): härmed betek- 
nas åfven en bergflråcka i famma nejd. Si- 
nai ligger uti 6 fre Arabien , ej långt från rö- 
da hafvet. Horeb år deraf en lågre del. Li- 
batton ftråcker fig ungefår i N och S, uti nor- 
rafte delen af Judeen utmed Medelhafvet, och 
år Ikildt från Antilibanon genom en dal eller 
flått: detta lenare år mer i O s). 

Vi Ikola nu vidare följa den berg.ftråc- 

ka 


q) fämf .?\ inius {H.N. 
Z.v:27;Z7..*/7b*Varenius 
(Georg. gen. c. X . ), Bec- 
man ( Hifl. orb. ), Kirch 
( Mifc. Ber. Tom. Ii''). 
Curtius (Z. Pil. c. 3.) 
f ätter det för långt i 0 ; 
Je Freinsbemii noter. 

r) Otter, Poy. enTur- 
qme £/ en Perfe , 1734 

—1744. 

s ) Se Maiindrells/?^* 
Ja til Jerufnlem ocb Re- 
Jands derefter författa- 
de cbarta. G. de L’Isle 
lämnade vid fin dbd 1726 
en cbarta Sfver H. Lam 
det i Jom genom broderns 


omfor g utkom 1763: ett 
medföljande belkrifmng 
inneholler utdrag af res • 
befkrifitingar ocb gör 2 
vol. i 4. Detta år etuply- 
fande arbete. C arme l bar 
gemenligen bollits för et 
cnftakat berg , men bär 
vifas ,at dermed utmärkts 
2 färfkilta (Iräckor : en i 
furia , våjler om Döda 
bafvet t den andra , Jom 
egenteligen få hetat , går 
intil Medelhafvet uti I- 
fafcars ocbZabulons fcig- 
ten , äger form aj en bar - 
pa ocb innefluter m Jor- 
dom Jlarkt bebodd dal. 


ojämnheter,. 179 

ka fom lämnades i Arme nien. Härifrån ftty- 
ker den fram til Macedonien och utbreder 
fig, under olika namn uti flera grenar öfver 
hela Europa. Ifrån Svarta hafvec til Presburg 
ftryka de Carpatifka bergen fram imellan Wal- 
lacbiet, Moldau, Sibenburgen, Schiefien och 
Polen. De voro fordom gräns imellan Ro- 
merika herraväldet och Sarmatien. 

De Sudetifka , imellan Bohmen och Schie- 
fien, kallas i Böbmen Kerkonofke Hory t). 
De gå i N åt Meisfen, i S åt öfterrike och 
1 W åt Voigtland. 

De Hercynifka gå uti många krokar mict- 
igenom Tyfkland. Den del, fom loper ge- 
nom Anhaltfka, Halberftadfka ocli Braunfch- 
weigfka länderna kallas ånnu i dag Hartz , 
fom tyckes vara en lämning af denna grenens 
gamla namn. Fichcel - berget hörer hit och 
lårer fådt namn af fin fuktighet «). 

Högfta Alperna börjas vid Lago maggio- 
re, fkilja Mejland och Svveiz, famt räcka til 
S, Gochards nejd x ) , hvaråit de Penninifke 

M 2 ta- 


t) Strabo ocb Ptole- 
maeus kalla dem Cerco - 
noffiU 

u ) Detta berg bar åf 
vnmippa en fjb , fom gif- 
ver 2 floder ifrån fig. 
Två komma defsutom 
från berget. Fuktighet 
kallas i Tburm%en Fi- 
cbte. Adi. Emd. 77/7. 


ar) Csefar kaUar dem 
Alpes fummce ocb Plini- 
us Lepontia. Et ibland 
Alpernes forberg år nog 
rycktbart under namn af 
Pilati - berg : defs ftnts 
upfkjuter knapt til \ båg* 
den af de öfverfla AU 
per: kring foten fkal fin- 
nas fanflften } kalk der - 


Igo Om ytans 

taga vid och fortfara til flora S. Bernhards 
berg (Monre Giove, Monte maggior di S. 
Bernlurdo i, imellan Savoyen och Piemont. 
Hå r itrån til berget Cenis kallas de Grefka (AI- 

f >es Grajse), fedan Cottifka intil Vefulus, el- 
er intn det nu herer, Monte vifo , och Sta- 
te ligen Sjå - Alper härifrån öl Monaco. 

Apennin år eta gren fom utfkjurer frata 
Siö • Alperna vid Savona på Genue äfka ku- 
llen, går igenom hela Italien åtada til Reggio, 
och räcker troligen et al lem fl genona Sicilien, 
lat.m arven under vatten- til de naotfvarande 
Africanika bergen. Dels namn å'o oliki T- 
mcilan Lucca och Modena kallas det S. Pe- 
regrino, o. f. v. 

Rhetifka Alperna gä imellan Mej latad och 
Graubunder - land. 

Tr iden [k a millan Tyrolta och Venedigs 
befäl: Noriftka imellan Salrzburg ock Venetian- 
Ika landet: Carnifka imellan Kårnthera, Krain, 
Friauln och Iftrien, ånda til hafsviken Car- 
nero; alla grenar från famma flamm y)- 
Pyreneerna fkilja Frankrike från Spanien 
och åro åfven en gren af Alperna, fom de- 
lar fig uti årfkilliga mindre under olika namn. 


imellan , famt bopgytra- 
de kiflar , men ej quarts\ 
en Jjo derpå bar f åregi f 
vits upvdcka oväder , da 
ftenar kaflades i vatnet : 
*3°1 for bods at ingen vid 
firafi fick gä dit; rjjv 


{räfiades fbrgäfves at 
grajva ut den . Se M. 
A. Ca pp el ler: i Hifi. 

Montis Pilati in vico 
Lucernenfi fitt , tryckt i 
Bajel i 4 med 7 taft. 
y) Lulofj a. fl. 


ojämnheter. i8i 

Imellan Catalonien och greflkapet Roufljllon 
kallas de Col de Pertuis, imellan Gafconien 
och Arrogonien Monte Jacca de S. Cbriftine, 
i Navarra Monfe da Aldala, o. f. V. 

Alperna hafva ftorre branthet åt S och 
W ån uti N och O. Det år ögonfkenligt på 
de Sweizilka, både i allmänhet och pånvar 
et i fynnerhct. De 5ro hogft i ofre Vallefia, 
Canton Vri o-h Graubiindner land, famt ftråc- 
ka iig förnåmligaft åt S och VV, men flutca 
frnåningom afat N och O uti de ftora falt, 
lom Riienoch Donau rinna ofver, hvaremot 
Rhone på andra fidan med häftighet ftörcas 
i Medelhafvet. I hela Sweiz Ikall dock nor- 
ra fidan vara ganlka brant : från VVallis år vå- 
gen åt Italien öfver ak drågelig, men åt Bern 
nögft belvårlig många mil. 

Uti Africa ftråcker 11g Atlas i O och W. 
Det delas i lilla och ftora : det forra heter Er- 
rif och går ifrån Gibraltar til Tunis, det le- 
nare, Ayduacal, delar Barbariet från Biledul- 
gerid, fortfar til Egypten och troligen til de 
Arabilka bergen, på bagge fidor om Nilen 
ftryker en bergked fram fom fÖrmodebgen 
fammanbinder Atlas med Måne -bergen. Des- 
le åro, åfven fom det ofriga inuti Africa, 
ganlka litet kånde, (åttas dock merendels un- 
der 9 .*e norra parallelen, under namn af Lu- 
pata, lamt tros utftråcka grenar til Mozambik 
och ånda til det ytterfta af Africa* 

Uti America löpa de namnkunnige Cor- 
dilieras bergen utmed våftra kuften af Chili 
och Peru. Nålt intil hafvet åro flåtter, om- 
M 3 kring 


I8a Om ytans 

kring $ mil breda, hvilka kallas Lanos. Se- 
dan börja kullar och dalar omväxla med hvar- 
andra, och intaga under namn af Sierras i- 
bland en bredd af »6 mil. Längre in uti lan- 
det ligga de högfla bergen, fom kallas An- 
des. De intaga omtrent lika bredd med Sier- 
ras, och åro ganfka branta på våflra fidan, 
men åt offer långlammare affluta uti vidlyf- 
tiga falt > fuckrade af de ftörfla floder i verl- 
den. Ifrån föder om Cuenca tit norr om Po. 
paya år bergftråckan dubbel, gör derigenorn 
en dal öfver 70 mil lång i N och S, fåmt 2 
til 3 mils bredd , hvilken fjelf for fitt höga 
låge kunde råknas for berg. Uti denna lig- 
ger Quito. 

Åtfkillige berg-ryggar finnas defsutom i 
fodra America, fora formodeligen med be- 
fkrifna ftråcka äga fammanhang. En gren lå- 
rer vid våndkretfen gå derifrån til Auguflins- 
ttdde, och en under iinien til de fmå Antil- 
lerna. Hufvudryggen fortfar genom Panama 
utmed våflra kufien af norra America, och 
torde dela fig innom polkretfen på höger til 
Grönland och på vånfler åt Afiens granfkap. 
Imedlertid går ifrån denna flråcka en gren åe 
California, fom flryker långsefter denna halfö, 
farat en omkring de flora fjöarna, Guinipi- 
que, Bois, Superieur, Michigan, Huron, E- 
rié och Ontario, hvaraf en del breder fig ut 
i de få kallade Apalache-eller blå bergen än- 
da til det ytterfla af Florida; en annan gren 
går åt Acadien. 

33. Sådant år nu ungefärligen de b&gfta 

ler~ 


ojämnheter. 183 

ler gens fammanhang på det torra , men det 
år ganfka troligt, at de mångftådes fortfara 
under vatten, öar, klippor, grunder och ban- 
kar imellan motfvarande uddar gifva anled- 
ning at tro det på följande ftållen : Sewe-ber- 
get tyckes genom Juttand förenas med Alper- 
na; genom de klippiga öarna norrom Skot- 
land både med Island och Grönland, famt 
med Britannifka oarna och Terre-neuve. An- 
tillerna och Lucaifka oarna hopbinda landber- 
gen i Cumana och Florida; Canarierna, Ma- 
dera och Azorerna åro fynliga leder af keden 
imellan Terre neuve och Baiadors udde, famt 
Noronha m» m. imellan Auguftins och Tan- 
grins uddar. Öar och fkår på båda fidor om 
Madagafcar likfom utftaka fortfåtning af en 
Africanfk rygg, ifrån Mozambik til Suma- 
tra. Afien och America tyckas aga före- 
ning forft genom en^flråcka, fom ifrån Chi- 
loé ftiger up til födra våndkretfen, famt i- 
mellan den och linien går ånda til Helige 
Ands-landet, o . f. v . ; för det andra genom 
en rygg ifrån S. Lucar på California, utmed 
norra våndkretfen ånda til Ladrones; for det 
tredje genom Aleyuts oarna mittför öllra de- 
len af Siberien, Torde hånda at dylika fin- 
nas imellan omfkårelfe och G. H. uddarna , 
famt imellan Elds landet och ånnu okånda Sö- 
derländer, o. £ v. 

M 4 34. Ber- 

a) Hr. Buache bar A tet , tillika med 2 char - 
uti Parif Handi 17 j 2 , 1 tor; en of ver nämda ryg • 
gifvit utkntl om berg • I gar och den andra öfvet 
(Iräckorna hiver jordklo - 1 den fä kallade Canalen t 


>84 


Om ytans 

34, Bergens ytre fkapnaä har oandeliga 
förändringar. Underfta toten ar vidare, mer 
eller mincire fluttande, och oftaft med jord 
öfverhöljd, igenom hvilken hårda klippan 
jupftiger, fom utgör toppen. Denna år ge- 
menligen fixiaiare upföre, eller I det högfta 
förledd med lodråtta fidor, fom Hunne uti 
Veftergöthlnnd (Tab. I. f. 1.), Hal le der bred- 
vid cch många andra, ja Ijelfva det ryktba- 
ra Nålberget uti Dauphinc år e; annat, ån en 
brant och (tel klippa, fom uprefer fig pä en 
hög fot a). Ararats afgrund är halkelig, men 
defs brända vaggar vila nogiämt, at den af 
våldfam eldfprutning bli fvit^til (kapad b ) , och 
låra endaft Vnlcaner hyfafSdana. Annars fin- 
nas Sfven på andra grufveliga ftörtor , och 
ofta likfbm nedlkurna genomfarter ifrån den 
ena lidan til den andra, hvilkaej otjenligen, 
på vid t aflågfna orter, fådt namn af portar. 
Sådana finnas på Cordilleras , Caucafus , Tro- 
glodyt bergen t Arabien, vid Gibraltar imel- 
lan bergen Calpe oc Abyla, vid Hellefpont, 
och på många flere ftållen. De namnkunni- 
ge Thermopyl®, fom nu förtiden kallas Bocca 

dt 


hvars botten hade genom 
plan och profil pä gänfka 
uplyjande fått forcdätles . 

a) Se Lancelots aj- 
handl. om Dauphims 7 
under , uti Mem, de 
P Ae. des Infpecl. Tom . 
IX. Mont-aiguiUe fbre- 
gafs pä foten vara m 


fhg omkring , och top- 
pen dubbelt ja vid; men 
detta under är nu med 
träd och tomtgubbar för- 
Jvunnit . 

b) Tournefort befkrif- 
ver den i fin Levantifka 
Re fa, Tom , ///, 


ojämnheter. 18$ 

di Lupo, äro ej annat än dylikt pafs genom 
et berg itnellan Macedonien och fordna Gre- 
keland. Imelian Norrige och Sverige åro två 
betynnerliga portar af detta fiag. Den ena 
kallas Skjördals- porten, hvilken^år flörft af 
flera, i bårda berget liktom nedfkurna och 
parallela diken. Hvar lådan gata år några 
famnar bred, och har tvårbranta vaggar af 
2 til 4 famnars högd. Bergkullarne, fom 
fidlja dera ät, åro nåflan fyrkantiga och åf- 
vanpå flata f.T. f. f.2). Den andra heter Port- 
fjäll och år en några famnars djup graf , lod- 
rått nedfkuren mncigenom et flört berg. Si- 
dorna åro helt flata och 20 til 30 fot huga r). 

Om vatten uthålkat detfä grafvar afgö- 
res ej på de^ra flålle , ,men det år visfl, at 
det fomligflådes ånnu har lin våg uti dylika. 
Hudfons elf i America går i norr och fådec 
från Albany til N. York. På flera flållen mo- 
ta henne berg-ryggar, Fom ftryka uti öfler 
och våfter, men de åro alleflådes lodrätt ge- 
nomtkurne, hvaråfl elfven råkar dem, och 
botten för öfrigt der lika djup, fom ofvan 
och nedanföre d ), 

Bergens öfverfla del år mer eller mindre 
rundad, ja underltundom liktom aftkuren, 
utgörande et någorlunda jåmnt falt. Sådant år 
Taiféi- berget i A fri ra, F-iunne i VV å fl ergöt h- 

M 5 land 

c) Se Herr Crönftedts I /?. f, 6$- yr. 
hefkrifn . om Jämtland i\ d) Kalin , Amer. Re- 
K. Åc. HandL 1-63 , fä fa, Tom. 111 . f, 161, 

3 7fj AftrTilas, a.\ 


i 


i86 Om ytans 

land, med fiere. Somlige toppar hafva nä* 
gon liknelfe med andra ting, fom Lejon-ber- 
get vid G. H, udden, Bitsbergs Klack, Klåck- 
ftapeln pä Fernand Noronha, Låfien i Cbi- 
nefilka fjön e ), o. C v.; gemenligen beböfves 
do:k ftark inbillning, at märka en flik otver- 
ensftåmmeife. Torde hända, at de fom kallas 
Taurus, Urfus, Crocodilus, Virgo, m. m. haft 
dylikt ur fpr äng, åtminftone åriChina vanligt, 
at berg båra namn af Drakar , Tigrar , Björ- 
nar, ja af deras afgud Fé, ro. m. enligt nå- 
gon inbillad likhet i utleende. Någre hafva 
Here affåtningar eller likfora mindre berg 
lagde det ena ofver det andra. Sädan år den 
märkvärdiga Kinnekulle, fom ligger utmed 
Venern f). Andre upftiga, fom en Ipit- 
fig fackertopp ; de båra i allmänhet namn af 
Pico och åro merendels alflrade genom eld- 
fprutning. 

Innan jag flutar om bergens ytre anfe- 
ende bor ingalunda förgätas, at omtala de 
fållfamma och flora pelare, fom genom na- 
turens egen hand finnas tilvårkade och upre* 
fte i Irland, fatnt några andra orter. Fem til 
lex mil ofter ora Derrys utlop finnes, under 
namn af Jättevåg , utmed Ijelfva hafsftranden 
en famling deraf, ftålde hel tätt intil hvar- 
andra. Den intager vid lågt vatten, en vidd 
af 600 fot i långd och ungefärligen hälften i 
bredd. Tjockleken af hvar pelare år olika, 

Nå- 


e) Osbecks Qbin. Re- 
Ja y f. %66. 


f) Fet. Åc. Hand- 
1747, t/ib. 111. 



ojåmnhef, igy 

I Några åro ända til s fot igenom , andra mindre. 
rSomliga åro omtrent 40 fot långa , men de flå- 
|fta kortare, dock fins-imellan olika , hvaraf den» 
1 na våg år ganlka ojåmn. Hvar pelare år prifma» 
tifk, gemeni igen med j eller 6 fidor, fållan 7, 8 
feHer3‘dock alla kanterna af olika ftorlek, ty 
i.annars kunde de omöjeligen paflas få noga til- 
lhopa, fom nu fker, då en knifsbak med moda 
kan intrångas uti fogningarna. Längden beftår 
'iaf flera ftycken, hviikas hogd år olika, från 
til 2 fot. Der två ftycken fieta ihop år den 
lena fogningen utbolkad och den andra kull- 
Tig, fa at de paflå etter hvarandra, öfverft: 
år hvar pelare flat, i fall icke någon led blif- 
ivit af bruten. Straxt bredvid Jåtte vågen lig- 
ger et berg , hvaråft utur hårda ftenen på o* 
nra och norra fidan utfticker en hop dylika 
6-fidiga pelare, fom dock hår ligga myc- 
ket lutande och kallas i granfkapet orgpipor. 
Hela berget hårftådes beftår af 3 hvarf pela» 
fe, af h vilka den få kallade jättevågen utgör 
en del af det underfta, går med en fpits ut 
i vatnet och har ingen betäckning öfver fig. 
Imellan hvart pelare hvarf ligger en bådd hård 
och fvart ften^). Se Tab. II. Några mil om- 
kring denna nejd finnnas dylike, antingen ut- 
ftickande genom hårda klipoor, eller uprefte, 
dock i mindre antal. De Äcilja åfven deru- 
tinnan från jåtte-vågen, at de åro något tjoc- 
kare, inga 7 -eller 8 kantiga, och ledernas 
fogningar jämna. 

Åcu* 


g) Pacocke Pbit. Tr. får 1748 ocb 1753. 


i88 


Om ytans 

Ämnet år ganfka fint, hårdt, tungt och 
likartigt. Sidorna åro til fårgen hviraktige, 
fömiodeligen blekte af folen, eller vitrade, 
ty fogningarna imellan en pelares ftycken fin- 
nas fvarta, då de åtfkiljas b). Sådane finnas 
nu veterligen på många ftåilen, hvarom ut- 
förligare fkail handlas, då vårkningar af un- 
derjorddk eld omtalas, hår år nog, at anföra 
et enda exempel. 

35. Med bergs bogd förflår jag lodråttan, 
fom ifrån defs ötvedta topp nedflåppes på 
ytan af veridshafvet under famrra parallel. 
Låt cd (Tab. I. f. 3.) föreflålla detta haf- 
vetsbryn, och ab falla vinkelrätt deruppå i- 
fjån berge s fpits , få kallas ab defs hogd. 

A t mata denna lodråttans ftorlek vårkfiål- 
]es i allmänhet på två fått, antingen på et 
geometnfkc , meddft afvågnings inftrumen- 
ter, eiler ock et phyfilkt med tilhjelpaf Ba- 
rometer. Det hörer ej hit, at vidlyftigt för- 
klara defla utvägar , i lynnerhet hvad den 
förra vidkommer , fom genom viffa vinklars 
och liniors afmåtning, lämnar fådana grun- 
der., at hvad fom åftundas, derutaf genom 
Trigonometrifk räkning kan utfökas. Strål- 
brytningen got härvid en flor fvårighet , få 
mycket^ mer, fom den år föränderlig och ej 
altid tillåter med fåkerhet at råtta utflagen 
derefter. För ötrigt år en tjenlig och rilråck- 
lig grund-linea på få (tallen til finnandes, 
h van genom ofåkerheten ökas om den fund- 


b) Phil.tr, abr.yol.il. J. ju-ji#. Tub. FIL 




ojämnheter. 


i89 


t ra högden. Det vore flTedes ånfkeligt, atvin- 
I ra något vigare och påliteligare medel. 

I uft-kretfen omgitver vårt jordklot på 
; alla fidor. Defs åmne eller lufters år en tung 
cch fpånftig kropp s hvilken fåledes ju när- 
mare jorbrynen, defs mer måfte hoppackas 
af den ofverJiggandes tyngd. Hårutaf ar då 
klart, at luft -kretsens tåthet, tyngd och rryck- 
nirg måfte aftaga mer och mer, ju långte 
ifrån jorden och följaktcligén måfte qukkfilf- 
ret , fom i en Baromerer vicf hafs brynen plågae 
flå 2 i, 9 lä rum, nödvändigt fjiinka s mån , fom 
den fl yrtas högre up. Visfte man med fåker- 
hec den lag, h varefter luft kretfens tåthet af- 
tager , få kunde låtteflgen uträknas huru högt 
Barometern borde i å vsd hvar och en gif- 
ven bogd, farm tvärtom, huru flor högd 
f varar emot et visft Barometerns fallande; 
men hårutinnan år icke fullkomlig dager. 
Det år vål nåftan allmånnekgen antagit, at 
tåtbeterna aftaga i et geometnfkt förhållande, 
da motfvarande högder våxa uti arithmetilkt, 
men det år dock oemotfågeiigt , at Barome- 
ter obfétvanoner, anftå'da på afmåtna hog- 
der, hårmed i få handelfér flamma öfverer.s *}. 

Den 


ti Caflim räknade 10 
toifes i hågd for hvar 
Urnas fall i Barometern, 
läggande i fet fil for [fa 

i otalet , 2 til det andra , 
o. f. v, Denna regel be 
kraftades i Provence och 


och Langnedoc pä båg~ 

\ der , fom gingo ti t g fa 
fotfes. Fatio och Cbe- 
zeaux . fom mått Mord* 
blanc hafva ock funnit 
den god. Bouguer up- 
gaf en annan i fold af 




r- 


m 




jjo Om ytans 

Den anförda lag grundar fig ibland annat dår» 
uppå, at luftens tyngd år oföränderlig vid 

al- 


fina obfervationer; han 
påftår luftkretfens hop- 
packningar vara heflån - 
diga , jå [nar t inan kom- 
mer bogre an 800 fam- 
nar y och ang if ver (ub- 
tangenten får Logaritb- 
rnica , fom bär uttryc- 
ker deras lag , omtrent 
for 4 ypz famnar. At 
af 2 obferverade Baro - 
vietev-bhgder finna or- 
ternas fkilnad i bogd 
fubtraheras den mindre 
quickfilfver hhgd ens [räk- 
nad i linier) Logaritb • 
mus {tagen med 6 zif- 
ror , af bvilka den lifta 
är decimal ), ut af den 
ft orres t frän det fundna 
talet dragés deraf, 
få vifar det återfående 
i totfes och defs tiodelar , 
huru mycket den ena or- 
ten är bogre , an den 
andra. Detta gäller e- 
genteligen om bågder , 
fom år o of ver 8 ao toifes 
och utbfvas lättaft i jam- 


fhrelje med Pichincha , 
hvars hågd år afmätt 
ocb äfven Barometerns 
(länd der på bekant , nem- 
Ugen iyt lin. Hans Ba- 
rometer-rår hade 2 lin. i 
diam varjyidt med re- 
nat , men ej kokt quick- 
filfver. Efter afmåtning 
fants Pichincha iqyoq. 
fot hbgt , bvilket år , T ^ 
mindre an efter Baro- 
metern , b an afräknade 
derfhre fajom råttelfe på 
Barometer - afvågningen 
denna afvikning ; men 
Hr. De Luc bar ytter- 
terligare uplyft detta äm- 
ne genom många modo- 
famma obfervationer på 
de bågfta berg i Sweitz , 
kring Turin och på (Iran- 
den vid Genua. Han 
gifver 3 reglor : I. om 
Barometern ftJr på Ugne 
ftåller 28 ft. tum — 536 
tio. ocli man upttiger rils 
quicklilfret fallit n linier» blir 

i fot, det fenate 
336 . n * 


ojämnheter. 19 1 

(alla afftånd ifrån jorden, och ehuru ikillna- 
tden vid anfenliga högder, hvaråft luften bhf- 
Ivit mycket tunn och utvidgad , torde vara 
tomårkelig, få lårer dock fådant icke hända 
på nårtnare håll , utan tyngdens minfkning , 
i raon efter afftånds quadraternas tilvåxt, målte 
der tydeljgare röja fig ,och til en del vålla den 
fkilnad , fom merendels finnes imellan den 

högd. 


blir föjcts talet i fot 

?ÖO 04 


^6094 


3 3 6 +m—n 

. ± 2 É2M , 

T 336 1 


flällets hfijd öfver det för- \fot , o . /i V. Får éfrigt 
ra; II. om Barometern på I grunda (ig deffa Uträk- 
llgre ftailet ftår 336 + ni „ ■ . 

Ii„. och vid npltigandet! ™*g<* P& fn jats, et 
quicifilfret faller n lin., f f Barometer hågdierne af- 

taga i geometri/i pro • 
greffion , da afftåeden 
från vertdsbafvets yta 
växa i arithmetifk. DÅ 
Bouguer pä Picbincba ob - 
jerverade quickfilfret flå 
1 j par. tum 11 lin . fant 
ban tillika, at 1 lineas 
variation pä Barometern 

f 6 r livar grad _f, ,f | ‘J 
la hSgtaf Mr-äi, ™da , J™ ««*&- 
a fd ra ges lika mycket, rymed S en bander Vid {må bSg- 

värman ändras luftkret- d . er 5 utan emot I S°> ba- 
lens bogd, fä at mot j gr. ledes om et berg vore 

[vara 6 o-} fot , hvadan ldo H f°* %*> j*&* 
om gränjen vid it4 gr vtä en varma af 16 f gr. 
år 260 blir den vid\ tjwfbfilfret der alienafl 
xo gr. 2S 4 g 9 , vid 2 s gr. fP en lmsa ofverytant 


^5 jot »( + 1 — » 
eller i ioifes ~ log, 03^ 
»* ) *— log* ( 3 36 ^/? — «) , 
bagge tfigne med f zifror; 
II l* I föregående handelfer 
bor Reaumurs Thtrm* fti 
1 6^ gr* ofver o , men /kul* 
h den vara högre rilldgges 


v]op6 , vid 10 gr. zpajf 


do fan. 


192 Oro ytans 

hogd, fom mätning gifver, och den fom Jflu- 
tas af Barometerns fallande. Alla flytande 
mede!, hvars tåtheter åro i mån efter hop- 
tryckningen , och fom tynga emot en vifs 
punöt uti omvånt förhållande afafftandens qua- 
drater, hafva den egenlkap, at om afftånden 
tagas uti et ouphorligt harmonifkt förhållande, 
få rnåfte de motfvarande tåtheter vara uti ee 
ouphorligt geometrifkt k). Sådan år förmo-' 
deligen råtta grunden hvarefeer bergens högd 
bor medelft Barometerns tilhjelp utrönas: men 
detta vårktyg bör då afven åga ftörre fuli- 
komlighet, ån de fom hittils dertil biifvit nyt- 
jade, och desiuom hållas rakning på vårman, 
fom i detta mål ej kan vara utan ali vårkam 
Mina grånfor tillåta ej at (åtta detta åm ne uti 
vederbörlig dager, ej eller horer det egente- 
ligen hit, jag iparar derföre utförligare un- 
derfökning til annat tilfålle, 

36. Hvad nu bergens högd angår, 13 år 
den ohka på lårlkilta ftållen. Ibland Europei- 
fka år de Svveizilkas anfenligafl. En topp uti 
S» Gothards nejd föregifves ap vara 18050/), 
och det få kallade Maudit i Savoyen, 11 - 12 

mil 


k) Detta dr Jyntheti • 
ce bevifl af Newcon 
( Princ. P. N. Libr. II, 
pr. 2z . ), och analytice af 
H:r Prof. Me land er , f 
Dijf. de Atmojpbcsra tel- 
luris , par, II. 

l) Gaz. Utt, de /’ Eu- 


ropé, tom. VI. f. 40. Dr. 
,J. G. Schenchzer fdtter 
annars fiérlla bågden af 
Alpes fnmnusi f Åvicula , 
lAickmarmierbergfS, Got- 
bard, Farca , Gr mfula , 
Sempronicr, A du! a , m. 
fl. ) til <?7 jo fot ; men 



ojämnheter. 193 

mil norr om berget Cenis, öfver 15300 fot 
högt m). Monte Rofa norr om Turin år ock 
ibland de hågfta i F.uropa, nemligen om- 
kring 15250 fot »). Cenis , bland Alperne i- 
mellan Savoyen och Piemont, 9780 0). Uti 
Frankrike åro ådkillige p 5 et geometrilkt fått 
alvågde p). Clairet uti Provence år funnit 
N 1818 


i ej t er oms Barometer re 
ge i bli f va utflagen for 
fmä. Stella uti Gran- 


bumlner land fants af\fårra vid pnfi 5 000 ocb 


: b ans Farbror genom Ba- 
rometer afvägning 10485 
' fot högt. Gemmi i Valli- 
' fien tror han vara ine- 
1 mot 7 000 fot. Se B bil. 
trans. abr . Vol. II. f 
50. Berget Avicula kal- 
las åfven Monte der 
1 Uccello eller S. Bernhard. 
Det dr en gren af A- 
dula eller Strr.bos A/«- 
åneKKois , Geogr. Libr. 
111 . 

tu) Enligt De Lucs 
uträkning. Fatio deDui- 
lier har for fl af vagt det , 
hvilket fedan ännu no- 
gare fkedt af Chefeaux. 
Det fynes til Dijon ocb 


åfven Mont-blanc, Ber- 
gen Salcv och jfura vid 
Geneve Jkola vara , det 


det fenare 4000 franfka 
, fot högre . an Genfer- 
fjön , hvilken de Luc fun- 
nit ligga 186 toifes öf- 
ver Caj vet. 

n ) Det fkal vara 
21-2200 toifes högre, an 
Beccarias Objervatorium 
i Turin. Se De la Län- 
des V ry. en It alie tom. L. 

0) De la Condami- 
ne Voy. dl It alie, uti 
Mem. de l Ac. a Paris, 

nsi- 

p) Dä Caffini och 
Maraldi vid detta hun- 
drade tals början för- 
längde middags -linien 
genom Frankrike , blefvo 


Långres , fom ligga pä \ätfkiHigeberg afvägde. Se 
60 lieues af (länd', kallas | Mem. de f Ac. 1^0 5. 


194 Om ytans 

1 8 * 8 fot» La Meffane i Rouffilion 2606; Bti* 
garacb, fom år det bögfta i Languedoc, 
4253 q). I Auvergne; LePuyde Bome 5317; 
La Cour lande 5 501 1 La Coste S58M Le Buy 
de violent 55985 Cantal 64C6 och Guld-berget 
6761 fot. Le Mont ventmx i Avignon år 
6798- Af Pyreneerna år $. Bartbelemy 781 1| 
Mouffet 8461, och Cafiigou, (om biand dem 
år hogft, 9452* Uti norden åro vål inga (fo- 
ra berg sfmårte, dock (kall i anledning af 
Barometerns fallande och fiere omftändighc- 
ter Svuckuftot \ Dalarna refa n fig omtrent 6 
til 7COQ fot öfver hafvet r). Årefhitan i Jemc- 
land år ånnu högre, men uti Lule Lappmark 
åro formodeligen de anlenligafle af hela Se- 
we ryggen, hvaråfl: tomlige fjåll (e ut (om 
de nålian helt och hållit beftodo af beftån- 
dig (no s). SnowdenbiU , fom nått efrer Car- 
ned Llewelin råknas tor hogft uti hela Wal* 
lis, år endaft 3S16 fot#). Pico Ruivo hol- 
les annars för hög(t i Ångland och år funnit 
5281 fot u \ 

De Ahatiika bergen har man ingen til- 

for- 


q) En annan matning 
gaf iz famn. fthrre bbgd, 

r) Browallii Betänk, 
om Vattu-minfkningen , 

r- • 

s) IL:r Lands b. Til as , 
a. B. 

t ) Det år trigonomC’ 


trice afmätt af J, CaS* 
well 

u ) Dr. F. Heberdeen 
bar funnit dep bbgd få - 
dan efter De Lucs fått, 
enligt bvilket 10 9 fv. fot 
fvara emot 1 lineas an- 
dring på vår Barometer. 
I Se Pbil, Tr, qfj. 


åt 


ojämnheter. 195 

förlåtelig kunfkap om. Vore det fåkert, at 
Ararats halfva högd år med ITåndig fnööfver- 
höljd x), få borde det i hela verlden vara 
högflj men giltiga beDåfteller faknas ånnu i 
detta mål. lartarifka bergen, i no från Ch;« 
nelilka muren, {kola efter orogjorda Baro- 
meter-lörfök vara vid pafs 158*0 fot öfver 
häfvet vid Peking y }. I allmänhet antagas 
annars de Aflatiflta bergen för nog högre ån 
de Kuropeifka, dork bör man hårutinnan ic- 
ke lita rå de gamles ofanteliga upgifter z). 

Atlas och Månebergen i Africa tros åt- 
minftone äga famma högd, fom de Afiati- 
fk i, men det år ovisft med hvad grund , i 
fynnerhet angående den förra rygeen a). Taf- 
felberget år endaft 366$} fot b \ Pico på Te- 
nerifta år enligt flera mätningar ointrent 15800 
fot högt c ), och fåledes ibland de anfénliga- 
fte i G. verlden. 

N 2 Af 


x) Tournefort be - 
Jkrifver det Ja utifinReJa . 

y\ Fäderna Verbieft 
och Grimaldi hajva bär 
an/lä It Barometer fö*fök, 
z ' Et prof behåfver 
end a fl at anföras. Ric- 
cioli menar ( Gepgr.Ref. 
L. FL) at berg kunna 
gifvas af 312 fiadien 
bogd, fom gör imellan 
3 och 400000 jot. Sedan 
hans tid hafva fåledes de 


I h hg fl a berg fjunkit langt 
öfver 3~joooo fot. 

a) Shaw berattar 
'at Atlas år mycket lång- 
flutt och fhogbevuxit , 
famt at högd en, der han 
varit , ej hunnit til 2000 
fot. Se hans Re fa. 

b ) jfourn. Hi fl» du 
Foy. fait au Cap de bon- 
ne efperance , par M:r 
De la Caille ,/ 357. 

c) Fadren Feuillée 


1 96 Om ytans ojämnheter. 

Af alla bekanta åro inga högre ån de 
Ämericanlka, i fynnerhet imellan vånd-krec- 
ferna. Picbincba år 15978, Cbaragon 16212, 
Cbuffalong 16250 och Chimboraco , det hogfta 

1 hela verlden, 21136 fot, eller 3136 fot mer 
ån en half mil d). De Grönlåndfka tros åc- 
minftone vara öfver icoo famnar höge ek 

27. Alla hittils omtalta ojämnheter, ehu- 
ru anfenlige de i flg fjelfva förefalla, betyda 
dock ingen ting emot jordens ftorlek, och 
hindra ej meradefs rundning, än et (andkorn 
om 1 grans tjocklek, fåftat på en glob, (om år 

2 fot mittigenom. Saken år klar, ty 21136 
fot utgöra omtrent j-qöö jordens half v a 
tvårlinea, och åfven få (tor del år et gran af 
en fot. De ftörfta af defTa mafiör förmå dock 
at draga et lod mårkeligen utur fin linea, 
bvilket flerftådes blifvit iagttagit / ). 

FEM- 


fant det 14 ^26 , men D. 
Th. Herberdeen bar 
genom en nogare mat- 
ning bekommit dejs bhgd 
lika med ijtfiofot, bvil- 
ket flere fenare matnin- 
gar lekrdftat , äfven 
tvä , Jom ångelfka Con- 
fiden Crofle anflält . Se 
Pbil. tr. ijjx 

d) Herrar Bouguer 
och De la Condamine 


af vägde ätfkilliga berg 
vid gradmätningen uti 
denna verldenes del. 
e) Cranz a. fi. 
j) Hrr. Bouguer ocb 
Condamine/w/i-v? märkt 
det i Peru , De laCail- 
!e vid CanigoUy Bofco- 
vich i Italien , Liesga- 
nig i Öflerrike ocb Bec* 
caria vid Monte K ofa. 


1 97 


Öm jord-hvarfven. 

FEMTE CAPITLET. 

Om Jord-bvarfven. 

38. Vi hafva hittils fölgt ytan åt, och 
om man måfte bekånna, at den ganfkaoful- 
komligen år ofs bekant , få galler det ånnu 
mer om Jordens innandöme. De djupafte 
grufvor hinna foga längre ned ån 630 fam- 
nar g ) , fom på långt når ej utgor -goöö 
jordens halfva tvårlinea. Lågges hårdl, at 
grufvor åro få och endaft finnas i berg, h va- 
dan deras botten fållan hinner ned til hafs- 
brynen, få kan derutaf någorlunda inhämtas, 
huru olåkra de auctorers beråttelfer måfte 
vara, (om tiltro fig at befkrifva anda til be- 
Ikaffenheten af fjelfva medelpunkten. Några 
grufvor finnas dock gå under hafsbrynen: 
fädane åro Utö jerngrufva i Södermanlands 
fkåren och Solftads koppargrufva vid Wefter- 
vik, fom ligger endaft några famnar frånö-: 
fterf|ön, men det blir dock altid til obetyde- 
ligt djup. 

39. Med Hvarj menar jag hår naturliga 
belägenheten af alla Sten-rikets åmnen, hvil- 
kas ofriga egenlkaper forutfåttas vara af Mi- 
neralogien kände b). De ligga gemenligen 
uti båddar uppå eller bredvid hvarandra, och 

N 3 


g) O ppel , Markfcbei - 1 merendels tagne antingen 
de kunft, §. j- fcp, I afH:rPr. ocoR.VJ allerii, 

b) De fvenfka namn | eller H:r Cronftedts Mi- 
på mineralier , Jom i det j neralogie , fom rj$S ut - 
följande förekomma , åro j kom i Stockholm. 


198 Om Jord-hvarfven, 

i anledning derutaf år anförda namn hit låm* 
pat, At undvika tvåtydighet kunna de i an» 
feende til fitt lågge fkiljas uti fiera flag, och 
de kallas F/oar, fom ligga ungefärligen våg- 
rått eller åtminflone icke mårkeligen flupa. 
Hit hora fåiedes bergsmåns fvåfvande gångar 
och för ofrigt ak hvad hos dem heter Fiöt- 
fer. ISiår en bådd kan delas uti flera mindre , 
dock alla af famma ämne, kallar jag defla 
tunnare hvarf Loger. Gångar kallas af Bergs- 
män igenlåkta fprickor. Klyft och Skjol be- 
tyder hos dem ungefärligen det lamma, men 
Drumtner bemärker en mindre igenfyld (pric- 
ka, hvars våggar gå ihop och utgöra liklom 
en ftjer*. Gångar kunna vårkeligen anfes 
fom et flags hvarf, men fom åtfkilliga ämnen 
åro dem likfom enfamt förbehåline , få bö- 
ra de fårfkilt betraktas. 

40. Man må gråfva hvar fom behagas, 
och anda til några hundrade fot, få befinnes 
jordfkårpans lölare del beflå af flera floaröf- 
ver hvarandra. Deras grund' ämnen åro huf- 
vudfakeligen fand och lera. Jag menar hår 
med länd fförre och mindre flenkorn, h vil- 
ka gemcnligen til fm natur antingen åro ka!k- 
eller kifebarcade, dock förflås i det följande 
merendels fenare flaget , då ingen ting tillag- 
ges fom utfhkar arten. Defle ämnen fpela om 
hvarandra, mer eller mindre blandade, lamt 
uti olika ordning och tjocklek, på åtfkilliga 
orter. Innom en liten tract bibehåller hvar- 
dera af fioarna ungerårligen famma måktighet 
och ftryker vanligen jämnt med öfverftafkår- 

pan, 


Om Jord-hvarfveo, 199 

pan, hviiken på de flafta ftåilen beftårafmer 
eller mindre upblandad mylla , ibiand til fle- 
ra fots tpcklek, Underftundom finnes dock 
fjelfva fvartmyllan utgöra floar på anfenligt 
djup. Ibland åro multnade fnåckor detöfver- 
fta hvarfvets hufvud-åmne, fålom i Hclfing» 
land, på åtfkilliga ftåilen i Finland och fle- 
re andra orter, 

At beftyrka och uplyfa hvad bår fore- 
gifves Ikola några hithörande rön anföras , 
fom pä dorre eller mindre djup blifvit an- 
ftålde, 

T, 1 Amflerdam . 

Öfverft växtjord 7 fot; fedan torf 9; 
mjuk lera 9; land 8J jord 4; Jera 10; jord 
4 ; land , på hviiken pålar ftodjas vid bygnader 
der i ftaden, 10; blå- lera 2; hvit grof iand 
4; torr jord 5; fin mjuk jord 1 ; fand 141 
iändblandad lera g i fnåckbiandad fand 4; le* 
fa 102; fand 31 : tilhopa232 fot i). 

II Fid Marly-la Fille i Frankrike. 

Rodaktig jord blandad med flarn, famt 
både kalk och kifelartad land 14 fot, 3 turo; 
ftarkare tilbanning af iändflagen 2. g; myc* 

N 4 ken 


i) Denna under f åk- 
ning fkedde 1616 d. iC 
Jun. af Pieter Pitreis 
Ente vid brunns -grdf- 
ning . Ifrån anförda be - 
rått elfe, fom dr Idnt af 
af V arenius , fkiljer Ca- 
Ipar Commelins deru- 


ti, at han Jdger vara 
funnit under de 14 }. 
fand , förd fandhlandad 
lera , få fnåckor $ fot , 
fndckblandad lera 36, 
bård lera 7 0, ftenblan- 
dad fand 4 och ånteligen 
ren fand 2$ fot. 


200 


Om Jord*hvarfven. 

ken kifelTand tilblandad, 3. 3; bård märgel 
2, 2 j ftenmårgel 4. 4; märgel -pulver med 

k. fand, 5. 5 ; fin k.fand 1. 7 ; mårgel-jord 
med litet k.fand 3. p; hård mårgel med flän- 
ta uti 3, 9; märgel- pulver 1. 1; ften, hård 
iom marmor och ljudande 1.7; mårgel-fand 

l. 7 j flen-roärgei, fin 1. 7; grofvare 1. 7; 
ännu grofvare 2. R; k.fand med hela och 
glånfande hafs-Inåckor 1. 7; mårgel, i pulver 
2. 2 ; i hård ften 3. 9; i groft pulver 1. 7; 
hård kalk-flen s. 1; fand, blandad med oför- 
åndrada fnåckor 3. 3 ; hvit 2. 2 ; randig 1. 
1 5 grof 1. 1; grå och finare 9. 4; fet, utan 
ihåckor 3. 3,’ fandften 3. 3; fand , randig 
4. 4 j hvit 3. 9 i rod 16. s : tilhopa 110 t 
84. t. k). ■ 

311 , Uti en fand -grop y mil väfler om Gravejand t 
Flint -ftenar uti tegel-färgad land if tum; 
dylik (and, fom kiiade fig ut på fidornaoch 
förlorades blatid flintflen, 10; flintflen med 
röd f3nd , h vars bådd blef tjockare åt bådafi- 
dor, 20; tegelfårgad fand, uckilad mot fi- 
dorna, 10; blandad med flintflen, 30; ren, 
delt i lager, 20; mörk lera, ourkilad mot 
fidorna, 4; k rita likaledes utkilad, blandad 
med 11 åt flinften, 12; tegel-färgad grö tre 
fand med llåt flintfien, do; krita, blandad 
med ljus fand, Imå flåta flint- llenar och fnåck- 

Imu* 


k J Denna iinderfok - 
ningfkedde vid en brunns 
gr åf ning , uti H:r Dali- 
bards närvaro* Mar lyda- 


FiUe har hbg grund. Buf. 
fon , Hift, pJat* Tom* /. 
J‘ *35' 


201 


Om Jord -h vav f ven. 

fmulor, af olika tjocklek, 15; fin, ljusgul 
Sand, 40. Detta gor tilfamman 23 f. '66, t. 
Et mulkotfkott härifrån ligger en 12 famnars 
djup Kritgrop, fom Sr lägre an denna bac- 
ke , få at botten för nåmde fioar lårer vara 
kina l J* 

IV, Vid Boferup i Skatte. 

Matjord med (andmylla , kiappur och 
järnmalms -ftenar 12 til 14 fot; fandften, 
fom uppå år löfare och grofvare , 16 - 18; 

ften-kol, 1; en bligfå fiifig iera eller märgel , 
fom i luften faller til pulver, 6; fin blåaktig 
fandflen i flera lager, af hvilka en del kun- 
na användas til olje-fl:enar, 10; enfin,fvan> 
blå, falt, hård och gnnfki litet fan dig lera, 
fom 1 eldblifver hvitguinch i fiarkafte fmidje- 
hetta bli f ver ofmäit, men förvandlas då ien bård 
ilen, fom ger eld emot flåi , 14 - 16; flenkol 2; 
kolfvårta, hvit flifigfandblandadlera, 5 * 8 ; 
en hård fandflen , fom år fluc vid et djup af 1 17 
til 125 for, Den ofre flenkols floen ftupar åt 
våfter, buktar fig på åtfkilliga flållen, famt 
ändrar fin måktighet i mel lan \ och 1 for. 

V. Vid Mulbeim an die Ruhr, 

Öfverft fl en bl and ad fänd , med infallande 
märgel Ikölar, 36 fot $ fin och fet valfclera, *a; 
gulaktig fandjord, blandad medocbra och lera, 
24; brunaktig iandfkifer 48; grof lös och grå 
fand, 30; flenkols-Ao, fördelt uti flera lager, 
ifrån j til 8 quarter mäktig, ftupande från sw 
til Nff omkring 6 gr. Några famnar djupare 

5 lig- 


l) Kalm, Å. R. Tom, II, f, 20 , 


äoä Om Jord -hvarf ven. 

ligger en annan flenkols-flo , men fom ej Sr 
lönande p K 

41. Således tyckes jorfkårpan til et vac- 
kert djup , och (om man ej vet h varå fl det 
uphörer, vara fammanfatt af klotartiga ikal s 
fom imellan Hg 5ro ikiljaktige både til ftor- 
lek, åmne och tjocklek. Dylika hvarf upkom- 
ma vårkel igen då et vatten åtfkilliga refor 
blandas med olika åmnen och imellan hvar 
gång njuter den rtillhet, at de jnblandade 
partiklar få fatta fig til botten. Åro jord-fio- 
arna på jndant fått lagde , fom ganfka likt iy- 
nes , få måfte alt det torra någon gång med 
vatten varit ofverbåljt. Defsutom kunna de 
då ej på en gång varit danade , ty om vatnet 
hyrt alla delta fårfkilta åmnen tillika, fåmåfie 
de tyngrta forft hafva fjunkit, och iå de of- 
riga efter iamma grund. Nu finnes val nå- 
ftan altid 3 at åmnet innom famma fio ligger 
efter egenteliga tyngden, men floarna fins- 
imellan råtta fig mgalunaa derefter, Ånteli- 
gen mårte ock vatnet ej haft famma tilblan • 
ning Sfver alt , emedan hvarfven åro få royc^ 
ket olika , ofta innom ringa afftånd. 

Deraf at hafvet kunnat åftadkomma dy- 
lika hvarf, fom nu vårkeligen utgöra jord- 
ikårpan, följer vål icke at de nödvändigt åro 
defs låmningar, men det år imedlertid gan- 
ika troligt, då ingen ting annars ftrider der- 

e- 


m) Denna under råt- 
telfe , få val fom föregå- 
ende om Boferups ften- 


kols-lrott ar meddelt af 
Hr. DiredL och Rtdd. 
Rjnman. 


Om Jord hvarfven.’ 203 

emot: och fnåckor, fora vid Marly -la» Ville 
funnas på 70, i Amfterdam pä inemot 100 
fots djup (föreg. §, 1 r. 1. ), och på mänga 
flera kallen til anlenlig aflågfenhet från yt;<n, 
tillika med fnåckmylla på långt från hat be- 
lågne orter, förvandla troligheten nåftan ut» 
fullkomlig (åker het. VifTa ojämnheter och ut- 
kilningar på fomliga hvarf:§. 39. m.) tyckas 
ännu tala om den Pqualpmng, fom under 
deras fattning varit förhanden. Tiden då def 
fa jord- bäddar biifvir lagde år obekant, hva- 
dan de med fkå! kunna kallas urminnes , få 
mycket tyckes dock vara fåkerc, at om de 
genom naturliga orfaker blifvit danade, har 
ingen haflig flod eller öfverfvåmning alieflå- 
des kunnat åftadkomma fldana, til et djup, 
lom man visft vet vara öfver 200 fot, och 
fom kanfke år mångfaldigt ftörre. Finnes 
fvartmvlla någonffådes på djupet, få tyckes 
det utmärka torra landets ofverfvåmmande. 

42, Utom urminnes hvarfven finnas fom* 
lig då des andra , fom båra märken af mindre 
af der. Sådana åro fyllningar i dalar genom 

höjdernas affkoijningj orters uphéjning af flyg. 
fand, forriunade åmnen, m. m. fom på an- 
nat flålle fkail omtalas. Jag vil hår endafli 
anmärka , at de fållan åro rå ordenteliga fom 
urminnes floarna, och hyfa inga hafs-låmnin» 
gar , om icke några blifvit lösrifna från berg 
i nejden. Et par prof kunna for denna gån- 
gen gora tilfyllefh Vid Langenfalze i Thii- 
ringen finnes på några Hällen under myllan, 
forft en kalkartig pipug fkårp ften (tophus), 


204 Om Jord-hvarfven. 

och på andra, en fin, hvit och med flod- 
fnåckor blandad fand. Härunder ligger erla- 
ger faflare (len, h va ref ter följer, antingen 
en pipug, eller fand, och fomligftådes et tomt 
rum. Under alt detta möter åter en faflare 
flenbånk; fedan en löfare eller (and; derpå 
torf, beflående af blad, bark, tråd, rötter, 
flod fhåckor m. m. ; omfider vidtager en gul 
fand, och ånteligen en med hafs-låroningar 
blandad gtå valk-Iera »). Stenfloarna åro af 
olika måkt.ighet, ifrån 6 til 12 fot, och hy!ä 
flod-fhåckor, ben, hufvudfkallar, plommon- 
kårnar, kornax m. m. Sådana hvarf ftråcka 
fig under hela fladen ånda til Unflrut, hvar 
åfvanföre ligga Alabafter och Kalkberg, fom 
med fkål anles for deras mödrar. Befynner- 
ligit år, at inga hafs-låmningar tråffas förr 
ån leran vidtager , fom hår år det ytterfla af ur- 
minnes båddarna. Uti Modena finnas vid gråf- 
ning på 23 fots djupouarlefvorat gamlabygg- 
nader, derunder bård jord; fedan dy med nå- 
gon art juncus, hvareftertil 45 fots djup tråffas 
hvit och fvart jord med löf, quiflar och grum- 
ligt vatten, fom med tegel måfle föremuras ; 
derpå följer en 18 fot måktig kritbådd, full 
af hafs-kråk; vid 63 fot råkas åter et 3 fot 
måktigt dyhvarf med löf och quiflar; fedan 
krita til 8f> hvarunder ligger dy, krita, åter 
dy , och vid 103 fots djup en g fot måktig klap- 
pur- bådd med fnåckor, flockar, m. m. Hår- 

un- 


.n) C. S. Schober I VI, J. 441-445. 
Hamb, Maga%. Band. | 


Om Jord-bvarfven. 205 

under år vatten, fom måfle gå vida omkring, 
ty 'goda brunnar, iom ej minfkasaf ftrångalie 
torka, träffas alleftådes i nejden 0). 

Hit håra ock de båddar , fom eldfpru- 
tande berg hopftapla, I Peru kunna fådana 
ganfka Jåte underfåkas , emedan fqual-båckar, 
ibiand af mer ån 200 famnars bredd och om* 
trent 100 i djupiek, lkuric fig ned genam dy* 
Jika. Hvarfven finnas hår nog ikiljaktiga bå- 
de til farg och tjocklek, beftående af fcrflag- 
gade åmnen : pimpften; fvart fand, fom dra- 
gés af magnetenj afka; ra. m. En bådd med 
Förbrända ftenar , mer ån 40 fot mäktig , 
ligger kring foten af Catopaxi p ). Ibland 
utitrorama flora floder af fmålta ämnen , 
hvilka ftelnade kallas Lav, Ofta finnas defla 
hvarf under fkogbevuxen mark. Mera här- 
om långre fram. 

43. Bergens inre befkaffenhet kan ej u- 
tan ftorfta fvårjghet utrönas. Ras, fprickor, 
underjordifka hålor och urfkärningar åro de 
tilfållen, fom naturen fjelf Jämnar'' ofs, at på 
fomliga ftållen få ogna belägenheten. Som- 
liga berg tyckas ej annat vara, ån ofanteliga 
ftenmaflbr, lom vifa inga märken af floar, u- 
tan fortfara uti et fammanhang djupare, ån 
man hittils formådt följa dem , endaft fördel- 

te 


0) De fontium Mn- j 
tinenfium admiranda fca- 
turigine traciatus pby - 
Jtco-Täatbematicus a Bern- ' 
ardo Ramazzini tryckt | 


med aucinrens ofriga ar- 
beten i Geneve iyq i q. 

p) Bouguer, Foy.au 
; PeroUt 


äo6 Om Jord-hvarfven» 

te i lager. Sådan år ftundom Graniten eller dert 
allmänna gråften. Det årdockvisft, at nor- 
fka fjällen^), Alpeme, Apennin r), TafteU 
berget vid G. H. udden s) t och fjelfva de 
hogfla Cordilleras bergen t), forfåkras beftå 
af tydeliga både hvarf och lager. 

Några berg tyckas vara hop vräkte a f fle- 
ra åmnen, utan någon fynnerlig ordning. 
Ifrån Quedlie hemman i Norrige, igenom 
Portfjållet, och längre i norr til L.innebothn» 
famt kanfke ånnu vidare, finnas berg bopgyt- 
rade af bara klappur. I de branta klipporna 

vid 


q) ÄPontopoidan 
fhrfäkrar , at tydeligen 
fkall kunna fkånjas , det 
ämnet uti tiorfka fjällen 
vant mjukt , och fatt fig 
bvarf efter bvarf y ehuru 
icke altid vågrätt eller 
efter egcnteliga tyngden. 
Se a. fl. T. I. f. 24. 

r ) Hr. C ref ve S. J. 
Cronftedt har 777/ med 
et ganfka upmärkfamt 6* 
ga 7 gänger öfverfarit 
Alpeme och funnit dem 
helt och hollit beftä af 
hvarf ocb lager. Lika- 
ledes Apennin. De an- 
märkningar han genom 
bref ocb fedan munte/i- 
gen meddelat mig / kola 


t det fhljande anföras. 

s ) Kolbe, och fom är 
pålit digare , Hr. De la 
Caille, berättar hela det- 
ta ocb närliggande berg 
be/lä aj vågrätta floar. 
Se hans Journ . de Foy. 
f 142. 

1 t ) Hr. Bouguer fä - 
I ger y at Peruvianfka ber- 
gen uti hogfla ryggen haf- 
va ftupande bvarf efter 
bergens afbängigbet , men 
de fom finnas på fcten 
och utom firäckan baf- 
va vagrätta floar , ofta 
af olika färg . hvara f de 
rnängflädcs likna ruiner , 
torn , hus , m. m. Voy, 
au Perou. 



Om Jord - hvarf ven. 20? 

! Vid Qvedlie, föreftåller geno infkår ningen, på 
en högd af qo til 40 famnar, idelig grå, 
grandgrynig o-h Htet fkimmerblandad kiappur, 
med grå fjållig fkimmer ombäddad och hop- 
vuxen, men det, fom förtjänar ännu ftorre 
upmärkfamhet, år denna fmåftens fkapnad, 
fom finnes få plattad på djupet, at de undra 
knappaft hafva ^ tums tjocklek, i det ftålle, 
at de ofre blifva rundare, ju högre up: ty- 
deligit mårke at de i början varit mjuke och 
fåledes, i mon efter tryckningen, blifvit ut* 
plattade. Väggarna af det förut omtalta Porc- 
fjållets genomfkurna gata, åro en dylik hop- 
gytring , endaft med den åtfkilnad , at klap- 
purn hår beftår af hvit grynig quarts u). Nor- 
ra Måflevåla fjäll , vid (jon Fåmund på grån- 
fen imellan Sverige och Norrige, år famtnan- 
fatt af fandften och klappur, ibland af fådan 
ftorlek , at den för en karl vore olyftelig. 
Klappurn år måft fandartig, dock åfven af 
hornberg och kalk , medeift fint fandgrus hårdt 
fammanvuxen, och utgör ftorre delen af ber- 
get, men på våffra fidan infkjuter fandften, 
fom en vågrått kil, hvars lager emot flutet 
böja fig fom et valf (f. 4. a) x ). och urvi- 
fa fin tilkomft genom et flytande åmne. 

Ibland finnes dock klappurn ordenteliga- 
re hopvuxen, fåfom uti Vård-kaas berget på 
Hern-ön, der han fkall ligga i 24 hvarf y). 

De 


u ) Hr. Tilas, a. (I. 

J. O ~ 7 1 ' 

x ) Hr. Tilas, K. Vet. 


Hc. H. ijfi, f. 81. 

y ) Hr, Prof. och R. 
Walierius, Dijf. fiftens 




208 


Om Jord • hvarfven. 

De flåfla berg vifa (åledes hvarf af olf- 
ka åmnen. Underlfundom torde vål gifvos 
iådana, (om altigenom beftå af et och (am- 
ma åmne. Dylika kalkberg (kola finnas iA- 
fien til anfenlig florlek. Men förmodeiigen 
hy(a (ådana innom fig flera båddar eller lager, 

44. Berghvarf aro (kiljaktige i an feen de 
til åmne, måktighet, ordning och ftupning. 
Hvar och en af defla omftåndigheter fortje* 
nar at (årlkilt betraktas. 

Hvad de fl enrikets al fl er vid kommer, yo/« 
egenteiigen förekomma uti hvarf , la råknas huf- 
vudfakeligen hit alla tåta kalkarter, bvilka (å 
vida mig bekant år, altid träffas flo-lågriga, 
och med halslåmningar mer eller mindre blan- 
dade. Sådana finnas i ymnogbet på jordklo- 
tet. Krita utgör (fora hvarf uti Ängland, Frank- 
rike och på flera (fållen. Emedan vitriols 
fyra kan förvandla kalk til Gipsarter , (å år 
ej underligt om de åfven råkas uti dylika 
båddar. 

Hvad den gryniga kalken vidkommer , 
(å finnes vål den (ållfyntare uti flik belägen- 
het, och år åfven garna fri från tilblandning 
afhafs fofler, dock vifar han underftundom, 
at ingendera delen flrider emot defs natur. 
Rättviks focken i Dalarna kan dåruppå låm- 
na prof a), utom andra orter. 

Fafl: alun - malm och Aenkol råkas natur- 
ligen cj annorlunda, ån uti båddar. 

At- 


ohf mineral, ad plagam I z) Hr. Ti las, Sten- 
occ.fmus Botbn , I rikets Hiftoria , [. 6. 



Om Jord - hvarfven. 209 

Åtlkillige Ler - arter åro flo - lågrige , och 
! kan man fomligftådes likfom ogonfkenligen 
jfölja deras förltenande. På öfixa ftdan af Se- 
vern i Ångland finnes en lodrået aflkurenås, 
uti hvilken, ibland andra hvarf, trålTas blå 
och rödbrun iera , hvilka på några ftållen åga 
vanlig mjukhet, på andra åro hårdare, men 
ånnu möre, och annorftådes innom låmma 
bådd aldeles förftenade a). 

Likaledes fand- arter, fom ofta enligt fin 
egen och det hopfallande åmnets olikhet , 
hårdnar til ften af olika flag. Pirna fandftens- 
berg, fom nu åga vid pals 400 fots högd 
öfver Elben, vila öfverensflåmmande hvarf 
på bågge.lidor om denna flod , och tyckas ef- 
ter all anledning af honom vara genombrut- 
ne. Den öfre ilen år grof, men den undre 
fin, och fomligllådes hvilande på en ånnu lös 
fand - bådd. På et llålle i berget tråfFas hvit 
lera , fom hår alleltådes lårer förena landkor- 
nen , ty den har lådana gula flackar , fom öf- 
ver alt finnas uti fjelfva (lenen b ). Sand hård- 

O nar 


a) Aff . Wallerius, V. 
# { L H43- J. H3- 

Hvarfven bar aro under 
fvartmylian: grå jord; 
mörkbrun J and ften ; ljus- 
grå fand ; rbdt ler ; jand- 
b landad jord i mhrkbrun 
fprucken fandften j ljus- 
grå fand ; rbdt ler \ fand- 
akt ig jord j mörkbrun 


ften ; blå ocb under jl rbd- 
lera , af 10 til 12 alnars 
måcktigbet famm anlag - 
de. Hr. Canc. Rådet 
I Ferrner bar på 2 ftållcn 
j i Ångland uti et ocb fam- 
ma hvarf funnit grader- 
na af en Jlik fbrfter.ing. 

b , J. C. Hel k, Hamn. 
Magaz, VI. f 2 i 2 - 2<j>; 


2X0 


Om Jord • hvarfven, 

nar dock icke alleftådes uti ordenfeliga lager, 
utan ofta körtelvis, eller uti oformliga' liör- 
re eller mindre klumpar. 

fcn {lags Jrnpp eller Järnbinda utgör an- 
fenlig bädd uti ae märkvärdiga Våff-göta 
bergen. Brynften, Taklkifver och Hornbergs 
arter träffas likaledes i hvarf, afven Jafpis, 
Håileflinta, Porphyr, Stållffen, Feltfpatsråda, 
Murkfteo, Granit, med flere lammanlatfe hål- 
learter, af hvilka fénare dock en del ibland 
intaga få anfeniig mågtighet, at man ej ännu 
alleftådes utrönt, hvarken om de med andra 
arter omväxla , eller om de i tydeliga lager 
vårkeligen åro fördelte. 

Bergfilt finnes flerftådes och altid flöts- 
vft. PoHfca faltgrufvorna Wieliczka och Boch- 
nia åro i fynnerhet bekante. De ligga bägge 
på foten af Carpatilka bergens norra fida^c). 

An. 


c) Uti Wieliczka gruf- 
vn ligger lera väft un- 
der myllan, få jand, län 
gre ned fa ft ( vart lera i 
fedan kommer et hvarf 
af (altnjurar från huf • 
vuds ftorlek til jo cub. 
alnars innehåll , inbäd- 
dade uti lera eller en b lim- 
ning af ja It , jand, jord 
och Alabafler ; antetigen 
tager rena jalt-floeu vid , 
fom ofta genom ftrykes af 
sr - eller / and - fkifvers \ 


fioar, hvilka dock fom - 
ligflädes ar o rubbade ocb 
brutne genom väldfam 
tryckning. Uti Bochnia 
är i fynnerhet den åtfkil- 
nad, at faltet börjar, ej 


uti njurar , utan flraxt 


flbts - vis. Bergen om- 
kring bägge ft all en a äro 
mäft leraktige. Fid den 
fenare gär någon /ila- 
buller ut i dagen. Se 
Herr Schober , Hamb. 
Mag, FL ft u<f. 


2 1 1 


Om Jord-hvarfven. 

Annars traffas bergfalt på åtfkilliga flållen: i 
1 Wurtenberg och Tirolen, hvitt , grått och 
rocit; i Bern och Ungern hvitt och grått; i 
Catalonien vid Corduba , rödt och blått d), 
famt deisutom på flera orter i de andra verl- 
denes delar, i fynnerhet Atrica. 

45. Hvarfvens måktigbet år icke allenaft 
ganfka flkil jäktig , i anfeende til fårikilta, utan 
åtvtn föränderlig för,* et och famma åmne. 
Gamla och nya grufvor, malmgångar, bergs 
lodråtta afikårningar, m. m. öfvertygaofs om 
båddar af anfenlig tjocklek: men ofta åro iå- 
dane åtikilde genom helt tunne aflösningar, 
fom emot de flora kunna anies iåiom fog- 
ningar, fyllde med olika arter e). 

Trapp-bådden på Halle år lomligflådes 
jångt öfver 100 fot djup: flenkols floar ibland 
til f)l ialt-flörfen vid Wieliczka, imellan 
30 och 40: alun-ikiffern några mil från Lut- 
tich, 25 til 30, utom många dylika på andra 
orter: men både deise och andre åmnen fö- 
refalla anno.flådes af ganfka ringa djuphet. 
Svart och hvit marmor finnes gemenligen 
uti ftarkare hvarf, ån den fårgade, I flen- 

O 2 gruf- 


d) Hr. E. Bertrand, 
Dici. oryEt. Tom. II. f. 

1 80. 


ämnet likfom de tjocka- 
res Jammanbindningar. 
Hr. Raspe b nr iaktta - 


e ) Marfigli fart uti git dylikt i ty (ka lerg y 
Unger fka bergen ocb gruf- \Je hans bok om lnjules 


vprna imellan flen - bäd 
Jama tunnare bvarf , 
gemenligen aj leraktigt 


natantes. 

f ) Hr. Bertrand, Dici. 
or. /. J. 127. 


212 


Om Jord - hvatfven. 

grufvorna vid Paris år floen ej mer ån t 6 
til 18 tum tjock, och ehuru marmorn i Bour- 
gogne år anfenligt mäktigare, få brytes dock 
åfven uti famma landfkap ct annat och hår- 
dare fhg af en knapp tums tjocklek, hvilken 
der brukas for taktegel g ). Strålgipfen lig- 
ger uti tunna flagor imellan alun - ridfem vid 
Andrarum, imellan kalk-fkifern i Canada , 
o. f v. Samma hvarf bibehåller underftun- 
dom öfver alt bka måktighet. 1 Frankrike 
fkall en marmor - bådd af mer ån j mils långd 
vara befunnen lådan/;), och torde tåt (näck- 
blandad kalkften merendels vara lå befkaffad. 
Andra ämnens tjocklek har ofta mårkeliga 
förändringar, fåfom ffenkol , ler -och fand* 
arter, m, fl.; men i fynnerhet förtjenar det 
anföras , lom vid Rörås Ivåfvande koppar- 
malms gångar år anmärkt, nemligen at de 
alleftådeSj hvaråfl någon högd i dagen vifar 
figi åro förtryckte mittunder, och' tvärtom 
öpna iig under dålder, likfom åmnet i bör- 
jan varit mjukt och efter mer eller mindre 
tryckning blifvit tvingat i). 

4 6. Vidare åro bvarfven fkiljaktige i af* 
leende på ordningen , uti hvilken ämnena föl- 
ja på hvarandra, Således år på Kinnekulle 1 
underft fandften ; få alunfkifer ; deruppåkalk; 
fedan åter fkifer; och öfverlt en mörkgrå 
trapp; men uti Osmunds berget i Öfter-Da- 

lar- 


g ) Hr. Buffbn , a. Jr, 
Tom. 1 . 

b) Hr, Buffon, a, Jl. 


Tom. I f. 2ji. 

i) Hr. Tilas, Sten- 
Fikets Hifl.j, io. 


Om Jord-h varfven. 213 

lama, ofverft kalk jderunder filfverhaltig le- 
ra j fe dan brun lkifer ; brun lkifer, med ^or- 
re och mindre kalkhällar, genomträngd af 
mycken berg -olja; brun kaik; brun lkifer; 
brungrå kalk ; brun lkifer; cåt brun kalk; åt- 
Ikilliga hvarf grofre och finare valk lera; brun- 
grå hård lkifer,’ grof, let, grå, ländblandad 
lera; lerakdg lkifer, lamt derunder fand, 
grus och klappur k Det förtonar at nuga 
utforlkas, orn berg- hvarfven hafva någon 
Ilags q tve rensftårom elle, Det år fåkert, at 
ide på vilTa trailer aga likhet. Kmne-kulle, 
Billingen, Moflé - Olle - Gille- Hunne- och Hal- 
Je-berg, uti våflergotfa land , åro derpå et mårk- 
lligt prof, jag vet dock icke ännu, om alla 
idellas fot utgores affandften. Bergen vid Gren- 
:na, Omberg, Kungsberg 1 Noinge, m. fl. 
ilkola åfven hv la kalk bäddar. 

Ofta träffas fam ma hvarf uti lika o r d ning 
och ti! lamma hogd på båda lidor om en 
dal /), l.ikfom de torr varit honhångande , 
och genom någon våidfam or fik federmera 
blifvic genom brutne. Anmärkningar öfver 
O 3 hvarf- 


k) Hr. Tilas, Fet. 
Ac. Hanål. 174.0. f 

l) Hr. Buffbn har 
funnit Jamma marmor • 
badd til hka hågd uti 
kullar , fom voro fkilde 
genom en del a t “mer dn 
100 fots djup och mn*rent 
4000 fot bredd. Han på* 


fdr dfven, at motfv ar an- 
de kullar dro Hka boga , 
men man kan ej i detta 
mal lita på ogonmåttet. 
Hr. Bertrand nekar det 
fenare aldehs , fe hans 
Mem. fur la (iruci, int. 
dela Terre. 



214 Om Jord-hvarfven. 

hvarfven, på båda fidor cm furrd , lkulle an- 
fenligt uplyfa den frågan: om alla nu från 
hvarandra fkilde länder varit få från början, 
eller med tiden blifvit genomfkurne? 

Öfverlla berg-arten tyckes hafva mycken 
del uti hogders ftörre eller mindre branthet. 
Trappen uti Våffgötha bergen gifver mång- 
ftådes lodråtta väggar m). Hälleflinta och Por- 
phyr-arter vifa fig i fkarpa, men kårtftråckta 
fjäll: lbmSvucku,m.fl : hornfkimrigevågige 
berg åro vål höge, men långflutande, fålom 
kring Rörås s grofve tåljflensarter finnas flak- 
låndige, men tvärt genombrutne, fålom vid 
Skjördals- porten: flående homfkifer gifver fål- 
lan höga, men ofta fkarpa branter: liggan- 
de fkifer år låglåndig, men ej f ållan tvärt af 
fkuren: lösgrynig fandffen flår aldrig uti hö- 
ga berg: grå granit gifver berg-kullar; den 
röda ofta anfenliga högder, med defs flågtin- 
ge finfka Rapakiwi håller fig altid vid jor- 
den n ) : kalk utgör aldrig fpitfiga eller bran- 
ta klippor, utan kullriga falt, och då den 
har fitt läge ibland de undre hvarfven, fkju- 
ter han ofta ut i Itora flaka fålt, i fynnerhet 
den röda kalk flifao, fåfom Våfferplana på 
Kinnekuile; Klefva hed, Nyckeiångarna, och 
med ct ord, hela Falbygden krmg MofTé och 

Ålle- 


vt ) Hunne är näjlati gär ända ut i H enerti 
runt omkring med en lod- och bed ar aj Ja mm a äm- 
rätt d enkrona förfedtifig. nen , i Hka ordning. 

/). Det fkiljc's ined ra! n) Hr. lilas , H . Ac, 
dal ifrån Ualle , bvdken | H. qjy. f 22-j. 


Om Jord-hvarfveo. 21 j 

ÅHe-berg. Hftland, Ölands alfvar 0), ja hela 
Canada tyckes ligga på en kalk-fkifer, fom 
luktar läkt orften, och i dagen vitrar fånder 
til en rådaktig jord p), Monne denna lifta 
kan anfes fom et från Blå bergen utlkjutan- 
de hvarf ? Det fortjenar vidare underfökning; 
ty om alla, eller de flefta berg befunnos a- 
g.i lin kaikbådd , Ikulle den uptå.ckten gifva 
mycket ljus om jordbrynens danande q). I- 
talien Ikall öfverflåda på kalk, lom börjas i 
Piemont, tråffas kring Turin, från Montcail- 
ler til Calal och flemådes, i nejden af A- 
pennin, vid Pifa, Livorno, Viletti, Sezze, 
Terracina, ja anda til Salerno i Neapel: li- 
kaledes på andra lidan, kring Loretto, An* 

O 4 cona 


o ) Hr. Ar. och R. v, j hy[er inga fkalkrdk. 7 til 
Linnes Va(l got ha Ref a. j<f mil från Quebec inåt 

p) Hela berget hvar landet , bor i a elfs-hac - 
uppå Quebec dr bygd , ' karna , fom förut bedådt 


fornt de hoga , branta S. 
Laurentii flods (Ir ander, 
flera mil ofvan och ne- 
dom denna ftad , m. m. 
befar af en f vart kalk- 
fkifer , fom pa djupet dr 
t dt, men deit i lager , 
från tvär hands til och 
of ver 1 alns tjocklek. Som- 


af kalk-fkifer, vara af 
barn mull. Se Hr. Kalm s 
Am. R. Tom. 11 L 
q) IVorfka fjällen fko *• 
la hyfo jå mycken mar- 
mor , at Bifk • Pontoppi- 
dan tror den vore tilråk- 
Hg får hela Eupora. Se 
a (i. Tom. 1 . f. 26 4 ~Aj>, 


lig fl åds finnes bvarf af \ Kaik finnes ymnigt på 
alns mäktig grå fin kalk-\ jordklotet ocb?{in \m frå- 
ften, fom brukas til to I gar : Quoto loconon fitum 
baks -pipor. Kalk fkiforn [marmor ? 


2i 6 Om Jord-hvarfven. 

cona, berget på hvi'ker S. Marin ar bygd, 
k"ing Padua, Verona, Brefcia, m. m. När- 
ma: e hoga bergen förvandlas kalken I mar- 
mor, l åfbmvid Lago diComo, Roveredo, 
Verona, Trent, Fadaa, Jångsefter Tyrollka 
bergen, åfven i Iftrien, Dalmatien och Alba- 
nien på andra fidan om Adriatilka hafvet r ). 

Uti Glaris Ren-grufva åro befynnerliga 
lager al famma ämne, nemligen fl-ciftvis et 
hårdt och et mj.ikt. Det tages noga i akt 
at bryta denna fvarta och tums tjocka fkifer- 
Ilen på det lått, at en mjuk och en hård fkif- 
va fitta tilfamroan, ty annars håller han ej 
ti! bord eller andra ändamål. Man kan ock 
arde två af della for et, (om år hårdt på un- 
dre och mjukt på otre fidan s). 

47. livad ånteligen bvarfvens ftupning vid- 
kommer, få undergår den alla möjeliga för- 
ändringar. Vi fkola i det följande nogare ut- 
märka 


r) De !a Ländes > >J oy. 
en ! t alie Det anförda 
ligget 1 Guettards ban 
de ca k' i/re eller marneu - , 
fe , dit åiviu Sicilien och j 
611 Capri fkola höra : 
b ande fchiHeufe eller me ■ 
tallu/ue utgörs af höga 
bergen bakom marmor- 
(Iräckan eller bande de 
marbre, hvar til ännu låg- 
gas Tofcana , T. a May c a j 
Trcvigiana , Idria , Di 


cenza , Breffe , Ber gamo , 
en del af Piemont , Pia- 
cenza , Lucerner dalen , 
Corfica , Sardinien , m. 
m. hvaråft (ki jer, gr an it , 
quarts och vi et aU er fkola 
rada. Dcffe 3 band för- 
längas til harne i Me * 
delhafvet. 

s) Joh. Scheucbzer, 
Mem. de f Ac a Paris. 
1-08. 


Om Jord-hvarfven. 217 

marka fkilnaden imellan Flötsberg och Gång- 
berg, hår mårkes allenaft, at de förra egen- 
tdigen tiihörer, at åga horizontela hvarf, dock 
finnas åfven fådane af fenare flagct, fåfom 
Scora Glucken, beftående af mild och nå- 
gorlunda ratklufven hornfkifer; en landtun- 
ga imellan Quedlie och VVafsdahs vatten af 
grå liggande hornfkifer med fina granater u- 
ti ; Snala högar åfven afhornige v.; '"^de ar- 
ter, och kanfke ån flere fjäll pä gr en i- 
mellan Jemtland och Norrige, man tår ock 
underftundom fe granit af dylik befkaffen- 
hee, men det år i almånhet nog rarr. och å- 
ro de nemde bäddar at anfe, fom lager, fils 
andra arter under dem blifva blottade. Uti 
Osmunds berget fkilja fig hvarfven dels 1? 
gr., dels 25 til 27 ifrån lodlinean. På Mi- 
norca år en hög ftel klippa , uti hvilken de 
åro tydelige, parallele, och göra med fyn- 
kretfens plan en vinkel af 30 gr. t). Skifer 
tråftås ofta i floar ; men uti Sweiz flupar han 
nåftan öfver alt åt föder «), ja den- finnes 
vid flocden Meufe , några mil från Lutticb , 
på bårfl eller aldeles "lodrått, 4 til 5 fam- 
nars rnåktig ock blottad til 30 famnars djup, 
utan at ånnu vara flut x). 

Somligfiådes år hela hvarfvets yta ej u- 
O 5 ti 


t) Sami, Neu. Reif. 
th. FUL f. s7 . 

it ) ,joh. Jac, Scheucb • 
zer, it. alp. Tom. 1 , 

S. 12 L 


x) Hr. R inman har 
behagat lämna mig del , 
fä väl af denna f Jom 
maner a andra artiga atfr 
märkningar. 


218 Om Jord-hvarfven. 

ti famma plan, utan bruten och ofta flera gån- 
ger. Stenkols bäddar Aryka underftundotn 
jämnt med öfre ytan , få at når en .högd i 
dagen förefaller , få hoja de flg derefter y ). 
Nåftan alla möjliga föråndnngar vifa fin: vid 
Vier-Waldtftådter-ljön utienbergked af några 
mil. Det år mårkeligt, at icke et enda hvart 
fiimes vågrätt, ehuru alla åro det på fåitetom- 
kring , utan måft flående , annars förekom- 
ma hår alla ftupningar, och brytningar åro 
ån uti bågar, ån fom hvalf, vågor eller zik- 
zak, formerande med en enda bukt dalen 
Auf Ammon der en by, af (amma namn lig- 
ger , dock ehuru flor olikhet hår, och påan- 
dra ftållen , förefaller, få åro dock hvatfven 
alleflådes paralleia och ganfka (ållanbruftna z). 
At anförde omflåndigheter om bergs be- 
fkaffenbet på en gång må falla i ögonen bi- 
fogas hår en nårmare underuttelfe om Alper- 
ne och A.pennin. Alperne åro helt och hol- 
lir fiolågrige med mer eller mindre flupning, 
ifrån O til W, ibland afvikande åt N, i- 
bland åt S. Då man upfliger på Italienfka 
fldan har man hvarfvens kant emot flg, de 
undre finnas då mindre ftupande inunder ber- 
get och beflå af fet huit quarts med mer el- 
ler mindre glimmer af alla fårgor, måftefter 
ikifringen, dock ofta vreflgt. I defla hvarf 
finnas drummer och gångar af quarts til al- 
lehanda måktighet med cryftaller , malmer, ro. 

m. 


/?. 


y ) M. Triewald , V, 
Ac. H, 


z) J. Scheuchzer, a • 


Om Jord -hvarfven- 219 

rn. Ju högre man kommer de(s mer ftuoa hvarf- 
ven, giimmern uti dem tikager och fårom- 
Jfider namn af fkifer, Bergen Gothard, Rof- 
fo, Vifb, m. fl. af de högfta toppar, beftå 
af dylika, och finner man öfverft pådemcry- 
af några ioo fkålpunds vigt. Omfider 
uttränger giimmern aldeles quartlen, blir helt 
mor och börjar få kalkfpats körtlar. Häref- 
ter blir rtupningen mindre, giimmern får ta- 
ttare fammanhang genom kalktilblanning, man 
träffar jåmvål fkiftvis kalk-och glimmer hvarf 
med fpatdrummer i den förra och körtlar i 
den fenare. Kalkhvarfven hafva allehanda får- 
gor, dock hvardera en enda eller ådras allena 
med hvitt. Efter hand uttrånges giimmern 
tils man ånteligen råkar grå eller grågula kalk- 
hvarf med otaliga drummer: de åro från 1 
tum til 3 fot mäktiga med mångfaldiga fina 
kalkfpats aflösningar: de göra branta Ipitfar, 
fom , ehuru liggande öfver fkifern , dock på 
få (fållen (få quar til famma högd (Fig. f ). 
Hvarfvens mmfta (fupning 25 gr. och den 
hogfta 50. Bergens nakenhet och dalarnes 
djup ger ymnigt tilfålle til dylika underfök- 
ningar. Åpennin öfvergången imelian Ho- 
rens och Bologna vilar hvarfvens (fupning 
ifrån SO til NW. Ingen fkifer fynes utom 
vid hafsftranden, der den hyfer malmgångar 
och fticker up i dagen. Vid foten och i fmår- 
re berg på Florentifka fidan träffas glimmer- 
ften i tjocka hvarf med inpackade vrefiga 
klumpar af famma flag , bitumineufa ftenfli- 
(or , famt körtlar och hela hvarf af mer el- 
ler 


2 20 


Om Jord-hvarfven. 

ler mindre glimmerblandad mårgel. Upftap- 
lingen fortfar, fom i Alpernc, kalk’, i v rf i 
ftort antal, men trappvis af brutne, i a at de 
ej kunna göra nog höga toppar for ftåndig 
fno. Förfta upkorfeln år brant, men (edan 
hållar omårkeligen några mil. I början (es 
kalkbranter på båda fidor, men förfvinna 
omfider under ras af mårgel , lamt klumpar 
och (kifvor af glimmer , utgörande et vågigt 
mångftådes (kogbevuxit land, fom (lutades 
nied en hop fvarta olika höga och oredigt (tål- 
da toppar åf tåt mörk lava med hvita fläc- 
kar uti, hvilka utgjorde der flörfla landhog- 
den, betåckte kring foten med lave-orh ka k- 
ftycken, hvminder på Bolognefilka (i dan vi- 
ja fig kalkhvarf, ftaplade på hvarandra och 
hållande ifrån iave-topparne, hvilka på Flo- 
rentifka hafva förenåmda mårgel och glim- 
merklumpar ifrån lin fot afhållande i ftridig 
led mot alla ofriga bergens hvarf. Nedfar- 
ten vifår hvarfven brantare åt Bolognefiika 
iidan. Förft råkas då grå kalk, fedan röd, 
brun, blågrön och fvart, betåckte med båd- 
dar af kalk , gråften , quarts och glimmer i 
klumpar. Derefter möta matta hopflamma- 
de kalk -lera -mårgel;- och fkndftens- hvarf til 
någon mäktighet, men med mindre lutning. 
Defle forfvunno omfider med föga (lutning 
under fen a re f jofåtningar , (om utgöra kullar- 
ne, anda til Bologna, der låga flåtten vidtager. 
En gren af Apennin framflryker ånda til 
Terracera mitt imellan Rom och Neapel , 
hvaruti kalkhvarfven åro vågråtte: en annan 

gren 


231 


Om Jord-hvarfven. 

gren fratnflxyker vid Tivoli, ej långt från 
Rom, med föga ftupande hvarf, fom mkt 
uti fynas flintarrade och ibland aldeles Aro af 
ki felar t a) 

48 . Ga«- 


a ) Dejfe underrätte/- \ Nntburgerjjån , bda Ni 
fer om Apennin ocb Al-\daxtifia diftri&et , nejden 
per ne dro utdragne af \ kring Bern , til yticrfta 
bref från Hr. Grefve\kullarne af 1 korsberg. 


Cronftedt, bvilka fnnrt 
farfkilt /ko/a utgifvas. 

Hr Guettard under - 
rattad af Capoeler ocb 


Denna /len dr kr in g Bern 
vackra fl , hår ocb der 
blaaktig , armars mjuk 
och odugliga hdrdafl i 


andra pä fl år berget ffu- i lagen vid Aigle . Hela 
ra vid Geneverjjfm tilli- ' denna fträcka utgifx ver 
ka med en del af Gou - Hr. Guettard får fktfer . 
vernementet Aigle > be få Kring Cbavorttåy ocb 
af mdrgelflen , men Al - Bern träffas i denna art 


perm af fkifer . Hr. v, 
Haller har til Gbtting 


bergolja, fura beflär af 
en ganfka bärd gulaktig 


fka Het. Societeten bär }ften ,■ fom ingen po/itur 
emot inlämnat anmärk • antager oclA kan kallas 
vingar , hvarnf här til märgelartad : ibland är 
vidare uply/ning lämnas den blaaktig , fyld med 
et kort utdrag , Slätten \ ftenvandligar , fä fom vid 


eller åtmindone de läg 
fta kullatne beflå affand- 
ften ända igenom , fä fom 
vid Lutry , vid Gette - 
ver (jon, vid Laufanne , 
vågen åfver berget fo- 
rat genom be la Frey - 
bur g , tflliga fr anden af 


Mandacb. 1 kuliarne af 
denna nejd finnes en 
pbosphorejcer ande felenit , 
der träffas ock cry/laUer , 
men oredige ^famt järn- 
malm i körtlar , fom af 
fin fkapnad der kal- 
las bönor : kifel är rar # 


222 


Om Jord-hvarfven, 

48. Gångar åro af mångfaldig b eiV-fte fl- 
inet. De 3n(sstils vidare fålom igenlåkte fpric- 
kor, och fkola vid dem öfvervågas fämtma 
omftåndigheter , fom i det föregående om an- 
dra bäddar åro betraktade. 

Ämnet , fom fyller dem , år ej ollenaft 
qnarts, fkimmer och fpat; utan åfven A^beft , 
Amianth, kalk, hornberg, talk, hålleflinta, 
agat, fandften, flufs-fpac, gips, jårnbinda, 

trapp, 


IS! armare til Alperne fl- for jas fkifer. A! per nes 


ref alla hårdare arter , 
ofta ÅtfkiiHgt färgad 
marmor med petrifica- 


ofverlia del fåges be flå 
dels af fkifer , dels af 
granit , ibvars granfkap 


ter , genomfa tt äfqmrts- j åfven infaller marmor 
ådror , dock kan ej na ' och alabafter. Alper ne 
got al månt härom upgif- ' hyfa ock malmer. Flere 
vas. Kring Geneverfjån floder fora guld , Jlikt 


rader kifel. 1 mellan Roche 
och Ivoine ftryker initti- 
genom Ijelfva marmorn en 
rodaktig fandjlens-äder. 
På andra fidan floden 
Gr and au har gips ofver * 
handen . Inner fl i jorden 
förefaller dels en glim - 
mer blandad f and (len, dels 
en bård märgel , hvar- 
igenom falt vatten feger 
jig, I berget Taveyan- 
na% av en ganfka hård 
mhrkjandBen , och på den- 
na fidan floden Avancon 


träffas janival kring (le- 
la berget Sempronius i 
gul och rodaktig lera , 
famt utfmeltes med for- 
del: quickfilfver utva • 
fkas \ koppar vinnes u- 
tur de (adliga Alper: 
jåvn är ymnigt , famt 
"utfmeltes i Bimenthal 
och Hajlitbal: bly fin- 
nes vid Morele ocbLau- 
i terbrunn : bsrgcryflaUer 
fas i Walliferland och 
Bernifka Alperne. Se 
Gått. an%>, j>. 


Om Jord hvarfven. 223 

trapp, och med et ord, icke allena fl: arter, 
fom utgöra herg, gråfien undantagen, utan 
ock nåflan alla de öfriga flenrikets invånare. 
Malmer förefalla vål ibiand i ftåckvårk, det 
år uti flora klumpar inuti fjelfva bergarten , 
de finnas åfven underflundom likfom utgö- 
ra hela berg, fåiom Kerunawara och Loufo- 
wara berg uri Pitheå Lappmark, livilka en- 
dafl åro lkilde med en liten dåld, och beflå 
ofver alt af bara järnmalm l)\ men deras van- 
liga födelfe-ort ar uti gångar, hvaråft me- 
tallerne ibland finnas fullkomlige och frie 
från andra, ån metallifka tilblanningar, famt 
kallas då gedigne, til fldlnad från mineralife* 
rade, fom af fvafvel åro lå uplöfte och för- 
ändrade, at de af fyror ej kunna frånfkiljas. 
De oådla kunna desutom förefalla i kalkform, 
mer el jer mindre blandade med främmande 
åm nen. 

Guld finnes merendels gediget, i flagor, 
taggar, korn, quiftar, blad, rutformiga, ot- 
taficiiga eller pyramidal ifka cryftaller. Det hål- 
ler fig gemenligen viti quarts , men tråffäsåf- 
ven uti limberg vid Ådelfors uti Adolph Fre- 
drics fchackt, och år funniti Baflnås grufvan 
vid Riddarhyttan uti hornblende. Ibland Euro- 
pé ifka åro Ungerfka guld-grufvorne de rikafle 
ocb dernåfl de Salzburgifka. Norden år dock 
ej adeles beröfvad denna åcHafle metall. Å- 
dellors i Småland har ifrån 1741 til närvaran- 
de tid gifvit öfver 10000 ducater, ochNorrige 


b) Hr . Ti las, Mineral Hi/l. f 7^ 



r 'l l lui 


s 


bar åfven öfvertygandc anledningar c). tJti 
de (torre och varmare verldenes delar år 
deraf mera tilgång, hvaråfl: det mångftådes 
tråfFas uti Vaikvårk, fom bergsman kalia det, 
eiler af någon flod hopfköljt och blandat med 
löfäre åmneo. Sådant lärer det förefalla i A- 
kim, på Guinea kuften, hvaråfl en perfon 
kan famla til 20 lod om dagen d >. Vatten, 
föm rinna fram der guldet alflrats, flåpar of- 
ta Jösrifna partiklar med flg. Sådana guldfö- 
rande floder finnas 0 bara i Frankrike e ), at 
förtiga alla andra. Guld finnes åfven mine- 
ralilerat uti Guldkis , gyldifk cinnober och 
Sohemnit/er blende eller kugelerts. Det år 
fan;, ar guld och fvafvei ej kunna förenas al- 
lena, men genom tilfats af fådant åmne, fom 
ftarkt attraheras af bagge, låter det flg göra. 
Jårn gör vid Ådeifors denna förbindeife. At 
guide; der år uplöfl: och ej inblandat fiutas 
deraf, at det med kungsvatten ej kan utdra- 
gas, 


•i 


c) Pontoppidan, a. 
(i. Tom. I. f. 293 296, 
ti) Römer, a. (i. 
e) Reaumur, Mem. 
de /’ Ac. a Parts , iyS. 
Rbonc ; Garonne > Duux; 
Ceze ocb G ar don i Sa- 
vennes; Ar t ge ocb Sa- 
lat jr än Pyreneerna ; 
Ferriet ocb Benägnes äro 

f uldjbrande i Frankri - 
e. Desutom äro Rhen , 


I Po i Italien , Tagits i 
Spanien , Eder i Grej - 
fkapet IValdeck , Scbwar- 
ze i Schrvarzburg , Bo- 
ber i Scblejien oeb Aar 


. Siveiz Jädana , Jamt 
från gammalt Pa&olus 
i Lydien , Pba/is i Col - 
cbis , Helrus i Thracien 
ocb Gauges, i fynnerbet 
bit räknade. Janeiro är 
otroligt rik. 



Om Jord* hvarf ven. 225 

gås; och at fkårftens kakorne e; aro rikare 
, på undre fidan, an på den ofre. Alt gedi- 
i get guld år gårna blandat med filfver, koppar 
: öcb underflundom ålven med jlrn /). 

Hvita guldet eller Platina del Pinto år 
fen ny uptåkt, Det fores gediget ilrån Rio 
:di Pinto i Spanfka America, uti fmå fjatl eller 
ikorn, fom ofta dragas af magneten genom 
vidlådande jårn: år naft guldet den tyngfta 
fnetåll och defsutom f6r fin ogemena firång- 
fniålthet rnårkvårdigt g). 

Silfver finnes ymnigaft uti fodra Ameri- 
ca. Det bekanta berget Potofi gaf ifrån 1545 
til 1638, 395619000 piafter: och uti fand- 
hedarne emot hafvet åro fundne filfverklum- 
par, aldeles rena (utom några i ycan faftfit- 
tande fandkorn), fom vågt anda- til 150 mar- 
P kef 


j ) Bergbaup. v. Itn- 
hof i ZeUerfeldt berät- 
tas aga en b and (luff af 
rent gald imeUan fina 
falband. Vogels min. 1 
Tranfylvanien fkall fin- 
nas Guhlbranderts , men 
jag bar ännu ej fedt nå- 
gon dylik. 

g) Wood, en ängelfk 
metallurgus hembrakte 
fårfi i-jfi ifrän Jamai- 
ca et ringa förråd bär - 
°j 7 /oni berättadet vi- 


ra ifrån Cartbagena. Be- 
viftes vara en egen ädel 
metall 1752. Se afb. der - 
om af Hrr. SchefFer , F. 
Ac. H. z"}j2; Lewis 
Pbil. tr . >7/4; _ Walle- 
riuSj F. Ac. H. 176 
f At. 1 blanning med 
éii del andra metaller 
fmelter det lått , men ej 
1 enfamt, utanför brånfpe - 

f ely bvilket fenare Hrr . 

lacquer ociBaumc 
täckte 


226 Om Jord-hvarfven. 

ker b). Kungsberg i Norrige år bland F.u- 
ropeiflca rikaft, 1 666 fants der en klump af 
560 marker. Det måfta denna grufva gifvit 
om året var 1768? nemligent omtrent 380^6 
lådig marker, och tilfammans ifrån 1728 til 
1768 har der vunnits öfver 1 150000 m. Sill ver 
finnes i följe med åtfkilliga metaller, lamt i 
quarts, kis, kalk, blende och underftundom 
hornberg. Det gedigna holler merendels litet 
guld och år fållan aideles fritt från arfenik : fö- 
refaller annars i klumpar, gryn, grenar, hin- 
nor, hår, oiifaedrifk och dendritilk form. Un- 
der fiftnåmda utféende fås det i lvnnerhet vid 
Kungsberg och Potofi , littande fom fmå fina 
granquiftar inuti hårda kifeln af Americanfka 
handftenarne. Uplöfi: i lvafvel ger detglaferts 
med cubifk eller alunfigur j kommer arfenik hår- 
til blir det Rothgulden, den vackrafle malm 
fom gifves, ofta rubin rod, klar, 6-fidig prif- 
matifk med låg fpets, hopfatt af 6 trianglar eller 
3rhomber; Hornfilfver beftår af filfver med 
kok-faltsfyra , i grågula hinnor eller halfklara 
cuber,ochårganfka fålfynt; med koppar, järn, 
antimonium,ra. m. finnes ock filfver forbun- 
dit, men aldrig få ymnigt, fom i föregående. 

Qvickfilfret finnes under löpande form 
i lerfkifer vid Idria uti Friaul och på några 
andra ftållen. Mineraliferadt til Cinnober träf- 
fas det underftundom i ordenteliga gångar. 
Vid Almada i Spanien år gångarten kalkartig. 
Denna befynnerliga metall fordrar få litet var- 
ma 


b) Hr, Ulloa, Voy. del ’ Am. Tom.I.f. j^-52^ 


Om Jord-hvarfven. 227 

ma til fin fmeltning, at luftkretfen nåflan aldrig 
beröivas denfamma, detfkall doek fomligflå- 
des i Siberien mot flutet af 1772 varit fl kaik, 
at det aldeles ftelnatifria luften, omtrentvid 
go gr. under o, h vilket förut för jft 1760; och 
då genom köld förökt med konft, kunnat år- 
holPas. Stelnad t år det fm i digt vid pafs fora 
ten, hörer derfore til de få kallade hela, och 
efter defs kalker merendels utan tiHats kunna 
återfå metallilkt lynne, gården når dl de åd- 
]a metallerne. Högröda klara cinnober cry- 
ffaller tråftas ibland» dels cubifke , dels med 
3 kantig prisma och 3-fidig afhuggen pyra- 
mid på hvar anda: underlfundom felas prif- 
roa aldeles i ). 

Bly -malm finnes uti ordenteliga gångar, 
underftundom i håiieflinta , eller ock 1 kalk. 
Blyglans åroftaft fmittad med mer eller min- 
dre filfver. Bly år ej ån nu med f åker het fun- 
nit gediget, ty hvad fom derfore utgifves 
mlfstånkes med fkål at vara utfmålt och cil- 
falligt vis kringfört från flagghögarne£). Mi- 
neraliferadt med fvafvel år def gemenligen 
tårnigt och ibland oifaédrifkt. Sammanfåt- 
ningen af gröna, hvita och röda malmer år 

P 2 ej 


{''Vid ldria fas 2- 3000 
Centn, om aret, Spanfka 
och Americanjka quick- 
fllfver grufvorne åro 
långt vikare. IZtpeyhrnc - 
ken år ofta gångarten 
qmrts;äfven annor fl ådes. 


k) Hva 1 1 fom Volck- 
mann for [åkrar finnas 
vid Schönewalde och Mo- 
JilboUer Lehman n , fom 
pä flåilet under [åkt det , 
får utjmelt , Se Ahb, von 
Flåtsgeh . 


1228 Om Jord hvarfven. 

ej ånnu r ed vifshet afgjord /): de forlfnåm- 
da förefalla prifmatilka 6-fidiga, af huggna el- 
ler med 6-fidig fpets; andra flaget fås ock 
prifmatifkt med 4 til 6 fidor och låga fpetfarj 
det tredje år fpatigt, långtårnigt och veterli- 
gen endaft funnit på et Itålle i Siberien m). 

Koppar följer gärna horn -och fkimmerar- 
ter. År gemenligen rikatt, men ofta fpridd och 
lparfamt i kalk «). Quartfen tyckes förådla ho- 
nom. Skifer hyfer ock ibland koppar. Han fin- 
nes gedigen, antingen anflugen, tåt eller gry- 
nig, I kalkform år den blå, grön eller rödbrun : 
den fifta hopvuxen kallas med råtta koppa. glas. 
Med fvafvel allena upkommer grå malm, mert 
då litet jårn tillika uplofes fås Fahlkupfererts 
och få kallad koppar lazur, famt med mera jårn 
gul kis af flere förändringar, fom ibland tråffas 
anfkuten i aflånga sfidige crvflaller vid Vals- 
wik på Dal och få andra flållen. Ibland tråffas 
rödaktige alunformige cryflaller, fom om de 

vo- 


i ) Hr ■ Sage på fl dr 
blyet i dem vara jorent 
med faltfyrei , bvilket 
dock Hr. Laborie ne- 
kar. Henckel trodde dem 
vara arfenicalifka , men 
Crondedt boller demjbr 
bara hopvuxen bykalk. 

m ) BergsR. L e h m a n n 
bar uptåckt och be/hif- 
vit den i et breftilOref - 
ve Buflon 1766, 


n)At dock koppar katt 
tv i f vas uti kal k finne svid 
Tbunabergfivciråft gång- 
arten år kalk och icke dej} 
mindre gången beftan- 
dig både på djup och i 
fe It. Håkansbo och Mårs- 
hytte koppar grufvnr bar 
Hr. Baron Hermelin be- 
råttat mig likaledes baf- 
va kalk til gångart. 



Om Jord- hvarf ven. 229 

voro malleable {kulle anfes for gedigen kop- 
par. De blå prifmatilke cryftaller med rhom- 
bodalilka fidor likna dem, fom genom konft 
med uplofning i flycktigt alkali kunna århol- 
las, defle (énare hafva aock en föränderliga- 
re farg, ty de flåppa fnart alkali och blifVa 
gröna. Mon få kallade Atlas-ertzer upkom- 
ma på dylikt lått? 

Jårn finnes under åt{killigt lynne, uti 
otrolig myckenhet på jordklotet, och tyckes 
nåftan öfver alt i ftennket vara fåfom et för- 
bindnings medel tilflådes, ja det ingår åfven 
uti de andra naturens riken. Dels malm fin- 
nes i faft berg: hopgyttrad uti fjö-och myr- 
malmer: uti gångar; ibland anfkuten i otta- 
mång-fidiga eller kiftformiga drufér, fann för 
öfrigt på mångfaldiga fått inblandad uti alle- 
handa åmnen 0). Gediget {kal vara funnit 
vid Steinbach i Sachfen /;), och annorftådes 
q). Vid floden Sanaga i Africa beråttas Mo- 

P 3 rerne 


o) Hr. Dir. Rinman 
upråknar et anj enligt an- 
tal fl en ocb jord- arter , 
Jnm b alla järn ; fe V. 
Ac. H. njd- 

p) Hr. Marggraf ti- 
ger en bar tagen band- 
Jlen , beftående af jdrn - 
träar , hvars millanrum 
fyllas af bruna granater , 
Jom dels äro genomfkinli- 
ge, dels icke. Träar na 


I lata bamrafigjmen fked- 
vatten rader ej pä dem. 
Se Hr. J. F. Stoy , Hamb. 
M. VIL f. 44 i. 

q) Pr. Grauel i Stras- 
bur g , fkall ock hafva 
funnit gediget järn i 
form af bar , men man 
vet ej de/s befk iffenbet. 
Hamb. M. Vill, f. 471. 
Uti Freybersrfka Colle - 
gii famling fk iU vara en 


sjö Om Jord- h va rf ven* 

rerne förfärdiga kärl och kitlar af gediget 
järn r). Järn tyckes vara af den beskaffen- 
het, at det kan äga metallilkt utfeende och 
dock hafva en ganfka oiika mängd phlogi- 
fton. i kalkform drakes det ej af magneten, 
men bringas fnart derhän, ofta genom blott 
upgloggning, ty det tager och ffåpper r!et 
brånbara ganlka lått. Vii man nu anle den 
malm fom af magneten dragés, för gediget 
jårn, få finnes det viflerligen i ffor mångd, 
men om härmed menas iådant, fom liknar 
ftångjårn, famr låter hamra fig och uplöfes 
af Ikedvatten, få torde få baodftenar hålla prof* 
vet, om icke de, fom nyligen funnits i Sibe- 
rien. Annars träffas jårn ymnigt i kalk-form 
både i pulver och mindre ffycken uti myr* 
och fjömahner, famt hopvuxet med metal- 
lifk, rod, gul eller fvart färg uri blod ff ens- 
malmer, h vilka oftaft hafva ut vårres anfecn- 
de af droppften, men inuti åro .ifrån axeln 
ffrålige. Kommer litet fvafvel til få antingen 
blifva de magneter eller åtminftone dragas 
deraf. Cubifka cryftaller af jårnkalk finnas 
flerffådes, alunformige dragas gemenligen 
af magneten och åro i Fahlun öfverklådde 
med taikbinnor. Jarn måttat med fvafvel 
ger kis ofta til form tetråedifk, cubifk, offa- 
edrifk, dodecäedrifk eller orediga inuti ff råli- 
ga kiimpar. Det år ej olikt, .at deffe med 
tiden kunna förlora fvaflet och lam na jär- 
net 


gedigen järnklump om\ r) AUg. Reif, baudu. 
nägm mar for , } 


Öm jord-hvarfven. 231 

net calcinerat. Jag åger fådana, fom fynas haf* 
va hunnit olika 1 denna förändring, och åro 
Blodftenar förmodeligen på detta lått dana- 
de. Med kalk ingår jårn i ftahlltein. 

Ten finnes ej almånt i Europa, men i 
Böhmen, Sachfen, Schlefien, Spanien, Ång- 
land och fa andra orter åro deraf vakra ne- 
derlag. Cornwall Ikall enfamt om året låm- 
na 12000 fkeppund blockten. Malmen före- 
faller nåpligen i ordenteliga gångar, utan i 
drummer, itock-och feifenvårk, med kifelar- 
tade åmnen , åfven i ftötfer. Gediget ten år 
ganlka fållfynt, dock funnit i Cornwall, fora 
gryn i en lös ften, beftående af | tums zwit- 
terikorpa med kårna af drufig quarts och hvit 
arfenik r). Arfeniken tyckes intyga, at defsa 
gryn ej tilkommit genom fmeltning. Oftafl 
förefaller den i fvarta eller bruna otydeliga 
cryftaller, Zinngraupen eller zwitter kallade f), 
och underftundom i alunformiga hvita. 

Vismut finnes enfam ej annorlunda ån 
flåcktals, men målfadels följer den Cobolten 
åt, ehuru fjelfva metallerne ej blandas i fmelt- 
ning. Gedigen tråffas den ofta både anflugen 
och tåt. Annars förefaller den mineraliferad 
med fvafvel , eller med fvafvel och jårn tillika. 

Nickel råkas likaledes i Cobolt - brott, 
P 4 an~ 


j) PbiL Tr. 176 
t) Hr. de RoméDe- 
lille bar i fin vakra Cri - 
ftallographie tab. 4. f 12. 


af ritat en af de tyddi* 
gafie. Hr, Sage påfia* 
at zinngraupen innehål- 
ler faltfyra . 


S 3 & Om Jord - hvarfven. 

antingen i kalk form eller med jåm,coboIt ; 
arfemk och fvafvel förbunden a). 

Arfenik gör underftundom hufvud- 
åmnet i egna gångar, och ar nåftan öfver alt 
annars j följe med andra metaller. Han fin- 
nes gedigen under namn af Fligenftein ; blan- 
dad med fvafvel uti Auripigment och gedi- 
gen Raufchgelb; med Tenn -kalk i Zinngrau- 
pen; med fvafvel och filfver i Rotgulden ; 
med blykaik i blyfpat; med Cobok - kalk i 
Bliitbe; mineraliferad, med Svafvei och jårr* 
i Gift-kis; med blotta järnet i Misfpickel,, 
o. C V, Skapnaden år fträlig i den hvita kal- 
ken , fom dock år ginfka rar; cubifk i Jcis * 
pr.fmatifk 6 fidig med ^fidiga fpitfar beftå-r 
ende af ? kantige plana i Raufchgelb. Dei^ 
gedigna år fkalig elkr fjållig. 

Cobolt flryker uti fmala gångar i Svei 
rige, fom ån öpna fig, ån hoptrångas } och 
i anledning båraf biifvit kallade radbands-gån* 

f ar. Annorftådes förefaller ^han mäktigare, 
innes ej gedigen; defs kaik förftenad ger co- 
boltroalm: år funnen förenad med fvafvel och 
jårn allena, i Baftnås grufvan vid Riddarhyt- 
tan,men merendels holler den arfenik tillika. 
Vid Tunaberg finnes fenare flaget anfkude 
ibland kopparmalmen med cubifk fkapnad, 
hvars alla plana åro emot nåfla fidor afkanta- 
de och råflade få, at directionerne åro in- 
bördes lodråtte på dem, fom ligga bredvid 
hvarandra: härigenom upkomma 18 fidor. 

Zink- 


«) Hr, Cronftedt , V f *dc- H. *7 S l oc ^ l 154> 


Om Jord- hvarfven. 233 


Zink - malm finnes i gångar, hvilka 
i fle't och hållit deraf upfylias, når arten 5r 
Gallmeja, då ock ofta blyglans år i följe. 
| Jflende träffas nåpligen utom denna följefla- 
gare, dock hånder det vid Dannemora. Den 
1 fr|n China kommande Tutanego år en vår- 
kelig Gallmeje- kung. Om denna fmidigafte 
flalfmetall finnes gedigen år ej ånnu afgjordt 
% ). Med järn ochfvafvel finnes den minera- 
Jjferad både i metalli fk och kalkform. 

3pits - glas faller flack - tals och drum- 
vis, ofta uej bly -glans -och blod- ftens-gån- 
gar. År funnen gedigen uti Carls - ort i Sa- 
la grufva y ), Måft förefaller den minerali- 
ferad med fvafvel, men åfven i förening 
|ped arfenik och andra metaller. 

Vi hafva hittils betraktat metallerna måft 
fåfom enftakade, men de förefalla merendels 
flera i (ållfcap, Hornartäge berg åro i fynner- 
het malmförande, underftundom åfven berg af 
Jcalk, fldfver, fåltfpat, Jaspisarter, Ikifrig fand- 
flen pch granit j Gips förcr ock kopparmalm, 
gobolt, blyglans, m. m. men det årlållfynt %), 
Når gångar hy fa malmer kalias de af 
Bergsmän fyndige, annars få de namn af to- 
ma, ehuru de med andra åmnen kunna va- 
ra upfyllda. Underftundom år gången fylld 

P S med 


x) Hr, de Bomare 
påftar fig bafvä funnit 
gedigen zink i gra bojli- 
ga trådar vid Goslar, 

y ) Hr.BergsR. Swab, 
K Ac, H, 1748. f. yy. 


V,Lehmann von Flåtz - 
geb. Briickman talar 
ock om filfver funnit i 
Alabafier uti Norr ige och 
Henckel om ten träffat 
i Sclenit, 


234 Om Jord- hvarf ven. 

med famraa åmne,fom berget beflår af. Vid 
Geddebolm i Södermanland och Blyhållarna 
finnes en grof röd fåltfpats - råda, uti hvilken 
ftryker en blekare gång af farrsma flag, (om 
förer fpridd blyglans med violet flufsfpat ä). 

Uti råmnor och håligheter anfkjuta mång- 
faldiga cryftaller, hvilka efcer fin glans, fårg 
eller hårdhet vunnit olika varde. Uti Jemt- 
land och OfFerdals focken år hållearten en 
fkifrig hård tålj-ften, hvaiuti fpela åtfkilliga 
drummer af fet hvit quarts, af hvilka de ftör- 
re, (, kanfke under krympningen), bekommit 
flera få kallade drake -eller drule-hål, med 
anfkutna quarts - cryftaller af båfta flag. 13e- 
fynnerligit år, at de funnits afbrutne och hårdt 
inpackade uti gulaktigt ler, hvilket utmärker 
någon våldfam rubbning, fom åfven beftyr- 
kes af cryftaller med afnotta kanter, hvilka 
vid ljo - ftranderna i nejden blifvit fundne l ). 
Bergcryftaller åro i allmänhet prifmatilke, med 
6 aflånga rätvinkliga fidor och 6 fidiga pyra- 
mider på en eller bagge åndarne, i anfeende 
til oroftåndigheterne~ vid anlkjutningen åro 
dock mångfaldiga ftörre eller mindre afvikel- 
fer från denna hufvudfkapnad. De fom med 
ena åndan varit faftvuxne åro endaft klaree- 
mot den öfre, och merendels emot den an- 
dra dunkla, famt nog lika gammal is: de å- 
ter, fom anlkutit utan fåfte, åro altigenom 
klare och förfedde med fpitfar på bagge an- 
dar. 


a) Hr. Rinman. I b) Hr, Cronftede, V. 

I Ac, H. q(>3 , f 2$o . 


Om Jord-hvarfven, 235 

dar. Underftundom innefluta de flcörlftrålar, 
berglin, fpitsglas, glimmer, ja man fkail fin- 
na dem , fom vifa inneflutit vatten, fådana 
har jag dock hittils icke 1'edt. Färgen år ej al- 
tid enahanda, utan ibland violet (amediift), 
brungul (hyacinth), gul (Bohmiflt topas), 
rokig (roktopas), blåakt ig ( vattenfaphir), fjo- 
grön (öåkta beryll), men ganfka fållan rod 
eller gron. Underftundom åro de aldeles o- 
genomfkinligc, och ibland fundneaf mer ån 
800 fkålpunds vigt. Diamant- brotten iGol- 
conda befkrifvas uti dylik belägenhet. De 
ådlafte cryftailerne finnas hår utf klyfrer och 
dru fehål, åfven inpackade uti lera V). Det 
år fkada, at man ej åger tilråklig kunfkap om 
adla ftenars naturliga belägenhet, och egen 
lkapnad. Diamanten förefaller alunformig, 
då han år rå, men föregifves åfven ibland 
vara cubifk, med eller utan afhuggna hårn; 
6 fidig prismatifk med 3-fidig låg fpits pä 
livar ända d), ja den Brafllifka och Malacci- 
Ika år rundaktig med flera fidor. Til fårgen 
finnas de ej allenafl vattenklara, utan gula, 
röda, bruna, grona, blå och fvarta af alle- 
handa förändringar. Deras fämmanlåttning år 
finfpatig, hvadan de ock låta klytva fig iVifs 
led , hvilket ftenflipare målte veta , om de 
ikola kunna gifva honom all den glans, fom 
han kan emottaga. Detta , ibland allä bekan- 
ta, hårdafte åmne, år dock i ftrång eld flyck- 
_ »gt 

c) Tarvernier, Foy. I d) Hr, Quift F.Ac, 
des Indes , liv. IL [Ii, ij68. 


236 Om Jord-hvarfven. 

tigt och förfvinner efter hand aldeles*?). Man 
vet, at ämnen af fpatig fammaniättning i eld 
ipraka fönder, men om detta år i närvaran- 
de håndeifie orfaken, måfte den värka lång- 
famt och endaft i ytan i kraft af fin ftora fin- 
het. Vid ilutet af fiftforflutna 100 - tal räk- 
nades 


T 


e ) Kejfar Frans I 
lämnade til fnifbk adla 
flenar för mer a,n 6 000 fl. 
Detta bar apmuntrat an- 
dra , at underftbdjfl de (fa 
dyra experimenter , fä at 
man redan uptåckt för- 
underliga egenfkaper. Di- 
amanter lagde i diglar 
ocb bollne 24. timmar i 
flrängafle eld , blefvo får fl 
matte , fedan bladige ocb 
förfvunno * omflder alde- 
les: de ejierjägos kvar 
annan timma . Stor Her- 
tigen i Florens låt göra 
flika för jök tned Tfcbirn- 
baufens krånglas: efter 
x minut blefen diamant 
om 20 karat dunkel ocb 
bvit; efter f m. märk- 
tes blåfor på ytan , (var- 
efter den fprakade fbn- 
der i oände ligen fint (loft\ 
ingen fmeltning fkedde 
med tiljats af afka y ki- 


fely fvafvely metaller fa 
ej en gäng med lutfalt. 
176 j började Dr. d’Ar- 
cet i Paris at utfätta 
diamanter får jlark eld 
ocb fant dem fhrfvinna 
bäde i öpna ocb flutna 
kärl. Fbrfåken åro Jedan 
af andra ocb pä flere , 
J fållen omgjorde. Når di- 
amanter bollas i eld,fotn 
gbr guld vål qvickt, blif- 
va de fnart fullt \ bvit - 
glbggade ocb börja Jedan 
utan teken af fmeltning 
tninfkas, dock ej paral- 
lelt med ytan , utan 0- 
redigt. 4 - j grans vigt 
förfvinner på et par tim- 
mar; det Jo m ligger qvar 
äger diamantens bårdbet 
ocb egenfkaper. Boyle 
talar om diamatiter Jom 
kunde innovt kort tid 
bringas at gifva (karpa 
ångor. 


Om Jord- h var fven. 237 

hades 20 diamantgrufvor i Golconda och if 
iVifapur, men delleårofedermera måft ofver- 
gifne. Nu för tiden åro de Partea.lifka (vid 
foten af Gatifka bergen, något öfv-fer 20 mil 
från Golconda och nåftan 10 våfteir om Ma- 
zulipatan, der Kiflera faller in i Kriichna) måft 
acktade/J. Floden Guel i Bengala och Syc- 
cadang på Borneo fkola ock föra diamanter. 
1 Brafilien, vid lilla floden Milhoverde (ej 
långt från Villa nova do Principe i landfkapet 
Serro do -Frio) vinnas nu de måffu Ameri- 
canfka g ). De , fom finnas i jord , ;åro om- 
gifne med en fkorpa til farg och hårdhet lik 
fpat* famt inpackade i fand eller lera, men 
fom man ej kan veta råtta godheten innan 
flcorpan aftagits, lå komma de fållan med den 
til Europa. Den ftorfta diamant nian vet af 
ar från Brafilien och våger omtrent 23 lod b), 


f ) Se Hr. Danvilles 
Eclair, fur la carte d' 
B Inde , 17 j 3 i 4:0. 

g ) Diamanter åro 
fundne i Brafilien vid 
floden Janeiro , låfa i 
fand, fom kijlar. Vid ef. 
terfhkandé t närliggande 
berg marktes flora cry- 
flaU - ådror , bvarifrån 


alla andras uteflutandé , 
ocb låt flytta en bél ftad 
til fmyghandels förekom - 
mande. Se Anfons B.efa. 

b ) St år fl a diamanter 
man vet af åro följan- 
de: Konungens i Portu- 
gal af 16 So karat , från 
Brafilien; St. Ma gols % 
fom innan flipningenvåg- 


vatten nedfk&ljt dem. At ( de 793 f k. , funnen 7 
då förekomma vanpris dagsleder ifrån Golcon- 
uplåt regeringen denna \ da ; jlipad fom Röfenften 
handel t fl etfåUfkap, med 'jags den af Xavernierj 


*38 


Om Jord ■ hvarfven. 

Rubiner finnas nriafl 8-fidiga, röda, hvi- 
ta och arnethiftfårgade: de Brafilifka aro lo- 
fare, blekrode, prismatifke med 6 eller flera 
fidor , och 3 eller flera fidor på (petfarnai 
Hårdheten år- mindre, ån hos diamanter, men 
i det ftåtlet flå de båtre emot eld och kun- 
na icke en gång for brånfpegel förflyktigas i). 
De bekantafie Rubingrufvor åro i Pegu i ber- 
get Canelang, 12 dagsrefor från hufvudfta- 
den Siriang. På Ceylon föra floderne inifrån 
landet vackra Rubiner, men rundade. 

Saphirer finnas af parallelipipedifk (kap- 
■ nad 


ocb vager 27 ()f 7i k. , den- 
na bar en liten flagring 
inunder ; Ryfka Kejfarin- 
nans , forn köptes /77a, 
af en Grek frän Ispaban 
Greg. Saffraz, 26 23 k., 
denna fkall vara från 
gamla grnfvan Laborat; 
Stor Hertigens i Tofcana , 
13$\ k . , är ganfka ren , 
men drager i c itron gult; 
den.fomRegenten ilfrank- 
rike köpte af Ängels - 
vian Pitt, är ganfka full- 
komlig , Jlipad i fkant, 
fom briUant , ocb väger 
i2ö\ kr, Sancy,fom fit- 
ter i franfka Kronan , år 
ypperlig, Jlipad fom dub- 
bel rojenflen i form af 


aflängt hänge , men vä- 
ger endafl yj k. Den för fl- 
nämda Portugififka är 
värderad til 3)000090 
ducater. 1 Karat är vid 
pajs 4 a/f. 

i) I digel finnas Ru- 
biner efter 24 timmars 
eld nä/lan oförändrade . 
För brän/pegel fme/ta de 
omfider til feg ma [Ja, fom 
tager emot intryck , men 
förlora föga af tyngden , 
ocb bebolla äfven til flor 
del färgen. Carbunculus 
bos Plinius torde varit 
hithörande, ehuru Hill 
för er den til Sapbir, i 
noterna <5/iwTheophra- 
(ti bok om ftenar . 


Cm Jord-hvarfven. 239 

nad, åfven prifroatifke dfidige med dylik fpets. 
Af fenare figuren har jag lemnat 2 til K. 
Academiens i Upfala mineral-famling, den e- 
na mörkblå ytterft på fpetlen, men annars o- 
fårgad, den andra år i fpetfen gulaktig och 
nedanföre blå, famt något oformlig, men 
ej otydelig k ). De åro måft blå , men ock- 
få hvita, grön?, amethiftfårgade, gula, ibland 
opaliferande mörkblå i reflexion och ljusgrå* 
ne eller gulrode i refraélion. Ifrån Brafilien 
fås underftundom Saphirer af fpatig famman- 
fåtning. De måft värderade komma från 
Pegu och finnas gårna ihop med Rubiner: 
fmelta ej i Porceilaines ugn, men förlora fär- 
gen, förflyktigas ej eller af den eld, fom rå- 
der på diamanten. 

Topas träffas ån 8fldig med 2 afhugna 
fpetfar l ; ån prifmatilk 4fidigroed dylik fpets 
på en eller bågge andar, hvilket år hufvud- 
fkapnaden på < 3 en Brafilifka ; ån prifmatifk 
med 8 olika fidor, famt 6fidiga afhuggna fpet- 
far, fom den Tylka vid Schneckenftein. Får- 
gen år gul, brun, hvic, röd, grön, o. f v. 
Hit bör ock råknas hyacinth, lom år prifrna- 
tilk med 4 fexkantiga fidor, och 4 rnomber 

i 


k) Som hårdheten dr Igen hergcryflall förmår- 
ratta fhtljemärket af äd- l ) Topas kallades hos 

la ftenar , få har jag for- de gamla för Chryfoli- 
jåkrat mig om de/Ja 2' thus, och tvärtom. Henc- 

4 . Km 1.^1 l ... i ... 


«/ o 

fapbirers art dy me del (i, 
at de gjorde fl ar ka ri- 
por på topas , hvilket in- 


kel har anmärkt at den 
Saxifka är fkifrig . 


a^o Öm Jord - hvarfven. 

1 hvar fpets, merendels gulbrun: den finneä 
i Polen, Bohmen, Slefien, och annorftådes 
m j. Likaledes Chryfolithj pfifmatilk med 4 
fexkantiga och 2 fyrkantiga fidor, (ämt hvar 
fpets hopfatt af 2 féxkanter och 2 fyrkan* 
ter. Topafer Forlora fårgeri i eld »). 

Smaragden fåknas åfven til de ädla fté» 
nar. Defs fkåpnad år qfta prifmatifk 61idigj 
utan fpets: jag har ock ffeat fet prifma ined 
i2 fidor, men en ånda faftvuxen i quartsocli 
den andra af bruten , få a t ingen rfeda kunde fås 
om fpetfen o). Fårgen år gron. Smaragd 
lmelteni ftark eld och hvitnar * århölls fordorrt 
ifrån öffe jEgypten p), hvaråft en bergftråc- 
ka ej långt från Afna ånnu kallas Smaragd 
grufva. Från dalen vid Tomana, iriaellan ber- 
gen 1 Grfenada och Popayan, foresen mängd 
til Carthagena. De fås ibland af anfenlig 
florlek , men fällan af fullkomlig kiarhet, och 
merendels uti quarts q). 


m) Hr~ Hill har le- 

vift-, at de gamlas Lyn 
curius är det vi kalle Hy a 
cintbi deras Hyacinth 
bar violet. 

B.) Den BrafUifka jom 
er gulaktigbtir , då den 
inpackas i a (ka och up~ 
g låggas y rodfivilkei guld- 
fineden Dumelle for K, 
Fr, Fet . Åcaåemien up~ ( 
gifvit. Mången iror> 


alla Brafilifka Kuhiner 
jålunda titvarkas. 

0) Flere f hr ändringar 
af figuren kunna fes hop 
Hr, De Romé Delifle. 

p) Plinius H, N* 
XXXFlli j. . 

p) 1 Genua åger Dovt- 
kyrkan ei 6 kantigt, gr ont 
och genomfkinligt karl 
( il Sacro catino ) , (om är 
12 - tum i diameter , 6 



Om Jord-hvarfven. 241 

De måft värderade Sdla ftenar komma 
-frän Aiien, och efterhand har Ikilnaden i- 
mellan Öfterlåndfka och Wefterlåndika blitvit 
mera en utmårkning af godhet , ån af födel- 
feorten. 

Så kallade halfadle ftenar åro ej annat 
ån fina och vackra flintor , fåfom Calcedon, 
Opal, Carneol, Onyx, rr>, fl, r), hvilka dels 

Q åro 


tum b 6 gt ocbylin. tjockt. 
Det är af et ffycke ocb 
utgifvit får Smaragd, 
hvadan det boUits i ftår * 
fta värde. Denna bei- 
gedom (kall år noiy vid 
Ceforeas ärbfring i He 
liga landet, emot en flor 
fumma parningar tilfal- 
lit Genueferne. 131 y fick 
ock Republiken derpä lå- 
na izoo marker gvJd. Det 
hänger på präflens bröft , 
da det vi fas, ocb färin- 
gen komma dervid med 
något äggjärn, men 0- 
lyckligt vis hade Hr. De 
la Condamine rjj 7 til- 
fälle , at 720g are betrack- 
ta det emot en lampa , 
det fatJts bafva en mhrk * 
grån färg , utan ringa- 
de teken af fjädrar, d- 
dr or eller fkuggor , men 


vijade i flället [må af- 
langa ocb runda blåjor, 
et fa obehageligt , jom 
tilförlite/igt vedermäle , 
at denna Smaragd ej an- 
nat är, ån et gr ont glas. 

r) Dejfe halfadle (le- 
nar voro fordom i flört 
värde. Opalen märkvär- 
dig for fin egenfkap , at 
vifk annan färg, Jfedd 
medelR refieBerade firå- 
lar , än då den Jes me- 
\ de/d refringerade , var 
ja acktad , at Romerfka 
Rådsherren Nonius, {om 
ägde en, värderad til 
20000 fejlertier , belåre 
gick i landsflycktighet , 
än han ville lämna den 
ät Antonius. Se Plinii 
H. N. XXXVll: 6. Ro- 
merfka Kej faren äger nu 
en af 3 ^ karats vigt. 


245 Om Jord * hvarfven, 

åro gångåmnen, dels finnas derifrån afflitne s 
dels tyckes vara i löfa fienar al firade , ty då 

de 


fom är blåaktig i reflexion , 
men gu/råd med blå kant 
i rejraetion. Den , fom 


klarna i vatten och än- 
teligen blifva helt ge* 
nomfkinlig.De äroganfka 


Dr. Haflelqvift omtalar fåll fynte. 7 re af ärts flor- 
var af bajjelnåts florlek , j lek och färg finnas i Brit- 
oliv-färgad i reflexion tifkamujeum, komne från 


och rubinråd i rcfra&ion , 
famt funnen i Alex an - 
drias ruiner. Onyx bru- 
kades fordom til defkö- 
na ålderdoms fitarkfvor , 


lofcana. Den flårfta ko- 
dar 300 pund (i. ocb de 2 
minfta 200. Konungen 1 
Frankrike har bud it 6000 
livrés får endera. Dd de 


fom med rätta kallas an- ' äro klare bafva de råd - 
tiker och näp ligen nu för I gul hemliens färg. Alla 
tiden kunna eftergöras. | hk a tyngden, ifrån til 
Carneol brukas ännu til \ i. De låta fkärafig med 
ut Hickningar , och af Ca- \ knif , men rifva likväl 
cholong jvarfvas i Kal - 1 glas. Spiritus vini vår- 


•muckiet defnyggafle fma 
karl. Hårdhet , glans , 
politnr ocbfårggifva al- 
la deffa kiflar et fynner - 
ligen vackert uifeende. 
Hit lårer ock båra fö- 
ras det jd kallade Verl- 
denes öga, i fall det är 
(len och ej någon art 


kar tr * mre än vattenpå 
dem. Se K. j 4 . FL ipjo, 
Flr D . v an d eWy n per fie 
i Oroningen har en gran 
med hvita fläckar. 1 
Hamburg (kall finnas en, 
fom fnrfl vi/ar luftblåfor , 
innan den klarnar. Man 
vet at rifvit glas är o- 


ben. De fl befynnerlighet pa£i , men blir äter ge- 
är, at vara ogenomfkin- nomfkinhgt , då vatten 
lig , få länge den är väl paflås , hvilket kommer 
torr , men at efter hand der af, at ljufet i et ojämnt 


Om jord-hvarfven. 24 3 


de inuti betracktas, åro deras hvarfoch ådror 
parellele med ytan, hvilken ock ofta vifac 
failfittande {anakorn j famc gropar och knag- 
ligheter, juft fådana, fom et fegt åmne Uitce- 
ligen kunnat årholla. Den gemena flintan 
finnes i kritberg, antingen kårteivis eller lig- 
gande b el tåt t i vågråtta och tunna hvärf r). 
Al le ilades, h va rå fl kiflarne inuti fig flit 6p- 
ning, der finnas bergcry ilal ler anflsutne. Sjeif- 
va quartfen tyckes ej annat vara, ån en få 
ymnig cryflaflifation , at maflan yftat fig til- 
fammans hel och holieri. I Nafa fjåll finnes- 
en quartsfrock af några too alnars bredd och 
flere 100 famnars långd. 

Utom de anförda finnas i gångar, drum- 
mer och drufehol mångfaldiga andra ämnen 
lanfkutne , fom grynig och fpacig kalk , fluts- 
fpat, gips, berglin, glimmer, fcltfpat, zeo- 
ilith, brunilen, m. m. Granater, och åfven 
ifkörf, finnas ofta inneflutne mitt uti andra 
1 åm nen. Jag åger af detta fenare flaget fle- 
ra handflenar , hvaråfl: hårda quartfen orngif- 
ver på alla fidor enflakada lvarta priimätifka 
xryilaller, med 6 parallelogrammer och livar 
fipets hopiatt af 3 rhomber. Når cryftalleri 
utfaller år i quartfen en fullkomlig forrri 
derefter. Defla har jag redan 1765 funnit ge- 
mom värma allena blifva något ele£trifka t)± 

Q 2 ehu- 


medium fbres ifrån fin 
våg , och at vatten går 
•ihopa med glas et jam 
'nare. ån lar a luft der - 

mel 


s ) Hr. Kalm , A. H. 
i ; Abilgaard om Ste - 
vens klint . 

t) V. Ac. H. rfSjé 


244 Om Jord-hvarfven 

ehuru ej til den grad, fbm defs närmafte 
flåkting Turmalin, hviiken hittils ifynnerhet 
funnits på Ceylon af gulbrun och mork färg, 
men i Brafilien gron, blå eller annorlunda 
färgad , fårat anfkuten juft i fkorlform. De- 
ras eleSrifka poler åro en vid hvar ända af 
cryftallen, famt til fin natur ftridige , cch år 
for ofrigt märkligt, at tunnafle fkifva efter 
(våran år aldeles ogenomlkinlig, då de i alla 
andra direcfioner åro klare «). 

I allmänhet befinnas gångar rått ofta hy- 
fa (ämmaånanen, fom hållearten , ehuru mer- 
endels finare eller i annan proportion. 

49, Gångar anfes fora paralle! i pipeder , 
hvars två dimenfioner åro nå fl an oåndelige 
emot den tredje : ftrykning kallas defs fort- 
gång i feit eller horizontela dimenlion $ fal- 
lande eller ftupning dels emot ftrykningen 
lodråtta utftråckning, och magtighet fåc defs 
tjocklek heta, hviiken måtes af en mot fal* 
landet upreft lodråtta. Magtigbeten år olika ej 
allenaft uti fårfkilta, utanåfven innomenoch 
famraa, alt fom väggarna åroftålde emot h var- 
andra. Ofta ftiger den til flera famnar. Helt 
tunna och obeftåndiga kallas Drummer, i fyn- 
nerhet om någon ftårrehufvudgång finnes i nej- 
den. Malm- (trekan rattar fig dock icke efter 
råmnans bredd, utan defs öpn ing och förtryck- 
ning följer egna lagar. Ibland åro väggarna 
parallele, ibland gå de från hvarandra på 
djupet, ofta kila de fig ut i dagen eller fkil- 


u) V. Ac. Ä r t 66. 



Om Jord - hvarf ven, 345 

jas åt mer och mer upfore, Åro råggar- 
ne lodråtte, få fkiljas de efter våder ftrecket, 
men om de luta kallas den ofre tak efter ber* 
I gets hångande, och den undre defi liggande: 
ar botten nåftan vågråt, Ht får den heta Sohla. 

;o. Ordningen af de åmnen , fom utgö- 
ra en gångs fyllning, år ftor fkiljagtighet un* 

1 derkaftad. De fom fitta nånnaft intil berget 
eller Hållearten kallas af Bergsman Salband , 
'eller flåppfkjölar, beftå ofta af ler*arter, berg- 
| Jin , talk, lös fkimmer eller fpat. Åro inga 
[falband fåges malmen vara anvuxen : Jlåppmtde 
1 kallas den, fom på fidan ej år fåftad. 

Sållan fyller malm hela rummet imellan 
bågge falbanden, utan der förekomma andra 
föijflagande åmnen, hvilka kunna nåmnas för 
Gångften , och efter olika malmer åro fårfkil- 
ce. Sjelfva modren, uti hvilken metallen fit- 
ter fåftad, heter Gång-art. Några exempel 
imåga til prof anföras. Vid öftra eller gam* 
ila Hållefors grufvor år hållearten hvit kalk* 
: ften : deruti ftupar en dohnlågig gång emot 
IN, förande öfverft blyglans i kalk, derunder 
; fvart hålleftinta och underft jarnmalm ^fig. 6) 
.r ), Uti Bårby malm-fålt (Åtvidabergs bergs- 
jag och Greby focken i Öftergöthland) år kop- 
iparmalmen millanbåddad med en aldeles malm- 
fri röd hålleflinta, fom hår utgör gångften; 
Hållearten år i Bondegrufvome röd granit; 

Q 3 men 


x) Hr. Baron S. G . 
Hermelin bar behagat 
lämna mig del af denna 


och åtfkiUiga andra an- 
märkningar. 


246 Om Jord-hvarfven, 

men i Catharioaebergs koppargrufvor engHm*» 
merblandad quartsråda. Ibland ftryka fkölar 
tvårsöfver hutvudgången ocb fora helt lår- 
fkilta ämnen. Uti Normaiks jårnfelt och 
Bra ettors grufva vid Philipflad år ha lierar ten 
kalkflen, ikölarne hafva hår (alband af telj- 
fiens blandad järnmalm, hvarintii fitrer blå 
filfverhaltig lera, och dernåfl en grå lera. 

Ibland gå årfkilliga ämnen uti ormlika 
böjningar, dock alla fins-imellan parallelt, Kn 
lå befynnerlig omflåndighet finnes uti flera 
jårntmlmsgångar i Risberget vid Norberg, 
befynnerligen märkes det uti Klockflrecket. 
Malmen år en ljusgrå fkimrande blodflen , 
föm hår flryker uti vågiga och irregnlera 
b var f, millanbåddad af "Gra na t berg, grynig 
eller glafig quarts, lamt Ikörlberg , delsquarts- 
och dels (kimmer-blandadt , hvilka.alia arters 
planer kroka fig på mångfaldigt vis, dock li- 
ka och parallelt med malmen (fig. 8.). Sorn- 
ligflådes tyckes hela berget beflå at bäddar 
paral lela med gången. Vid Högbergs järn- 
grufvor (Grythytte bergslag i Örebro iån) 
drefs en floll in til Forlsgriifvan på 60 -talet. 
Då befants 27 famnar vara jord och lien, fe* 
dan råkades glimmerblandad teljflen y famnar, 
en tums mäktig teljflen, lös fingrynig kaik- 
lien 1 famn, glimmerblandad quarts 3, los 
fingrynig kalkfien 4, hvit och grön hård 
kalkflen a, och til ilut kalkflen blandad med 
grön (korl {fig. 7) y). 

51 . Oan - 


y) Hr. Hermelin. 


Om Jord hvarfven. 247 

5 1. Gångarnas fallande år mer eller min- 
dre afvikande från lodlinean, uhda til en un- 
gefärlig paratlel ftåilning med horizonten. 
Bergsman komma ej öfvereris om gradtalet, 
lom en ftrykning kan aga, innan den bor 
miiia namn af ftående, donlågig, m. m. At 
efter' någon lika grund fålla delta bemårkel- 
fer, kunde de kallas ftående, fom ej vika 
ofver 10 gr. från lodlinean, de fvåfvande, 
fom ej gora otver 10 gr:s vinkel med fyn- 
kretfen, och de fom ligga bårimellan donl&- 
gige. Ville man fkilja dera, lom hålla un- 
gefärligen et medel imellan lodråttan och ho- 
rizonten , det år, ftupa omtrent 45 gr., kun- 
de lådane få namn af flake. 

I afleende på llrykandet hafva gängar 
mer forr, ån nu, blifvit delte i Mårgon gån- 
gar , fom ftryka imellan SO- O, famtNW-W; 
Aftongångar imellan W * SW lamt O- NO; 
Middagsgångar imellan S-SO lamt N -NW; 
Midnattsgångar imellan N-NO famt S-SW. 

Råmnors olikhet hårrörer ofta af ämnets 
fkiijaktigijet. Uti engelfka krirgroparne och 
Tatternels ften-grufva åro fprickorna, antin- 
gen vågråtte eller lodråtte s). Uti flolågri- 
ga berg , i fynnerhet af kalk eller marmor, 
lamt uti ftora bergkedjor Ikola de geraenli- 
gen vara ftående. Ånnu faftare hållearter for- 
J akras åga mindre antal, dock vidare fprickorö). 

Q 4 Gån- 

ä) Hr. Buffbn, a, fl, 
Tom. I. 


s) Pr. Kalm A. R. 
T ont. II. f 70 ; Tom.l. 


248 Om Jord * hvarfven. 

Gångars planer ligga icke altid jämt, u« 
tan finnas ofta brutne, ja underdom på å fkil* 
liga fått buktade, fåfom i fältet vid ÅdeU 
fors guldvåtk ("fig. 9. ) b). Sådane, fom bö- 
ja fig tilbaka, plåga kallas Wider finnige. Ge- 
menligen förändras fallandet oftare, ån ftry- 
kander. Ibland råkas flere, och förenas, el- 
ler aflkåra hvarandra, utan rubbning. Un- 
derftundom finnes en gång förflyttad, eller 
kaftad utur fit naturliga lage , då det pröf- 
var Bergsmans årfarenhct och kunfkap, at 
återfinna den förlorada fortfåttningen. Hår- 
vid åro de få kallade flåpningar ofta til rjånft. 
Kår en klyft bb ^fig. 10, ) affkår gången ab, 
hvars fortfåttning blifvit flyttad hl bc, fin- 
nes underftundom gångens åmne a flapa ef- 
ter klyften ditåt flyttningen Ikedt. På andra 
klyftens vågg finnes åfven ifrån den förlora- 
da delen en dylik flåpning b. Sådana vifa 
fig mer eller mindre tydeligen vid Ådelfors 
c ), och tyckas ådagalägga quartfens eller gång- 
åmnets förfia mjukhet. Dylikt fkall åfven vi- 
fa fig vid ftenkols floars rubbande. 

Uti de vid Sevem i Ångland förut om- 
talta backar märkes ganfka ögonfkenligen al- 
la hvarfvens forfånkning på två flållen. Af- 
Ikårande klyfrertia åro hår igenlåkte med en 
oordentelig blanning af alla denna högdens 
åmnen, famt gifva genom fln ftållning, och 
från det Ötriga fkiljande fårg, enutfiktaftv^ 


b )Ur . Ant.v. SwabJ r) Hr t And. Swab, 
V. Äc t H. 1 Ac. th /yjv. 


Om Jord - hvarfven* 249 

ftarka pelare d). Sten- vallar och få kallade 
befvår , fom underftundom gå igenom ften- 
kois båddar, torde ofta åga lika hårkomfl 
med de nåmda flod - lika klyfter. 

Ibland fordelar fig en gång i flere gre* 
mr, af h vilka hvardara omfider förlorar fig: 
detta kallas at fordrumma fig. Ofta förflår- 
kes en gång genom bifallande drum mer, hvil- 
ket hos bergsmän heter jla buk. 

Fallandet år > ej. mindre, ån andra en 
gångs dimenfioner föränderligt, Således åro 
jemtlåndika koppargångarne förfl: flupande 
och iedan fvåfvande. Vid Riddarhyttan flu- 
pa en de! gängar vågvis, ån åt N, ån åt S, 
10- 1; gr. Somligftådes löpa flere gångar 
parallelt, fom vid Norberg, och vid Wå- 
fler- filf berget uti Stollberget • annorflådes ftö- 
ta de tillamman och formera roalmftockar, 
få torde det vara med 3 i Fahlun. 

Der malm holler fig i gången kallas malm- 
fa/l: hår menas egenteligen den, förhvilkens 
Ikull brytes , cy annars utgöra fåmre malmer 
ibland gångart, fålom jårnmalm för koppar 
fomligftåds vid Riddarhyttan, o. f. v, TvSr- 
klyfter piåga gemenligen antingen förådla el- 
ler förtrycka malmen. 

52. At båtre gifva begrep om berg och 
raalmfelt, ikola nu några körtel igen befkrif- 
vas, då hvad förut fårfkilt blifvit betraktadt 
hår f ii iamman kan öfverfes. 

Guldvårket i Smoland år belågit bland 
flora rundaktiga berg, men fleftaanvifningar- 
Qj ne 

d} Af. Walleriui, A. A. H. 17^3, tak 3./. /, 



2jo Om Jord-hvarfven. 

ne åro kring en dal , fom flråcker fig i N och 
S, å hvars öflra fida Nya och Gamla kron- 
grufvorne åro fundsae i Öflandahults eller fe- 
dermera få kallade Kronebergets våflra {lut- 
ning. Hållearten år en måfl flående horn- 
fkifer, fvart, mörkbrun, rod eller grönak- 
tig, ån mer eller mindre låttklyfd, ånvrefig, 
ibland los fom teljflen, men underflundom 
hård och tjårf, ofta råmnad, i almånhet nog 
trögfmelt och lik den fkifer, fom utrikes år 
gulnforande. Gångarne beflå hufvudfakeligen 
af dunkel quarts, ftrykanae dels i O ochW, 
dels, och fom tyckes förmonligarc, i N och S, 
fvångande fig ofta i bukter (fig. 9). Fallan- 
det går ibland til 30 gr. och mågtigheten 
finnes olika ifrån 2 tum til 0 quarter. Guld 
tråffas både gediget och mineraliferat, infprångt 
i fjelfva hållearten , men förnernligaft i gån- 
garne , der adla Fallen hyfa dels (ynligt guld 
i blad och taggar , dels och måfl uploft i kis, 
ifrån omårkeliga fpör til 2 J lod på Centnem. 
Gul kopparmalm, hogfl af 30 prcCents halt, 
faller in i alla gångar, åf ven ibland litet gedi- 
gen koppar, famt kopparkalk, blå eller grön, 
men defsutom hvita kalkfpatsdrummer med 
rod zeolith, grofgrynig kalkflen, grön eller 
rodaktig hålleflinta, blyglans, låttfmeit gry- 
nig jårnmalm om 40 proCent, m. m. hvilka 
olaeftåndigare vifa fig, och ibland åfven fö- 
ra något (ynligt guld. Ibland fordrummar fig 
en gång antingen i falt eller på djup, ibland af- 
fkåres den tvårt och förflyttas (fig. 10), i- 
bland kan den beholla full måktighet och åfven 

öka 


Om Jord-hvarfven. 251 

öka den, men åndock adla fallen magras, ja 
aldeles förlora arbetsvårdighet. N. och G. 
Jcrongrufvorne åro, emot hvad man i bör- 
jan trodde, fundne beftändige både i falt och 
på djup : öfver hufvud holla gångame , för- 
tryckta ftållen oräknade, 8 dl 10 lod guld 
pä cubik famnen, Adolph Fredrics grufva år 
nu drifven til 70 famnars djuD och befunnits 
innehatva famma gång, forrl N. krongrufvan, 
hvilken blifvit förtryckt och bögd: på ftör- 
fta djupet kan nu ej arbetas utan i klart va- 
der, tv h varken ljus eller fvafveltråd vil der 
brinna. Nåft järn år knapt någon metall almån- 
nare på jordytan ån guld, men oftafl beftåen- 
de i nåftan omårkeligafpor, fjelfva defyndiga- 
fte guldmalms fält holla få fpridt gods, at of* 
ver hufvud deras tilgodogörning år foga lö- 
nande. Det år (ålllynt at finna guldftycken 
fom gå til 2 lod e). 

Vid Kungsbergs filfvervårk i Norrige 
fkiljes Underberget ifrån en {torre högd, fom 
kallas öfverberg. Hållearten beftår i bågge 
at jåmngående bäddar, fom ftryka i N ochS, 
men deras nåftan flående hvarf åro från hvar- 
andra fkilde genom en fingrynig hvit quarts. 
balk med ftrimvis infprångd mörkbrun fin 
glimmer, af inemot £ mils tjocklek. Band 


c) iy.6 upvideset ftyc 
ke guld för Fr. F. Ac. 
om 896 lod, tilbhrigt 
Corrigidor i Ar i ca, D011 

Juan de Mur, ocbi Ant. 


Portocareros famling 
/tfgFeuillé ct , jom väg- 
de iO)fi lod , men [adu - 
ne åro bbgft rare . 


2j2 Om Jord-h varfven; 

kallas hår de bäddar, fom beftå af bergarter 
utao fynnerlig mångd af jårn, men då den- 
na metall infaller få de egentelrgen namn af 
FalJarter. I Underberget falla de 4-6 gr., 
men i Öfvcrberget 26-52 gr. eraotO. Hvart 
Band beflår i almånhet af famma ämne ån da 
igenom, utom hvad drummer kunna info- 
ra: de oådla hyfa glimmer blandad med gra- 
nater, kalk eller quarts: delom beflå afhvit- 
grå fingniftrig quarts med fin mork glim- 
roer och litet kalk, eller röd kalkblandad hål* 
lefiinfa, räknas for båttre, men ådia få de he- 
ta, lom fåra hvit fingniftrig quarts, antingen 
med fin mörk glimmer och litet kalk blan- 
dade, eller quartfen med glimmern hvarf- 
tais bäddade. Måktigheten år från 1 tum til 
3 lackter; de gå ej aitid rått fram utan krö- 
ka lig ofta, och llimdoro uttrånga tvåctmil- 
laniiggande. Fallarterne gå ofta på öfverber- 
get til 30 f. måktighet, men på Underberget 
ej ofver 16. 

Tvårsofver deffa båddar flryka gångar, 
fom i Underberget falla roåft åtS, men i Of- 
verberget mer åt N , hogft 40 gr. ifrån lod- ' 
finien, ifrån f tum til 3 qtfarter måktige. 
Alia diraenfionerne åro ej fållan förändrin- 
gar underkafladfe. Någre hufvudgångar gre- 
na fig lomligftådes , men famla fig åter. Gång- 
arten år kalk, ibland grynig och fjållig, dock 
merendels Ipatig. Quarts nllika med hvita, 
blå och violetta fiufsarter infalla hår och der, 
fjmt ibland branderts med felenit och litet 
bergläder, Svafvelkfc, naåft anlkuten, litet 


Om Jord - h varf ven. 253 

gul kopparmalm , famt hvitgul, gul, röd och 
fvartbrun blende åtfölja gångarterne. Måffa 
godlet föm bår finnes år gediget, rothgiilden 
ar fållfynt, men glaserts mera alman, bly- 
glans träffas i otilråckelig mängd. Gångarne 
iro altid anvuxne , fållan någon fet flåpplof 
na: aga anfenlig fortgång i fålt och på djup; 
åro i de oådla banden förtryckta eller åtmin- 
ftone fattiga ; når båttre råkas börja de lägga 
fig anochidet minfta gifva godt hopp, eme- 
dan deådlafnart plåga träffas, vid hvilka måffa 
rikedomen vankas. Fallarterne råknas for be- 
flåndigare ån banden och göra förädling. Bly- 
glans gångar åro fållfynte, och når någon fin- 
nes, uttrånges den på djupet af jårnmalm. 
kopparkis gångar, fbm förr brutits på kop- 
par, hafva på djupet förvandlat fig til vanli- 
ga filfverförande , fåfom grufvan Förlorade 
fonen 1 mil från Kungsberg f). 

Sala malmfält år et ibland de befynner- 
ligaffe och må hår inflyta de underråttelfer 
jag på flållet kunnat famla g). Hela Soknen 

år 


f) Hr. Riks Guardien 
v. Engeflröro bar med- 
delt denna underrätt elfe. 

g) Hrr. Bergmäflare 
Belander och Berndfs- 
fon , fom g j or dt fig få 
mycket fortjente af den 


rattelfer. Sala grufva 
bar från år 1400 til när- 
varande tid gifvit ujver 
ny 8000 lodig marker fil jf- 
ver. iyo6 var afkomflen 
Jlörft, nemligen 35266 
/. m. ( V. Ac. H. q6n\ 


na bergslag, bafva un- 1 70 ) , nu for tiden bin- 
der mitt viftande vid '.ner den ej til sooo om 
Sablberget fiere gånger låret, 
lämnat mig deffa under- j 


2 J4 Om Jord - hvarfven. 

år i gemen flacklåndig, dock vifa lig ftenré- 
fade backar, fom fållan åro af låmma art, 
lom underliggande hällar, famt långflu t tän- 
de berghallar, dels bara, dels fkogbevuxne. 
På granfen innom Kila Socken ar hållearten 
en tåt blanning af glim mer och hålkflinte 
gryn; nånpare eller vid Trefots torpet bör- 
jar en grynig kalklten, hår och der blandad 
jåmnt med tjuartsgryn. Imellan Staden och 
hyttan mo f er granit, och år grånfen juli på 
et (lålle, der ålkan 2 gånger 1 manna minne 
flagit ned. Åt N or bergs fidan grånfar filfver- 
f litet til hålleflinta, lom långe forttar. Sjelf- 
va fkilnaderne åro ibland klyfter, fylda med 
jord och (må Ilen af allehanda ait, med telj- 
ften, eller med hålleflinta. Innom grånforné 
åralmånna hållearten dels en grofgniltrigkalk- 
Ilen , lom fri frän annan bergart ej förer malm, 
famt dertore kallas oådel klyft, dels fingni- 
flrig glimmerblandad, fom bår namn af ådel, 
Hårutinnan tråffas fkolar, flörre och mindre 
éfver 100, bellående afteljflen, talk, ami- 
anth, asbeft, lådllåg, hornberg, kalkflen och 
Ipat , lållan hålleflinta och quarts. Når defle 
fortftryka innom oådla klyften fora de icke 
gods, hvarken innom fig eller bredvid, men 
innom den adla intages ibland någon fyndig- 
het i fjelfva Ikölen, ftundom flår malm llrax 
bredvid och Itundom 1, 2 ja til »5 famnar 
derifrån. Likaledes förholler lig, då {kolen 
på en fida råkar den ådla, och på den andra 
oådla hållearten. Malm fallen bellå af en fi- 
nare kalk, ån ådla klyften, med blanning af 

glim- 


Om Jord-h varfven. 25? 

giimmer och ån mera af quartsgryn. Defle 
nafva , likfom gångar, flrykning och ftup- 
ning , ibland af anfénlig fortgång, men af- 
Ikåfes låcteligen af finå klyfcer, fåmt i Syn- 
nerhet af fkölarne och adla klyften, hva- 
dan de få korrt både falt och djup. An- 
nars öpnas de och förtryckas, fom gångar. 
Någre få flåppa med en liten fltöl eller klyft, 
men merendels åro de anvuxne och fomlig- 
fiådes nog otydelige. De finnas aldrig i o- 
ådla klyften, fom genaft förtrycker dem; 
flryka i N<W, famt S-O; affkåras af fl tö- 
lerne, antingen med förädling, då malmfal- 
len fiåpa med dem til anfenlig måktighet och 
fyndighet, eller förtryckas , men öpna fig å- 
ter et ftycke derifrän; åro altid i granfkap af 
fkolar ( defle kunna dock finnas utan malm- 
fall ), merendels imellan de flående och dohn- 
lågige, famt i almånhet defs filfver* rikare, 
ju närmare dagen. Malmen flår flundom 
helt derb, flundom ifprångd öfver alt, flun- 
dom körtelvis i gångarten. Foga gediget år 
hår funnit, blyglans ar råtta malmen, hvar- 
af den groftårniga funnits nåflan rikaft, ja 
ibland hollande 3 marker fint på Centnern. 
Froot flutet af 60-talet inföll en rödbrun art 
i Frifendorfs ort, på 70 famnars djup i ftor- 
grufvan, i fmå angefloger och körtlar: den 
noller för rothgiilden etter godfet fants nog 
rikare, ån förut, men hvarken fårg eller för- 
hollade för biåsrör ftåmmer dermed öfver- 
ens, jag har dock ånnu icke haft någon ren 
bit tilTörfök, utan endaft fmulor af tunna 

ange- 


256 Om Jord-hvarfven.' 

angefloger. Några gånger år kring Herr Stens 
botten runnit quickfilfver i ringa mångd, i- 
bland amalgameradt med filfver. Annars tråf- 
ifas hår Rodflag och kis, famt i Carls ort e* 
mot flutet af uftledna ioo-tal gedigen Anti- 
monii-kung. 

Rorås kopparvårk ligger några mil från 
Svenlka grånfen och i6iSO från Trundhems 
fta 4 . Grufvorne åro på flutningen af flora 
bergflråckningar , til en del inflålte, ej i brift 
på malm, utan efter rikare gifves. Kungens 
grufva år på våftra fldan af en långflutande 
bergftråcka, föm går i O och W. Hållear- 
ten år homfkifer, i h vilken ån quartlen , 
ån glimmern råder. Gången flrykcr i O och 
W, ftupar åt S något i början, fédan ån flar- 
kare, blifver fedan fvåfvande, upfliger ånte- 
ligen och ftupar emot N. Gångarten år 
et få fint hornberg, at h varken quarts eller 
glimmer kunna fkönjas , måktigheten år ifrån 
J til 6 alnar ombytelig, men måft imellan z 
och 4. Malmen år måft helfkeft gul, ftål* . 
tåt, fingmftig, grynig eller lefverbrun , ofta 
fårdrummad , förtryckt och ftundomaf quarts 
utkilad. Gången har blifvit aflkuren för få!t, 
men återfunnen, hvarvid affkårande klyftens 
flutning följes åt den fldan ftupningen år. 
Inga flåpningar åro fedde. Så långe hållear- 
tens fkifring år orubbad tyckes den något flut- 
ta och gången år måktig utan fördrumning 
eller förtryckning , men då fkifringen år vre* 
fig eller på kant ftående, förtryckes gången 
och mitler af hållearten infalla. Smala klyf- 


Om Jord-h varfven. 257 

fer af hvifgul halfklar kalkfpat aflkåra gången 
utan fynneriig rubbning. Storwards grufvan 
år belägen 1 Rawåla fjäll, fömftråckerfigiN och 
S> famt (luttar err.ot O. Gången ftryker i SSW 
ooh NNO, famt faller 10- 12 gr. under ho- 
rizontal -Imien, Itupac ftarkaft der hogder å- 
ro upofver i dagen. Han har (lagit buk på 
et ftålle och intagit en flor mittei af mörk- 
grå glimmerblandad quarts med (trodda fvaf- 
velkis gniflxor. Hållearten förändrar fig från 
tun(kifrig ljusgrå (tålllten fmåningom til (vart- 
grå teljfien. Malmen år måft hellkeft, ftun- 
dom blandad med lvafvelkis och något rod- 
flag. Chriltianus V och Håftklitten ligga ej 
långt från Storwards grufvan , arbetade på 
hvar fin fida om fjället, på famma liggande 
gång och nu ihopbrutne. Gången (tupar i 
den förra emot O och i den (ednare mot W, 
ftrykande i N och S. Rorås gångar hafva 
inga (alband , msn (kil ja dock merendels från 
hållearten genom (kifringen. Några inftålte 
arbeten (kola haft ltående gångart). 

Ibland befynnerliga malmfelt råknas med 
(kål det i Smoland belägna Taberg. Denna 
högdens hela långd drager vid pafsf mil, ehu- 
ru den högfte ryggen ej kan råknas ofver hälf- 
ten: den (tråcker fig i NNW och SSO, (ti- 
ger Jångfamt från norra ändan til en tåmmelig 
nogd, länker fig då litet, men refer fig åter 
oeh tillkapar högita kullen, fom fintar med 

R en 


b ) q 6 j Jrbålls vid\ rad koppar. Herr Baron 
Rh fa 3000 fkepp;d ga - J Hermelin. 


258 Om Jord - hvarfven. 


en tvär brant emot Månfärpa dröm, öfver 
h vil ken bergets hÖgda år omtrent 420 fat. 
Mittemot fudöftra ftörtan år på andra fidan 
om drömmen en motlvarande högd. På vå- 
dra och fudvåftra (idan (ynes et fammanbang 
af fiere högder, iom åfven endad fkiijas från 
Taberg genom en ftröm, rinnande i en dal på^ 
mils afdånd, Utmed Ve t tern, forbi Jönköping 
och Taberg anda in i Öfsbo hårad, råder en Jos 
fåndmo. Tntil branten ligger en (amling af 
nedramlade järnmalms (kutor, ofta til dorlek 
fom fmå hus, hvilka genom updaplihg in- 
taga omtrånt | af brantens högd, utan all blan- 
ning af (fen , endaftmillanbåddade med en fin 
mo i vågråtta lager. Tabergsrygg och formo- 
deligen hela berget beftår af jåmnfidiea fmala 
järnmalms gångar , måfl flående och drykande 
efter defs långd. De ädlafte åga lållan öfver 1 
q varters målccighet, kallas på orten omkring, 
Järnband , föra en fvartaktig brunglånfande 
ntalm, fom holler 32? pC.Vanliga malmen år af 
egit utfeendejikfom fotad och utan glans, famt 
holler 31 pC. Den (åkallade Rifp-eller Skatmal* 
men har hvita fpatflåckar långs efter (kitringen, 
fom i tvårbrotf gifver hvitrif pigt utleende : den- 
na holler 2 1 pC. Defle flags gång aråro i fyn- 
nerhet på vädra fidan af berget blottade. Vi 
hafva vål i Torneå Lappmark hela fjållberg 
af bara järn -malm 2), och Gelliware berg i 


i ) Då Lrmdsb. , fe- 
dermera Prapd. Gyllen- 
grip 775 r forfl fick fe 
dejfia fjäll 3 Kerunawara 


och Luofaivarn , Jom lig~ 
ga /i mil i IV jr ån Jnc- 
kmjerfvi Kyrka , och 
mdafi äro med en liten 


Om Jord -h var f ven, 259 

Luleå Lappmark, beftående af rik fvartblå 
jårnmalm, fortfarande flere fjerdendels mil, 
fbm en ordentdig gång med 3 - 400 famnars 
mågtighet, menxaberg blifver dock på fict 
ftålle ganfka märkvärdigt X’). 

Omkring Hartzifka gångberget ända til 
greffkapet Mansfeld, finnes en upftapling af 
Here hvarf det ena öfver det andra, hvilka 
nu fkola i ordning upråknas utifrån. 1:0 tråf- 
fas damjordj 2:0 en bådd af grå orften, 42 
fot måcktig ; 3:0 en art Alabafter, 28-210; 
4:0 en vårkelig ikorpften (tuf), 8j; 5:0 en 
vanlig kalkften, 14,* < 5 : o en blannig af kalk, 
fand och lera, 7; 7:0 förftenad lera, 1 tum; 
Sio kalk och lera, inemot 2 fot} 9:0 en grå 
flcifer beftående af kalk och lera, 16 tum; 
lo io fvart fkifer, beflående måft aflera, men 
fom forer föga metall, 6; 1 110 fvart fkifer med 
litet koppar, 13 12:0 fkifer, lik den, fbm fö- 
rer koppar, 4; 13:0 god kopparfkifer, t} 14:0 
flets - malm , beftående dels af kopparfkifer , 
dels en rik grön fanderts, i; i flållet for 13 
och 14 råkas ofta likfom en flående gång, 
R 2 in- 


dal fr an hvarandra /kil- 
de , kom han likfom utom 
/ig: hat, 1 kallade det ena 
Konung Fredrics och det 
undra Drotn. Vlrica E- 
leouoras berg. 

k ) Alt Jedan Carl 
IX:s tid har hår tagits 
■ malm öfver jord af pa- 


ra ras, fom fedan åt min- 
flone i 140 ar boilit 1 2 
masugnar i gång, och dr 
får dem ännu i flere loe 
år tilräklig. Järnet ar 
ganfka godt och tjänligt 
til manufa&urer . Se K. 
V. Ac, H, 1760. fid. t- 
>, tak i och a. 


■ tr, 



s6o Om Jord - hvarfven, 

inrvehollande fpat, rik gul kopparmalm, co- 
bolt och blymalm; 15:0 blanning af lera, 
kalk, land och ften, 3^ fot; 16:0 blå iera , 
2-8 tum; 17:0 röd ftenbådd hopfatt af ler 3 , 
kalk, glimmer, talk och fand, 7tot; 18:0 en 
röd och taft ftenbådd hyfande kaik, land, 
imåften, m. m,, 140-420; ip:o rod bladig 
hålleflänta eller Jafpis med ringhaltiga och 
fvScfmälte jårnmalms körtlar, 42-112; 20:0 
ännu en röd jårnig flenart, blandad med land, 
inemot 2; 21:0 röd land 7; 22:0 råd jam- 
halt'g lera, 28*56; 23:0 Jefverfårgad lera, 
42-56; 24:0 blåakeig Ikifer, 32-70; 25:0 
grå hård lera, 1 ■ 2; 26:0 ftenkol, inemot 2; 
27:0 blåfvart Ikifer med aftryck af en After, 
inemot 2; 28:0 fvarc Ikifrig hålleflinta 42-105; 
29:0 blanning af kalk, lera, land och fmåften, 
42 70; 30:0 rod jårnig blanning af kalk, le- 
ra, land och ften af hönsäggs ftorlek, 21a 
fot, denna ligger omedelbart inni Hartzilka 
eångberget, ifrån hvilket alla de omnåmde 
Hvarfven mer eller mindre ftupa under ho- 
rizomen /). Slu^ 


l) Lchmann vonFlåtz • 
geb, Hercynifka bergen 
gira en firåcka , fom 16 - 
per genom hela Tyfkland: 
den del fom ligger i An - 
baltfka , Halberfladtfka 
ocb Braufchweigfka lan • 
derne kallas Hartz , in- 
tagande i långd omtrent 
f ocb i bredd $ mil, l 


greffkapet Wernigerode 
ligger de/s fiårjia bågd t 
Broeken kallad , fom /kil- 
jer Of ver - ocb Under - 
Hartz. 1 trangare be - 
mårkelfe heter Luneburg- 
[ka ocb Braunfcbweigfka 
andelen Hartz , fanit in- 
delas åfven i det åfre 
ocb undre , 




Om Jord - hvarfven. 261 

Sluteligen må cok et iynnerligit flolågrigt 
berg i Råtrviks focken omtalas. Kring Boda 
Capell träffas brun, grå och grönflåckig flo- 
kalk, öfver alt fpåekad med forftenade hafs- 
kråk. Håruti finnas flere malm gångar. I Silf- 
bergsgrufvorne på våffra fädan af en hågd, 
iom ft räcker Hg i N ocb S, ftryka årfkillige t 
KNO och SSvV, med ffarkt fallande åt W, 
men kafta fig ofta nog tvårt i andra väder- 
ffrek: pä 5-6 famnars djup gå gemenligen 
våggarne ihop och uttrycka gängarne, fom 
fora zink, gallmeja och blyglans f») t \ G< å- 
grufvan, fom år 3 famnar djup och ligger ffrax 
bredvid deforra,år inne en jord (k 61 , ft rykan- 
de, fom de förre, h varad pä åffra fidan kalk- 
ffen tvärt atfkåres genom en hopgytring af 
qvartSj kalk, feltfpat och fvart fkorl, alle gry- 
nade;; deruti finnas ock froå muflor, famt en 
fårdeles klar blyglans, fom holler 31 lod filfver, 

1 Huru långt denna bergart fortfar år obtkant, 

: men 60-80 fteg i O år åter kalkften uppe i dagen, 

! Högsmyre grufvan i brun flokalk med petri- 
: ficater, har inne 3 måcktiga gångar, ft rykande 
' fömdeforutnåinde,menmed 30-40 gr. fallande 
emot O, forande mycken blyglans med fpat och 
zinkmalm blandade, R od aberget år högt, ffråc- 

R 3 bande 






£ 62 Om Jord-hvarfven. 

kandefig i N och S: hållearten år brun floka'k 
med petrificater, (kifrig i N och S, med 2a 
gr, flupning mot O; 3 1 detta våderflrek har 
ock berget en 15 ti! 18 famnars brant ftot, 
i hvilken fes profilen af en i NNO ochSSW 
fixykande gång, fom faller io - 13 gr. mot N , 
ofverft 1, men nederft inemot 4 quarter 
mäktig, Gångarten år hård (vartbrun kalk, 
fom forer tamnoeligen ren blyglans emot y- 
tan, men (edan uttrånges den af (vafvelkis; 
hår åra ock fpor af zinkmalm. 

Får de omtalte kalkftenshvarf kan fand- 
jten vid Styggforsfen fårmodeligen anfes fom 
fot , på lårc fom i Veftgåtha berget). Den- 
na fandften år af flere fårgor, rod , gul, blå, 
gtå och fvart, ofta fläckig, fom ger honom 
et iynnerligen vackert utfeende, liggande der- 
af och mårgel hvarf upftaplade intil en glim- 
merblandad quartsråda. Detta flålle har 
namn af et 30 famnars vattufall, fom boft 
och vår i fynnerhet år halkeligt. Osmundsber- 
get utgör af denna flötstratt högfta kullen, 
belågit £ mil i N från Capellet; den år be- 
vuxen och rymmer en by uppå (ig, omtrent 
150 fot högt öfver fin egen botten, ftråcker 
fig i NO och SW l mil, bredden kan råk- 
nas til £ och högfta ryggens långd til mil. 
På nordvåfira fidan år en brant, kallad Skir* 
backen, fom fluttar fo-55 gr. och år 90 fot 
bog. I denna fynas fiere både (kifer och kalk- 
hvarf, fixykande i NOtN och SWtS , h vil- 
ka under (kårpande i den få kallade oljegrut- 
Van funnits inner fl befiå af hård gr år od kalk 

med 


Om Jord*hvarfven. 263 

med fingerstjocka ådror och drummer af tåt 
i mörk kis korsvis ofverlatt, i denna finnes 
ftundom (por af bergolja. Hårpå ligger en 
half tvär fingers fin blå lera , (om i tunna 
angefioger, haift vid aflkårningaine der kis- 
i körtlar infalla, holler omtrent 1 3 lod filfver 
I på Centnem. Sedan följer lös, brun, oljig 
1 och i eld fprakande fkifer, \ fot; hård, tåt 
i kalk, fom i flark hetta utlvettar bergfetma, 
|* los, brun, vågig, fprakande, fet (kifer, 
(om emot hångande och liggande hyfer flo- 
ra aflånga fotstjocka kalkbollar, famt mindre, 
runda af några tum, de förra af tåt hård kalk 
innehafva mycken olja, fom ibiand vid (Ön- 
derflående finnes rinnande, de fenare åro 
måft fylde med fpatig kalk, lållan tåte, 2 * 
hård, tåt, brun kalk, 1; los, brun, i eld 
fprakande fkifer, 1; brungrå, bård, gniftrig 
kalk, 1 lös, brun, i eld fprakande (kifer, 
i; hård, ganfka tåt, annars aldeles lik nåft 
föregående, 1 i, och utgör detta hvarf hän- 
gande i oljegrutvan , men liggande i valkle- 
re brottet , (om ar något lågre. Alla hittils 
nåmde hvarf falla från lodlinien 25 til 27 

f r., men de följande endafl 15 gr, emot W. 

valklere-brottet år liggande genomfart af 
kis-njurar. Deruppå ligger en grå, fet, (kö- 
lig vaiklera, 3 fot; fandblandad, råftig, fet, 
fkölig vaiklera, 3 fot; fandblandad, råftig, 
fet, men gröfre iéra, 1; fin, hvit vaiklera , 
en finger; brungrå, hård, fet fkifer, något 
finare, än förr nåmda, 1 fot; grof, grå fet 
lera, blandad med fin fand och gul glimmer, 
R 4 ge- 


2&4 Om Jord-hvarfven» 

eenomfatt af fmä kalkfats fkSll-hvarf, 4; 16 s, 
fet, brunaktig fkifer, 12; dagfkorpan beflåen- 
de af klappur, grus, (and och mylla, 3-4 
»). Det vore uplyfande, at med fåkerhet få 
veta, om ickeTrapp någorftådes upp» denna 
högd finnes, efter den i alla våftgotha bergen 
utgör öfverfta bådden. 

53. Utom hvad tilforne kan vara anfört, 
och mer eller mindre tydeligen tyckes åda- 
galägga rubbningar och förändringar på jord- 
ytan , få åro ånnu några andra omftåndighe- 
ter, fom ej vatit tilfälle at nåmna. 

Sådana åro de ganlka många löfa ffenar, 
af flera flag, i fynnerhet grålfenar , fom i« 
bland öfvertråffa ftora hus. I dalar och ne- 
danföre ftora berg finnas dylika utkaft (ge- 
fchiebe) af bergets åmnen, mer eller mindre 
fpridde , och ofta til anfenlig aflågfenhet från 
de ftållen , fom hyfa faft ften af famma gry. 
Svucku-ftöt beftår af en fkifrig fammangyt- 
trad fandften, och år öfverhöljd med ftenrö- 
for, hvaruti på våftra fldan åro några alde- 
les med berget olika arter. Vid foten, der 
landet fluttar emot Fåmunds* fjon , men måft 
emot w , åro grafvar af 2 til 4 famnars bredda 
famt lika djupa, i en ftråckning af 4 til 600 
for. Åfvan för defia går en lång råt t vår** 
graf ifrån ftöten. Denna ftöt ligger efter Ba- 
rometern 2268 alnar öfver Fåmunds -fjön, 
och år öfver alt full af förftörings-mårken o). 


») Hr. Tilas, V,Ac % H. 
7 40: i 24, tub% 2. 


0) Hr. Tilas , V. At- 
H. qtf.f. / 7 > 


Om Jord-h vaff ven. 2Sj 

Frifka eller nötta kanter, tillika med belägen- 
hetens befkafTenhct, gifva ofta god anledning 
til födelfe-ortens npfekande p). Underftun- 
dom råkas ock ofanteiiga löla Ti enar öfverft 
på flora högder. Uppä Rättviks kalkberg, 
lom ligga imellan 4 och 6000 fot öfver har- 
vet, finnas dylika, fäforo på Röda berget, 
några famnar från förut befkrifna brant, en 
af gr of röd akt ig feltfpat, blandad med q 0 arts 
och brun glimmer, likaledes öfverft: på Os- 
inundsberget otantelige lofa fkutor af ljus 
feltlpat , jämnt blandad med quartsoch glim- 
mer, ehuru inga fiörre höjder åro närmare, ån 
Norrfka fjällen. 

Mera tvetydighet låra de fkuror och fvarf- 
ningar vara underkaflade, fom inångftådes 
fynas på berg och klippors yta » liknande 
dem, fom ntfrätas af en påfiående vattubryn. 
På Nilens öftra fl rand, vid Abuffode, åro 
höga berg, fom ifiån toppen til foten aga 
fådana, med vatnet parallela märken qi Uti 
Peru fkola åfven på klipporna långt up uti 
landet, vara dylika fom de, hvilka ånnuda- 
geljgen tilfkapas vid hafs*ftranden r ). Brat- 
tefors på Kinnekulle r), och många andra 
Pf ullen , tyckas likaledes vifa lämningar efter 
en fallande vatten -yta, dock kan et fiolåg* 
R $ rigt 


p) Hr. Tilas, KAc. 
B. 1740. f. iyo. 

q) Cap. F. L. Nor- 
den, Voy. d Egypte 
de Nul/ie , (Tm. IL j. 


134. tab, oär. 

r ) Hr. Ulloa, Voy^ 
de t Amer. Tom. J , 

s ) Hr. Linnés JH. 
Götita Refa, 



266 


Om Jord-hvarfven. 

rigt vitrande åmnc ofta ofkyldigt mifstånkas 
for fljk å värkan. 

Ånteligen bor oek nåmna?, at på många 
ftållcn finnes en myckenhet tråd och buikar 
af åfkilliga flag, ofta ånnu på rot, dock al- 
deles Öfverhöljde och gomde af nner eller 
mindre loläre ämnen. Jag nåmner défiefltlaft 
nu , ty derom fkall mera talas längre kam. 

; if 

SJETTE CAPITLET. 

Om Stenvandlingqr. 

54. Med Stenvandlingar (petrificater , fos* 
ftlier) forftår jag hår, icke allenaft ftenar, 
fom likna Organilka kroppar och deras de- 
lar, utan åfven dylika afcryck, och allahan- 
da djurs och våxters quarlefvor, fom finnas 
på ovanliga Hållen. Jag har forut flera gån- 
ger nämnt fådana, och de hållas t allmänhet 
af mycken betydelfe. De åro och vårkel igen 
et flags fkåde-pånningar, fom blifvit nedlag- 
de unaer jordytans danande: deras lågen åro 
archiver, åldre ån alla annaler, hvilka veder- 
börligen genomfokte låmna mycket ljus uti 
naturliga hiftorien af denna vår våningsplats, 

55. Det forfta, fom nu bor öfvervågas 
år deras ut. vårtes fkapnad , t anfeende til hvil- 
ken de ffrax mifstånkas, at hafva fin uprin- 
nelfé ifrån ätfktlliga åmnen uti djur -och 
våxt -riket. 

Månnilkor finnas ganfka fållan uti flen- 
vandlings ulftånd. Uti Aixi Frankrike lkall 

1583 , 


Om Stenvandlingar. 367 

u 583, då en liten klippa i en borgares gård 
kr ältades, en hel kropp funnits, hvars alla 
leder voro i ffenen aftryckte, lamt benen vål 
hårda, men kunde dock med nagel bringas 
i ftoft, åfven f å fkall det varit med hjårnan, 
h vilken lik vål forfåkras hafva eldat emot ftåif). 
Vid Oehningen foregtfves äfven en hel kropp 
'Vara funnen i fkiter och flenhård u). I Fah- 
lu grufva åro två gånger månnifko - kroppar 
påhittade, fom varit med jårn-viktrii aldeles 
genomträngde, men de förvitrade omfider i 
luften x), I Reims for varas en hufvud- 

fkåi 


t ) Det är fkada , at 
Happelius, fom barom 
Jbrmäler ( Scbatzkam. n - 
bernat. nnd vunderb.ge - 
fcbicbte } ej nämner, bvad 
art jjelfva klippan varit 
af. WvnzV.e\ giffar, nt det 
varit fandften , och om- 
talar i fadan et dylikt 
fynd vid Fr ey ber g rjoi , 
men hjärnan var i det - 
ta fri/k, bvit ock tjock, 
fa/l den legat begrajven 
bjver 150 ar, 

u) Se I. I. Scheuch- 
zer di fp, under jblj. ti 
tel : Hotm diluvii teflis 
7 'igur. t~2ä. Dr. I. I. 
Schmidius hade fliänkt 
bottem denna. Hr, Gef- 


ners mening , at det va- 
rit quarlefvar ef någon 
fifk y är mycket trolig , 
x) Hr, C ro nf fed t. 
Min. 2 q. t. Den Jiftafans 
\ i Mårdfkinsgrujvan på 
8 2 famnars djup rj/jt , 
1 då åpning Jlogs imeilan 
Mårdfkins ocb Vredes 
Jcbakten. Denna bade 
varit grufarbetare , vid 
namn Matbins Jjraelsfon , 
ocb omkom iC -jo. Då han 
jljrfl uptogs iitur vatnet 
\ var han hel mjuk , men 
\ hårdnade fnart til fl en. 
En gumma , fom med ho- 
nom varit förlofvad, kän- 
de igen honom. Han får- 
varades långe i glas fkåp t 


208 Om Stenvandlingar. 

Ik31 helt forftenad y ), och i Ångland år 
ofre delen af en barne-lkalle funnen uti ec 
kritbrårt z). 

Af fyrfotade djur aro dylika quarlefvor 
åfven mycket (ållfynte. Åtfkillige ben och 
rangel af otantelig ftorlek omtalas af de gam- 
la a), men de åro otilråckeligt kände. Uti 
Baumans och Scherzfeldfka hålorna upgråfves 
ibland en myckenhet tänder, ofta ånnu med 
fin naturliga glans och uti tjåkar quarfittande, 
men lomlige få ftore, at man ej kan gifla, 
hvad djur de tilhort b). I en koppargrufva 
vid Altenfiein åro ben fundne , fom berät- 
tas hafva liknat Markattors c). Uti Frankri- 
ke, ej långt från Langoiran, braft % af en 30 
fots hog klippa,* hvarigenom allehanda bgn 
och tänder kommo i dagen. De lågo i jord, 
imellan två ftenbånkar. Hår hade I åledes o- 
emotfågeligen en 1 1 fots klippa tiikommit up- 


men bor jude omjider vit- 
r* och begrofs 174$. 

y) Uti Dr. Joneti 
famling. Argenvilie, o- 
ryci. 339. Fuga troligt 
Jynes, at denna dr af nå- 
gon månnifka. 

z ) Pr, Kalm , A. R. 
Tom. I. f. 444. 

a ) Strabo talar om 
et , 60 cubit. långt , fun- 
nit vid Tanger . Libr. 
Xl Tl i Plinius om et af 


46 cub. funnit på et berg y 
Jom på Cr et a genom jord* 
bdfning blifvit omftjelpt. 
L. FIL c. 16 i et Jkall 
vara funnit vid Rom 
kring ijoo, högre ån 
ftadsmuren , m. m. Mem. 
de /’ Ac. de Paris 1721. 

b) Leibnitz, Proto - 
g*a f 24. 

c )Svodenborg, Regn . 
Subt, tom . 11 . ftd,i6S* 


Om Stenvandlingar, 269 

öfver d). Likaledes i Gibraltar: denna faff- 
ning ligger på et berg, fom af tiden fråtes , 
och då ner 1769 i klippan fkulie göras rum 
for en mur, fants 70 fot fran habffranden , 
57 fot öfver vattubrynen och 10 fot in titt 
berget, en hop ben efter 4- fotade djur. Del.- 
fe voro omgifne med (korpa, och milianbåd- 
dade med bitar af den marmor -are, fom gör 

f runden för bela haden, Alla (fyckena voro 
oplimade med en brun crylfallifation, famt 
håligheter och opningar fyllde med finare 
cryffaller i gryn. I)e lågo i en brunaktig 
lerblandad kalkften, förmångd ined den hår 
vanliga blå, hvaraf klippans ofriga del be- 
ftår e). 

Af Elefanter tros de måfta ovanliga ran- 
gel vara, fom träffas i jorden. Sådane åro 
fundne på åtlkilliga {fållen. Vid Erford uti 
Thuringen ar 1698 på 24 fots djup et up- 
grafvit, beffående af hufvudfkål med 4 0xel- 
tånder, 2 långtånder , ben pipor, fkulderben, 
ryggkotor, några ref ben och åtlkilliga hals- 
ben. Hvarfven lågo orubbade deruppå, nem- 
ligenöfverft ivartmylla, 4 fot; kifel-artad fand 
uti hvilken fams benbråtts-ffen, 2 i; fand, 
med benbråtts-lfen mittuti, 6; benbråtts-ffen 
och kiflar, 1; fin hvit fand, hvaruti ranglet 
fans f). De oftorda hvarfven voro fåledes 
ulkomne fédan djuret hår fådt fin graf. Vid 

Ton. 


d ) Mem, de / Ac. de 
Paris i~i$. 

e) PhiL Tr. rpof^iq. 


f) Tratt é des Pet?i- 
ficatiovs , jf, /j3. 


270 Om Srenvandlingar* 

Tonne ej långt från Langenfalza fants 
et dylikt under en fåndhog, med 2 ottafots 
långa tånder, lamt för öfrigt af vederbörlig 
tyngd och florlek g ). 

Imellan Bröflei och Rupelle åro 2 ran- 
gel med oxlar och lång iånder fundne b). I 
Sibenburg, Ungern, vid Donau och Rehn- 
ftrömmen, tråfras både ben Och tånd-er efter 
defla djur z), ja på fjelfva Island år en i ki- 
fel förvandlad oxel- tand uphittad X’), och 
flika quarlefvor på åtfkilliga flera orter uti 
Europa. 

Uti Siberifka floderna Oby , Jenifea,Le* 
na» m. fl. fvåmma under blidare årstider an- 
fenliga ifhr, fom losrifva och bortftöta flo- 
ra flycken af jord eller berg, hvarvid dylika 
rangel , ben och tånder biåttas , fom hår kal» 
las Momotovakoft. Et par lång tånder kun- 
na ibland hår, dock fållan, tråfFas af mer, 
ån 400 fkålpunds vikt /)* De hafva til 9 £ 
fots långd och 6 turo i diameter. 

På 


g ) I. E. Tenzel de 
Jceleto elephantino Ton • 
tus nuper effojfo. Cotb. 
16 $6 i 12. 

b) Sloane, Mem. de 
1 ' Ac. de Paris 1727. 

i) Marflgli tror dem 
med Romcrfka krigs-bä- 
rar kommit bit , men det 
dr ej troligt , at de läm- 
nat lång -tänderna pä 


dem , fom kunnat om- 
komma , emedan elfenben 
Dar i Rom i bhgt värde , 
fom fes bos Plinius L . 
XII. c. 4. 

k) Bartholinus , AU. 
tned. Hajn, Tom. 1. 

/) Isbrand Ides^oy. 
au Nord , Tom. Vill ; 
Etat prejent de la Ruf- 
fie , Vol. 11 . Enligt Kejf. 


Om Stenvandlingar. 271 

På flera ftållen i Afien *»), Africa »), 
och America 0) finnas dylika lämningar, of- 
ta på lådana (tallen; hvaråft man ej vet, at 
elefanter någonfin kunnat uppehålla lig. Man 
torde dock ofta låtit fig nöja med ungefärlig 
öfverensftåmmelfe. De kåkar och tänder, fom 
tnnnits i Norra America, vid Ohio ftröna- 
men ofver 100 mil ifrån hafvec, åro både 
ftörre och annorlunda fftapade an elefanters^/)). 


Peter I:s befallning åro 
dylika märkvärdigheter 
famlade och til Peters- 
burg får [ände. Gmelin 
jåger fig vid jämn] hr el- 
fe ej kunnat (kilja de up- 
gräfda tänder frän lef- 
vande elefanters. Der 
marken näflan jämnt är 
tiljrufen finnas de ännu 
o/««/f>W<?.Strahlenberg 
fäger dem Vara 9 tum 
i diameter. ‘ Sibetierne 
inbillade fig et djur Mam- 
viont af Underlig Jkap- 
tiad , fom lefde i jorden . 
Se Gmelins Sib. Refa , 
tom. 111. 

m) Sloane, a. fl. 

ji) Vid Tunis fants 
•et tangel 1630. Peirelk 
jämförde en oxel deraf 
vied en le f v ande Elefants 


och fant dem fullkomli- 
gen lika. Vita Gaflen- 
di, L. IV 

0) De fom finnas vid 
Ohio äro bollne för Ele- 
fanters qttarlejvor. Se 
Pbil. Tr. 176-;, och Hr» 
BufFons H. N. tom. XI 
i 4:0. Sloane giffade oa C* 
fä. Det fom funnits i 
Canada ocb Hr. Kalm 
nårnner ( Tom. 111 . f. 
244) är troligen bit bö- 
rande. 

p) Dr. W. Hunter 

har noga under fö kt ocb 
pä en tafia jämnfbrt dem 
med Elefant-tånder ocb 
käkar. Men de äro f hr hf- 
rigt lika tjänlige til arbe- 
te , fom elfenben» Se Pbil. 
Tr. 1768 . p • 54 * 4 /» 
tab. 4. 


272 Om Stenvandlingar. 

Åfven få fkal det vara med en del Siberifke. t 
nejden af Siena åro likaledes fundne oxeltån- 
der i lera inpackade, föm fkola likna de A- 
mericanfka. Denna fkiljaktighet tyckes fafe- 
des utmårka något annat och flörre djur ån 
elefant q), eller åtminftone en fynnerlig för- 
ändring från de bekanta. Någre kunna dock 
vål .hafva tilhört dem; ty ånnu åro på långe 
når ej alla dylika quarletvor vederbörligen 
underlokte. 

Til Kejf Rylka Vet. Academien åro från 
flere flållen i Siberien fände både hufvudfkå* 
lar och horn af Nåshörningar (Rhinoceros), 
men ingen i fullkomligare tilflånd, ån den 
iom fants 1771 i Dec. i en nedrafad fandhog, 
vH den nedför Jakuzk 1 Lena tallande Wil- 
ny- floden. Djurets långd tycktes varit 15 fot* 
F.j ailenaft fenor och ledfogningnr, utan ock 
den tjocka huden, på flere flållen med hår 
befatt, voro ofkadde r). Under en mårgel- 
hög i Amtet Hertzberg, åro tråffade åtfkillige 
ganfka flora och med mårgel genomträngde 
ben, hvilka åfven blifvit för Nåshörnige- 
quarlefvor anledde s). 

Tån- 


q) Dr. Munter tror 
dem vara efter något nu 
utödt rofdjur. Hr. Raf- 
pe påftdr , at arter af 
flora och mindre frukt- 
famma djur , kunnat al- 
deles utrotas , antingen 
för det de varit Jhide- 
lige } eller fynneligen nyt- 


tige , 

" r) Af detta fynd har 
Hr. Prof. Pallas Ja'ndt 
bufvudet och en fot til 
Petersburg. 

s) Hr. Prof. Hollman 
har noga befkrifvit dem i 
Comm. Soc, Gått.tom. IL 


Om Stenvandlingar. 273 


Tänder af Vallroflar (Trichecus Rofma- 
rus) finnas i Siberien vid Anadir och Tfchukt- 
flhi nos i anfenlig mängd, en del til 4 fot 
långa; 3 til g ihop väga vanligen kring 40 
fkålpimd, men man har träffat lomlige, 10m 
lenfamme gådt til 3f. De åro tjocka, fora 
en mager srm och ibland 4 tum 1 diameter vid 
ftoråndan. Defle qvarlefvor torde ofta anies få* 
föm de tilhört Elefanter. Från Piafiga ölter 
om Jenifey, kring N. Zemlia, Grönland och 
IHudfons vik åro Vallroflarne mycket mindre, 
ocb fkola aldrig vifi fig imellan Piafiga och 
Kolyma. Vid Bologna berättas vara funnen en 
Valirofs fkdle med oxlar och långtånder t). 
De qvarlefvor, ibm funnits vid Gluksbrunn 
1 fkifer torde o k hora föras hit k). 

A'fkillige andre djurs lämningar åro åf- 
ven fundne, ehuru man ej år faker om de- 
ras råtta art. Man har i Irland hittat på få- 
dana, fom likna Eljac ar), i berget Valmenara 
di Grezzana, dem fom likna Hjortar y), vid 
Quediingburg i Zeunickenberg 1663 ec tåm* 
meligen fullkomligt rangel med horn i pan- 
nan a), 1 Siberien horn efter Enhörningen 
(Monodon monoceros) <7), annörftådes Rhen- 
horn b j, vid Scharzfeld 1 en hola ocb det 

s få 


t ) Monti , Monum. 
diluvii in agro Bonon. 
nnper deteBum , Bon.ngtj 

u) Swedenborg bar 
detta fcelet afritat. 

x ) Mem. de P Ac, de 


Paris , 7727. 
y) Spada, Cat, Lap. f^er. 
%) Leibnitz a.Ji. tak 
12, 


a) Gmelin. 
b j Pbil. Tr, n. 22^. 


274 Om Stenvandlingar. 

få kallade Enhörningsberget åro for några år 
fedan okande kåkar, tånder och ben träffa- 
de c). Dylike efterlefvor fundne under jord 
hölios en tid for mineralier, men vid bör- 
jan af fiH förlidna 100-tat började man anfe 
dem för det de åro d). Lång- tänderna af 
Indifka Elefanter gå fållan öfver 4 fots längd, 
men i Africa, der de ftörfla finnas, under- 
ftundom til 10. 

Turkofer åro ejeller annat ån tånder, fafl 
man icke ånnu vet af bvad djur- De träffas 
gemenligen i hvit jord, uti hvarf af några 
tums mäktighet, ofta öfver 50 fot djupt, un- 
der fand, föm emot dagen blifver alt grof* 
Vare e). Perfien och Frankrike vet man åga 
defla dyraffe ft en vand lin gar. 

I allmänhet finnas tånder, horn och ben 
gemenligen i grus, fand eller jord, på åtfkil* 
figa orter, men åro dock oåndeligen fåiliyn- 
tare, ån fienvandlingar af hafs-fofier /). 

Fo- 


c) Hollmann, 

d) De la BrolTe,Z?(? 
la natur e , vertu Ö* uti- 
lite des plantes , Paris 
1628 i 8-0. 

e ) Den flore Reau- 
mur har af fkapnad , 
får g , inre byggnad, faft- 
bet , m. m. utfbrUgen vi- 
fat , at de vant tånder , 
ja åpningcn for nerven 
fynes ibland tydehgm. 


Mem. de P Ac qij.En 
Turkos af haj} el - nots 
florlek vårderas til 200 
riksdaler. Uti berget Vbi • 

■ rous ( Caucafus f ) , och 
et dagsrefor från Ca - 
fpifka hafvet, äro fk&na 
7 ur kos - brått. Foy, de 
Chardin, 7 om. IF. 

f ) Herr Bertrand , 
StruB. int . de la Terre t 

/ 37- 


Om Stenvandlingar. 275 

Fogel-nåbb fkola vara fundne iSwetz; en 
ftjert-tjader i fkifer vid Oehningen g); åggjklor 
och ben; deras bo; ja årven fogei med agg 
i bo, dock bara ofverdragne af dråpp-eUer 
fkårp - ften. Fogelberger vid Wefterwalde i 
Heden (kall hafva fitt namn af dylika fynd, 
fom annars åfven träffas i Baumans hola, vid 
Kindelbruck i Thiiringen, i en Siebenburgifk 
Salrgrufva, och annorflådes b). Napligen åro 
några vårkeliga fogelförvandlingar hittils fund- 
na. Ryggrader af Ödlor, åfven aftryck efter 
dem årc råkade i fkifer vid Meinungen och 
'Eifenach i) } förftenade grodor vid Glaris k ), 
ormar och padd-hufvud derfammaftådes £), 
ITorndyflar /) , Ekoxar, Trollflåndor /), Heme« 
irobii, fjärilar m), flugor /;), bikakor med bi, 
mafkar och honing 0 j, metmafkar p), m. m. 
foregflvas åfven någon gång vara träffade, 
;ehuru ganfka fållan. 

56, Fatt s n - djurs qvarlefvor förekomma 
S 2 of- 


g) Scheuchzer, Find. 
pijcium tnb. 2. 

b ) Leder, Lithotbeol} 
Hr. Vogel, miner, 
i) Hr. Vogel. 
k) Hr. Gesner. 

/) Scheuchzer. 
m ) Scheuchzer. Hr. 
Guettard bar ock uti en 
1 Sxeemfk fkifer funnit en 
Vliten nattfjäril fe Ment. 
1 de l' Ac.de Paris , 17 j 2 t 


tab. XI. / 2. 

n) Langii Hifl. Nat, 
Lap, figur. Helvetia. 

0 ) Ltppi fhrfåkrarfig 
i en berghola vid Siout 
i b fre Egypten bafvafedt 
f&rft enade bikakor med 
torkade bi, mafkar , ägg 
och boning. Mem. de 1* 
ac. de Paris qoy. 

p) Albrecht Epb.N, 
C, vol. Fl 


zy6 Om Sten vand lingar. 

oftare, dock åro lämningar efter de Hora gan- 
fka rara. Et helt Hvalfifk rangel år funnit f 
mil från QuebeCj der nu icke rinnande vatten 
år^). t Tifledalen vid Fredi ickshall fans i687 
et dylikt , åt min (lon e 40 famnar ofver bafvet r). 
Förlienadt kotor af defla djur åro likdedes 
träffade s ). Ben af Hippopotami åro hittils 
nrig tvetydiga i), men af krokodfer vifas fler- 
(tådes uråldriga qvariefvor. I Thuringen har 
rangel upragits på 100 fots djup, uturKup- 
ferlalilka grufvornes ikifer, dock endafl vid 
pafs 3 fot långt, eller mindre u)\ dylikt år 
funnit vid Elftun i lera v), och nyligen i Maas- 
fixickts fandften y). Åt delle varit Lacertte 
år vål ingen tvifvel, men om de varit jufi: 
af den art, fom bår namn af Crocodil, det 
år ånnu oafgjordt, åtminflone om alla. En 
hel fkilpadd år tråffad vid Ber lingen i fand- 
flen £), et rangel vid Claris k) y lamt afö 5 n- 

■ dra- 


q) Dr. Kalm A, R, 
HL J. 24*7. 

r 1 Bifk, Pontoppidan, 
a. ft. 1. f. 63. 

s) En forftenad llv>d- 
fifk - hota bar vant i 
Lachmund i jamling . 
Leibnitz a, ft. f. 33. 

/} I.ang. 

u ) Mfc. Ber. r;/o. f 
103 f. 24. Det bar kom- 
mit til Apotbecaren J. 
H.Liack' JamlingiLeip- 


ftg. Dr. C. M. Spener 
i Berlin äger et mindre 
j hån famina ftälle , dock 
med bufvudf jom i det 
fhrra felar. 

v ) Stuekely, Phil. Tr. 
n. 360. 

y ) Härom äger jag 
ännu ingen vidare kun - 
(kap. än at Gr ef ve Ct on~ 
iled t vid fin bemkotnjl 
berättat; f>\r mig om 
fjelfva fyndet. 


Om Stenvandlingar. 277 

drade ikyltar i Ångland z). I Glarilka (ki- 
ferbrottet aro åfven Kaja och Baliiles lyngna- 
thus upgrafde a). 'Lander efter Haj (Squa- 
lus ) åro forlt uptackte på Malta, (de kallas 
ormtungor eller Glortopetrte), men federnae- 
ra på ganika många Hållen , i alla verldenes 
idelar , underftundom ånnu qvarlittande i kå- 
karne b), hvilkee utom fullkomliga likheten 
tydeligen vifar deras urfprång. Kråftor af åt- 
fkillig-i arter råkas ftenvandlade i Pappenheims 
mårgehkifver c), i grå lera vid Verona, i 
Glarner taklkifver k), i Eyftetter marmor c), 
på Japan d). /Egypten e ), CoromandeUka ku- 
llen /), och rierltådes. öållan kunna några til 
iit rätta fpecies igånkånnas, om icke Cancer 
craniolaris och feriatus g). Fifkar tråffas un- 
derltundom hela b)> och anda til mindredelac 
tydelige. Hofvud, ftjårtar, gål, ogon, ran- 
gel i), ben och kotor, af allehanda arter, å- 
ro ej lålllynte. Sådana finnas iTyfklandvid 
Coftnizerfjön , Oehningen, Eisieben, Mansfeld, 

S 3 O- 


z) Woodward. 
a) Hr. v. Linné. 
b ) L.eibnitz, a. ft. ft. 
06. 31 tub. Fl. Fil . 

c ) Bayer Orycl.Nor, 

d) Leller a. ft. §. 3 fti. 
e ) Zanichelli muf. 

f) Bourguet, Tr.des 
Petnf. Davila tnb. 3. 

g) Herr Prof. Be ck- 
mann. 


b ) Uti Dr. Joneti och 
några andra famlingar 
finnas be la fifkar. 

i) Hr. Guettard bar 
bekommit et fullkomligt 
ajtryck från Blattenberg 
i hrveiz Jom vifar et fifk- 
rangel med bufvud , gål t 
m, m. ganfka ty de lig t; 
Je Mem. de /’ Ac. a Pa- 
ris q J2 } t, IX, 


273 Om Stenvandlingar. 

Ofterode, na. m. j i Sweiz vid Glaris mm* 
ej långt från Tripolis i Egypten; på kuften 
Coromandelj i China och på flerefiållen. I)e 
flefte aro af dem, fom haft veka och raeeica 
fenor, men med bråfkigaåro få 11 fy ntaref Säl- 
lan kan ordo och mindre genus kannas, dock 
namngifvas Pleuroneåes,' - Mura-na och Xi- 
phias i fvart fkifer , famt Murarna , Efox , 
Perca, Cyprinus, Scorpaena , Pieuronettes , Sca- 
rus, Scomber och Trjgla i kalk eller mär- 
gel a). Padd flenar (Bufoniter) tyckas va- 
ra oxiar2f Anarrhichas, en del ock kanfke af 
Sparus. Hvad de få kallade Råm -eller Årt- 
ftenar (Pjfohthi, Oolnhi) vidkommer, 13 åro 
de nåpligen ann. t ån fandkorn, öfverklådde 
med flere kalklkal, det ena utom det andra, 
fom på en lök, åtminflone aro de från Carls- 
bad, fom jag underfökt, få belkaffäde. 

Alt hvad hittils bjifvit nåmnt, år emot 
den nåffan oåndeliga mängd fnåckor och fmå 
hafs-kråk, fom finnas i jorden begrafne , ej 
annorlunda at anfe, ån fom en liten infjöe- 
mot flora verlds häfvet. De aro ej allenafl 
af et obefkrif veligt antal , utan ock af få mån- 
ga arter, at alla deras likar ej ånnu hunnit 
nplökas lefvande. Imedlertid år nu nåilan 
ingen, fom hyfer något tvifvelsmål om de- 
ras hårkomft från djur - riket k\ Man fin- 
ner 


k ) Svarighetm^atfor- 1 Ja flor, at mange km ■; 
klara alla vid ftenvand- nat , emot fina bgms in - j 
Ungar förekommande om tygan , inbilla fig , det\ 
fländigbeter a bar varit naturen formerat deffiÅ 


Om Stenvandlingar. 279 

ner i fkapnad, ftorlek, ftrimmor, m. m, ofta 
få fullkomlig likhet imellan ftenvandlade och 
dem, fom tråffas i hafvet, at arten utan fvå- 
righet kan utftakas; man finner dem, fora 
ånmi vifa fpår af gångjärns -mufclarna : fåda- 
na fom hyfa perlor /): fom åro genomftuck- 
ne på lika ffut, fom dem Purpura med fin 
tagg opnat, at förtåra kottet m ) : fom haf- 
va famma tyngd och famma chemifka grund- 
ämnen : fom åro ofverdragne med gångar af 
Serpulfe, nå lika fatt, fom de, h vilka fångas 
i hafvet »): ja man råkar ibland f åd a na, fom 
ännu åga Jin fulla glans och alddes likna 
dem nf famma art, fom hittas vid firandema. 
År det då möjligt, at t detta mål vara ofåker? 

Det år fant, at åtfkillige arter finnas i 
S 4 jord- 


for at garn likhet imel- 
lan det tdrra och våta, 
at gyckla med månm- 
/kors kunfkap , och jbr 
flera lika barnjliga af fik - 
ter. En olärd påttmaka 
re i Paris , Bernh, Pa 
lifiy, vågade i flutet af 
i6:e hundrade - talet fä- 
ga de lärde mitt i fy - 
nen , at jädane foffilier 
varit djur , fom blifvit 
af hafvet lämnade der 
de nu finnas. Men den 
inritade meningen bibe- 
håll flg ändock fedan in- 


emot 100 dr. I vara ti- 
eter är fåga någon , fom 
tviflar , at de varit hafs- 
kräk. Hr. E, Bertrand 
bar likväl icke länge 
derom varit hfvertygad. 

, fämf hans Str. int. de 
' la Ter re och Dicl OrySi. 

l ) Rajus fant fåda- 
na i Florens ; fe hans 
Ref a. 

m) Woodward , a; fl. 
2 $6. 300. 

n ) Woodward , a. fl. 

13, emot Hlot,fom pdflod 
dem vara Lufus Natura. 


a8o Om Stenvandlingar. 

jord hvarfven, hvars likar i hafvetånnu icke 
åro bekante; men deras antal rninfkas dage- 
ligen, alt lom man hinner mer på djupet, och 
får mera kunfkap om pila verldenes delar. A- 
nornia craniolaris år funnen i hafvet, och å- 
ger jag Ijelf en fåftad på cod corall o) Af 
Ånomia terö&ratula åro ock omfider lefvan- 
de origitiaier upfilkade i djupafte hafvet ut- 
för Norrige p )\ en låflad f.epas anatifera ar 
nyligen bekommen ifrån Africa, hviiken hit- 
tils varit okänd, ehuru dels ften va odlingar 
ej åro fallfynte uti våra berg; Ammons-hnrn, 
Nu m i finaler , l.ituiter, Onhocerat ter , Bete- 
mniter, med flera, höra efter all liknelle til 
Nairilus, fom af deras kamrar, fiphunculus 
och öfriga byggnad lått kan finnas. Vid Am- 
moniter quarficta ibland fly ken , ja hela (ka- 
Jet af defia hafs folier q). Kan man vål då 
neka, at en lådan lnå.ka år ti! 5 Om djurets 
ftorlek fvatar emot fkaiets kamrar, fä måfte 

det 


o) Difje äro fandne 
ftenvmålaåe på ftran 
derna af Ivått vid Båc- 


famt fiere [ven [ka fam - 
ling*r, och åfven t ut - 
lånfka.jajom Hr. Smidts 


kefkog , jamt inbäddade] i Bern och Fru Bois 
i Balsberget. De kallas '> Jourdains * Paris; Ber- 
Brattenburgs pårmingaru rand, Dicl. Or. 
och aro beflivifnaaf Bro- j q) Fiä Pefare , på et 
mel i AB. Upf. och i ] berg , fkola träffa s hela 
Stobeei Numogr. \ Ammans fnäckor. Pafie- 

p) Hr. Pennan fc/Jrer 1 ri , Ifloria de Fajjili del 
fbrfi bekommit en j åd ån. Pajar o. Lehman n, m-.fi. 
Nu finnas dylika uti min 3 1 bafva ågt dylika . 


Om Stenvandlingar. 2$?! 

det, emot hela i näckan , vara ganfka liter. 
13 e åga ock ibland flera fots tvår-linea r), hva- 
dan det bor falla mindre underligt, at dju- 
ret måfte hålla fig vid båtten och ej af haf- 
veckaftas tilland, fom de mindre arter af fam- 
m:i flågte t ), De fom defsutom blifvit upfl- 
ilii.de åro fundne hårde faftflctande vid klippor- 
nas). Man har icke dels mindre vårkeligen 6f- 
verkommit och kunnat u rikil ja flere til fin av t 
och likhet med lef vande af detta fläkte x ). 
Numilmaler eller Panni ngflenar vi fa et fam- 
roanhnng af kamrar inuti , fom aldeles öfver- 
ensflåmmer med de föregående y). På Or* 
S 5 tho- 


r) Bourguet har haft 
en med zyo ka mrar y 
Valifneri, en fom var 
10 fot omkring y Erhard , 
en få {tor jom et lagligt 
hord f Spada, en fom 
vagt io marker. 

t ) Pid Rimini beflår 
[anden af fina Nautiler, 
af hvilka nooo gå på i 
uns. PJancus deConchis 
minus notis, f^id Bergen 
i Norr ige finnes en nå- 
got ftbrre art. A Si. Mag. 
tom. 1 . f. uy. Mon des- 
fa [ma kommit af agg fom 
fhit.it , utkläckts och ka- 
ftatspå land , hvar SR de 
dödtfkilde från vatnet l 


u) Rumpbius, fom 
funnit en art vid Amb ci- 
na , berättar den Jitta 
bårdt vid klipporna. ■ 

x) Hr. Jufsieu har i- 
genkänt 3 arter. Mem.de 
l’ Ac. a Paris 1322. 

y) Hr. Ge fn er boll er 
dem fbr Naittilither , Hr. 
Bertrand får Opercula , 
och Spada for mufslor. 
Kan [ke har bvarder a nå- 
got rätt , ty de äro vär- 
keligen af flera Jlag. De 
kallas ock Lenticulares , 
Lapides mtmifmatici^fm - 
mentarii , Cirkel - Renar 
Sahciter , Lerpänningar , 
Nummuh lutei , m. m. 


2gä Om Stenvandlingar, 

thoceratiter åro likaledes ibland tråffade bi- 
tar af tjelfva fnåckan), och deras likar fund» 
ne vid Rimini z). Belemniter vifa ofta hafs- 
låmningar utan påfig: deras ftr åliga f amman- 
fårning liknar fnåckfkals; deras afveoler åro 
afdelte med ikifvor, genom hvilka går en 
fiphunculus til axeln af fjelfva ikale t , m. ro. 
fom utmärker flaktfkap med fnåckar och i (yn- 
nerhet Nautiler a). Belemni t- fnåckan fkall 
ock redan 1762 vara funnen på Sargazo, un- 
der feglingen ifrån Surinam til Holland b i, 
ehuru mig veterligen defs fullkomliga be- 
Ikrifning ej hittils blifvit af trvcket utgifven. 
Echiniter åro ymnigt inbåddade i jorähvarf- 
ven, vi kanna åfven de fiåftas originaler, men 
rörande OHv-eller Juden ftenar hafva åtfkiili- 
ge tvifiat om de vårkeligen varit taggar af 
Sjo åplen (Echini), men ehuru ej ånnu kun- 
nat 


si Plancus. Lehman 
berättar Jig ägt en Or 
tboceratit med helt fkal. 
Abh. von flosgeb. 

a) Ro 11 n 3 Hamb.Mag. 
VIII. f. Pbil.Trmf. 
fbr q6 4- De natur kun - 
viga hafva varit ocb ä • 
ro ännu af ganfka olika 
tankar om Belemniter . 
/illa naturens riken baf • 
iv? likfom täflat , at til- 
valh jig dem, och fedan 
änteligen det animalifka 


med almänt bifall jädt 
dem under (ig, bar icke 
dejl mindre varit gan- 
fka tvetydigt hvad Jlags 
i djur de äro lämningar 
' utaf. Se Di fl. Oryfl. 

b) Af Dr. Phil. Fer- 
män fkall Belemnit fnäc* 
'kan vara funnen , ocb nu 
' kunna fes i Maasftrickt , 

' förvarad uti Spiritus vi- 
ni. jfourn. Ene. Mars 
nfS. Sådant fynd för- 
tjänte vifft befhnfnwg. 



Om Stenvandlingar, 283 

nat upletas någon lefvande, fom ågt dylika, 
få år icke defs mindre all ovifshet håfven, 
ty i krithvarfven i Kent emot Tbemfen, år 
en Echinit af flinta funnen, på h vilken både 
fpitfiga och rundade oliv ftenar ånnu futto 
på fina vårtor faft c). Håraf låres, ej alle- 
mft, at Olivflenar åro Sjöåple taggar, utan 
åfven , at en ocb famma kan aga dem oli- 
ka. Nya Echinit- arter hafva nyligen upfun- 
nits, och åro troligen alla, få kallade Cryftall- 
åplen el'er kalkbolia", Echiniter eller defs når- 
maiTe flåktningar : två fårfkilta arter åro åt- 
minitone redan med mycket noggranhet ut- 
redde d ), 

Hjuiftenar (Trochitae, Enrrocbita;) åro 
en eller flere leder af Ifis Entrocha. Stenliljor 
( Encrinitar), tillika med Stjernflenar (Afteriar, 
Afierias columnares), Liljeftenar f cariophyl- 
lithij, m, fl vet min nu vara kronan j en 
eller flera leder af ftjelken; leden, fom för- 
binder kronan med flielken, m, m. af Ifis 
Afieria och defs nårmafte anhörige, flenvand- 
Jade e). Ento* 


c) Hrr. de Luc i 
Geneve inropade en lott 
af t Pounds Jamling i 
Angland , fom efter e- 
garens dod bor t få! des. 
De vifte ej af denna pitce 
jbrr än efteråt , ocb baf- 
vabefknfvit deni+de to- 
rnen af Mem, des Scav. 
Etr, p, 461 , tab. 12, 


d) Hr . I. A, Gyllen- 
hal , fom med en fynner- 
lig flit underjbker ber- 
gen i IVefle} got bland, 
bar der upletat 2 fpe- 
cies, [om noga blijvit 
befkrijne ocb afritade i 
F, Ac. H 1172, 

e) Hr. Guettard bar 
uti Fr. V. H, rjjj låm- 


284 


Om Stenvandlingar. 

Entomolithus pandoxus år fåkert af fle- 
ra fårfkilta arcer^j. Dels originaler åro ån- 
nu litet eller intet kånde, en On ieus fun- 
nen vid Petersburg har dock bhfvit derföre 
utgifven, men icke hefkrifvits, få at man 
hårutinnan år utur (tåvd, at gora någon 
jåmforelle. De bekanta Ipecies af detta in- 
foct tyckes icke (kicka (ig efter flenvandlm- 
garne, aldraminft Entomon, (om har en 
lpitfig utdragen ftjert, och med den orVer- 
ensftammer e| eller befkrifningen , fom jag 
från förita upfinnaren århollit g.). Ganfka 

mån- 


nat utf^lig med figur er 
uplyft be/kr if ning om det- 
ta djur , fan under namn 
Sjö pulm finnes uti Hr. 
B ois jo ■ rd-uns fim/ing , 
kommit fi an lnd;fka baf- 
vet. Stj elben dr nederfl 
runi ■ men blir emot kr o - 
vall mer ocb mer s kan- 
tig. Imj. Davuas t. i. 2 

f) DeJJe djur för ef al 
la ymnigt ibland petre- 
fatta ocb bafva derfbre 
är boll. t ätfkiUige namn , 
Jåfom Trinuc leus fimbria- 
tus , Concbites 3 lobus, 
ICafermujcbel , Kakadu 
mufebel , Dttdley Fo sfils, 
Poiäettes, m. m. 

g) Hr, Lehmann bar 


j Comm. Fetrop. tom. 
X Hpgijvit en af Hr. 
St /• e . 1 i i 11 funnen Onijcus 
\fbr Protypus til Ent. 
paradox us . Som han dr ax 
efter dog har jag f)kt 
at fä närmare underrät- 
telfe i detta ämne, ocb 
bar Hr. Staehlin fkrif- 
teligen berättat, at det- 
ta djur funnits i lida flo- 
den Fontankä , vidbvil- 
ken hans malmgård var 
belägen , under det bans 
betjänter der pä några 
alnars djup utkaftade not: 
diuret var ganfka bvitt, 
knapt 1 lin. t-jockt , fyn- 
tes ej bafva hv.irken 
mun , fbtter , eller fkyl * 


Om Stenvandlingar. agj 

rrlånga andra åro til fina originaler dels ofu- 
kre , dels aldeles obekante. Om de ymniga 
Por.piter, fom på Gothland finnas, hårflam- 
ma från någon Medufa eller Madrepora år 
ej afgiordt h ), Hyfteriolkher tj , Toffelmofslor 
(Sandaliolither , Crepidolitber ) k), Skrufftenar 
(Helmintolithus Epitormum) /), KlofikalfH. 

Con- 


dar , utan enda fl fkrynk- Original, men i S. /V. 
hr , hopdrog (ig naftan i tom. III tvifins , om ic- 
en rulle , da det vidrår - ke en Madrepora Sr det 
des , fnarade lik en talj - 1 ratta, 
klimp , an et djur, Def-\ i) Pir. Bertrand av- 
fe Srhåll BergR. [ eh- fer dem , fom kärnan af 
mann inlagde i Spir itus en Terebratula kallad 
vini , ven aro efter hans, Oflreope&inites, 
dtä icke igenfundne. Hr. j k) Se Hr, Baron von 
Staehlin b. r val lofvat Hupivhss Neue EutJe. k- 
[and a tnig nägra , om ingen in der Natttr ge- 
tan der af fkulle r Ska på [c hk hte des Nieder Oeut. 
fiere , men jag har fe- jchlandcs. Han hur fiic - 
dan ej hor dt der af, I kat mig deffa fynnerli • 
Muf. Teff. t, 3, f, 7. 2. '.ga Toffelmnfj lor , halka 
Sr en ganfka (lor a fri- man ifårRa åfeendet :Sj>- 


tad\ andra Jlag finnas 
ajteknade t P, A. H. 
nSK-> *■ ! -f- *;*. 

b j Hr. Linné har 
handlat om dem i Mm. 
I. f f>/. t a b, g. f. j , tom. 
iP t 3 - /- 7 ’j. PS je- 
nare (laUet anfes en Me - 


ligen holler fnr lämnin- 
gar af 2 - fkaliga kr Sk. 

I) Kallas ock Lapi- 
des trocb/eati. Skruf Re- 
nars ntflaende kanter ga 
ej i f piral , utan ar bvar- 
dcra rund i famma phi- 
num. De fl ur Ra Sro 2 


duja jr ån Indiett j år 'tum länga och i tum 


28 6 Om Stenvandlingir, 

ConchictiurrO *»), Anomiter, Gryphiter, It- 
fkillige Tubiporiter, Madreporrter , m. m.; men 
det år ingalunda underligt, ty de djupafte baf 
åro fylde af ånnu okända djur, och i monfom 
deffe blifva bekante få tiivåxer ock ftenvand* 
lingars kännedom n ), 

57. St effvand lingar af hafs foder finnas 
uti obefkrifvehg tnångd Sfver bela jordklotet 

Uti 


tjocka, uladen ligga of 
ta paralleit , men ibland 
Jnedt Opningen ar an- 
tingen tom eller fyld med 
qnarts. De dro nf kalk 
vid Averhabn , imeUan 
G os f lar och Clauflhal , 
vid Hiitterode i järn 
malm med évit kantig 
axel af qnarts, omgifne 
med ocbra til en cylin- 
dr i/k fkapnad , vid Stic- 
kor* i Uckermark kött- 
färgade i grön kalk, My- 
lius räknar dem jår fly c- 
ken af Medufa hufvud , 
( Pbyf beluli. tom. 2 ) ; 
Liebero t h får fnäckor 
( Hamb . mag. IX och 
XIP)> Lehmann for 
Entrocbi{A&.Pet.i-]äjf). 

m) De (fa finnas på U- 
land och Gotbiand , famt 
oro afritade iMuf. Tejf. 


t. y. f. <y: komma nog 
of verens med Sanda Ho- 
Utber , men dro dubla , 
och likna / 'por af et klSf. 

n) Dage ligen uf täc- 
kas nya bafsfofler , jam 
kan fes af Dona t is och 
och fiere nyares arbeten. 
»75 $ följde med et lod 
up på 236 famnars djup , 
under <y> gr. lat. ocb 8» 
Ang. mil fr an Grönland - 
fk( t flr anden, en fhrr o- 
känd baf spolyp (IJis ,fom 
Hr. Ellis gjordt bekant. 
Se Hijl. des Cora/J. J. 
no. t. 37. Om Sten - 
vandlingar fh t j enar , u- 
tom de nnförda , Hr. 
Walchs Steinreicb ocb 
bans Gefcbichte der V or - 
fieinerungen i Jynnerbet 
at läfas. 


Om Stenvandlingar. 287 

Uti och brevid Sewe-ryggen finnes der- 
af otaligt många. Uti Rättviks kalkberg, 2 
til 3000 alnar ofver hafvet, Belemniter, Or- 
thoLeratiter, flera flags Ammoniter, m. m. 
Mylla af multnade fnåckor råkas i Helfing* 
land och på flera ftållen i Finland 0 ). Vid 
Stenefund , några mil norr om Bergen , Ar 
en klippa, hvaråftpå anfenlig långd allehanda 
fnåckvandlingar fitta utanpå faflklibbade p ). 
Vid Grömftad, åfven i Norrige, råkas åc- 
fkilliga fnåckflag neduti jorden, ja på oarna 
utantöre finnas flere båddar deraf med ler- 
hvarf imellan q ). Uti Bohus -lån och Dals- 
bergen finnas de i ymnoghet. Vid Uddewal- 
la åro deraf 4 backar upflaplade, 180 fot hö- 
ge (Sfver hafvet, hvilka utanpå med mylla å* 
ro höljde, fora hår och der utan blanning 
fkjuter ned i dem, fom omvånd kågla. In- 
uti finnes annars en oredig blanning aflera ; 
fand; gråflen ; hela, brutna, flora, fmå och 
på flranden okånda fnåckor, fom miflat fm 
glans. Eåtten år en fiemmig lera r). Vårtgö- 
tha bergens kalk och fkifer tyckes fomligflå- 
des vara en hopgyttring af bara hafs-kråk. 
På Ivon i Skåne träffas de få kallade Brat- 
tenborgs pånningar. Balsberget, Öland, Goth- 
land , med flere orter i Sverige s ) t hyfa o- 

tali- 


0) Bi/i. Browallius, 
a. [i. 185. 

p Bi/i. Pontoppidan, 
a. fl. I.f.gt. 

q) Hr. Kalm , A. Rr 


Tom. I. 

r) Hr. Wallerius,*#^ 
de colli bus Uddevallen- 
/ibus. 

s) Se Hr.v.LirmésReJor. 


288 Om Stenvandlingar. 

taliga dylika bafs-iåmningar. Kticbergen, Tat- 
fernels ften-grufva , och många andra orter i 
Ängland, åroderaf fulle t). Likaledes hogder- 
nai Geldern och marmorbråften i Flandern. Ykl 
Baffiel raraBalaniter, m. m. Ej långtfrån S. Croix 
i befälet Yverdun, finnes en fädan mängd 
taggar af Sjö- åplen, blandäde med några andra 
flag i fjeltva klippan, at den tyckes öfverträfia 
det antal, fom hår på en gång kunnat lefva. 
På fidan emot Yverdun åro otålige Peflinitec 
och oftron-fkal, och uti et litet fiyckeat ber- 
get Jura flere ftenvandiingar från afiåglnafte 
orter , ån fom fvnas kunnat trifvas ihop uti 
mycket fiörre rymd af verlds-hafvet «). Vid 
Pfeffers och utmed floden Sil i Zurch en flor 
mängd Numifmaler eller Pånning-ftenar. På 
Guppen bland Alperna, mer ån 4000 fot of- 
ver hafvet, åro fundneAmmons horn , ia öf- 
verfta klipporna af Pilati-berg äro nåftan af 
bara fnåckor hopgyttrades). Oräknelig mängd 
ligger uti högarna kring Paris och i Bour- 
gogne. Vid "Chaumont beflå kullarna, fom 
en del åro anfenligt höga, af bara fnåckor, 
cch vid Reims år en bådd af flera mil både 
i iångd och bredd. 1 Poitou, 5 til 6 mil 
ftån hafvet, ligga på 10 fots djup allehanda 
Ammonshoi n , m. m. , och vid klåftret Fonte- 
vraud betåckes et falt med förflenade oftron- 
fkal, f å flora fom talrikar y). Uti Touraine 


t) Rajusor/>/V. Kalm. 
aa. Jftt. 

u) Hr. Bertrand, 
Strutt. int. de la 1 a re. 


s;Schem hzer, it, alp « 

1 . J. r,6 . 28. 

y) Man. de l' Ac. de 
Paris , 1-14, 


Om Sfenvandlingar. 289 

öfver 15 mil frän hafvet , pä vid pafs 9 fots 
djup, ligger en bådd af bara fnåckor och an- 
dra hafs-kråk, foro i rymd intager långt of- 
ver 170000000 cubik famnar gj. Uti Char- 
treufe i Dauphiné ligger en fnåckblandad mar- 
mor-bädd, mer ån 200 famnar under hårda 
bulle topparna a). Vid Leina, i granfkapet 
af Neofladt, finnes et hvarf af bara oftron- 
fkal , et annat af bara fmå Turbines och et 
af Tellinse b): på åtfkilliga ftållen , men i 
iynnerhet vid Luneburg, Ormtungor, m. m. 
uti mager alun- jord: uti Baumans-håla. Ho- 
malocefatiter vid Aken, Peridioiither, Sanda- 
liolither, m. m. i Hertigdömet Julich c). A- 
ileriter , m. m. vid Brilon i Weftphalén, i 
nåftgrånfande biygrufvor, på Krottenberg, i 
Wurtenberg, vid Querfurt, vid Brugge i 
Hannover, i Afleburgilka flenbrotten uti 
Braunfchvveig d ) : i Schwaben : imellan Ba- 
reuth och Bamberg: uti fandgroparna kring 
Leipfig : i Pfaltz: Hyfferiother, m. m. i Hel- 
fen: uti Tyrolfka bergen: uti Vienfka ften- 
grufvorna, och flerftådes i Tyfkland tråffas 
Stcnvandlingar. Likaledes på båtten af de 
Ungerfka, i PoHka (alt - floarna , uti Pyre- 
neerna, i berget Cenis, Apennin och de 
flåfta Italienlka marmorbrott. Sanden vid 
Bologna beftår af Ammons horn, (om ej å- 

T ro 


a)//r.Reaumur,M?wj. f. 16, 
del' /ic. i-jzo. c) Baron Hiipfch. 

a) Hr, BuflFon, a. fl. d) Vogel, Mineral- 

b) Hr. Raple , Inf. j Sy/lem. 


290 Om Stenvandlingar* 

ro i linea igenom <?)» och öfverft: på berget 
Paderno år fullt af Stenva dlingar. Vid Li- 
vorno kan man ej fåtta foten til marken, u- 
tan at trampa hafs -lämningar f ). På Mal- 
ta finnas i fynnerhet ormtungor: på Minorca 
allehanda förftenade hafs-fofler g), och om 
Pånningftenar varit hats - djur, få beflå hela 
bankar ocb klippor derutaf vid Villers • Cot- 
teretsj vid vågen imellan Valorbe och fjön 
Joux , uti befälet Romainmotier b); vid Ve- 
rona ; i Schlefien i y, och på mångafaldiga an- 
dra orter, hviikas upråknande fkulle intaga 
for mycket rum. 

Uti Afien år formodeligen antalet ftör- 
re, men vi aga icke tilråckelig underråttel-* 
fer derom. 

Vid Nakoura, fordom Scala Tygriorurri 

kal- 


e) Cornoi. Bov. {. 66 . 

f ) Vallisnieri, De 
Corpi marini c be Ju mon- 
ti fe trovano . 

g ) Sami. fl. Reif, 
yhf.J. 134. 

b ) Hr. Bertrand. Str. 
int. de la lerre, j 27. 
Det dr bos Aucforerne 
en flor förvirring vid def- 
Jaftna runda eller flått a 
kroppars namn. Sa myc- 
ket jag af de flefla kan 
Jluta menas med Meco- 
niter { Falmofrö ) ocb 


Cenchriter ( Hirs ) fmå 
plattade ; med Pifolither 
ocb Or obias ftorre , run- 
da, famt / ka liga; med 
j Pbaciter ( Linfar ) de Jom 
bafva kamrar inuti, ocb 
annars kallas Numifma- 
ler; med Hammiter och 
St i gm it er de aldramin - 
fta. Öfver bufvud kal- 
las ofta alla defje Ooli- 
ther , ocb Pyritcr , dd de 
dro af jdrn. 

i) /fr.Bertrand, Dic. 

or. II. J. 7 3. 


Om Stenvandlingar, 291 

kallad* finnas hafslåmningar, hvar fom gråf- 
ves k ). tJei bergen vid ftaden Gibeal * öf- 
vcr 7 mil från hafvet /), och åfvan for 13 a- 
ruC i berget Caftravan, träffas forftenade fi- 
lkar, Libanon hyler fiflc-rangel, rod corall, 
Fxhiniter, m. m. m)\ CarmeJ en myckenhet 
juden - ftenar «), oftron-fkal o), Hyfterio- 
lither p m, m, På Sinai åro ftenvandlin- 
gar (ållfynte, men vid Corondel träffas Pe- 
äiniter* Echinus fpatagus, m. m. q). Öfverfl 
på några berg, imellan Smirna och Tauris, 
finnas fnåckor tii ofverflöd r\ Perfifka ber- 
T 2 ' gen 


k) Dr. Shaw, Pby, 
Tom. IL f 70 . Carmel y 
hergen vid Latikea {for- 
dom Laodicea ), Jeruja- 
lem ocb Betblebem, by- 
Ja bvarf af lås krita. 

l) Mem. de P Ac. de 
Paris , q 03 

m) Paul Lucas, tom. 

II. f. 380. kallade 

Bet b lebemitifke arter 
fräst Judeen fkola ej an- 
nat vara ån med flere 
kalkfkorpor åfverdragne 
korn 3 af lika be fkaff en- 
heten } jom de , bvilkn 
träffas i /Egypten ocb 
på Libyfka bergen. 

n) Shaw, a. fl. 

») Cor. Brun, Voy. 


au Lev. cbap. jp. 

p) De Montconys , 
part. 1. f. 334. 

q) Shaw, a. fl. 11 . 
f. 8q- 

r) Tavernier, Voy . 
tom. 1 . Han fant bejyn- 
nerliga ftenvandlissgar i 
en längfluttande backe 
vid fladen Tokoriam . 
Hvarfven voro öfverfl 
kalkflen , derunder en 0- 

. duglig fvnmpig fkårpflen, 

' ocb un der fl en fom glas 
genomffdnlig flenart, uti 
bvilken arofundne ödlor , 
m. m. Stenen bugges til 
prydnader i bus. Der 
Cafpifka bafvet infkjuter 
i landet Marandran , Jke~. 


£92 Om Stenvandlingar. 

gen tyckas (bmligfiådes hopgyttrade af bara 
/and och (hackor. Likaledes de fom ligga 
omkring Calpiika hafvet ånda til topparne, 
(om öfverftiga molnen s). Uci Caramaniens 
höga berg åro åfven fnåckvvmdlingar inbäd- 
da ;e t): vid Tfchudinora och andra (tallen 
i Siberien u ) : ötverfl på Chinefilka bergen 
x) , o. f. v. 

Uti Arica imellan Suez och Cairo, faint 
uti alla Libyens högder, (om ej af fand åro 
ofverhöljde , råkas Echiniter, (nåckor och 
musflor, (om aga fina likar i Röda hafvet. 
! nejden af Ras Seno , i Riket Barca , har 
flygfanden bortgömt munga lafs F.chiniter och 
andia h is - lämningar. Omkring /Egyptifka 
pyramiderna träffas pänning- fienar, Sjöäplen 
och deras taggar, coraller, ormtungor, (hac- 
kor, m, m. Klipporna vid Oran hyfa i (yn- 
nerhet coraller y). Vid Mafireicht, befyn- 

ner- 


la rakas flika ftenvand- 
lingar , men fpar [a ta- 
mare. 

s ) Kimpher Am. 
Ex. f 430. Olearius 
talar om berg , der gr af 
var öfverfi voro ut/jugg- 
ne. Två med honom bjeip- 
te hvarandra ditup Väg- 
garna af kamrarna be - 
/lodo af fand och Mufcu - 
liter bopvuxne. 

t ) Spanfka Sändebu- 


det Figueroa anmärkte 
det med förundran , pä 
fm ref a /rån Or mus. Lei b • 
l nitz, a. fl. $. 23. 

u) Pr. Gm e lin, Rei- 
| fe durcb Siberien. 

x) Jef Dincarville, 
Pbil. Tr, vol. 48. 

y ) Shaw, a. fl. tom. 
U.f 84. 127-1 2$. Hvad 

I fom fåregifvits om Ras 
Sent , eller den Jä kalla- 
de fbrftenada byn , at der 


Om Stenvandlingar. 293 

nerligen emot byo Zichen eller Ticheo och 
lilla berget Muns, finnas många hafs fofler. 
Sand bergen vid Ceraldoåro deraf fulle s), 
och uti et berg vid Fez ligga både Europei- 
llo och Americanfka fjo-kråk begrafne a). 
Uti Akimfka guld - grufvorna, 200 mil ifrån 
Guinea - kullen , ikola finnas förftenade ågg 
af ådkiiiig llorlek, fnåckor, na. m. b ), 

T 3 Nya 


fkuUe finms gammalt och [kola ej amat vara. an 
«»gt folk , bo/kap /.mfe - j en otalig jmdlta Sjåäple* 
råd , m. m. } år fl ena dt\t aggar. 1 Bourgogne , 

»ti åtfkiUiga fällningar , ! ej långt frå » Dim ? , dr 
ar en ogrundad dikt. et fort flenbrått af fam- 
s) l'oy. de i Miffio-\ma porpbyr, men ej bar- 
vaires , tom. 111 . f. iop\ date dn marmor , ocb vid 
tom. 11 f. $j2. i jladen Montbnrd en dy - 

a) Bourguet , a. f. lik , men ännu mjukare 
l ) Römer. a. fl. J. ocb mera hvit af anfen • 
20. Den gamla mar mom ligare a??tal taggar . 0 - 
ocb fa kallada röda por - 1 belifkerna på S. Pebrs , 
pbyrn , ( ingen vårkelig j Lateranfka ocb Navon- 
Porpbyr bar bitti Is fun-\fca p/atferna på flås va- 
vits hy fa flenvandlingar ,) ra ifrån agyptifka pyra - 
foni förmenas vara ta-\miderna. Ämnet Idrer 
gen af Salomos tempel vara en rådaktig gra - 


ocb cegypt/fka palats , 
Ja nit dr i Rom på åtfkil 


nit , fri frän bafs kräk , 
dfvat Jom gröna per • 


J y J / J ^ * V»*» JS - 

l/ga Jlållen använd , fk dl pbyrn. Ruinerna af fta- 
byja myckenhet bufsfo-\den Ain el Moufa ocb 
fler. hvita fläckarna uti des vattuledningar Jant 
denna porpbyrn hafva | Dr. Shavv fulla af fnäc * 
mit uti en Jvart prick ocb ! kor. Likaledes gamla 




294 


Om Stenvandlingar. 

Nya verlden år icke fattigare pS hafs- 
lämningar, ån den gamla. Canadas kalkften 
innelluter mångfaldiga hafs-k'åk. Uti Nya 
York, Penfylvanign, Maryland ochVirginien 
finnas de i jorden raåft hela och föga förän- 
drade. I N. Jerfey, omtrent 17 mil från haf- 
vet, råkas Clams i jorden, ja oftron - Ikal på 
mer ån 40 fots djup, I Carolina, io til 13 
mil från hafvet, ligga ortron 15 fot djupt. 
De höga blå bergen, {om Ikiija Angelika 
nybyggena från Indianerna, famt rtråcka fig 
iN och S från Canada ånda til Carolina, hy- 
(a mångfaldiga fnåckvandlingar, både i löla 
jorden och inuti hårda rtenen , de ligga dock 
inemot 50 mil från hafvet c), Grunden på 
Antillerna år nårtan bara hafs - fofter. På ber* 
gen vid S. Julien, ifrån toppen och ånda ned 
1 jorden , träffas ftora oftron-lkal, ehuru in- 
ga finnas i hamnen d). Stenvandlingar fin- 
nas åfven annorftådes, i Brafilien, Tueuman 
och Magellanilka länderna. Kring Conceptions- 
viken i Chili, långt ifrån hafvet, ligger en 
Inåckbådd af några famnars måktighet. Der 
åro ock kullar af 20 til 50 famnars högd of- 
ver hafvet, hvilka endaft beftå af hafs - fo- 
fter 


murarna i Suez och qvar- 
lefvornaaf de/s por t, Mu- 
rarna af ftaden Fcdter- 
ra i Tojcana , byggde for 
2500 år fedan , beftå ock 
af fnåckblandad fl en. Ste- 


non , foliduvi intrn Jo* 
lidum, 

c ) Hr. Kalm , A. R . 
tom. II. och 111. 

d) Se Ridd. Natbo* 
roughs Rcja. 




Om Stenvandlingar, 


295 


fler e ). I Mexico vid Chalma , vid Suvra. vid 
Rucra, och flerflådes finnes deraf i mycken- 
het/). Uti Cordiileras ■ bergen troddes en tid 
änga (tenvandlingar vara g'*, men lede-mer?» 
Sroder fundne Aroraons horn b ), och 1761 
j Gouvernementet Vanen -Velica, under 15 
gr, 14 m. lat. Pecfiniter til anfenlig hogj of* 
ver hafver i ). 

58. Ds anförda och dylika bafs tömnin- 
gars låge Sr flera förändringar underfcallsdt. I 
anfsende til bafsbrynen, f°i finnas de ibland 
flera tufende fot derotver på anfenliga berg* 
toppar, fåfom vid St we- berget, på hÖglta 
Alperna, ju i America til hela 14442 fotder-. 
öfver k). De finnas i hvarf, 1 til 300 fam * 
T 4 nar 


e) Hr . Ulloa, a. ft. 
tom. 11 . 

f ) Dom de Alzate 
y Ramyres, Jour n. des 
Sc < H 13 > Juin. 

g) Hr, De la Con- 
damine bar gjort denna, 
anmärkning. Det vore fä 
mycket underligare . fom 
der finnes marmor pä fle 
ra ftällen , och Guayaquil 
ligger pä en kritgrund. 
Man bar gi/fat, at eld - 
l "prutningar of verboljt el- 
ler jordört dem . 

b) Hr. De la Con 
damine har (edan ge- 


nom bref blifvit under- 
rättad , at Ammans horn 
f unnits pä höga bergen 
) i Peru. Mem, de /’ Ac. 
\qd8. 

i) Mem.de /' Ac. de 
Paris , ny 2. 

i £) Hr. Gentil bar for 
Fr. Fet. Academien up- 
vifi PeBines tagne 2200 
toifes åfver bafvet i et 
berg , fom boller qitick * 
filfver malm. Quickfilf» 
vet (lod bär q fr. tum . 
i\ lin . , men pä toppen. 
/ 6 tum d lin. Hr. Rolier, 
Obf. rbyj. ÖV. tom. FUL 


y* 

•«* 


/i 


29 6 Om Stenvandligar. 

nar under hårda klippor, (ålom i Dauphiné 
och ‘ berget Cenis: de träffas ock i jor- 
den på (torre eller mindre djup, (åfom på 
båtten af Ungerika grutVorna, i Amfterdani 
på inemot ioo, och i några berg, på iocq 
fots djup /). 

Merendels åro flera flag fa mman blandade, 
få at uci farxima (fen kan träffas en Echinus, 
en Helix, en Millepora och en fific ■ tand *»), 
o. f. v. Stora och fma , gamla och unga, 
ligga om hvarandra. Menunderftttnddm An- 
nes en vifi art råda, eller enfäm utgöra he- 
ja bädden, fäfom de förut nå rad a Turbines 
och Teliina; vid Lelna, Entrochirer vid Rie- 
chen, o. f v. Det år gaoJka märkvärdigt, at 
mångffådes der taggar af Sjo-åplen finnas i ftor 
mängd träffas intet enda Sjö-åple n ). 

På* många (fållen ligger et flört hva rf , 
utan någon främmande tilblanning, ty den 
jord, fom imellan dem finnes, är ej annat, 
ån foåckbitar eller pulver af fådana, (om blif- 
vit brutne, nötte och multnade. Såårlhåck- 
bådden i‘Touraine befkaffid. Annorflådes år 
en oredig blanning af bafs-kråk och flera åm» 
nen, fåfom i Skalbergen vid Uddevalla. 

Underflundom lefva deras likar uti når- 
grånfande haf. Så är med de arter , fom fin- 
nas forftenade i Libyens högder , h vilka rå- 
kas uti Röda hafvet. Ofta år en blanning från 

" Vidt 


/) Ray’s dsfcourfes . 
m) Le i b ni z bad* en 
fädan jr dit Malta. Se a, 


fl. § 24. 

n ) Bertrand, Struc, 
int, de la Terre , f, 2$> 


Om Stenvandlingar. 297 

vidt aflågfna vatten, fåfom i Touraine och 
vid Uddevalla. Vid Fez ligga Furcpeiika och 
Americanfka tilhopa. De BaHa arter, iom i 
Ångland finnas fienvandlade fäs ej igen i haf- 
vec~furrån emot Florida 0 ). 

Ånteligen roårkes, at de på många Hål- 
len ligga vågrätt eller juH få, iom vatien 
forer flika ämnen. Uti Angelika krittbiåtten 
råkas oiironikal i iådant låge, med urhåika- 
da fidun upvånd p). Så ligga intil de mir.' 
dre bitarna uti Tourairfka bädden, tilteken, 
at de efterhand blifvit ditiamlade af vatten , 
och ej af påiiagande tyngd fondertryckte. An- 
norfiides finnas dylika hats -fotter oredigt, lik- 
fom med Hor våidiamhet hoDVråkte. 

59. De Svinen uti hvilka hafi-fofler fin- 
nas antingen lofe, eller til hård tten iämman- 
vuxne, åro af flere fiag. 

Löfe träffas i fand, lera, märgel och al- 
lehanda jordarter, men åtfkillige Henarter äro 
aldrig bcfundne hyia fpår deraf. Flokalk, 
krita , alun • och ler-ikifer åro de flag, (om 
allmånnaft och i ttörtta mängd äga fådan 
främmande inblanning, i fynnerhet det förfta. 
Uti detta ämnen tråfias icke allenaH mufslor, 
fnåckor, coralier, djurvåxter och dylika kräk, 

T 5 ’ utan 


0 ) Pr. Kalm , diJJ. de 
or tu Petrificatorum ,/ 7. 

Littorales pläga bafs- 
hråk kallas , [om hälla til 
ej långt frän landet och 
dode ymnigt träffas på 


Jlranderna upka(lade;men 
de [om lefva pä florfla 
djupet fä namn af pela- 

gicee. 

p) Pr. Kalm, A, R. 

/. f. 292. 


298 Om Stenvandlingar. 

utan åfven ibland filkar af allehanda flåkter , 
merendels helt platte, dock ofta få noga ut- 
märkte, at fenor ochde r as ftrålar kunna ikilj is, 
I (kifer åro vanligen ftenvandlingar lå ned- 
tryckte, at de ofta bruftit fönder. 

Uti Sandften åro de fållfyntare, dock fin- 
nas de på åtfltiiliga orter, fåfom neduti et 
berg vid Rofenchal, ej långt från Dresden; 
uti Pirna fandftens - berg* ifrån toppen til fo- 
ten q)\ uti B å bergen i America r ) , och på 
några andra ftållen. 

Gips fårer vål fållan ftenvandlingar, dock 
åro deruti fundne kåkar med tånd?r af obe* 
kant djur , m. m, s). 

Uti flint- arter råkas Stenvanlingar i de 
nyligen nåmde Blå berg och annorftådes. 

Bernften innefluter ofta mygg, flugor, my- 
ror', fpindlar, eller andra yrtå. Uti 


q) Hamb. Mig. IH , 
VI ocb Eli. 

r ) Pr. Kalm , A . R. 
ti. f. 2j> 

Prof. Donati bur fun- 
nit enfnack badd ntiber- 
gen , jom fk’lja Provence 
frän Piemont. En klippa 
bar han fedt til an fen • 
lig bhgd genombår ad af 
f botades. Denna art mufl- 
lor lefver inuti bårda ften y 
dock altid under vatten. 
Således tyckes bafvet, /om 
åmu beflår denna klip- 


pans fot , bår an [en ligen 
bafva fanktjin bryn. Se 
Pbil. Tr. vol. L. p. r. f. 
60. Det namnes ej bvad 
I åmne denna klippa beft år 
| Ut af 

J *) Hr. Cotte bar vid 
■ Montmorenci tråffat få- 
I da ne ocb flackat dem til 
! Hr. Macquer. Mem. de 
t Ac. de Paris , r] 6 7, J. 
28. I Perfifka Alabaflren 
b er åt t ar Ridd. Chardin 
(ig bafva Jedt en ödla. 


Om Stenvandlingar. 299 

Uti Sweiz fkall fjelfva gråflen icke va- 
ra fri. Vid Mulithal, ej långt från ftaden 
£offingen, finnes en grofgrynig hård flen, 
hoplatt a i quarts, flinta, fkimmer och lpat, 
uti hvilkcn pectiniter, orm- tungor, m. m. 
ymnigt åro inblandade. Stenen finnes i flo- 
ra black, imellan två flintblandade fandhvarf. 
Kåeot längre från famma flad, vid flåttet 
Wicken, träffas famma, men fingrynigare flen- 
?rt, åfven fnåckbiandad t), Deflä arter åro 
dock fnarare cn fandgytring, år granit. 

Ibland finnas hafs-fofter uti malmer. På 
Jarlsberg, Hagatjårns Schurff, i Norrige, lig- 
ga mufslor uti magnet u). 

Horn- fkifer , tåljflen, Asbefl- arter <^im- 
mer, fpåckften, Porpnyr, Granit, med flera, 
har man hittils icke funnit hårbergera dylika 
främmande faker. 

Alleflådes der ftenvandlingarna ligga in- 
packade i faft klyft finnas aftryck efter dem , 
til teken, at de fallit uti mjuk bädd. Ibland 
år ock aftrycket tomt, och kroppen, hvaref- 
ter den blifvit gjord, förfvunnen. 

60. Hvad Stenvandlingarnas egen le fknff en- 
het angår, få år den åfven mycket fkii jak- 
rig. Somligrtådes finnas de aldeles oförän- 
drade. Sådana fkola tråfFas i fkal • högar- 
na vid Conceptions viken i Chili I bergen 
vid Verona år et hvarf hvit och mjuk Aen, 
uti hvilken fnåckorna åga vanlig glans x). 

Rått 


t) Bertrand,Z?/<??. or. 
11 ./. ijs>. 

u) Hr. Cronftedt, 


Min.f. 244. 

x) Rotari uti et 
til Vallisnieri. 


Iref 


3<to Om Stenvandlingar. 

Rået ofta år dock den glånfande hinnan helt 
tun och fjållas lått af. 

Ofta förekomma de likfom calcinerade , 
matte och fköre. Gemeniigen ligga i löla- 
re jordhvarf fSdåne. 

Uti kaik -berg å r o de antingen i lynne 
af tåt kalk, fåfom på Gothland, eller foati- 
ge, fom i Balsberget uti Skåne. F.ntoraolither 
åro nåltan aldrig (patige. 

Somlige åro förvandlade uti fhntarter. I 
Tornmfirommen uti Siberien finnas musflor 
af Carncol, o;h uti Konungens i Frankrike 
famling forvaras pecliniter deraf, famt echini- 
ter af agat. Echiniter åro ofta af kalklpat, 
fylde med flinta och åfven omgifne dermed: 
ibland åro de fjelfve af flinta och fyllde med 
krita. Entrochiter åro måfl: Ipatige och gan- 
Ika fållan af flinta. På Gothland oåffasMd- 
leporte af hvit flmta. Sjelfva quartfen tråffiS 
oek underftundom i fkrufftenar och några få 
andra fienvandlingar y). 

Af viktril genomträngde råkas omkring 
Reims. Uti Andrarums alunlkifer åro kis - 
vandlingar. J Norrige vid r Ionsberg år fun- 
nen en fingers tjock och en fot lång orm- 
lik fienvandling, med ena fidan intryckt uti 
et flycke (vafvel-kjes %). 

I Schlefien, Ångland och flerflådes fin- 
nas ftenvandlinsar med gedigna rånder af 

guld 


y ) Bertrand StnicI. 
de la Terra , Leh 
mann, ASl, Tet, 176 4 j 


Gesner dc Petrif. 

% ) Pontoppidan , n, 

fl, I, /• • 



Oro Stenvandlingar. 301 

guld eller filfver på ytan. Mufslor af cinno* 
ber, fy ide med famma art a. alm, åio vål ra- 
re, dock ibland fundne a). 

Turkos hyfer koppar i kalk -form. Vid 
Eisleben, Mansfeid , Olferode och annorftädes 
finnes kopparkis i förffenade fifkar. Jag har 
redan nåmnc om ftenvandiade mufslor i mag* 
net fi än Jarlsberg i Norrige och förtjäna defi 
fa närmare befkrifriing. I den h.mdften af 
omtrent g cub. tums rymd, fom finnes i A- 
cademifka Samlingen hårftådes , beftårdetmå- 
fta af en fvart magnetilk jårnmalm med nju- 
rar och ådror, dels af kopparkis, delsafgroft, 
grått, jårnhaltigt leråmne, fom år tåmrneli- 
gen bSrdt : af detta fénare åro ftenvaodiingar, 
fom likna Anornia lacunofå, dock fynes in- 
gen quarlefda af fkalet, men med kopparkis 
åro de mer elles mindre dels öfverdragne, 
dels genorafatte. 

Vid Blankenburg träffas Pettiniter, Tur- 
biniter, Entrochiter, m, ro. af jårn-malm. 

Skalen åro för öfrigt antigen toma, el- 
ler fylda med hvarfvets åmne, c cryflali, flin- 
ta, kjes, fnåck- bitar, m. m. År fyllningen 
af annan art, är det orogifvande hvarfvets, 
ar det tecken, at deflä fnåckor blifvit flyttade 
ifrån en annan bådd. Ibland tråffas endafl 
deras kärnar. Åro de af hvarfvets åmne, få 
fynes gemenligen deruti fkalets aftryck , men 
annars icke. 

61. Allehanda växter och deras delar tråf- 
fas 


a) Miner. Sami \ tom. 1 . 


302 Om Stenvandlingar. 

Fas åfven i jord ■ bvarfven inpackade. Ibland 
finnes ej mer ån bara aftryck derefter. -Såda* 
nc tråd åro fundne af mångahanda fiag, få- 
fom palm, aloé, bok, ek, gran, tall » haflel, 
en, mullbärs -tråd, lind, m. fl.j likaledes or- 
ter och ormbunkar: fåckerrör, körfvel, fån- 
kol, råtrumpa m. rm b). 

I anleende til hafsbryoen, få finnas def- 
fa åmnen anfenligt både öfver och under den 
famma. Öfverft på Srella, bland Alperna, 
foregifves en flarn ligga, ehuru flållet fåttes 
öfver 4000 fot högre , ån högfla ort hvaråft 
på defTa fjåll tråd kunna växa r). Vid ftaden 
Munda finnas berghvarf af tråd på mer ån 
1100, och vid Alledorf i Heden på 1500 
fors högd d). På många flållen råkas anden- 
lig mångd underjordilk fkog, mer eller min- 
dre djupt, men fom gemenligen bår märken 
af mindre ålder, ån ftörre delen af de åm- 
nen, fom förut blifvit upråknade. 

Uti Tyflcland åro fundne aftryck efter 
Oftindifka vaxter e), och vid Chaumont i 
Lionnois en Ikifrig ften, uti hvilken nåftart 
alla lager vifa blader och fljelkar i aftryck, 

mert 


b) Bertrand, Dicl. or, 
n. 203, 11 9. 

c) Dr. Joh. Scheuch- 
zer bar flera gånger bu - 
dit til at fjelffd betrak- 
ta den , men blifvit af- 
håUen genom fnb. De 
vag famma fl e jagare baf* 


va endafl fedt detta un- 
der , i fall det dr fant. 
Mem. de V Ac.de Pa- 
ris rjio. 

d) Hollman, Phil. 
Tr. 1-60. f jod, ffilj. 

e) Leibnitz, Prato- 

\ga:a. 


Om Stenvandlingar. 


303 


inen ingen enda franlkort, utan antigen från 
Oft-eller Väft- Indien. Ormbunkar och hår- 
växter lynas hår tydeligaft. Aftrycken åro ef- 
( ter utvicklade blad, jult fom de varit flytan- 
de på en vatten -yta. Befynnerligaft f 6 rekom- 
ifrer, at de afiryck , fom ligga ihop, åro af 
l lamma flda, det ena utgropt, och det andra 
; uphöjt. Månne, under det bladet flutit, nå- 
1 got flarn fatt fig på öfre fidan, hvilket omfi- 
: der hårdnat, lamt fedan bladet multnat och 
bortfallit, nedljunkit uti mjuk bådd, hvaråfl: 
l lamma lida å nyo blifvit afcagen f)? A f- 
i trycken vila ofta ej allenafl: ftjelkar och blad 
fined alla lina fibrer, utan frön på Ormbun- 
kar, famt ibland blommor med Stamma och 
Piftiller g). Hela blommor aro underftun- 
dom få tydelige, at man trodt fig kanna dem 
igån, lålom Aftcr alpinus vid kloftret Ihle- 
feld i greflkapet Hohenftein b ). For öfrigt 
kännes ock Galium album, Vaccinium, A- 
rundo, Equiletum, Polypodium, Pteris, A- 
fplenium , Polytrichum , m. fl. 

Iftån Pappenheim äger jag en grå mår- 
gel-lkifer, hvilken ganlka vackert uti alla la- 
ger föreflåiler måflår och lådana figurer, fom 
i allmänhet få namn af Dendriter. Uti Sinai, 
Horeb ochflerftådes träffas en art marmor, lom 
af dylika målningar kallas Pietra embolcata i). 


Sli- 



/) Hr. Julfieu, Mem. 
de l' Ac . de l J aris , tyig. 


b) Lehmann. ■ 
i) Becman , Hift. 0 . 
T. f. 298* 


$04 Om Stenvandlingar, 

Slika bilder finnas underftundom uti Agat , 
Chalcedon , Florentiner marmor, och andra 
ämnen, hvilka, genom en lefvande foreftåll- 
ning underkjelpte, af bilda mångfaldiga faker. 
Defle tekningar åro få mycket mindre af in- 
neflutna vaxter, fom kånflen kan efterapa 
dem på annat fått. Ångor eller något flytan- 
de våfénde, tyckes uti fprickor och fognin- 
gar haft tilfålle ac intrånga och utbreda fig ef- 
ter båligheternas olika fkapnad. Jag har ty- 
deligaft fedt det på åtfkillige fiycken af Pap« 
penheims fkifer, når den varit fprucken fvårs- 
ofver fkifringen , ty då har altid ftammen af 
defle inbillade våxter varit i fprickan ochder- 
ifrån grenar fpridt fig imellan alla lager, hvil - 
kas fammanliggande ytor ingalunda paflå tått 
ihop, utan bafva fynligen otaliga gropar och 
ojämnheter. 

62. Våxter finnas i jordens fkote under- 
ftundom foga förändrade. Vid Briigge i Flan- 
dern finnas tråd ,på 40 til 50 fots djup, få 
tått, fom uti en fkog, hvars flammar, qui- 
flar och lof, aro få bibehållne, at arterna 
lått kunna åtfkiljas. En palm- ftam år funnen 
vid Ras Sem i Africa uti tåmmeligen full* 
komligt tilftånd. 

Benbråt-flen ( Ofleocolla) tilfkapns under 
det rotter åro lefvande, ty då de ifrån fm 
nejd luga vatten och grunden år få befkaffad , 
at et ganfka fint flarn kan följa med, flan- 
nar den vid ytan, hårdnar omfider til och 
gör, då roten rutnät, et tomt foder derefter. 
Sådana har jag fedt i märgel och fand , un- 
der- 


Öm Stenvandlingar. 305 

iderftundom af ochra genområftade. Håraf 
' förftås åfven huru någon dei aiienä af roten 
; på en vtxande tall kunnat förvandl s til vår- 
I kelig benbrotften k j. Den finnes uti mager 
i grund, på årfkilliga orter i Ty (kland , Polen» 
i Frankrike / , och annorftådes. Storleken år 
: ohka efter rötternas, Utanpå åro de gemen- 
Jigen ojämnt : inuti år ibland åmnet lika åri- 
1 da igenom,' underftundom fes olika ringar, 

: fom ej altid åro marken af organilk bygg- 
1 nad: uti r ågra träffas fyllning eller kårna, men 
1 oftaft åro de likiom e't rör mitroti toma,hvar- 
i af fårmodehgen namnet upkommit m ), e- 
niedan de ,f fkapnarlen holljts för gode emot 
benbrott Underflundöm finnas juft ej få^a- 
ne parnklär, hvaraf de befiå, i fiimma hvarf, 
utan anrmgen ofver eller under. Om ikor- 
pan hinner blifva för vatten ogenomtränglig 
måtte rott-n do ut. Ifrån Japan foras ibiand 
rötter af fint ler til Europa. 

Få-tterade flammar med tydeliga års- 
ringar, fibrer, m, m. åro fundne i Slefien vid 
landshut, i Bohrren vid Schwanberg, i Un- 
gern , Polen, Saxen , Italien, Ängland och 

U an- 


k ) Herr Gledrfch , 
Mcm de t Ac. de Ber- 
lin , HdS- 

l ) Hr. G n e f t ar d, Mem. 
de P Ac. de Paris, 
m 1 Hr. M irggraf bar 
genom cbemifka prof fun- 
nit benbrotften bejiä af 


' äfvannamda ämnen, blan- 
dade med multnade växt- 
: delar , hvadan genom de- 
ftitlation der af låtteligcn 
bckommes en fpiritus u- 
\ rinofsts . Se Mem. de t A- 
| cad des Sciences de\Eer- 
j lin, a, Jl. 


306 Om Stenvandiingar. 

annorftådes, af kalk, gips, länd eller flinfa. Af 
fiftnåmda art årode vid Dresden, Chernnicz 
och i fynnerhet vid Coburg, der ibland hela 
tråd upgrafvits, loin tillika vilat Calcedon , 
Jaspis, Onyx, Agat ochCarneol »). Ibland ly- 
nes inuti en jåmn malla utan marken af orga* 
nilk byggnad, men andra vifa på det rydeliga* 
fte bark , årsringar, fibrer, kårna , q viftar, m. m. 
oj. Gu! flinta i vaxters hamn råkas i Irland, I- 
talien och flerftådes/;). Vid Rochefort år en ftor 
ftam med rotter funnen i lera på 12 fots djup. 

Tårfoch rötter genomträngas ibland af |årn* 
viktril, låfom i Öfter fllbergs nnåflå. IXllerut- 
na icke, ejeller låga de i eld, utan kola alienaft. 

I Ängland och Skåne finnas lådana , lom 
mer och mindre infugit jord -eller berg -fet* 
mor. Når de fullkomligen hunnit måttas blif- 
ver deraf Gagas. Vid Allendorff' ligger et 
helt hvarf lådan, dock något mjuk, hvarof- 
ver på 2 famnar jord - fetma år likfooi ut- 
guten, och öfverft en ftenbådd q). I Aca- 
demilka låmlingen hårltådes år et llort ftyeke 
bokträd, til bark, qviftar , ro. m. ganlka kån- 
neligt, men nu förvandlat til hård Gagas: 
detta år funnit i Skåne. Ibland påhittas vid 
Dresden ftycken tråd, hvaraf en del år ånnu 
oåndrad och det öfriga ftenkol r ). Kis- 


n ) Schulzen , Be 
tracht. der ver (i. boher , 
Dresd. 1754. 

o) Hr, Fougeroux om- 
talar en Jddan i du Ha- 
meljka famlingen , ifrän 


Martinique\ den är en 
fkön Sardonyx. Se Mem, 
de l' Ac. de Paris , 17 59. 

p) Bertrand, Dicl.or. 

q ) Pbil. Tr. näo. 

r ) Hr, Lehmann. 



Om Stenvandlingar. 307 

Kisvandlade tråfFas på årfkiliiga orter. 
Ibland år et ftycke af kis och rdlen a- 
gat s )• F.t kopparhaltigt kornax år i Sweiz 
funnit Oj och vid Orbidau i Böhmen, likfora 
en underjordifk fkog af lårn-malm, hvil- 
ken och tilgodo göres. Der år ibland andra 
en hei al upgråfven få fullkomlig, at (jeifva 
knopparne voro i behöll. I den famling, fom 
år under min vård, finnes en flor rot deri- 
ftån, ganfka tydelig utanpå, dock fynes inuti 
ingen organifk byggnad, men ec flycke af en 
flarn från Brandtroder kolvåi k i Hellen vifar 
ånnu fina fibrer, dels lofa, dels til fafl jårn- 
råft förvandlade. Vid Frankenberg i Hellen 
tråfFas i grå lera r å ungefärligen 6 famnars 
djup åtfkiliige befynnerlige llenvandlingar. F.n 
del k Ilas kornåhren, ehuru de tydeligfle likna 
nårmaft ax af Phalaris. De holla hogft 30 
pC. koppar och 6 lod filfver i Fahlerrs, lamt 
hyfa defs utom både jårn och arfénik. Stan- 
gen - graupen åro fvarta och likna et med 
bergfetma genomträngt tråd, famt föra hvit 
kis, koppar. lazur, ja ibiand gediget filfver, 
antingen körtelvis eller i angefloger. Der in* 
I falla åfven lerfkifvers ftycken med vegetabi- 
I fka aftryck , genomfatte af flenkols bitar, hvit 
I kis, koppar -gront, m m. n), 

U 2 En 


s ) Et fådant barfun- 
\ nits i Hr. Davilas fkh- 
• na Samling. 

t) Dr. Scheurhzer, 
Jom funnit et fådant i 


fkifer , Jlutar deraf , at 
fyndnflnden kommit vår- 
tiden. OrySl. Helv f. 209. 

u) Lehmann, Pby- 
Jic. C by vi. Scbrift. 



3oS Om Stenvand lingar. 

En anfeniig flubbe af Åfvenbok (Carpi- 
nus) år i bergen vid Stampa upgrafven utur 
mårgel: den var 3 fot lång och 6 vid, ro- 
ten gick s fot rået ned. Bark, tråd, m. m. 
fkönjes tydeligen, Åmnet år brokigt, hård t, 
famt eldar mot Hål med fvafvel -lukt. Hela 
klumpen våger 5 - 600 fkålpund u ). 

De flåfta förftenade frukter åro falfke. 
Nötter och ollon finnas dock mer dier mindra 
föråndrade i ftenkolsbrott : en Ceder-kotte af 
ften år funnen i en fändhog på Piemontefi- 
Ika bergen, Tall -kotte af kis vid Wien i le- 
ra .v), ax af Mais, Valnötter jy), mandel, 
meloner från Libanon a), m. m. omtalas åf- 
ven af Naturkånnare. 

63. Sluteligen böra om ftenvandlingar 
mårkas följande omfiandigheter. Ehuru de på 
några Hållen kunna beftå af en enda art , fotfi 
åtminHone i antal få öfvergår de öfriga, at 
den nåfian enfam fiynes, fåföm oflron, Echi- 
nit- taggar, m. m. på en del Hållen, vifia 
Turbines vid Osnabruck och Oppenheim, o„ 
f v. dock åro gemenligen flere fiag blanda- 
de, h var vid likvåi en kännare rätt ofta fin- 
ner 


») Clozier , Mem. des 
Sg. etr. tom, 11. f. jp#. 

x ) Guettard , lidem. 
de V Ac, qjp och 1-63, 

y) David, Cnt. <ht 
Cab . tab, <f. En fhvfte- 
md Valnöt kärna vied 
cfhrändrat (kal vifas tab, 


7, 0, ftmucn i Francbe- 
Ccmté 30 famnar djupt 
i en Ja/tgrufva, for ijo 
år fedan. 

3) Jufti berättar fig 
ägt en forflenad mandel 
och Jedt i Wien en me- 
lon af (len. 


Om Stenvandlingar. 309 


:ner åtfkilliga arter följas få fåkert åf, at når 
Inågra fy nas han tåm mel igen tryggt flutar om 
de andras nårvareife, och åfven finner dem 
'vid nogare efterfökande a). Det år vål fåll- 
fynt, a t finna froå hafskråk med qvarlefvor 
!af de ffora blandade» det händer likväl: få- 
ledes träffas Hvalfilk hen ihop med fnåckor 
vid Montpellier b), utom dylika förut nåm- 
da prof. Annu rarare år, at träffa dem ihop 
med landtdjur, fogelnåbb i fkifer c) y m. m, 
Ivifår-dock at det ibland händer. I Butter- 
berget vid Hartzburg träffas de i kalk tilfam- 
raan med tråd och fvampar, förvandlade i 
;flinta d). Stenvandlingarne åro defsutom in- 
galunda nödvändigt af famma art, fom bäd- 
den de Hgga uti e), ty man finner kifelarta- 
de och kiliga i kalk , o. f. v. Entomolither 
åro fållan fpatige, 

I anfeende til belägenheten kan tfet ingalun- 
dai almånhet anfes for ricktigt,at vegetabilifka 
af tryck ligga djupa ft, deröfver ftenvandlade 
tråd, (a Iclityolither och Zqolirher , fanor öf. 
Verftfkal-kråk/). Vi hafve ftrax ofvanfore fun_ 

U 3 ni 

3 t 


a) Hr. Rouelle den 
äldre har fårft anmärkt 
denna amjländighet, 
h) Hr. Juffieu, 
c) Uti Hr. Dav ilas 
famiin g jants et v.phögt 
balfbpit fågelnäbb , ty. 
lin. långt och j bredt , 
der det var t fockad. Se 


Cat. du Cdbinet Z 1 . 3. t- 
j. Det fatt i fkifer från 
Reutlingen , 

d ) Miner. Bel. 1 . 
ej Hr. Bertrand hy- 
fer den meningen . 

f) BergsRådet Leh- 
man n yrkade denna fats, 
förmälande fig funnit 


3io Om Stenvandlingar. 

nit dem underftundom blandade på famma 
ftållen: de hittils upgiåfde ben åro fållan tref- 
fade på ftorc djup, utan gemenligen tå fot 
under damjorden g ), åfven ibm åtikillige ilen- 
vandlade tråd b): vid Chaumont ligger en 
myckenhet at vaxters aftryck på ganfka ringa 
djup och allehanda ikalkråk i jorden bredvid/). 

Hvad Fiikar vidkommer lå bor bår näm- 
nas, at de träffas imellan lagren af ikifem , 
och fitta gemenligen vid det öfre fitkens 
qvariefvor, iamt deras urgröpta aftryck i det 
undre. De flefte ligga på ryggen, mindre an- 
tal på någondera fiaan, och ganika få på bu- 
ken, merendels i en Hållning, fom tyckes 
utmärka et voldfamt affdande. Cryftall-våt- 
ikan år vanligen hvit, (ido-linien iynes ty- 
deligen , genom afflipning ikonjas ofta benen, 
fom åro hvita, det vifar fig ock då, at de 
fneda rutor, iom tyckas vara fjäll ej åro annat, 
ån ikårningar af kött - fibrer, ty utieendet blir 
af flipningen ej förändrat, utan jurt likt kokt 
fjällad fiik. Det fom år qvar af fiiken utgör 
cj af den lefvandes volum , iåledes å ej 
underligt om fjällen blifvit måft omärkliga, 
dock när en ikiferfiik flipas lodrätt emot fm 
långd vifar fig et hvitt itreck rundt omkring, 
och detta år likiigen enda fporet efter dem. 
Hufvudet år merendels oformligt, men det 
år naturligt, at öfver 40 ben genom iå vold- 


våxtcrs ajtryck pä 1440 
fots lodrätt djup t 
g) §• 55 . 


b) §. 61. 62. 
i) §. 61. 


Om Stenvandlingar. 31 1 

fim tryckning bordt råka i oordning, icke 
;defs mindre kunna flce af defla ben ibland 
iurfkiij^s och kännas. En del af ften-fifkarne gå til 
[30 rum i långd och likna närmaft gåddor. Be- 
kfynnerlie.c år,at öfre delen af ftjert- fenan år 
|långre, tjockare och annorlunda {kapad, ån den 
hundrc, hvilken fkilnad ej märkes pade lefvan* 
Ide, fom flenvandlingnj ne narmaft likna k), 
1 1 Pappenheims mårgelfkifer finnas oftaff hut* 
tvuden med rangel, h varemot i fvart fkifer 
Iråkas hela kroppar. 

SJUNDE CAPITLET. 

Om underjordi/ka hålor. 

64. Vi hafva hittils betraktat jord - hvarf- 
jvens både lofarc och hårdare åmnenjdet år 
ock nåmnr, at gångar anfes för igenlåkta fpric- 
tkor, men utom de råmnor, fom ånnu i dag 
ftå forna, få finnas havda bergen fomligftades 
genombrutna , hvarigenom naturen fjelf likfom 
ianlagt fafta hvalf af en enda ften. Uti Hel- 
gelands fögderi i Norrige år en klippa, fora 
af fin fkapnad blifvit kallad Tårg hatten , 
hvilken haren öpning tvårtigenom, vid pafs 
iaf 50 famnars högd och til iooo famnar i 
långd , hvarigenom man kan gå fram , och 
låfven ibland fé folen /). Genom berget Fifcl* 
horn i Sweiz kan folen likaledes vils års -tid 

u 4 fy- 


k) Prof ef. Kruger,| /) Pontoppidan, a. 
Gejch. der Er dt. \ft. I. f 7/ - 7 i>. 


312 Oin underjordifka 

fynas, och det få kallada S. M u rins hål år ef 
annat, ån en (lik opniog på Fiimfer-berg, (et 
af dem, fom fkilfer Grauröndner * land från 
Glarus), hvarigenom invånarena i byn F.!m 
kunna fe (oten d. 3 Mart och vid Mi haelis 
tiden m ). På kuften at N. Zeland år et berg- 
hvaif 75 fot långt, 27 bredc och 45 hogt, 
lamt et annat, ,der hafvet vid hogt vatten By- 
ter igenom , 60 fot under det ofverfla af 
hvalfvet. Men , utom dello och dylika ge- 
nombrytningar, tråftas uti berg- hvarfven åt- 
ikilliga toma gångar cch grottor, h vilka for- 
tjena at nårmare kannas. 

6 5. Vid Våftra Silf berget åro uti Skif- 
feklackens kalk - bådd 3 bålur t fom gå våg- 
rått in uti berget, öpningarna af de 2, ga 
iå når intil fjön Gatturens vattubryn, at man 
ej kan komma igenom dem , men den tredjes 
ingång liknar et hvalf, 4 alnar hogt öfver 
vatnet, och 3 til 4 bredt. Våggarna flutta 
likfom de biifvit notte //). 

Uti Bals - berget år den bekanta FU/fke- 

S rafven , fom uti många gångar fp ider fig 
ingre,ån man hittils konn.it underlöka. Ber- 
get {kall öfverft åga anlenliga gråleoar, fom 
livila på klappur och grus, hvarunder et hvarf 
los, gulaktig och af fkölpg us hoogytrad kalk- 
ften vidtager. Ingången år på Fodra fidan 
af berg -foten. Hår finnas en obefkrifvelig 

mångd 


m ) Scheuchzcr , it, 
alp, tom . I. f, ny. t, 14. 


11) Hr. /V.Wallerus, 
diJJ. de Monte arg. occ, 

f' ^8. 




hålor, 313 

mångd mufslor, (knapt någon fnåcka , om 
icke Nautili,J Peftinieer, Bratienborgs -på nn in- 
går, Juden -ftenar, Sjö-åple taggar, hafs o- 
ron , ormtungor, m. m. blandade om hvar- 
andra, Åtfkillige ier -ikölar infalla. Flera gån- 
gar ftu under vatten, hvilkets bryn år några 
alnar högre ån Råblofs fjön 0 ). 

Uti Hafsle förfamling, 5 fjerdingsvåg 
från Mariaaftad , år en granithögd, fbm af de 
kringboende kallas ]åtteberg. I detta år en 
flor hala , b vars Hut man icke vet, och til 
h vilken man lör So år (edan beqvåmligen 
kunde komma in, men ledermera har öpn in- 
gen efter hand fallit igen, hvarril ålkan (om 
der flere gånger flagit ned, mycket bidragit. 
Jag har i min barndom flere gånger bevan- 
drat denna iä långt, (om på botten ftåends 
varten velat tillåta, men ingången varda re- 
dan (å trång, at man ej utan ytterfta möda 
kunde komma in och ut. Hår åro inga dropp- 
ftenar eller andra märkvärdigheter, utom nå- 
gra flockar af afp, lagde i urminnes tider, at 
gå på et flycke in. Vid Garphytte bleckbruk 
i Ne rike har jag i en rodaktig granit eller 
(jelfftåtften fecic en dylik grotta, derftådes 
CuU-balet kallad. Denna har dock ej enfamt af 
Naturen blifvit tilredd, ty der hafva åfven 
malmletarc arbetat under god förhoppning , 
hvilket gifvit anledning til de(s namn. 

Uti foten af nyfs nårnda Tårg-hatt fkall 
U ? vara 


0 j Hr, Linnés Skän • j H, nj~ } tab, U r 
Jka Reja , f. $4; Ac\ 


514 Om underjordilka 

vara en hälla ofver 400 famnar djup, famt 
uti en klippa ej långt fån Fredricshall 3, af 
hvilka den ena fö egifves lå djup, at en ned- 
flapt ften icke höres förr ån efter 2 nrn. p). 

Pools- balan i Ang land år namnkunnig af 
fina dropp - ftenar, hvilka rned tilhje p af god 
inbillning föreflålla månnifkor, ftolar, ni. m. 
Uti Elden -hålan i Derby (bire flånpes man ned 
med 1 20 fots lina, genotp en lodråt öpning 
wocs ( fig. 1 1 ), Når den trånga nedfarten 
börjar afvika från lodlinean vidgar den fig åf- 
ven och man kommer ånteligen på et Itcn- 
ras st ned i en ganfka flor hå'a det. Hår 
hånga ofver alt droppftenar o, o, och från 
botten refa fig pelare, en del öo til 90 fot 
höga k, G, merendels under ftora fynhga hål 
n,"l, i hvalfvet. På botten, år en håla 1 ,6 
fot djup, och en ofvertimrad öpning bp un- 
der ftenrafet omtalas, lamt fkall af malm le* 
tare vara öfverhöljd: denna leder til vatten 
if, fom troligen har fammanhang med nå- 
gon af bårkar ne i ftora Caftletons grotta, e- 
niedan der framflåpas (ådant grus, fom endaft 
finnes i Elden -hålan; enligt gammal beråc- 
telfe hafva ock uti denna nedfallne gåfs der 
framkommit. Stora grottans diameter år visft 
ijofot. Gulaktig och ibland brunaktig fkorp- 
ftew öfverdrager våggarne, K och l beftå 
af grofva klumpar q). 


p ) Om denna obferva 


tion vore riktiga fkuttc f enligt tilfkurit . 


djupet vara åfver 11000 


fot , fom tyckes vara an- 


q ) Leich , AU. Erud » 



hålor, 315 

På fodra fidan af Mendip-hill år ingån- 
' gen til Okey - hålan. Den år ån 8 famnar hog, 
ån få låg, at man måtte krypa. Bredden år 
föränderlig ifrån 1 til 6 famnar, och långden 
ofverioo. Innerft framkommer en ftarkftröm, 
hvaråft: i fynnerher fkall vankas myckenhet af 
å! , ehuru deruti år et fail af flera famnars 
högd, innan vatnet hinner mur berget r). 
En grotta år i famma berg i SW vid Ched- 
der; en annan i N, uti h vilken man nedkom- 
mer genom en 10 famnars lodrätt öpning. Hå- 
lan år flor och hvalfvet af kalk, med roång- 
fårgada dräpp -ftenar utfirad. Två andra hå- 
lor, foro gå längre in, åro likfom grenar af 
denna. 

Uti Gloucefter fhire år Fen - Park -hålan t 
Defs båtten fkall vara en med blyertz blan- 
dad hvit ften. En anfenlig fump finnes ned- 
uti, hvars botten är 180 fot under jordbry* 

nen, 


1701 ; Fbil. Tr. abr vol. 
II. f. $~o. Med nedjläp- 
tn linor bedrager man 
Jig lått om djup. Co t 
lor>'s har vid W hår 
ned få akt 2652 fots långd 
och funnit de ytter tia 240 
genom våta. Ej min- 
dre irrar man Hg med 
fallande flenar , fota på 
flere ftållen fludfa : Sbort 
har efter denna grund 
tillagt grottan 1266 fots 


djup. J. Lloyd har i 
Pbil. Tr. i-ni noga be - 
Jkrifvit henne och der - 
,'åfver lämnat 4 ritnin- 
gar. 

r ) Et år dogo krea- 
tur af detta vatten , jom 
förmenas håndt genom 
någon underjordifk ge- 
! menfkap med et i nejden 
varande blyerts vafk- 
vårk. Se Pbil. Tr. a. fl. 


3i 6 Om underjordilka 

nen, och 60 ofver hogfta urf prånget af Se. 
vern , fom flyter \ mii aerifrån. Klippan år 
öfverfact med faltpeter. 

S. Putricii båla i Irland har en lodrätt 6p- 
ning, Kilcorny håla derfarnmaftädes år märk- 
värdig derutaf, at ehuru hon vintertiden är 
få tårr, fom någon under jordiflc ort kan va- 
ra, få gifver hon do. k, gemenligen 3 til 4 
gånger om å.et, med otrolig häftighet en lå- 
dan mängd vatten genom fin ingång, at när- 
liggande fält deraf på en eller annan dag cf- 
verfvåmmas, ända til 20 fot högt , h varpå 
vatnet rinner famma väg tilbaka , dock lång- 
fammare, och lämnar etter lig på marken et 
gödande flam. Tiden til denna flod år för- 
änderlig. 

Uti Braunfchweig finnes den ryktbara 
B dumans - bala s J. Öpningen är genom et 
naturligt hvalf in uti et berg. Hålan beftår 
af 6 rum med trångare gångar imellan , alle- 
Ilades prydd med dropp och fkårp . ftenar , 
af hvilka vidlkeppeife eller inbillnings - yra 
har kunnat foreftålla fig iiknelfer af Molen 
med 2 horn, Chrifti upftåndelfe, munkar, 
en bedjande q vin na , orgelvåtk, m. m. Klin- 
gande pelare Ikola här finna t, lamt flor mängd 
af ben, tånder, kjåkar och allehanda lien- 

vand- 


s) En Bauman fkall pan Jlåcknade , Ja gick 
ftrft under jbkt denna ha- Lian några dagar vil[c y 
la. Han letade , enligt och fedan han omfider 
några beråtteljer , efter .kommit Up , af ed efter 
järnmalm f men fom lam j få dygn. 


hålor. 317 

Vand lingar t). Månnifko quarlefvor åro hår 
ganfka lållfynta. Scber%felåfka hålan har ock - 
lä en vid ingång, lom fédan pä åtfkilligt fått 
vidgar och hopdrager fig, Hvalfven åro med 
Ikårpa ofverdragnc och örverfatte med dropp- 
fienar. Pä botten under den 6fre mörka jor- 
den ligger något hård märgel, hvarefcer föl- 
jer en fvart jord med tänder, kåkar , ben , m. 
ro. fomlige af lådan florlek, at man ej kan 
gilla hvad djur de tilhört, Sedan möter en 
gul jord utan tänder och ben, med något 
lbrn liknar alumen plumofum: derefter vid- 
tager hårda ilen uX 

I Tylkland träffas många andra, låfom 
Hohlehcb , Wiz&elocby ro. fl. Sweiz lka berg vila 
dylika. Uti Pilai i-ber g kommer man genom en 
öpning, lom år 16 for hög, lamt 9 bred, och 
kan väl gå 300 ll t g in. Uti Regiberget 11 i p per 
man fram ofver 170 famnar. Vid Reflistafel 
år emot w R effi s boden l och , fom tyckes hafva en 
utgång längre ned , ty en nedflåppt Ilen kom- 
mer åter i dagen, Uti det höga Gammor trån- 
ger man fig med möda in, men ledan år gån- 
gen vid och beqvåmlig bela 150 fot. Hår 
Ikall felenit finnas i ymnoghet. Ufi Tnggen- 
burg år en hala i om ftåndigt röker, och vid 
pafs 20, på åclkillige orter belägna, fkola gif- 
Va våder ifrån fig „v ). 

Den ovanligt varma fommaren 1719, 

fmålfe 


t) Leibmz, Protogaa 
Jf . 37. tab, J; Att, Er. 
1702. 


ti) Leibnitz, a. ft. 
x) Scheucbzcr, HRl. 
Nu t, Helvetix, 


3 1 S Om underjordiika 

fmålte fa mycken fnö och is , at mao kvin de 
komma uppå toppen a t Zmgen, et af bergen 
ki mg is-fjön uti Canton Bern. Det inuti ciSf- 
fas en grotta , prydd med cryftall- pelare, af 
hviika en vägde 8 Centner. Båtten v<>r ock 
täckt med cryftaUer, fitcande oå gul leraktig 
jord, af hvilken de åfven blifvir färgade y). 
Uti Franche-Comté år vid foten af en 
44 fot högre klippa ingång til en hala , fom 
fkall vara öfver 8S fot hög, 418 lång och 
148 bred. Gålfvet beftår af 3 fots tjock is. 
Der finnas ock is -pelare, 5 til 6 fot tjocka, 
och ibland ånd.i til 20 i långd. Ec flålie på 
botten beftår af ler - gytja, fom ej fryfer, dock 
har vatnet hår ingen falt frnak. Oaktade vä- 
derlekens omfkiften få boller fig Tbermome- 
tern inuti denna hålan alla årstider imellan o 
och 1 gr. deröfver. Upftående pyramider och 
hångande istappar, fom finnas i Aug. åro of- 
ta i Oktober föffvundne. Öpningen år uti 
nno, betåckt af fjelfva klippan, fom för öf- 
rtgt, utom et litet fålt,med bufkar och fkog 
år öfvervuxen, hvilket alt hindrar den ytie 
vårmans intrångande a). 


y) Bertrand, Str, de 
la Terre , f. iS. 

s l Hr. Boz her att ar 
Jig medelfl t ber mometer 
rbht , at varman i den- 
na grotta , åfven fom 1 
kallare , ftiger och fal- 
ler med den ytre, ehu- 


ru de aldrig hlifva lika • 
Prof. Bilierez , Jom fhr - 
ttt befkrifvit denna båla , 
fager , at ijen år defs 
| ymnigare , ju hetare fom - 
mar. Se Mem. de f A c. 
de Paris 1712 och i~]zS. 
Hr. Coffigny bar Jårfl 


hålor. 3’9 

I nejden af Vermenton, uti Bourgognc, 
. kommer man in uti en hala genom en vid 
i åpning. Bredden år 8 til' 10 famnar, hög- 
'den öfver 3 , och lång den 2 til 300. P 3 hvalf 
cch våggar tråffas Jkårp-och dråpp-ftenar, 
fom fkoia likna bord, ifolar, bånkar, m. m. 
Starke pelare hånga ifrån t3ket, och på båc- 
ten finnas åtfkillige anfenlige vatten - behåll- 
ningar il >. 

Vid Maux fprångdes 1618 ften til et Klå- 
fter af en hög klipna, hvarigenom en myc- 
kenhet vatten ucbraft från en hala , fom ännu 
gifver en klar firöm. Dråpp - fltenar föreftål- 
la uti denna päron, åplen, drufvor, m, m. S>). 

Grotte de Grenoble , eller G. de notre öa- 
me de la Bfime, har i et flört berg Hklono 
en hvålfd ingång, 10 til 12 famnar "hög och 
9 bred. Hälften af botten år 6 fot lågre,ån 
det andra, fiamt inrättad til Capell, i nnerft 
i flora ingångslalen år en gång 4.5 famnar 
bred och 6-8 hög. En gång, i h vi! ken man 
fomligfiådes nödgas luta fig undan ofverhln- 
gande fienar, leder efter ffere krökningar til 
et flcrt rum med 2 gallerier, hvilka ånfmai- 
na och ån vidga fig; hår ftanoar qvickfilfret 

vid 


på 4.0 - talet nog are be 
fkrifvit denna is - gruf- 
va. Han har ej funnit 
der Imarken fnltpeter 
eller falmtak. Se hans 
grundritning och profil 
i Mem. des Sc. Etr. tom , , 


1 7. Bbnderne hafva Inir 
I fordom haft en midm- 
I flyckt. i 7 27 blef under et 
ampemente vid Same 
mycken is utkörd, 

a) Perraul t,Oeu.fg$. 

b) Percault,^./?, 834. 



320 Om underjordifica 

vid 14 gr. ofver o , och mångfaldigt förårs» 
drade famt blinkande fteogyckel vifa fg,3»4 
fot i diameter och 7 höga. I högra gängen 
har vatten utglöpt likfom fnåckor, hvilka ciels 
flå toma med hvit fkärpa öfverdragna, dels 
med vatten fyldai et ftålie bebos af en för- 
färlig mängd Flåderroöfs : inner 11 ä hvalfvet 
fynes en myckenhet Aflröiter: hår och der 
trallas finå Cafcader. ! den vånftra framftry* 
ker en 6 fot bred båcfe, och man vet ej ån- 
nu huru långt, den trånger fig ned och ut- 
bryter vid utgången , faller i Rhoneoch fkall, 
då denna flodar, underftundom vara voldfam, 
ehuru den annars ibland torkar ut c). 

U- 


c ) Denna år belägen j ar , tit de(fe kunde g i 
7 lieues från Lion. Hal- j emot ftvbmmen. Dr. 
ma betyder Grotta på Monnjer bar nyligafi 
Jtalienfka ocb lårer byn j under ( åkt denna håla. Se 
Balma bår bredvid der-YMem, des Scav. Etr. 
af fådt namn. Hr. Dieu- tom. II. Fiti Sajfinage, 


lamant bar befokt den- 
na ibland Daupbinés 7 


ar åfvenen grotta, hvar - 
ä(l 3 itrbålkade (lenar d. 


under räknade håla Man. j fan årligen fyllas med 
de l' Ac. de Har is q 00. vatten , ocb utmärka til ■ 
De fom Frans ! anbe ■ fi andade bergnings be 
falt, dt underjoka henne, fkaffenbet. Der (kola ock 
blefvo fkvåmde af et hul finnas be fynner liga ålder - 
ler, vågade fig ej fhljauhms q v ar le f var ; men 
backen ''åt, utan fatte nu får tiden år alt un - 
lumpor på bråden ocb fä- der ligt af ven bår for - 
go dem på et visft ftdlle 1 hum\it. Se Lancéllot, 
får (vinna, men underligt Man.de t Ac.de s Infcript, 


hålor. 3st 

Utur berget Coyer, utur Malignon i Pro- 
vence, m. fl., utbrifter genom råmnor och 
öpningar kall blåft d). 

Uti Italien åro åtfkillige underjordifke 
hålor. F.j långt från Foligno påhittades c», 
vid grundläggningen af et hus. Den år 30 
til 40 fot hög, och 10-12 fteg bred, öfver- 
dragen med en gul marmor -fkårpa. Pelare 
af (amma åmne hånga få vål från hvalfvet, 
fom från väggarna /af olika långd, från 2 el- 
ler 3 til och öfver 25 fot. Botten årojåmn, 
beflående af tunna marmor -fkifvor, den ena 
öfver den andra. I nejden år en flod , fom 
har lukt och fmak af fvafvel e ). 

Monte Aeolo ligger i nw från Terni, vid 
den lilla ftaden Cefi , utur hvars fpringor ec 
kyligt våder utfar, fyra timmar före och li« 
ka långe efter middagen, i fynnerhet fom- 
marti^en / ). 

Cova Perella på Minorca år fördelt uti 
flera rum, uti hvilka träffas cn anfenlig mångd 
droppften af allehanda Ikapnader g ). 

Adelbergifka balan i Crain fkall vara be- 
vandrad öfver en mil , utan at man kommit 
til defs ände. Den år ganlka rymlig, men 
hår och dår med djupa fvalj förfédd. Ibland 
andra r.aturfpel förefaller hår en flenbrygga, 
under hviiken et djupt vatten framlöper />). 

X Uti 

/)/V.Lulof,tf./ 7 . §-22?. 
g ) Sami. N. ReiJ] tom . 
VIII. f 77. 
b ) Acl. Entd, 16 Ss* 


tfluallendus, Up. tom. 
V.f 2J(f. 

e) Hr. Maraldi, Mem. 
de l’ Ac. de Paris 1711, 


322 Om underjordifka 

Uti Carpatifka bergen åro i fynnerhet 
två mårkvårdiga hålor. Den ena har ingång 
norr om et berg vid Szelize. Storleken år 
fvår at urforlka , i anfeende til dels med is 
betåkta och fluttande grund, men at döma 
efter ljudet, fom et aflållat gevår gifver , må- 
fte den vara anfenlig. Stora istappar hånga 
öfver alt, och är det märkligt, at lå fnart 
ytre luften blifver varm, fryfer det derinne, 
men uptinar, då det år kallt ute, hvadan på 
hetafte tiden den nådan år fuli af is, men 
under den kallare få lindrig, at yrfä och an- 
dra djur der foka fkydd emot kölden. Car- 
patifka bergen hyfa öfver alt Ror mångd af 
flerehanda lalter, hvilka i fynnerhet torde bi- 
draga til anförda värkan. 

Den »nåra år vid Ribar i greffkapet Zol* 
Dels fkapnad är trattlik eller fm a' are nedföre. 
Man hörer ljud af vatten, hvilket ock ibland 
upvåller. Det år klart, fyrligt och något fkarpt, 
men bekommer ej illa, då det drickes, ehu- 
ru ångan år få dödande, at foglar och djur, 
fom komma når utöfver bålet, deraf ftrax 
fåtta lifvet til i). 

Den bekanta irrgången på Candia bar fin 
ingång på fodra fidan af berget Ida. öpnin- 

gen 


i) Matth. Bel bar 
cm bagge de [fa halar 
lämnat underrdttelfe. Se 
Pbil. 7 /v n. 4j2. Et 
i nejden varande bad gif- 
ver, i fynnerhet under 


äfk väder , äjven en (lar k 
ocb fkadelig Jvajvel lukt. 
De djur , fom af balans 
ängor blifvit dödade , 
kunna likväl atas utan 
olägenhet. 


hålor. 323 

gen år vid, men knapt lå hög, ae man kom- 
mer rak in. Den leder förfl til et rum, fom 
liknar en källare, hvarifrån går en gång i 
många krokar och med flera fido-ftigar, af 
hviika den ftörfla år 1200 fleg lång och fo- 
rer til 2 flora lalar. Vågen är ibland iå låg 
åt man måfte krypa, dock lå bred, at 2 til 
3 perfoner kunna gå i bredd. Väggarna åro 
lodråtta och beflå af ftenblåck, lagde i ord- 
ning öfver hvarandra. Sjelfva berget år fam- 
imanlätt af en grå flen-art, fom ligger i floar. 
De namn fom blifvit på väggarna utlkurne 
åro fylde med en hvit grynig" flen, fom flår 
2 til 3 lineor upöfver våggens bryn k). 

På Candia och de öfriga Archipelagcns 
öar. År en flor mängd af dylika hålor. Ön 
Anriparus har en, fom år hvålfd och öfver 
20 fleg vid, hvarutur man fliger ned til en 
mö k opning,-fom genom fluttande gångar 
(och med tilhjelp at ftegar förer til et djup 

X 2 af 


, k Tournefort fager 
bvarken hvad fl en vdg- 
garne befld af, ej eller 
bvad .art, jom fyller de 
utfkurna namnen . 7 ro* 

ligen dr berget kalkar • 
tigt ocb namnens fyllnad 
någon kalk ■ fpat . Sje/f 
va gångarna tror han af 
naturen vara började ocb 
genom kdnft fullbordade. 
At här varit ct fl en - 


brått ar icke troligt , t 
avfeende til gångarnas 
bcfkaff enhet , fom tilfka- 
pas helt annorlunda i 
j grufvor. Desutom har up • 
I fbrflen varit ganfka Jvår. 
| De qvnrltfvor Bellonius 
funnit af kor- red (kap d- 
ro fnarare lämningar af 
kånflens åtgärd i deffa 
gångar. Se Mem. de P 
Ae, de Dar is, q 02. 


324 Om underjordifka 

af roer ån gco famnar, hvaråft råkas engan- 
fka Itor hala , h vars botten med allehanda 
ftengyckel år betåkt. 

Ararat, Azorerne, Canarierne, Gröna ö- 
arne, Cordilleras- bergen, med mångfaldige 
flere flållen, hyfa dylika hålor, ja Indilka ö- 
arne, i iynnerhet Moluekerne, tyckas Oå på 
iådana hvalf. På Island år en, Surtbmfen kal- 
lad, 839 famnar lång med åtfkilliga tvårgångar 
på fidorne, våggarne glaslupne och dropp- 
ften af lava hängande från hvalfven: högden 
år 34-36 fot och bredden 50-54. Ragna- 
bellir med flere åro mindre, men af fåmma 
befkafFenhet. Der firmas ock åtlkillige i fand- 
ften / >; men arbetets gränfor tillåta ej at be- 
fkrifva flere. 

66, Om vi nu famla de förnåmfla om- 
ftåndigheter, lorn underjordifka hålor med- 
följa, få befinnes 1:0, at de merendels åro i 
kalkartade berg; 2:0, at de til (forlek och gån- 
gar på mångfaldiga fatt åro h varandra olika; 
3:0, at många med pelare, droppflen och al- 
lehanda Oengyckel åro utfirade; 4:0, at mer 
eller mindre" vatten finnes i de flefta, ibland 
ftillaftående , ibland rinnande, ibland och fam- 
manfrufit; 5:0, at en del hyfa ben, tånder och 
rangel ; 6:o, at några få gifva våder ifrån fig, 

67. Sådan år i almånhet befkaffen heten 
af det torra. At jordytan i detta fkiek kom- 
mit utur Skaparens hand påftår nu tor tidem 
ingen efteriånkfam åfitådare, och det kan ej 

eller 


l) Eggert Olaffens Rsife igtenmm Island . 


hålor. 32 y 

eller under något {ken af fltål yrkas; men 
på hvad lått Jordklotet århollit fin närvaran- 
de Ikepelle , derom åro meningarne ganfka 
Ikiljaktige. Jag {kall i fifta Capitlet af femte 
afdelningen anföra mina egna och andras tän- 
kar i detta ämne, och Läfaren må derefter 
doma, huruvida man hunnit, eller någonfin 
kan hoppas at hinna , til någon pålitelig vifs- 
het i detta mål. 

TREDJE AFDELNINGEN 

OM VATTEN. 

FÖRSTA CAPITLET, 

Om Kaller . 

6g. Vi hafva uti föregående afdelning öf- 
verfedt den torra delen af jordkloters yta. 
Denna år dock, utan fuktighet, atanfe.fom 
död och aideles kr, '.frös. Kn anfenli g mangel 
vatten har dårfore varit nödig , at bibehålla na- 
turens hushållning , uti An fulikomlighet. Det 
gör icke tilfyllelfc, at haf betåcker Oörre de- 
len af jordfkårpan , vatten måfte åfven föras 
omkring och igenom det torra, nåltan fom 
våtlkorna uti en organilk kropp. Källor vt- 
dela ifrån högderna froå rännilar , af dellä 
flöta flere tilfamman och utgöra backar, at; 
hvilkas förening upkomma åar, drömmar och 
{förre floder, lom draga fig frann på de iåg- 
ffa flållenaf marken, famt omfider flanna, an- 
tingen i fjöar, eller ock utfalla 1 (fora verlds* 
X 3 haf; 



32$ Om källor. 

hafvet. Hår hafva de dock ingen varaktig- 
(låd, vatnet bor icke förblifva på et (fålle, 
det uplöles derföre uti (å fina delar, (om kun- 
na (imma i luften, dello lpridas omkring, (loc- 
ka fig omfider, falla neder, och taga åter fm 
kofil åt hafvet. På detta fått underhåfies et 
beftåndigt omlopp. Det år icke nog, at he- 
la vårt klot årligen gör en anfenlig vandi ing 
omkring fiolen, och dageligen rullar kring 
fin axel, hår år en invåites delarnas flyttning 
af nöden, ty rörel fen år en oomgångelig om- 
fiåndighet, at holla naturen vid lif, åtmin- 
(lone kanna vi ingen prick uti hela materi- 
ela verlden. fiom njuter vårkelig h vila. 

69. Vatnet , och defis drag ifrån högder- 
na ånda til hafvet , bör nu komma under 
fkårfkådande, men det år en angelågen fråga, 
fom förut bör afgöras, nemligen hvarifrått 1 
bogderna aga tilgångar , at al fira ocb under bål- j 
la kållor. Vatten intager enligt fin tyngd och 
flytaktighet altid de lågffa (fållen på jord - y- 
tan, hvarifiån kommer då det, fiom de hög- 
fia få jåmnt utdela? 

Denna fråga år ganfka olika befivarad , 
och det torde kunnat (ke fullkomligare , om 
man icke velat holla fig innom en enda ut- 
våg. Naturen år utan tvifvel enkel uti fina 
anifalter, men det beffår ej deruti, at vid 
h var och en fiynnerlig vårkan ej användes mer 
ån en orfiak, utan deruti, at alla vårkningar 
tilhopa, fiom uti defs hushollning åro nödige, 
åftadkommas genom (å få crfiiker, (om möj- 
ligt år, hvarvid dock flera öfver alt hjelpa I 
och bifjpringa hvarandra» 70, 


Om källor. 327 

70. Den tilgång, (om förffc faller i ögo- 
1 nen , åro meteor i (ka vatneti , fålbm rågn , fnö, 
m. m. m). Man Ikon jer ju mårkeligen, at jord- 
i vatnen efter nederbörden af - och tiltaga. öde 
, Arabien och en del af Afnca har brift på kål- 
I lor och floder, men åfvcn tillika på nederbörd. 

Luft - vatten 3 fom nedfaller på högdefna, 
1 trånger igenom den lofare Ikårpan, och, om 
idet foart råkar någon faftare botten, rinner 
1 efter defs (lutning tils det i fpringor och hä- 
ligheter träffar något motflånd , lom ej tillå- 
ter at fortlätta loppet. Men, lå fnart dylika 
fammelp latfar blifvit fyllda, flöda de öfver, 
ocb vatnet bryter antingen frrax fram i dagen, 
eller ock målle det ännu vidare föka under- 
jordlika vågar, uti hvilka det drager fig fram, 
til defs någon hårtil tjenlig opning råkas, då 
en, efter tilgången, mer eller mindre varak- 
tig kalla upkommer. 

På detta lått letar flg vatnet ouphörligen 
fram , och h varå fl det flera refor Acer uti 
Ikiekelig jordmon, nötas flna gångar eller un- 
X 4 der- 


m ) Mariotte antager , Kungs - bryggan i Paris 
'framforer ungefärligen 
139088500000 cubik fot 


i af nederbörden til ut- 


dunjlning , ± jör växter 
ocb djur , famt boller y 
får mer , än tilräklig , 
at underhålla källor ocb 
floder . Han grundar fin 
mening i fynnerbet på 
et egit rån, nenfigen , 
at Seine årligen under 


vatten , b vilket ej är 
af nederbörden , då Sei- 
ne på några ocb tiugu 
\ mils af (land fattes kun - 
1 na draga åt fig af ned- 
fallande luftvatten. Se 
hans Oevres , tom . /. 


328 Om kållor. 

derjordilka ror, til hvilka efter hand ftörre 
eller mindre antal fidorör upvågas, hvarige- 
nom omfidcr blifver fådant tillopp , at en 
mårkelig vattu-ftrång hår börjar framrinna 
och utgör hvad i allmänhet kallas kall -åder, 
Underjordilka hålar och grufvor vitna nog- 
fämt, hurti vatnet arbetar lig igenom, ofta 
på an fen ligt djup. 

De kållor, fom under briftande neder- 
börd, aldeles uttorka, äga utan tvifvel,huf- 
vudfakeligen litt urfprång af luft- vatten; men 
håraf år man lå mycket mindre berättigad, at 
hårleda alla andra, fom en del icke allenaft 
jämnt hela året gifva tilråkligt vatten »}, utan 
ock andre finnas, lom y mnogt flyta, rågn- 
tiderna undantagne, då de åro helt torra <?). 
För öfrigt åro ofverft pä höga berg flerftå- 
des ftörre kållor och vattufamlir.gar, ån ne- 
derbörden enlamt vore i ftfmd at underhålla. 

At närmare utftaka dels otilråcklighet , 
borde förlök göras med någon ö, lwaråftlåt* 
tall kunde utrönas och jämföras årliga mäng- 
den af luftvatnen med det lom floderna at- 
börda i bafvec p ), Men, fom ännu inga dy- 
lika 


n ) Derham , Pbyfi- 
cotheologie , fvevfka npl. 

f’ 77 


lok om Catara&a. 

p > Sedileau gör et 
ungefärligt b}verflag i 


o ) Två Jiidane fkola anjeende til St. Brit un- 
finnas pä Mallorca , A SL • men , hvar af ban Jlutar , 
kr. SuppL tom 6 , och ' at defs 8o floder , fkat- 
H er bi mus omtalar dy- \ tade lika med 6 Po- 
lika fa Sicilien, uti Jm 1 flråmmar , behbfva dub • 


Om kållor. 325 

Ilika rön åro at tilgå, få kan detta förhollan- 
de icke med noghec utfåttas. 

Många kållor upkomma genom dunder* 
fom dels af våder drifvas emot berg och hög* 
i dor, dels nalkas deflå ftora kroppar i förmå- 
ga af den allmänna dragnings -kraften. Luft* 
kretfén ladas mer eller mindre af vattenak- 
tiga ångor , hvilka pråfläde emot tåta och 
kviiga klippor, inart få hoppackas, at de ut- 
göra vattendroppar, fom, på förut befkrifna 
: lått, omfider famlade gifva kållor q), 

Alla kållor kunna dock icke härigenom 
en fornt uprinna. Donau, Po, Rhen och Rho- 

X y ne 


le It få mycket vatten , 
(hm nederbörden gi fver ^ 
bvilken bnn antager om- 
tre n t til 27 k tums bögd. 
Efter en 'dylik grund 
finnas Irlands 30 foder 
föra ~ mer i bafvet , ån 
luftvatnen gifva. Far 
hfrigt anmärker ban, at 
om alt tand räknas leda 
nederbörds -vatten til nä- 
{la floder , jå Jhille fåda- 
na fomligftädes finnas , 
jom icke beböfde ~ der- 
af, på andra fållen a- 
ter ligga fader få tätt, 
at 'nederbörden ingalun- 
da f bi f loge. Se Mem , de 
f Ac. de Faris, 16 pj. 


I q) Dr. Halley har af 
\ jådan grund förklarat 
i kållor s upkomft. Han föll 
I på denna tanka , då han 
t aftvonomifka ärender 
uppehöll fig på ån St He- 
lena, På fallet , der bnn 
obferverte , bvilket låg 
qu famnar högt, fam- 
lades om natterna jå myc- 
ken fuktighet , at obje- 
£Hv - glafet , jom of taft 
måfie aftorkas , och hans 
papper blef otjenligt , at 
antekna nppii. Han vär- 
derar utdunfningen af 
bafvet 3 gånger finrre , 
ån alt vatten , fom flo- 
derna fora dit. 



330 Om kullor* 

ne hafva (itt urfprång uri Alperna, men lida 
ej bnfl på vatten de 6 månader, då bergen 
åro fno - betåckte och inga dunder kunna prås- 
iäs der emot, utan at tilfryfa. Det år dock 
fant, at de 2 fiftnåmda minfkas våikeligen I 
vintertiden och (må båckar uttorkas der, men | 
den (fora ftröm från Gletfche hålan forer nå- i 
got vatten, ty hålans temperatur år (ådan, at , 
det altid dryper af ifen. Desutora finnas käl- 
lor ibland vid (å låga kullar, at anförda or- j 
Cok ej kan aga rum. Upminfters kalla ligger 
100 fot éfver hafvet vid en backe, (om år 
något of ver 16 fot högre, och i hela greffka- 
pet Eflex år nåpligen någon ort mer ån 400 > 
fot öfvcr (jön , fom ej tyckes vara tilråckligt, 
at underholla defs rinnande vatten r); det år 
dock visft, at ofta fuktighet ymnigt inftåiler 
fig vid ringa högder x). 

Vidare" bidraga ibland underjordilka hå- 
lors 


r ) Derham, a. fl. 

s) Prof. Lulof otu 
talar , at vid Koxborn , 


rågn bbr j ar den äter , 
til teken, at de i luft - 
kretfen hopfallande dun - 


en landtegendom vid \ fler fläckat fig emot du 

IVaffcnaer famlas vat 
ten , fom drager fig frän 
dunorna , genom dt fiol- 
liga ror til vattenkon - 


norna. Hvad böra icke 
dä hbga berg uträtta? 

Hr. Kaeftner bar fle- 
ra gänger i Lei/fig haft 


fter , ibland bvilka är en Jarnna olägenhet vid ob 
vattenhläfa , fom upväl-' f er nationer , fom Halley. 


ler et fakta vatten. Den 
na fiannar under läng - 
var ig torka , men emot 


Se tyfka ofver/. af Lu- 
lofs Befkrifn. om Jor- 
den i a, fl. /. 353 - 


Om källor. 331 

]*>rs gemenfkap med haf eller fjoar. Ifrån 
flefTa vattenbebollningar upfliga dunfter ige- 
nom hvalfvem råmnor och öpningar, hvilka 
om fi der famlas i droppar och rinna ofta ut 
helt andra vågar, ån de kommit up, ty der 
dunfter framtränga kunna ej ahid vatten kom- 
ma igenom. 

Man har vårkeligen anmärkt fådana dun- 
fter upftiga uti ådkiilige berg, då ften til nå- 
got djup blifvit bortfprängd /); men at ge- 
nom dem allena vinna tilgäng for källor lå- 
ter lå mycket mindre gora fig,fom alla berg 
icke åro förledde med lådana underjordifka 
yattufamlingar 7/). Desutom fkulle dunfter- 

na 


t) Pä berget Oämi * 
lonli i Slavomen togs en 
tid flen. Ndr man kom- 
mit lofot djupt , utbraft 
genom fpringor en an» 
Jenlig imma med otrolig 
häftighet , hvilket fort- 
for i 13 dygn , men ef- 
ter 3 veckor vora alla 
bergets källor uttorkade. 
Likaledes en mil frän 
Parts , hvnräfl Cartbu- 
Jianer munkarna hade en 
qvnrn. Här bbrjade try- 
ta vatten , men fom en 
ny fiengrufva i nejden 
genom fpringor gaf en 
far k imma , Jä köpte de 


grufvan , floppade opnin- 
garne ocb flngo derige- 
nom vanlig vattumangd. 
Se Perrault, Oevres div . 

u jCarcefius oriKubn 
anfe gemen, (kap med ha}- 
vet , fom bufvudjakeliga- 
ftc orfaken, men då bor- 
de jorden ocb alla berg 
nu vara fulle af falt , ty 
det , Jom floderna åter- 
föra , år af ringa bety- 
delfe. Perrault bärleder 
floderna af nederbörden^ 
ocb en del källor af flo- 
dernas upfligningar ge- 
nom underjordifka gän- 
gar > dä de äga fitt mä- 


332 Om källor. 

na måogftådes gå genom jord och land, fom 
famlar dem til droppar , innan de hinna til 
bergets topp, och huru (kulle vål dylika kun- 
na trånga up til det öfverfta af Alperne , elier 
andra ån högre berg? 

Underftundom finnas på morafiga ftåjlen 
(kona frilka vatten. Innan Orbs-tråfk i Swviz 
med konft uttorkades var dervid en kalla, ine- 
mot 90 fot djup. Sådana finnas i Lappmarken 
och tyckas genom underjordifka gångar leda 
finhårkomft från hogderi gcan(kapet,v ). Lo- 
ka ar_.cn dylik kall-kålla. 

Ånteligen torde en del kållor på låglåndta 
orter, i lynnerhet vid ftrander belågne, vin- 
na tilgång medelft vatnets genomfiining. Så- 
dane aga gemenligen ftnak och likhet med 
dem de uprinna ifiån. Vid Calais (kola gråf- 
vas f6ta brunnar, fom med hafvet (liga och 
falla y). I Svenfka (kårgårdar, vid Bergen 
op zom, och på flera hollandfka ftrander, fin- 
nes brukbart vatten, dock defs mindre lält, 
ju långre från hafvet z). Vid Alexandria a). 


J*a vatten ; böglandigare 
kalljprång tror han up- 
komma genom dunfter , 
fom ifrån iordens fkåte 
ftiga anda til bergstop- 
parna och der fatnias i 
droppar. Men hvarken 
ftiga dunjier Ligt genom 
jord , eller famlas de of- 
verft : i droppar. Defs- 
■ittom bär ft amma Jä myc- 


ket man httti/s kunnat 
utfpana , floder af källor , 
och ej tvärtom. 

x ) Bertrand , St. de 
la t er re , f. 21. 

y) Hift. AcademiaiR . 
Sc. feel. 11. 

z) L.u!of,/7. fl. §. 358. 
a ) Ceefar bejälte gråf- 

va pä [Iran den , dä han 
vid Alex an Jr ias be lä g- 


Om källor. 333 

på Guinea- kuften b), på Bermuderne c), på 
I Franika Amerikanfka öarne d ), på Peruvian- 
ifka kufterna e), och flerftådes, Ikall det på 
i lika fått förholia fig. På hogder kunna dock 
i inga kåljor af denna orfak upkomma, eme- 
dan vatten ej kan ftiga dit up f) t och om 


ring varåt tf/Ptolema?- 
us ber 6f vad frifkt vat- 
ten , ocb vant vär keli gen 
brukbart . 1 lirtius , de 

hello Alex. 

b) Pid Cbrijliansborg 
fäs pä 6 til 7 alnars 
djup , ocb 10 til iz alnars 


efter £ timma falt . La- 
bat , Voy. 

e ) Grunden är kring 
Lima klappur. Der ut i 

fas vatten pä 4 til j 
fots djup. Ulloa , a. fl. 

f ) Varenius onöDer- 
ham bårleda källor från 


af (lånd från bafvet ,bruk - ' bafs - vatten , fom upfti- 
bart vatten. Römer , I ger genom jorden , lik- 


bm i bätrör. Men nt 


a. Jl. f o 2S>3- i Jo 

c) Pa Bermuderne fin- fårtiga alt det falt, fom 
nes genom gr åf ning vat- dä borde finnas i jord- 
ten , når man kommer bvarfven , jå puffar det 
djupare ån bafs -bryn, ändock icke ihop med 
jalt eller fri/k, alt fom förf arenbeten. Perrault 
de filas fram_ genom t ä-' fy Ide bly -rör med fand, 

vatten drog fig på et 
dygn något 6f ver 16 tum 
up, men ran ej ut ge- 
nom fidoöpningar , ehuru 
de voro med fand eller 
gråpapper fy Ide. Par 
röret fylt med kifelflen, 
is j fleg vatnet endafi 9 tum . 
'■r I Prof. Lulof bar for me- 


ta ämnen. Deffa brun- 
nar fligu ocb falla med 
bafvet . Der fri flit vat- 
ten finnes , fås falt pä 
ftörre djup. R. Nor- 
wood, Pb. Tr, abr./r. 
f 29S. 

d ) Frifkt vatten fäs 
bär ; men brunnen blir 


334 källor. 

det ån kunde fke, vore derigenom icke al- 
deles frilkt vatten at årnfi g). 

Deflk fyra utvägar vet man någorlunda 
fåkert,at naturen betjenar fig utaf til kullors 
upkomft. Gemenligen åro flera af .dem på 
en gång bidragande, och kanfke desutom 
åtfkilliga andra , (om ånnu åro ofs obekanta. 
Ibland torde långvåga vattuledningar vara 
värkande. Så tyckes Ike vid Modena, hvar» 
aft på tfo fots djup råkas en landbank, och 
et (årlande vatten höres, hvilket, om gråfnin- 
gen fortfåttes, utbryter, och med fådan häf- 
tighet fyller brunnen , at arbetaren fom knap- 
pad: hinner up, ja ibland floder det ofver <6) v 
Eller mon underjordilk varma håruti äger 
någon del? 

71. Fattumängden år uti fomliga kållor 
tåmmeligen lika hela uret igenom, de rinna 
jämnt genom et eller flera utlopp. Qvarn- 
kållan i Upfala gifver vid pafs 3900 kannor i 

tim- 


rat fmä berg a f dragan- 
de ämne. men icke jun • 
nit någon droppa uti den 
nr balkade toppen , ehuru 
majforna voro hfver alt 
väta. Hvad fina ror be- 
böfdes icke , om vatttn 
af l amma grund , fom i 
bär -rör. ) kulle hinna til 
källan uppä Taffelberget , 
fom ligger 36 68 fot högt? 
Der ttl fodrades ät min * 


ftone rör , b v ars tvär- 
linea borde vara mindre , 

dn stIööö 4 cn tim - 

Huru Jknlle Jet komma 
igenom härda ft enbädd ar ? 

g ) Hajs - vatten kan 
väl någorlunda viifta fal- 
tan genom Jilning , men 
bitterheten är mycket en- 
, vifar e. 

b) Leibnitz, Proto* 
gaa\ fi. yz. 


Om källor, 335 

ttimman, men ånnu rikare år Söderköpings 
Hur brunn , fom på lika lång cid lämnar iogooo 
jkannor. Ramnlöfa hålfo vatten utfprutar en 
1'iTark ftråle mitt på en tvär iandften.svägg. 
lUr fanden ej långt från hafs Aranden på Tef- 
Jvars 6 i Åbo iån upkaftas et ftarkt forång til 
ji alns hogd, och år roåfl öfvertåckt at cn 
igrotta i). " Defle aga ge menligen mer ån en 
lodi rikare tilgångar. Andra åter ftanna ibland 
liitat , på flera år, efter väderlekens belkaffen- 
ihet, fafotn Skåftlåcken uti oflfer- Dalarna, hvil- 
:ken med fltt flytande Ikall utmårka dyr tid, 
lodi der före kallas Hungers brunn k) Såda- 
[nas omftåndigheter aga fin grund uti Ikade- 
ilig väderlek, hvadan någre genom fitt lopp, 
.andre genom uttorkande, kunna vara fvåra 
tiders följflagare. En dylik Ikall Annas vid 
[Altdorff i Tyfkland , en i Languedoc kallad 
FonteAorbe, en vid Vettern , ro. fl. 

Andras förhollande äger med vifla års- 
tider fammanhang, och iiafva följakteligen 
fin tilgång af meteorilka vatten. Sådane åro 
åcke fälllynte. 

På Grönland vid ny och fullmånad, då 
ebb och flod åro Aaikare, upfpringa många 
källor , fom man förut ej fer til l ). 

Någre råtta flg efter lolens villande of- 
ver eller under fynkretfen. På berget Piro 
.uti Peru fkall kallan Nucquio endait rinna 

nat- 


i ) Hr. Prof. och Ridd. 
Gadd , Di Q', om Finfka 
kåilvatneu. 


k) Hr. Pr. och Ridd. 
Wallerii Wattu - Rike. 

l) Egede, a. Ji. $2. 


336 Om källor. 

nattetid, ifall det icke nyligen rågnaf, Engft- 
lar- brunn i Sweiz rinner årligen, från med« 
let af Maj til medlet af Auguflns, Ikåftals in- 
nom dygnet, ibland på det fåttet, at flöden 
börjar emot afton och varar hela natten, i- 
bland fker det om mårgonen, underflundoin 
rinner den flera gånger om dagen, ja ibland 
flera dagar å rad m ). Lugibacb år af dylik 
natur «). Lago di Como (kall 3 gånger om 
dagen taga til och af 0). Boider-born iVVeft- 
phalen flyter 2 gånger om dygnet få håfcigt, 
at 3 qvarnar drifvas deraf, men Hannar ock 
aldeles lika ofta, dock kommer vatnet efter 
6 timmar å nyo fram med ftort buller p ). 
Fonteflorbe i Mirepois flyter gemenligen 36 
min. 3? fec., uphorer fedan 32 min. 3o(éc., 
men efter flark torka år rinnandet kortare q ). 
Vid Nismes i Fonfanche år en , fom flyter 7 
tim. och uphorer i 5, dock händer detta föl- 
jande dagen inemot en timma fenare, ån den 
föregående. Starkt rågn gör hår, åfven fom 
vid andra, loppet beftåndigare q). Uti Sa- 
voyen fkall vara en, fom flyter 2 gånger i 
timman: Colroar i Provence gör $ uppe- 

höll på famma tid q): vid Remliz i Grau- 

bumi. 


m) Dr. Scheuchzer, 
it. alp. 1. f 2d} n.f. 404. 

11 ) Dr. Scheuchzer, 
a. (I. n. f. 4,93- 

0 ) Bagge Plinierne 
omtala denna, oc Scheu- 
chzer fager , at en dy 


lik vårkeligen finnes ej 
langt frdn Como. Hydr. 
Helv% f 126. 

p ) flnl. Tr. abr. 11. 

f 3°J- 

q) Aftruc, Hifl . Nat, 
dc Languedoc, Colinair 


Om källor. 337 

bitndner-land en, fom uphörer ifrån kl. ix 
före middag til xii r): i Konungariket Ca- 
cberoir uti Oftindien en, fom endaft rinner 
under (no-fmjdtningen i Maj, mårgon, mid- 
dag och qvåll fiy med flera dylika på åtlkil- 
liga orter, hvilkas, få vål fom en de! af de 
nämdas torhollande, icke altid torde 12 rik- 
tigt vara upgifvir, emedan underråttelferna 
orca kommit från fådant foik, fom genom 
vidfkeppelig underfamhet illatilpynta lannin- 
gen. Ganfka märkvärdiga vattukaftningar fin- 
nas på Island, och bura lä mycket mindre håc 
förgätas, fom jag genom en upmårkfam å- 
fkådare om de fornumfta vuhnit pålitelig un- 
icferråttelfe. Varma fprutande källor åro pa^ 
Idenna 6 i flor mängd. I väfter Island åro 
vid Haadegishnukur Jokul tydeliga fpor ef- 
ter dylike; vid Oddbjörns fk.rr upftiger en 
genom fand i hafvet nära vid ftranrien, och 
ar tilgångelig under lågt varten , famt cn ftar- 
kare ur en klippa längre ut; vid Draapfkasr, 

Y Sandö 


bief vid jordbdfningen 
jämnt flytande , och 
började ej a nyo uppe- 
boUa bvar fjunde minut 
förrän dejs vatten- 
.fträle dr tjock , fom en 
,arm. Man kallar i al- 
mänbet dem uviforme , 
fom rinna jämnt belaå- 
vet : per iodijke y fom för- 
ändra fig ocb äro antin- 


gen intermittentey hvilka 
pdvijs tid tvärt af finn - 
na y eller intercalarifke , 

! fom allena fl öka eller min- 
fka fin vattumangd. De 
intermittente blifva ofta 
genom ymnig nederbörd 
en tid jämngående eller 
oordc?2tlige. 

»•) Scheuchzerj/fy^* 

ty. 


338 Om källor. 

Sandö och Reiko på likn fått, och ån ftarka- 
re vid Vrdholm, vid Tungu, Leyraa, famt # 

1 Reikolts å, hvaråft vatnets affåtning i Ijelfva 
flrotnmen upfördt en 5-6 fot hög klippa ; 
vid Reykhole by åro 3 dviike, af h vilka Krab- 
lande år ftörft, fprutanrie en vattenftock af 

2 fots diameter och dubbelt få flor högd : i 
Ealkne fjord åro 2, famt flere i Reykiarfjord, 
Arnarfjord och Ifefjord: i norra delen vid 
Hnerevallc åro 3; vid Reykedal åfven 3 : i ö- 
ftra delen åro de fvagafte och rninfta antalet* 
dock träffas några i Jokeldal och 2 fpruta up 
juft genom fjelfva ifen påTorfa Jokul: i fodra 
delen åro de ftarkafte, flera vid Skallholt,Reyk- 
holt, och vidölve, hvaråft 2 råknas ibland 
de ftörfta på hela Island ; vid Laugervatten, 
en liten infö, ungefår 1 mil omkring, be« 
lågen 2 dagsrefor från Hekla, åro 8 vattu- 
fpiång, hvaribland et fliger 18-24 fot högt 
och har 6 8 fot i diameter; vid Reikum fpru- 
tades för några år fedan vatnet 60-70 fot 
högt, men et federmera timat jordfall har nå- 
fan betåckt öoningen och fprutas nu åt fidan 
50 • 60 fot. Men de förnåmligafle åro belågne 
vid Haukadal, hvaråft Geyfer (ej långe från 
Skallholt,et af Islands Bifkops - fåten ), innom 
\ mils onikrets äger 40 til $0 kokande käl- 
lor. En del föra klart vatten, andra tjockt 
fom ler - välling , andra hvitt fom mjölk, och 
fomlige, framträngande genom fin ochra, ka- 
fta vatten rodr fom blod. Alla fpruta något 
öfver jorden, fomlige beftåndigt och andre 
ftundtals. Den ftörfta ligger mittuti, fprutar 

ge* 


Om källor. 339 

genomen pipa af 19 fots diameter, men dels 
Idjup år obekant: hårofver har vatnets aflått- 
ning åfven beredt en flags {kål af fam ma åm- 
ine fom pipan , hvilkens ofre kant går 9 fot 
och 1 tum högre, och har >6 fot i diame- 
ter. Hår fprutas {koftais flere gånger om da- 
gen, famt enligt de kringboendes berårtelfe 
hågre i kallt och elakt våder. Jag vil hår bi- 
foga anmärkningar ofver bvad fom Ikedde 
d. 21 Sept. 1772, ifrån kl. vi. f. m. til vn 
om afton. Förfta columnen vilar {prutnin- 
garna i ordning, den andra tiden då de hån- 
de, den tredje hogden och den fjerde huru 
långe de varade. 


I fp 

t. hände k!, ve 42 

m.i fteg 30 for, v 

aracle o m, 

. 20 r. 

2 

— — 51 

— 6 — 

— 

20 

3 

— ■ — vii. 6 

— 6 — 

— 

10 

4 

— — 31 

— 12 — 

— ( 

is 

S 

— 5 1. 

— 60 — 

— 

6 

6 

— — vm. 17 

— 24 — 

— 

30 

7 

— — 29 

— 18 — 

— 

40 

S 

— — 36 

— 1 2 — 

. — 

40 


Nu började {kålen blifva full. 

9 

— IX. 25 

— 48 — 

— X 

IO 


ic — — x. 16 — 24 — — r 

xh. 3S hördes likfom 3 underjor- 
difka ikott, hvarvid jor- 
den darrade och vatnetran 
litet ofver, men föll firar 
igån. 

11. 8 ran vatnet åter litet ofver 

bråddarne af {kålen. 
iil 15 hördes flere under jordifke 
Y 2 dohn. 


34 » 


Om källor. 

dohn, men ej få ftarka, fom 
förut.- 

lv, 43 öfverfl. vatnec ftarkt i m, 
49 hårdes flere fkott. 

II fpr. hände kl. IV. 51 , ffceg 92 fot, varade - — ■ 4 m. 

Efter denna ftörfta (prutningen var vae- 
net några minuter ftilla, men började fnart 
äter upvalla, och gjorde det 33 gånger til kl. 
var vi men hant intet öfver bråddarne. Si- 
fla kaffets bögd afmåttes genom quadranf och 
upforde ftora förut nedkaftade flenar. Af de 
mindre fprången omkring (prutade et 1 2 gån- 
ger på \ tina a s\ 

Uti Sweizifka isbergen åro åfvcn fund* 
ne beta (prång, dock ej af den ftorlek, fom 
de Islåndfke» 

De belkrifne och flike virkningar åro 
begripelige. Naturen brukar kanfks nere ut- 
vägar, men jag vill endaft vifa en och annan 
möjlighet. 

En kålla rinner (kofrals, om (malt fno 
och is, eller hvad fom hälft tiltörer henne 

vac- 


j) EggertOlaffen har 
1749 utgifvit en latinfk 
befkvifning om Geyfcr , 
och fedan t alt der om i fin 
Re fa, tryckt i Soroe 1772 
vo ll. 214; äfven näm- 
ner Horrebow derom: 
bagge faga , at [prutnin- 
gen gar til 60 - 7 0 fam- 
nar > ja efter de kring - 


boendes b er ätt elfe ibland 
än högre , tnen jag har 
tnäft tryggat mig vid 
den utförliga bcfkr i f ning, 
fom mig blifvit lämnad 
af Hr. Mag. Uno von 
Troil, bvilken 1772 i 
fällfkap med Hrr. Bar ks 
] och Soland er befökte 
I Island . 


Om källor. 341 

vatten , tryter. Når fölens vårkan emot hö- 
ften afräger, blir tilfnrfein mindre, hvadan 
då en del afftanna, iå inart förrådet hinner 
uttöm as, De fom rinna nattetid tyckas haf- 
va underhöll af dagg. Stundtals flytande kan 
på följande (att förklaras. Låt b (fig, 12) 
vara en berghåla , fom får fitt vatten genom 
gången a och aiföres vid c öfver D. Det år då 
klart, at ingen droppa kan utrinna innan vat- 
tubryn hunnit til vågråttan , fom går genora 
d: år nu utloppet vid r, iå fortfaret' Bytan- 
det enligt hydrolladfka grunder rii defs ytan 
flinkt fig til ru,men år det vid c, uphorer 
ej rinnandet förr ån hålan blifvit tömd til c. 
Hvad Islåndik^ vattenkaftningarne betråfFar' 
få fårorfakas de af underjordifk eld : vatnets 
hetta och rök, nnderjordifka ikoct, m. m. be- 
taga hårom ak tvifvelsmål. På följande iått 
lårer hår ungefärligen gå til: öpningen afpi- 
pan ep (£ 13) dår under vatten, hvilket ro ed ei fl 
• underjordiik ånga fmåningom tryckes up ge- 
: nom röret i ikålen ACDB,och ånteligen vid håf- 
1 tiga utbrott upkaftas til en mot kraften fva- 
1 rande högd , hvilken måffee vara rått an fen! ig, 

1 ty til 90 fots fprång fodras, a t den vida of> 

1 vervåger i *oooco ikålpund. År ångans mångd 
; ganfka ftor , eller defs fpånftighet ftrång, må* 
i fte iå mycket vatten utdrifvas, at fjelfva ån- 
; gan kommer åt pipans nedre öpning och til 
len del ijelf får utbryta, hvarpå fprånget ftrax 
: afftannar, men år den ringare kan någon fkå- 
; lens ofverfiodning låmna iå mycket ftörre un- 
■ dcrjordiikt utrymme' får henne til fitt utbré- 
Y 3 dan*: 


342 Om källor. 

dande, at vidare utbrott hindras til defs mäng- 
den eller iryrkan blifvit ökad. Ac de här varande 
underjordifke håligheter äro fördelce i mång- 
faldiga gångar och rum, dels fammanhångan- 
de medelft ftörre eller mindre öpniogar d, d 
( fig. 14), dels aldeles (kilde från hvarandra, 
år ganika naturligt, och måfte äfven denna 
befkaffenhet medverka på defla lållfamma vat- 
tu (prång. Om ångan al (Iras i hålan A, (å fö- 
ker den at utbreda fig äfven i b och c, men 
om råmnorne åro fmå hinner ej altid ångan 
nog fort igenom, utan vid n blifva updam- 
ningar, hvatigenom den flockas, förflårkes, 
gör fkakningar, (kott, ro. m. Defle under- 
jordifka gångar åro förändringar underkafla- 
de, fåledes, om ock den värkande kraften al- 
tid vore lika, (kulle ändock Iprången med ti- 
den ökas, minfkas eller flyttas, hviiket äfven 
årfarenheten intygar (ke. 

72. Sorolige källor äga befynnerliga rö- 
relfer emot väderleks - fkiften , af månan , 
ro. m. 

Våderfjuka vatten förorfakas af under- 
jordilk utvidgad luft, fom drifves igenom 
de(s raafla, hvaraf det bulrar och fynes ko- 
kande. Sådan är Paderborn i Veftphalen, Wil- 
de Såuerling vid Carlsbad brufar ftåndigt och 
har varit mångas förundran efter arloppet 
fynes vara aldeles otilråkligt för en få ymnigt 
upvållande källa, men vid nogare unaerlök- 
ning år ej annat ån luftfyra, lom hår upfti- 
ger i form af flora blåfor och gitver mine- 
rali(k fmak. Kållan har annars måfla tilgån- 

gen 



Om Icållor. 343 

gen af dagvatten, och ångan fom genom hen- 
ne upftiger år dödande t ). 

Andra grumlas emot rågn, ty då ytre 
luften förtunnas, vinner den, fom ligger i 
eller under vatnet, och rufar med häftighet 
upföre, hvarunder botten upröres. 

Åtfkiliiga åro förut nåmde, fom med ebb 
och flod åga gemenlkap u). Omkring Vet- 
tern cch Finfka fkårgåraen Ikola finnas dyli- 
ka x). Mitt på Unders -berget i Polen år en 
klar kalla , h vars vatten med uarkt dohn fram- 
I kommer, altid defs häftigare, ju närmare må- 
1 nan år i oppofition med folen, ja i fullmå» 
nad floder den öfver, men emot conjunition 
förändrar det fig y). Monne defle hafva (åm- 
raanhang med ljöar, fom lyda månans rö- 
reller? 

Jmellan Breft ochLandenau åren brunn, 
fom (tiger under nårgrånfande hafs ebb, och 
faller vid defs flod. Saken år den, at brun- 
nens botten ligger högre ån hafsbrynen under 
ebb, derföre fortfåttes fallandet tils hafvet 
kommer i vattenpafs med brunnens botten, 
då de fedan (tiga tillika. Men når hafvet bör- 
jar falla ut igån, drager det i jorden infupna 
vatnet fig åf brunnen, hvaraf han (tiger en 
(tund, dock börjar han falla, (å fnart det hun- 
nit til (in gråns s). 73. 


t) Springsfeld. 

u) §. 71. 

ar) Tiflelii befkrifning 
om denna Jjo . Plinius 
nämner en, L. n.c. 103. 


y) Aftruc, a.ft. Den- 
na fry [er aldrig ocb kan 
defs ånga antändas med 
blofs. 

s>) Mem. de l’ Ac.de 



344 


Om kållor. 


73. Kullors ballt år oåndeliga förändrin- 
gar underkadad, efter grundens olikhet, hvar- 
jgenonr> defs tilgångar draga lig fram. Trån- I 
ger det fig igenom hårdare hvarf, i fynner- 1 
het fandften, framkommer det ganfka klart 
och rent. De båda kållor finnos gårna på 
hogder , der deras vatten , antingen framfilat 
genom fadare åmnen , eller ock de renare 
meteorilka vatnen ånnu icke hunnit mårkeb- 
gen upblandas. Uppå Taffelherget feall va- 
ra en af ypperda flaget a ). Vid Helfingborg 
år en dylik, fbm fpringer flere fot ofver jor- 
den b). Ju renare de åro, defs. mer nalkas 
deras egenteliga tyngd til luftvatnens, defs 
mindre fediment låtta de och defs fullkom- 
ligare gå de vid deftillation ofver. 

De åmnen, fom i vatten finnas, åro i 
almånhet på 2 (ått dermed förbundne. En del 
inblandas allenaft genom fin mecanilk delning 
och rérelfe imeltan vattendelarne, ocb ehuru 
gemenligen fpecifice tyngre dock uppehållas, 
rjår delningen förvårfvat doften en (å, der 
yta, at fnåion blir lika eller ftbrre, ån of* 

ver- 


Paris , 77/7. 

a ) Hdraf /kall flera 
gånger vara hamtat fltr 
Konungen 1 Dannemark . 
Detta vatten fbrcgifves 
ock bafva den ovanliga 
egenfkap i at icke rutna 
pä langa refor., Jom dr 
en ganfka betydande om • 


fldndighet, Kolbc, tom, 
n. cbap xiI. /. 77. 

b ) Fhres ibland t ii 
Stockbolm får fin renbet 
ocb angendmbets fkull , 
jamt kan flere dr förva- 
ras utan fördndring.Gif- 
ver vid pafs 2 jgo kan- 
nor i timman . 



Om källor. g4$ 

vervickten i fpecifik tyngd » men år upflam» 
ning eller rorelle allena orfak til inblannln- 
igen få fjunka de, når vatnet får ftå i hvila. 
Andra fintartade termen ingå en närmare och 
Ifaftare förening, de uplofas och affondras ic- 
ke, innan nödig mångd af uplösningsmedlet 
formi idkas genom utdunftning. Det fordrar 
mycken Öfning, fam t fina förfäk, at rätt ut- 
reda de främmande,- partiklar, fom merendels 
af flere flag tillika och i fmå portioner fin- 
nas i vatten! nöjer man fig med de almånt 
befkrifna och brukada utvägar, bedrager man 
of taft både fig och andra. Det år icke bär 
råtta ftåilet, at vifå huru dylika prof böra an- 
ftåilas, jag bar dertil gifvit anledningar an- 
norftådes c): nu bor nämnas hvilka åranen 
Varkeligen finnas uplöfte. 

Syror förenas ganfka begärligt med vat- 
ten, men defle åro få frätande, at de icke 
långe kunna vara frie, de finna innan korrt 
något, hvarmed de forbindas och bringas i 
form af medelfalt. Man bar likväl et och 
annat exempel af fri vkriolsfyra , fåfom i 
gcanfkap med fvafvelartade vatten vid Latera, 
^ 2000 fteg från Viterbo, der den med vatten 
allena förmångd utrinner imellan ftenarne på 
en liten backe och famlas vifla ticler af de kring- 
boende; likaledes vid Selvena 46000 fteg från 

Y 5 fta- 


c) Se en Dijputation 
om Upfnla kalle -vatten , 
bollen 777 0 1 en om Dan- 
marks f ur brunn rpifa och 


en afhandling om Luft - 
fyra uti KongL Vet.Aca - 
demiens Handlingar fÖr 
ar 777^ 



34 5 Om kållor. 

ftaden Siena d)\ lämningen efter Almvfchs 
furbrunns vatten iÅngland fkall ock frålamed 
alkali e ), men llikt år bögft iålllynt. Bunden 
med alkali fixum veeetabile under form af 
Tartarus vitriolatus finnes denna fyra ganlka 
fållan » men med alkali minerale i Glaubers 
falt tråffas den mångftndes. Med kalk gör 
den gyps och år mera allmån, åfven i (tilla - 
ftående vatten, egenteligen brunnar ( putei) 
kallade. Med hvit Magnefia gör famma lyra 
Bitterfalt, hvilket förlt uptå.ktes i en kålla 
vid Epfom i Ångland , men federmera år fun- 
nit flereftådes, och i lynnerhet i Böhmen vid 
Sedliz och Seitfchutz, utgörande hufvudåm» 
net i de lå kallade Bittervatten, fom årligen 
håmtas til ofs derifrån f ). Med lera få måt- 
tad, at knappafi: fyran råder, fås alun, hvilken 
ibland råkas, fåfom i Steckenitzer kåila vid 
Saab i Böhmen g) } i några Olterbotnilka och 
få andra. 

Saltpeterfyra år mig veterligen icke fun- 
nen fri, men förbunden med eldfaft alkali 

utur 


d) Vandelli, Tratt, 
de tbermis agri Pata- 
vini. 

e ) Dr. Zuckert, a. 
fi- /• 33- 

f ) Detta [nit kallas 
Epfnmenfe , Anglicum , 
Sed/izen/e , Seitfcbutfenfe , 
t», m. Det gjordes fbrft 
bekant genom N. Grew, 


emot flutet af t6 oo -ta- 
let , och bar fedan me- 
rendels fbrblandats med 
Glaubers falt , ti/s Herr 
Maggraf ty de ligen ut - 
redt defs natur i Ber- 
linfka Handl. 17 

g ) Marggrafs Cbymi- 
fcher Scbriften , tom. u, 

f 


Om kållor. 347 

lotur växtriket gor den faltpeter, och råkas i 
1 brunnarne ud London b) och Berlin z), u- 
tom andra ftållen. Med kalk och Magncfia 
; förenad år den åfven tilftådes i många vatten. 

Saltfyra tråffas ibland måttad med vegeta- 
bililkt alkali, utgörande få kallade Sal digefti- 
vum , men det år i kållor rart; med mine- 
ralilk alkali holles det rundeligen af koklalts- 
kållor i Italien; Spanien j Frankrike; Svveiz; 
vid I.Cineburg, Halle, m. m. i Tylkland; vid 
Fredricshall i Norrige; vid Balachma i Sibe- 
rien ganfka ymnigt k), och flerltå«es, ibland 
til och ötver 37 proCent. Med kalk och 
Magnefia år det ofta tillika bundit på nu an- 
förda Hallen. Alla 3 omtalte mineral - fyror- 
ne finnas underftundom i famma vatten: två 
fådana brunnar finnas i Paris /). 

A t kifel år en art falt,fom holler flufsfpats- 
fyra, fkall i det följande bevilas. Jag har åfven 
tråfFat den i Upfala och flere kållevatten, uplöfi: 
til 3 afs på kannan. I början kunde jag ej tro 
annat,ån at den var endaft upflammad, men falt- 
ån vatnet fick flå flere dygn och åfven filades 
innan deltillation , århölls dock i lämningen li- 
ka mycket kifel, fom förut, den målte låle- 
des anles för at hafva varit uplöfi vi ). 

Luft- 


b) Cavendilh, Phil. 
Tr. rf']. En brunn i 
London boller fä ymnigt 
faltpeter , a t kött fom ko- 
kas deruti blir belt råd t. 
Med. Ir. vol. 1. 1768. 
z';Marggraf,t/,y?. 1. 1 . 


k ) GemtWnfeif.hfo. 

l ) Sädan är Puits d' 
Orleans ocb af ven Krigs * 
Jcbolans brunn i Paris . 
Mem. de l Ac . rf’]. 

m) Diff. om Upfala 
Kalle' vatten. 


348 


Om kållof. 

Luftfyra har jag befkrifvit annorftådes »),' 
den fkall åfven i det efterföljande närmare 
betracktas o), hår gör tilfyllell at omtala defs 
förening med vatten. Denna fyra år likfom luft 
fpånflig, och utgör det fom ihålfovatten kil- 
las fpiritueuft och tetherilkt , eller deras råtta 
lif ; vatten kan deraf antaga omtrent lika med 
egen rymd , bvarefter det far en angenäm fvr» 
lighet nåffon fom Champagne vin, b'ir ock 
i flånd at fedan uplofa både kalk, magnefia 
och jårn. Okunnighet om denna fyra har 
i gjordt, at man aldeles mifltagit fig om mi- 
neral-vattens råtta belkaffenhet. Man har in- 
billat fig, at de martialifke hylle en förbin- 
delle imellan jårn och flycktig fvafvellpiritus, 
då likväl luftfyran , lom hår boller Järnet op- 
löft, aldeles intet kan hollas för vitriolilk; 
man baf anfedt dem för alkalifke och torka* 
{lat den gamla benämning af Surbrunnar (a- 
cuke), emedan de af viol-lyrup grönfkade, 
hvilken omllåndighet dock orfakas af uplöft 
jårn, fallån icke det ringalle alkalilkt år til- 
flådes. Man kan vid vattens analyfis, åfven 
fom ofver alt i Chemien, ej vara vils om 
farrimanlåttningar, innan genom Syntnefis, 
aldeles lika kunna åfladkommas. jag har der- 
före förenat bägge defla utvågar och haft dep 
framgång, at både til egit och vånners behof 
kupna i några år genom konfl tilreda de be- 
röntdafle mineral - vatten , fom med de na- 
turliga,! fynnerhet från Pyrmont och Selters 


n) Vet . Ac ■ H. 7775. 0) /, 10 j. 


Om källor. 349 


fullkomligen éfverensftåmt i fmäk och alla 
ötnga egenlkaper. 

Vegetabilifkt alkali finnes underftundom, 
men fånan i vatten. Vi hafva redan nåmnt 
Tartarus vitriolatus och faltpeter. i en gam- 
mal kållare vid Douai i FJandern uphirtades 
1744 en med mur och bvalf bevarad kalla: 
vacnec var caffebrunt, fkummade dådet häf- 
tige rördes, luktade illa, men förlorade luk- 
ten i fri luft, och höll ibland andra åronen 
alkali vegetabile p), Ifynnerhet råkas detta ve* 

g etabililka lutfalt i vatten, fom upvålla i gran- 
tap af torfrooflar, hvaråfl våxter i ymnighet 
rutna. Alkali minerale tråfFas, utom de för- 
bindelfer vi redan nåmnt, med luftfyra, i- 
bland få öfvermåttat , at det trögt vil anfkju* 
ta, famt lynes fnarare benågit at deliquefee- 
ra, ån at mjölas i luften. 

Flyckfigt alkali år fållfynt i vatten, fin- 
nes dock vid Rathboneplace i London q) } i 
Lauchftådter martialifka brunn uti Merfeburg 
r), ja en kålla vid Frankfurt am Mayn fkall 
åfven göra koppar, löft i faltpeterfyra , blå s). 

Vat- 


p ) Denna kalla bar 
Jlarkt tillop och ger pä 
1 min. ätminftone ty cub. 
fot vatten. Et pari/er 
fkälp. eller 16 uns boller 
enligt Hr. Baumés får- 
fök 60 gr. alk. mm . , 12 
gr. alkali veget . , 12 gr. 
kok falt, p gr. jord , 4 
gr. järn och q- gr. berg. 


fetma: det tyckes fåle - 
des gä när til Stab/s 
Ti/jfl mart. alkalina. Se 
Mem. des Sgav . , Etr. 
tom. IV. t 

(j) Pbil. Tr. irf-j. 

r) Henckel, Betbes* 
da portuofa. 

s) De Bomare ; Ätf. 

<f liift. Not. 


% 



350 


Om k5Ilor« 

Vatten hvaruti fåpa trogt lodrar, och ar- 
ter eller dylika fkalfrukter ej kokas mjuke , 
kallas i almanhet hårde. Når fyra antingen 
ofverflodar, eller år bunden med jord, för- 
ftörer den tvål och lapa, tagande åt fig alkali, 
fom deruti ingår och är nödigt til fetmans 
uplösning. Således åro vatten, fom holla fri 
luftfyra, gips, faltafka, ro. m. otjånlige at ^åt- 
ta uti, åtminfione innan de blifvit renade. At 
ej fkalfrukter blotna kommer i fynnerhet der- 
af, at vatnet holler kalk uplöfl i luft- fyra, 
hvilken genom vårman til den grad fnart 
minfkas, at kalken ej långre kan hollas uploft, 
utan nedfaller, ofverdrager den ilagde fruckten, 
och derigenom uteftånger vatnet. 

Kalla hålfovatten åro af åtfkillige flagoch 
til fin råtta art ej ånnu alla kånde. De åro 
i almånhet antingen grofva, fom holla foga 
mer luftfyra, ån gement vatten, hvilket al- 
tid deraf åger en liten portion, eller fina, 
fom af detta åmne forvårfvafi något mera. 
Luftfyran har jag funnit utgöra i de utlånd- 
fka vatten, då de kommit til ofs, emot de- 
ras volum omtrånt £i Sel2er, |i Pyrmon- 
ter och \ i Spa: vid fjelfva kållan åger det 
forfla £ och det andra aldrig fullt f. Skiljak- 
tigheter i fmak , vårkan , m. m. hårrora defs- 
utom at andra åmnen. I Bittervatten inne- 
holles bitterfalt, och ofta tillika en i luftfyra 
uplöfi tfvit magnefia och kalk t): i Selzer, 

kok- 


t ) Sedliz ligger ej 
fulla 2 mil jtån Töpliz, 


Fr. HofFman bringade 
nn fö r ft defs vatten i 


Om kållor. 351 


kokfalt med litet alkali roinerale, kalk och 
magnefia u)\ i Pyrmonter, bitterfalt, hvit 
magnefia, gips och jårn x): i Spa, jårn,kalk, 

mag- 


fop , ehuru det ej koin 
rått i bruk före *721, 
da ban kallades til Kej- 
Jar innan vid Carlsbaa t 
, ban anftaltade dfven om 
; t ilredning af de/s Ja It , 

1 bvilket då utfhrdes öfver 
S Centner årligen. Hår 
, åro 2 brunnar , af hvilka 
en drickes ocb en kokas 
1 falt af De ligga på ne • 
1 derfta ajfatjen af et berg 
i ocb bajva ibland brift på 
: hatten. På andra af- 
> fat fen ligger Seydjcbiitz 
ocb bar 12 vattenrika 
[brunn ar t nåmnes åfven 
af HofTmann. I alman - 
! bet åro deffa defs halltu 
gare, ju högre. St ar ka - 
' (le ballten på 1 20 pint el- 
'ler 480 Bbbmifka fei 
del år 10 fkålp. 12 lod , 
ocb den ringade j fkålp. 
8/eirJel af de bögda bi un- 
nar, fålla genom alkali 2 
lod 1 i qv. bvit fin jord, 
men a f de båfta ,Jom ligm 
ga låg/l knapt 2 lod. Se Dr, 


7 jVtcheTt,a.ft.Epfoms vat- 
ten 1 pint boller ejfullt 
40 gran. 

u) Se It erbrunn ligget 
i Cbur-Trier. Tabernae- 
montanus omtalar den 
redan emot flutet af/joo - 
talet , men genom HofF- 
manns Bericht von Sel- 
tersbrunn kom ban 7727 
förnåmligad i rop . Defs 
vatten beråttas vara 
fördt til Odindien ocb 
tilbaka ofkåmdt , bvilket 
dock beböfver vidare be- 
kräftas. /"7jj böds 18000 
Riksdaler i ärende. Pir . 
Ven el bar om vatnets 
natur til Fr. Vet. Ac. 
ingifvit två vackra af- 
handlingar . lLibra med. 
lämnar efter utdundning 
torrt rejiduum 36 gran. 

x ) Greffkapet Pyr- 
mont tilbörer nu regeran- 
de Hufet Watdeck. Re- 
dan år -[84 förluftade Ca- 
rolus Magnus fig bår 
vid Brunnen. Den lig- 



35 * 


Om kållor. 


magnefia» alkali vegetabile ocb litet lera V 

Vat- 


ger i en angenäm dal\ Trinkbrtm { fordom åen. 
vid foten af en hSgd , * heliga brunn ) , jom 300 
hvilken under damjorden 1 * 
harfloar af lera och mär- 
gel : der under träffas en 


bntnrhd fkifrig feen, ocb 
på djupet ån hårdare. 


1 en 


jlengruf , 0 

frän fur brunnen , finnes land gå årligen 60-S0000 
rodaktig Bolus-lik jord i bauteiller. Stora Bru* 
mänga fogor. I gran - deln brukas endaft til 
fkapet ar en håla, fom \ badning , hvartil äfven 
2 torrt (lilla väder , och en mindre källa använ - 


'va, gös Jleg 


är varit i ftårfia ackt* 
ning, lämnat efter ut - 
dun fl ning på en Librct 
medica 22 gr . ; af den- 
na får (ändes kring hela 
Europa, och bara til Äng- 


lefynnerligen då äfkan 
nalkas , ger ifrån feg en 
dunfi fom fläcker ljus och 
dödar djur; bär finnas 
ock kokfalts källor; den 
få kallada Netibrunn hol~ 
ler både järn och kok- 
Jalt: 1 bojjefkott fr ån fur- 
brunnen är en fårflenan- 


des: den förra lämnar 
efter utdunflningen zp 
gr. ocb den fenor e / j , 
bägge järnhaltige , men 
ej få fine , fom Surbrun- 
nen . Dr. ]. P. Seip ut - 

gaf om denna brunn f i~ig 
en vacker befkrifning , 
hvilken federmcra ined 


Ut lwnE ft a r va em * » - *■' jz <4 c r ru c t « t ^ 

de kalla , hvars fvarta\forbätringar flere gän- 
jlam luktar fom fvafvel - ger blifvit uplagd ; dt 
lefver : Berg- feiierling han tagit mi (le om det 
fkaä vara alkalifk , gan- atherifka väfendets na- 
fika angenäm , järnfri , tur är Jä mycket mindre 
J ändes utomlands atdric - underligt , fom det ej än- 
kas med vin , fbr finjpän nu ahnännelige när kändt. 


f liga fyras (kull. Rätta 
Ja kallada Stabi - eller 


y) Spa ligger vägra 
mil från Baden Lutiicb 



Om källor. 353 

Vatten fom holla grön vitriol, kallas Svart- 

2 kål- 


i en lerig ocb fienig dal \ 
omgifven med ber g t kalk- 
ften , fand , m. m Man 
tror at bar fordom bru- 
tits järnmalm : Källor ne 
äru 6 .Pouh ont ligger mitt 
i Sfa , brukas mä(l , och 
utur denna fändes öfver 
hela Europa under namn 
af Spa -vatten: lämnar 
d gr. torrt rejiduum pä 
/ hbra, De andra lig- 
ga til mer eller mindre 
af fl and. Geronfier om- 
gifves med blå , fmidig , 
tung ocb bladig jord , 
fom fmakar aaflringent 
ocb lucktar fvafvelaktigt , 
tunga genomjhinliga , äf- 
ven Jvarta hårda (lenar 
träffas öfver alt: vat- 
net fmakar likt det A- 
achifka , fom Jlddt 12-20 
timmar i luften , år ej 
aldeles klart , men fkall 
boUa mäfla luft - fyran. 
Gifvcr gr. rejiduum. 
Czar Peter I brukte den 
med nytta , vid bbrjan af 
j~joo - talet. Sauveniere 
ligger angenämaftj bred- 


vid en kulle af fkif er ocb 
en af järnmalm', fmakar 
något falt , brukas mer 
än Geronfler ocb lämnar 
S r - re fiduum. De 3 
omtalte äro berömde e- 
mot flenpafjion , Springs- 
feld fkall ock funnit kri- 
ta i dan uplljas med 
(räfhing. Groisbeek be- 
rättas ho/la litet mer järn, 
ån Sauveniere , gifver 
gr. reftduum. JEatroes 
ocb Tonnelet ligga bred- 
vid hvarandra , dock frna- 
jkar den förra mer ad - 
Mlringent , pur ger ar , ja 
glas göra upkaft- 
I ning , lämnar /| gr. re- 
fidtium'. den fednare år 
rik på vatten och luft- 
fyra, brukas der före at 
dricka med vin vid mål- 
tider ocb flrj ändes utom- 
Aands under namn af Spa 
[ borné , lämnar gr. re- 
' fiduum. Dr. Limbourg 
bar utförligall bandlat 
om deffa vatten ocb ny - 
ligad Hr. Monnet uti 
Iraité des eaux min. 


gj4 Om källor. 

kållor, men d 3 järnet år oplöft i luftfyra föt*- 
vårfva de namn af Surbrunnar: til de fena re 
räknas bos ofs en ftor mängd, af h vilka Me* 
devi % ) och Såtra a) åro i fynnerhet beröm- 
de. Når et vatten ej boller ofverflödig luft- 
fyra, och desutom icke varit h varken förvår- 
ma eller fqvalpning utfått, kan det låtteligen 
dömmas för matt och tungt, men juft det 
farorna vifar mycket setheriikt, om hetta el- 
ler rörelfe litet fådt värka derpå, ehuru 
det då med all denna goda utfickt år långt 
låmre: dr t vill fåledes nog vana och känne- 
dom, a t hårutinnan rätt dumma. Loka käl- 
la holler mycket litet af främmande ämnen, 
famt värkar förnämligafl lom et kallt och 
rent vatten b). 


s ) Meäevi ligger 3 
mil frän WadRena. Defs 
3 källor hafva redan va- 
rit brukade pä / 400 -ta- 
let, men efter reforma- 
tion af Munknrne igen- 
fylde. 1677 blefvo de ge- 
nom Riks Rådet G, Soop 
äter uptagné , famt ftrax 
derpä af Arcb, Hjårne 
proberade. 16S 7 befoktes 
brunnen af Ånke Drotn. 
Hedvig Eleonora, 

1722 af Konung Fredric 
och Drotning Ulrica fi- 
lé ono ra. 


a) Såtra brunn , be - 
lägen ej längt frän Sab- 
la Jlad y uptogs 1700 af 
Dr. S, Skragge ocb har 
gfordt många lyckliga 
curer. Hr , Hulphers bar 
i et hår hoilit tal 176 g up* 
räknat alla då bekanta 
hälfo- vatten i Sverige, 

b) Loka kom förft i 
rop ftrax efter >720, blef 
1761 ocb 62 med ånfke- 
Ugafle framgång nyt fad 
af bågiljalig Kon, Adolph 
Fredric, famt bar 1772 
ocb 177 3 af vår nu Re- 


Om kallar. 35 j 

Vatten knnna (lapa med (ig jordifka och 
ynetallifka partiklar , kaik, jårn , m. m. , ja ijelf- 
Va det tunga guldet i men*, hvit Arfenik un- 
dantagen, kunna de ej uplöfi någon af dem, 
om de icke åro i faltartig iUeppelfe. Af den 
grund åco Cement-vatten koppar-haltige. Def- 
fe bafva en egenfkap, fom af okunnige hol- 
les för prof af metallers inbördes förvand- 
ling eller förädling; ty, når et ftycke jårn 
lågges deruti , flåpper viktnls-fyran den upiö- 
ffca kopparen , och angriper järnet , hvartil den 
åger itarkare afträction. Således (Sttes en kop- 
par partikel i ftäller för hvar jårn- partikel , 
fom uplöKs, hvarigenom omfider vinnes et 
kopparffycke , af famma ftorlek och fkap- 
nad, fom det ilagda järnet. Sådana källor 
träffas icke annorftådes än uti berg, der kop- 
parkis finnes, fåfom vid Neufol c) t Alten- 
Z 2 berg 


ger ande allernådigfte Ko ■ 
nung befåkts. Aff. F. 
Victor in bar om defi 
turer utgifvit 2 bevät- 
tel (er ocb Hr. Prof. Ber 
gius lämnat Jäkrafte un- 
derrätte! fen, om defs hällt 
ocb ladningsfätt , i et Pre- 
Jidie - tal. Loka gytja 
bar hämtats ofta läng 
Vag. Kat 11 et lämnar en- 
da/l 2 gr, refiduum ef- 
ter kannan , bvilket tyc- 
kes beftå af några doft 


' alkali ocb järn , fårmode- 
ligen med viktr ilfyra får* 
enade, Sqvalpat Otal! det 
gifva en lindrig hepatifk 
luskt , Jomflrax forfvin - 
ner. Haller ingen luft - 
fyra. Der Mnimn fonta - 
| num växer fika ocb finna 
Lnpparnc kaU. - källor. Se 
Flora Lapp, gig. 

c) Hår aro 2 g. få 
kallade kamrar , hvardfl 
vatten famlas. På deflä- 
fta ftällen kommer det en? 



356 Om källor. 

berg^), Schmo 1 niz,Fahlun och fierftådes. Järn 
viktril förekommer åfven i vatten , och ibland 
zink-viktril , men fom ingen annan metall af 
lindrig viktril- (yra uploles ån koppar, järn, 
zink, och kan(ke Nickel, (å kunna ock inga 
flera viktrils vatten gitVas. Den förfla rå* 
kas i alle ceraent-varten, ofta blandad med 
jårn eller zink. Mårkeligt år vid Kungsbergs 
gcufva Chrifliana, at nedlilande vatten i en 
Imal lofna uppå fjelfva tilmakningsfocet fatt 
en b'yfårgad hinna, fom funnits vara rent 
filfver, hvarvid någon fvafvelånga haffat. Yt- 
terligare rån böra afgåra om denna varit up* 
löli i något hittils obekant menflxuum, eller 
endafl famlad nf doft, fom blifvit afnotte *). 

Ibland tyckas de krafdgafte delarna vara 


da/? droppvis frän /tior- 
na , men uti en , på mer 
an po famnars djup , å- 
ro 2 beflåndiga ådror 
af et baml/irås tjocklek, 
rjo-j bekoms 88 centner 
cement-koppar , men ge- 
nom en federmera från 
dagen timad öfverfvåm • 
ningy vittnes vål mera , 
dock ringbaltigare vat- 
ten , få at årligen fedan 
knnpt århollits 20 c. Et 
fkålpund af detta vatten 
boller ej éfver 2 fcrupler 
koppar -viktril. be Matth. 


Bels bref til Prcfld. Sloa- 
ne i Fbil. Tr. n. 4 po. 
art. 1. 

i d) Detta cement- v ät- 
ten Jvnrtnar , då deruti 
låggas adflringerande lä- 
ker. Sin upkomjl Jkall 
det bafva afen art kop- 
par-grbna , bvilken bår 
finnes blandad med Zivit- 
ter eller grynig Zinn • 
graupe. Hamb. Mag. m. 

C 

et A. F. Cronftedt, 
Vet. Academ. Handlin- 
gar 17 pp. 


Om källor. 357 

få fina, at de undgå våra ytre finnen. Så 
torde det vara med en kålla vid Chevreufe 
i Senlitle , fom gor , at tänderna efter nå- 
gra månader fmåningom lofna, famt omfi* 
der utan fveda och blödning falla ut. Luften 
tyckes vara aldeles fund, och folket fom nyc- 
jar detta vatten mår vål, men år mer ån 
hälften tandloft. Vatnet år vid utloppet gan- 
fka kallt , hårdt at koka med , och (kall hos 
dem, fom icke åro vane dervid, fororfaka 
ref. Något mer ån 10 quarter, fom åfver 
fakta eld bortrökas, gifva endaft 12 gran 
fafl och fkarpt alkalifkt falt^). Vid Sufa i 
Perfien berättas vara en brunn, fom ågerfam- 
raa kraft g). 

Somlige vatten hyfa fådana delar, lom 
brinna i eld och kallas i allmänhet antånde- 
liga eller bergfeta. Vid Svafvelberget (Zar- 
ki) imellan Wieliczka och Cracau i Polen år 
en ffinkande kålla, fom med ljus kan antän- 
das. Dylikt hånder i en kålla vid Porretta 
Z 3 nuova 


y ) Lemery , Mem. 
de / J Ac.de Paris 1712. 
Man har inbillat fig det- 
ta vattens var kan har « 
rbra af quicMlfver, men 
utom det , at icke något 
/por der af märkes , Ja 
drickes vatten , bvaruti 
quickfilfver blifvit ko- 
kadt } oj barn får ma - 


ras tänder. 

g) Vitruvius omtalar 
denna kålla, och Leme- 
ry bet ätt ar, at en t Sti • 
fa Jodd karl varit i Pa- 
ris , Jom kunnat ejter 
behag uttaga och infat- 
ta fju til otta tänder „ 
Den Jamme berättas bajt 
fkårbjugg i gan(ka båg 


Om kSIIor, 

nu o va i Italien b\, vid Velleia ej långt fr&rs 
Piaifenza med Benzöe-Iuckc, vid Bangazzo 
några mil från Modena i ), vid Falkenau i 
Eölimeiij en vid Brofeley i ShropChire k) t en 
back några mil från Bergerac /) } m. fl. 

Uti 


b) Byn Porretta är belå - \ Jlåhmr om lacket opnas. 
gen några mil i SIV frätt] Lågan liknar brannevins^ 
Bologna , vid foten af et 'men år hetare, dock fin- 
berg. Detta vatten led es nes vatnet kallt , ila den 
uti behoUningar til bad- j np bliver. Kall in forfvan 
vingar. Ångan antändes \ några år , men 17 fä ut - 
af b/ojl , of ven blåfor, fom braft et eld 'fån gt vatten 
uti jjelfva maffanupHiga. \ med underjordiskt dobn , 


C omm. Bon f 11 g, Vatnet 
faller i parabel, t tum i 
diam. och omgifvesmed 
låga , fä fnart ljus ilal- 


100 fot närmare Severn , 
Denna är p. til j fot 
djup , och 6 til 7 vid. 
V atnet upkommer genom 


kas , bvilkm ej utan med j en mindre opning i bot- 
(lyrka kan utbläf/s . 1 \ ter ^ fot från ytan kan 

[imma hus utbriHer vid .med blofs antändas en 
j - 6 fots hågd ur fjelf • j häftig , inemot 2 fots hbg 


va berget en antandelig 
ånga , fom kan brinna 
fiere månader. Bofco- 
yich har fedt den. 

,i) De la Lande Voy. 
d ’ Italie, 

k) Denna källa upfans 
1711 och är bet åkt med 
et genombär at järnlock. 
Holles et blofs vid hå- 
let antändes ångan , men 


låga , af hvilken en tbe - 
panna upkokar på p mi- 
nuter. När lågan flak- 
nat kännes fvafvel lukt . 
Phil. 7 r. abr. iv. P. 2 , 
f.ipji Phil. Tr. 11.4.82, 
l ) Den kan antändas 
genom fira, fom brinna. 
Lågan är blå. Mem. de 
r /. icademie desfcien.de 
Paris läpp. 



Om kållor. 359 

Uti Italien, Sweiz, Scotland och flerftå- 
dcs famkas bergoljor i hålor och klyfter, ja 
underftundom drypa eller rinna utfore klip- 
porna, fom på berget Gibbius i Hertigdömet 
Modena rar), och vid Gabian i Nedre Lan- 
gnedoc n ). Ölterlånderna tyckas dock vara 
råtta hembygden för feta kållor af allehanda 
f!ag, 1 lynnerhet Naphta, fom af främmande 
tilblanningar, ofta vifar fig under åtlkilliga 
fårgor. Flere fådane talla in uti Tigris och 
flyta ofver defs vatten, (å ymnigt, at refan- 
de, fom för ro fkuil tanda an den på något 
ftålle, derigenom 1 haft låtta hela flodens yta 
i brand, hvilken e; flåknar, innan åmnet år 
förtårt 0 }. Vid Baku ej långt från Aflracan 
åro ofver 20 djupa Naphta brunnar , fom låmr 
na en anfenlig mångd p ). 

Kalia vatten, fom holla något fvafvel- 
aktigt åro fåilfynte, dock finnas fådana, at för- 
tiga andra orter, uti Canada på åtfkillige ftål- 
len och annorflådes q): vi få flrax nedanfo- 

Z 4 re 


rar) Frans Arioft up- 
fan den 1640. Ramaz- 
zini bar fkrifvit derom 
en bok ocb Boulduc i 
Fr. Handl. lyj. 

71 ) Denna fkall vara 
uptäckt 1608. Se Mem. 
de la Soc. de Montpellier , 
tom. I. 

0) Otter, Voyage en 
lurquie en Per fe. Han 


nämner ock harts -arti- 
ga källor. K^mpher^- 
/ krifver ätfkilligaNapbta 
brunnar. Se Armen Exot. 

p , Denna nytjas til 
lampor , 6 fes pä jord i 
fpijar ocb tjänar för ved. 
Lerche , Oberjacbftfcbe 
Berg - Acad. /. 777. 

q ) Prof. Kalm , A, 

R. ni. Jy 430. 43-' 


$6o Om källor. 

re tilfålle, at hårom vidare handia. Arfenik 
år ånnu rarare uti källor. Den fordrar til 
uplösning 14 eller 1 5 gånger tå mycket varmt 
vatten, men vål 00, om det år kalit. 

74. Källvattens värma rättar tig icke altid 
efter den kringvarande luftkretfen. Somlige 
åro mitt uti hetarte årstiden nåflan iskall©, I 
Frankrike ofveru: på berget Pila år en vatten- 
famling, fom ehuru den utfåttes för folbadd, 
dock ar få kall , at deraf icke kan drickas , 
ej eller handen långe hollas aeruti. En fådao 
år på foten af Ventoux. och en på berget 
Genevre t'), at fortiga flera. Andra, ehuru 
lindrigare nolla dock en tåmmeligen jåmn 
kyla. Sådan årMedcvi,uti hvilken thermo- 
metern ofåråndetligen ftår 6 \ gr. ofver frys-» 
pun&en s)., Lqka åger ock under ftarkafte 
fommarnetta jämnt 6 graders värma. 

En dei åro varmare ån luft -kretfen och 
kallas merendels bader. Somlige åro ganfka 

fine* 


r ) Meni. de f Ac.de 
Faris, 16 

s ) Hr. Prof. Scromer 
har meddelt mig denna 
fin anmärkning . Samma 
grad fans under en hel 
Jommar pä ip famnar s\ 
djup uti fjon Vett er nj 
fom ligger vid p a fs\ fjer- 
dings - väg der ifrän. Hr. 
Pr ofe Ifor en brukade til 
värmans utrönande pä 


djupet , at fätta t hermo* 
metern uti en bytta med 
väl tilpackad fand, dä 
ban vid updr agningen ic- 
ke förvillas af det öfre 
vatnets värma , ja icke 
märke ligen ändrar fig in- 
nom en ha/f timma i da- 
gen. Frys- punälen paj] as 
nägot litet éfver fand - 
bry nen för beqväinligb$t 
vid obferverande.i 


Om kållor. 361 

fine, låtte och genomträngande, men det är 
ej ännu utrönt "af hvad art deras ztheriika 
våfende år, i fall de holla något: nåpligen 
kan det vara luft -fyra, hvilken genom var- 
ma atföndras. Til åfventyrs beror deras fin- 
het bara af vårman. Jag har icke haft tilfål- 
le, at underföka något dylikt vatten, men 
vil anföra några utilag af andras forfök t). 
Såpartade Ikola förnamligafl föra ec fett Jer- 
åmne. Hit råknas Pepparbaden i Sweiz och 
Schlangenbad i Ileflen , af hvilka det förra 
beråttas vara utan både fmak och luckt, och 
rinner endaft från Maj til September, men 
det fenare Ikall på tungan röja en lindrig (ål- 
ta. Alkalilke få de hera, hvaruti alkslilkc tak 
eller jord råder, fåfom 1 Bollerbaden i Wur- 
temberg, Em ferik a i Wetterau, Hirichberg- 
(ka i Slefien, Carlsbad i Böhmen u), m. fl. 

‘ Z 5 Kok- 


t Dr. Z ii eker t. Be- 
febr. aller Gefnndbrun- 
7 ien Deutfchlands. 

u) Carlsbad dr öfver 
hela Europa bekant. Kej- 
Jnr Carl IV gjorde det 
l 31 ° i Jynnerbet kunnigt, 
ehuru derom redan nam- 
nes på 7 00 • talet. Det 
utbryter ymnigt genom 
5 rhr Jlrax vid Tepet- 
f rimmen , och fi i ger go- 
da 6 fot Ifver jorden. 
Sjelfva ådran ftryker 


tvdrt under botten af 
Tcpeln , och dr mitt i 
ftråmmen en öpning på 
det 'fienbvalf vatnet Jjelf 
gjordt /ig, hvilken med 
konft år tiljluten , och 2 
gånger om året nytjas 
til af tappning, under pi* 
pornes upborning och rän- 
nor nes befriande från 
fkårpften. Kdllan kallas 
Brudel och gifver i tim- 
man po Centner vatten, 
hvilket lar er vara kring 


362 Ona kållor. 

Kokfait råder i Wifsbad, Zellerbad, Hirfch- 
bad, m. fl. och Wolkenfteinlka i Saxen (kall 
tillika holla jårn. Svafvelartade, iom gora 
filfver mörkt och luckta hepatilkt, åro de be. 

(yn- 


64 gr. varmt. Lucktar \Jalt 3/%, kalk 4^. Bru- 
nåpligen fvafvelaktigt , : del är for ftn värkan pä 
f makar , invan det kall- 1 gickt och (len namn kun- 
nat . falt , nugot fett och nig. Bläfeflen af näftan 
lutakt! gt ^ fanit fl ar kar e j 2 lods vigt Ivf estil £ pä 
efter äfkdunder Pä fo - j 1 6 dygn och reflen fonder • 
ten af Hirfcbberget äro 'faller , om den allena fl in- 
an flere varma f pr äng fijvepes i linne klut , låg- 
af bvilka Miiblbrunn ocb ges i en tratt ocb en 


Neubrunn äro mäfl märk- 
värdige. Den förra är 
klarare, fyrlig fom varmt 


brunns gä fl der pä da ge li- 
gen låter fin urin , fä län- 
ge han bar qvar något af 


far brunns vatten , 37 gr. vatnet. Gallflen öfverfin 
bet ocb angenämare än tras i fl ä llet för at låfas. 
Brudel. Den fenare bar , Kött öfverdrages ej ined 
47 graders värma , lit c k - 1 fl en-ämne om det lägg es i 


tar bepatifk , men frna 
kar ej oangenämt. Bru 
delns hela refiduum är 
2 p\ gr. , Mublbrunns 47, 


ånnorne. Dbdande ångor 
utbrifta pä ätfkiäiga fål- 
len i nejden. Hrr, Sp ri ngs- 
feld ocb Tralles bafva 


ocb Neubrunns 42 £ pä 1 , om Gar Isbad lämnat bä- 
libra , nemligen i den för- j fl a underrättelfrne. 1 
fa al k. falt goda 2 % , | mil frän fl ad en tilvär- 
Gläubcrs falt 19, kalk ? kas vid A It fatt el fvafvef 

vitriol ocb fordom alttn. 
Stenkol finnas i neiden , 
fom flere gånger tändt 


£3 ocb felenit få: den 
avdra , alk. falt 7 % , Gl. 
falt 3j§y kalk 4^'. den 
tredje , alk ■ falt , Gl. 4 ocb Jläckt fig Jjelfve. 


Om källor. 363 

fynnerligaflr. Ifrån fjelfva vatnct kan ej nå- 
got ivafvel tkiljas , ehuru det fomligdådes , iå- 
fom vid Aachen och Abano, vårkeligen tåt- 
ter fig iådant i vattuledningarnes hvalf. För 
öfrigt hyfa de kokfalt, alkali minerale, fiele- 
mt, kalk eller hvit Magnefia, åfven ibland 
jårn. Vid Bath i Ångland Ikall vatnet holla 
alun .v ). Merendels råder något alkalilkf. 
Varma och kalla mineral -vatten finnas un- 
dcrfhindom bredvid hvarandra , fom vid Tö- 
pliz, kring Padoua , Carlsbad och flerflådes. 
Hettan år olika: ibiand åro vatnen endaft 
ljumma, Vid Aachen måfle det ilå uppe 12 
timmar innan det kan nytjas, och vid Kaj- 
fers bad vål 15 til 18 j). Etter thermome- 
tern år hettan i denna nejdens bader imellan 
40 och 70 gr. z). Vid Abano år den i iom- 


x) Prof. Cartheufers 
Hydrol. 

y) Browns Reifen. 

z ) Riksftaden Aachen 
ligger i cn dal vid nedre 
Rkenfl rommen , ej långt 
från Spa, omgifven af 
bbga berg ocb f andåjar . 
Mitt uti år et varmt 
f prång , fom gifver vat- 
ten at dricka , farnt ge- 
nom canaler jores til 
Keyfers , Lilla , St. Qui- 
rini eller nya , St. Cor- 
velii , Rofenb adet ocb Com • 


pos eller fattigbadet. He- 
la rtfiduum af jårfkilte 
vatten bår år mitifl 2a 
ocb båg fl 24 gr, pd 1 li- 
bra. Det bejtår af et fyn - 
ner ligt alkali , fom ej en 
gång med vitriolsfyra 
kan figeraSy utanfbrfly • 
ger i bett //, ocb ej eller 
lofer Jvafvel: det utgår 
omtrånt \ af ballten, re- 
Jlen år kokfalt och kalk . 
Vatnet lucktar ocb fina- 
kar bepatifkt , men intet 
vårkeligt jvafvel bar bit- 


364 Om kållor. 

liga fprSng 79 a). Vid öl ve p 5 Island 83 , 
men i iman ilrax ofver vtan endaft 33: i 

Kra- 


tils kurmat dragas der - 
vtur , ehuru dylikt fat - 
ter fig , dock altid bfver 
vatnet ock en da fl pd ii dl - 
len der fkärpflen fornt an - 
lagt fig. Detta jvafvel är 
i början léfl, men härd- 
nar med tid , ofta til tjoc- 
ka fkavper , (omärofkif- 
rige, hvart hyarf af 1 - 
/J- ge om. linens tjocklek, 
j. ~ j -so alnar utom linden 
ligger Alibot - ftiftet Bur- 
fciseit pa en hhg leras , 
vid hvars fot aro a t [kil - 
lige varma fpräng och 
bad, af bvilka Keffnren > 
Kräftan och Römer äro 
de fbrnämfie. Här mär- 
ke sej Jv af v el och vatnet 
[ir varmare än uti Aa- 
chen. På bägge (lällena 
finnes uti bad kamravne 
et flag faltblommorjom 
frä/a med j yror , göra 
viol fyr ap grön, fucktas 
i luften , men hvar k en 
fmclta eller Jpraka i eld. 
Se Ket. Ac. Handl.ijSS , 
fnnt Hr. Monnefs/fra.r 


: miner. Kring Aachen fin- 
\ nas i ymnighet Ren kol, 
af ven gaUmty och järn- 
1 malm. Sjelfvavarma vat - 
I net nyt jas med fordel til 
\ tvätt och är likjöm fåp- 
\ ahtigt, 

I a ) Vid Abano äro 7 
j varma fpräng utmed en 
j knapt 13 föt hbg kul- 
le : et enda drifver et 
auarnhjul och kunde fd- 
kert drifva tvä. I Ro- 
marenas tid badades re- 
dan hdr, Vatnet bfver- 
kläder med felenitfkårpa , 

, hvaråfi det rinner fram, 
j Hallten är kokfa It, Jvaf- 
j vel fublimerar fig äfven, 
\ocbra vifar lig föga, men 
i rännorne fdtterjigjdrn- 
fkifer , Jom drages af ma - 
gneten. Med varman får- 
fvinner fvafvel-lnkt och 
det /Et b er i [ka , men /kall 
kunna med en droppa 
fyra i et g/as tdmmeli- 
gen åter upväckas . Ber- 
gen Ortanus , JEgrcta- 
ntm j Bortolonus och an # 


Om kållor. 365 

Krablande vid Reykhole ofver 103 b). På 
Guadeloupe s i viken Ferri , föregifves en va- 
ra några fot ute i fjon, hvaruiåggi haft fulh 
kokas c). 

Varma vatten aga merendels förmögen- 
het at öfverkläda och genomtrånga med ften- 
årone, hvad fom lågges deruti. Vid Carlsbad 
må (te t annor och pumpar a gånger om året 
räntas , om de e; aldeks fkola igånfyllas. Vid 

/ta* 


dre i nejden gifva både \ til bad ; at drickas , fe - 
kalla ocb varma balfoAdan det kallnat , dock 
vatten. Språnget, fom kal- \ hafvade fiede någon luckt 
las S. Helena , of. ver dr a- \ eller [mak af fvafvel, men 
ger med felenil , men j en del åro klare ocb vål - 


Firgo med kulkfkarpa : 
i den fenare bår/kar fpån- 
flig dunfl ocb fvafvel, 
Fid S Pctri , A moms 
ocb S. Helena Jprång vi- 
Jnr fig mycken ocbra , 
Vand el li tract. de t&er - 
mis agri Patavini. 

b) På Island kallas 
Laug ( betyder renings- 
vatten) varmt ftiUaflå 


f. makande* De grumlas ej 
af alkali , andra et eller 
violjyrup , men incrufte • 
ra grås , hrter , m. m. 
Se Ola f fens Ref a. Fid 
Lauger vatten koktes en 
Jnbripa nåflan j ku der på 
6 . min., då Hr. v. Troi! 
var der . 

c) Labatj Voy.tom. 
Han fant ftrandfan- 


ende vatten , men det fom] den defi hetare, ju dju 
fjuder far namn af Hv sr \ pare , få at på 1 fots djup 
( betyder for kitiel). Se -j kunde ej handen bollas , 
ftare Jlaget nyt jas til pä 2 var han brännande 


tvätt y at koka mat , fom 
båfl fker i lyckt gryta; 
at går a qvfflar mjuka j 


och rök upfteg , fom dtur 
en kolmila , med jiark 
[vafveUukt, 



566 Om källor. 

Aachen fåtter fig en krans rundt omkring 
vatnet, men på långt når ej få fort, fom 
vid Carlsbad. På Island tillkapa de heta 
Iprången pipor åt fig fjelfva och jåmvål fkålar 
at fpinga uti. Vid Carlsbad förftenar allenalt 
Brudel , men ingen at de andra: ju hetare vat- 
net år defs brunare och hårdare blir Ikorpftenen. 

Kaila vatten, (om ofverdraga eller för- 
ftena åro ej få almånne. En kalla i Gryte 
locken uti Upland fåtter Ikorpa på det, (om 
ilågges. Likaledes Furftenbrunn vid Jenar/). 

Somlige ågaförftenande kraft, intrångan- 
de uti fråmmande kroppars lonhå 1 . En få- 
dan år vid Alfeldt i Tylkland , och fierftå- 
des. Ja, det gifvas ock vatten, hviika lik- 
lom förftena fig Ijelfva. Vid pafs 30 mil i- 
från Lima finnes en hetkålla* lom utbreder 
fig öfvar r.åfigrånfande land, och hårdnar til 
en hvitgul ften. Man kan hår få byggnings- 
åmnen af hvad fkapnad , fom åftundas, ty 

om 


d) Denna bar namn mindre balk, ån andre 


der af , at Cburf Jchan 
Fredric under fin fån- 


kring ftaden. Förftentir 
ej fbrr , ån några böfje- 


genfkap , från ijy7 til Jkott från kådan, ocb der 
/ 5 p jaaade ibland bår år åfven botten affkorp * 
“ • ften. Hvad fom fkadhf- 

ver dragas måfte ligga u - 
ti ^ år, ocb år åndock 
början la/l. V. F. B. 


z nejden. Den uprinner 
J- mil från ftaden i en 
angenäm dal, med tåm - 
vieligen böga berg på fi- 
dorne. ij p gjordes der- 
bfver bvalf Vatnet år 
klart ocb / kall bolla långt 


B r ii c km a nn , Hambur - 
gi/cbe Magazin , band 
IV. J. jos. 



Om kållor. 367 

om allenad tjenliga formor fyllte med detta 
vatten, få finnes det efter några dagar flen- 
hårdt: (torre delen af Guanca-Velica år deraf 
upbyggd, ja de dofta bilder uti kyrkorne i 
I Lima åro tilvårkade på det fått, at formor- 
ne fyllas med detta vatten, föm forflenar f.ig 
och fedan poleras för at blifva genomfkinligt e). 

7?. Vi fkola nu, få mycket fig göra lå- 
ter, upfoka grunderna til vatnens olika befkaf- 
fenhet. De flefka åmnen , fom i dem inne* 
hollas , fås utan fvårighet igån. Alkali vege- 
: tabile finnes i (torre delen af orter och tråd, 
famt tjånar efter forrutnelfe til bafis uti falt- 
peter f). Alkali minerale förefaller ymnigt, 
i fynnerhet i Öflerlånderna , hvaråft det ofta 
gör hela fålt hvita , och åtminflone på dju- 
pet 


e ) Feuillée, jfoara, 
des objerv. tom. 1. Li- 
fter bar funnit pd 60 
fkdlp. förfienande vatten 
2\ uns kalk jord och 1 
quintin falt. Det jord- 
aktiga går fåledes vid 
delfa fbrrdttningar buf- 
vitdåmnetfivars förening 
af faltet underbjelpes. 

f ) Man bar nog al- 
mdnt bo/Jit före , at al- 
kali , fom ärbolles utiir 
afkor , vore genom eld 
tilredt , men Hr. Marg 
graf bar tydeligen vifat % 


at det finnes förut i 
vdxterne , elden befriar 
det allenaft ut ur en in- 
nerlig fdmmmfätning 
med andra ämnen. Den 
flora mängd Jalt peter , 
jom ärligen pä många 
fi allen utlakas, utan rin- 
ga fl et il fats af afka, eller 
något fotn boller alkali , 
vt far tilåfverfiÖd,at natu- 
ren bar anfenlig t ilgäng 
på lutjalt , bvilket genom 
för rutnelfe vunnit fribet. 

| Hr. Mirgggrafs forlök 
finnas i B er l. Hand, 1-64. 


368 Om källor. 

pet år med kokfalt blandat, hvarnf nog lån* 
nolikt kan ilutas, at et kokfalt, fom långe ut- 
fåttes för alla luftkretfens orofkiften , omlider 
flåpper fin fyra och lemnar den alkalifka de- 
len fri g). Genom forrntnelfe af djur och 
vaxter frambringas flyktigt alkali, foro finnes 
i ieror, dock fparfamt utdelt b). Koktalt å- 
ger Naturen et ganfica rikt forråd utaf i jor- 
den begrafvit: defs fyra finnes ockfå bunden 
bäde med kalk och hvit Magnefia i), åfven 
fom faltpeterfyra. Glaubers falt gör flora fält 
utom Umeå fhd fommartiden nelc hvita k ). 
Gedigen alun tråftas ibland, men år rar : min- 
dre falifynte åro grön och blå vitiol : gips ut- 
gör måogftådes hela bäddar: kalk och fvafvel- 
kis åro ganfka almånne. Videt ffcnkobbrott 
Littry i Nedre Norrmandie år nyligen funnit 
et helt hvarf fkifer, fom råflod och lutad gif- 
ver et fullkomligt liitterfalt /): defs balis, 

hvit 


g) 1 JEzypten^ Tarta- 
rict , m. vi. Om nativt 
alkali miner ale i Tibet- 
Jfka Tartaviet ocb konun- 
gariket Tripolis kunna 


Q* / O ' 

fes H. Ac. Hand/. i~]~jz klippor ne kring Si ena b nr 


flickande urinens luckt. 

i) Moderlut efter hafs 
'jättens ocb falt petter luts 
cryfiallifation boller myc- 
ken Magnefia. I fand - 


ocb *773. 

b) Då falt [yr a afdrif- 
ves medel fl lera , fubli- 
mer as ofta i r et ort bal - 


’ //r.Jof.Baldaflåri funnit 
Sal ammoniacum fixum. 
Se Siemfka Acadcmiens 
Huvdl. vol. 1 K 


fen nagon Salmiak. Man \ k) Sahiberg, V. Ac. 
finner ock extracler,fom\ Handlingar r t 40. 
blandade vied eldfall al- j /) Detta år Hr. Mon* 
kali eller bränd kalkgifva [ nets upfnning , hvar ovt 


Om kållor. 3Ö9 

hvit Magriefia , finnes åfven , utom de redan 
nåmda förbindelfer med två andra mineral- 
fyror, i åtfkillig jord ocb alleftådes der vege- 
tabilier rutnät, ty den ingår i dem, fom en 
1 conftituerande del , hvarom jag af alkors un- 
derlökning blifvit ofvertygad. Af de nu up- 
råknade åmnen kan vatten utan fvårighet up- 
I lölå flörre delen ocb fåiedes få mångfaldig 
olika hallt, hvilken efter omftåndigbeter an- 
dras och ombytes. Om et vitrioiifkt vat- 
ten under fin våg genom jordhvarfven rå- 
kar alkali vegetabile få fiåpper fyran metal- 
len och förenar fig med faket, famt fram- 
bringar Tartarus vitriolatus; råkas alkali mi* 
nerale upkommer Glaubers lalt: råkas kalk 
alfixas felenit : råkas hvit Magnefia åftadkora- 
mes Bitterlalt. Vidare, om åmnena, lom decom- 
ponera vitriolen , åro endafi: i den mångd , at all 
metallen jämnt falles, får vatnet allena flt et annat 
lalt i ftåilet för det forlorada , men i fall de åro 
antingen i ringare eller ymnigare, vinner det ge- 
jnenl igen två, ty låt vara aikali minerale fom träf- 
fas, lå blirhallcen befiåendebåde af Glaubers falt 
och en del fritt alkali : omåterallenafl någon del 
af vitriolen kan fållas, få upkommer åfven en 
blanning, men i vår antagna håndelle af vitriol 
och Glaubers lalt. På lika låct kunna många andra 
förändringar fke , om vatnet förfl uplofi: något 
jordilkt lalt. Orfåken til alla defTa ombyten åro 
ämnenas farlkilca fråndlkaps grader. Det år 
helt naturligt , at om en fyra forent fig med 
en jord eller metall, och ledermera råkar ec 
A a alka- 

Jag genom l/ref aj honom fj e ^ y^ vit u nd er åttad. 



370 Om källor. 

a’ka!i, hvarmed hon altid begärligare för- 
knippas , flåpper hon dem, ty en fvagare at- 
traciion måfte vika för en ftarkare. Utom 
defie, vid férfta åfyn enklare håndclfer’, före- 
falla ofta noer fammanfatte, då en dubbel 
fråndfkap tydeligare vårkar. Om vat en* 
fom holler Glaubers fak, råkar kalk, fåfker 
ingen ändring, emedan fyran drager alkali 
ftarkare, men om kalken år förent med falt- 
fyra, händer en vårkelig åmnenas förväxling* 
vitriobfyran förbinder lig med kalken til gips 
och fältfyran med alkali til kokfalt, af den 
grund, at fumman af attraftionerne iaiellan 
vitriolsfyran och kalken , famt faltfyran och 
alkali år ftörre, ån famma krafters fumma i- 
mellan vitriols fyran och alkali, famt faltfyran 
och kalken. Dylikt tildrager fig med alla neu- 
tral falter, fom hyfa vitriolsfyra, då de blan- 
das med |ordifka eller metallifka medelfatfer* 
fom inneholla andra fyror, famt i almånhet 
alleflåles, hvaråfl attra&ionernes fumma få 
förändras, fom ofvanföre år nämnt. Låg- 
g-.-s hårril, at vitriolsfyran ibland, förmode- 
ligen af ftrång underjordifk eld, fkiljes f.ån 
fm bafis, och at den famma obunden decom- 
ponerar faltpeter, kokfalt och de flefta andra 
ialter, fom ej redan äga famma fyra, få vi- 
far fig en ny utvåg til förbindelfer och för- 
ändringar. Underjordifk eld kan åfven biån* 
na kalk, och denna blir genom miftning af 
fin luftfyra i vatten löfelig, vid pafs til | åfs på 
lodet. Vi hafva tilförene nåmnt, at luftfyra 
utgör lifvet i de fina mineralvatncn, och bö- 
ra 


Om kållon 371 

fa nu omtala de utvågar naturen brukar ,atå- 
1 fladkomma fådana* Dertna fyra utgör vid 
1 pafs f af vanlig kalkftens tyngd, af klar 
kalk-fpae, £ at hvit Magnefia, inemot £ af 
1 cryftalliferat alkali vegetäbile, något mera af 
flycktige alkali. OmTåledes defia åmnen ge- 
nom eld , eller någon fhrkare fyra, befrias, 
blir en ilor mångd luftfyra lös , b vilken 
förd igenom , eller enöaft inftångd med 
vatten, kan upfupas deraf fullt til lika rymd, 
hvadan deruti upkoromer en behageljg fyr- 
lighec, fämt Iif och genomtrånglighet. Rå- 
kar et fådant vatten jårn, kaik eller magne- 
fia löfer det up af dem, iom jag af nere 
förfök funnit, famt gifver efter proportio- 
ner och andra tilfatier många olika arter, 
h vilka i vårma och fri luft flåppa den låtra 
W -fyran ifrån fig, hvarvid de af henne för- 
ur uplöfte åmnen nödvändigt afföndra Hg 
och hallten förändras 1 de fifba portioner bol- 
las dock envifare quar, fom år ganfka na- 
turligt, ty med belä ftyrkan värkas på dem. 
f anledning af h vad nu anförd t blifvit h p- 
pas jag vatnens hällt någorlunda vara fö. kla- 
rad , det bör dock låggas til , at luftfyra gör 
en flor del af de föreningar, fom ofv ars före 
blifvit anfeddeför enkla, til fammaniatteoch 
på dubbel fråndlkap grundade. Således fålles 
grön eller jårn vitriol af kalk uplöibi luftfyra, 
och det år orfaken, hvarföre en del vatten åro 
mindre tjänlige , at uplöia detta metallifka fält. 

Mångden af de uplöfta åmnen år gemen- 
ligen ringa och långt mindre, ån vatten vår- 
A a 2 keli- 


372 Om källor. 

k el igen kan antaga, någon gång befin nes den 
dock fiötre, ån lom til måttning fordras, Vi 
hafva redan nåmnt, at koktaks kåiior ibland 
holla öfver 37 proCent in), då likvål vid medel- 
vårma vatten b og fl kan löfa 30 for 100 emot fin 
tyngd- af detta falt. Denna underlighet grun- j 
dar fig på en fynnerlig egenfkap, fom flere 1 
ial t er blandade åga til at befordra h varan- i 
nans uplofiighet. Nembgen , om vatten har ■ 
uploft ia mycket det kan af et flag, få har | 

det 1 


m } Efter Dr. Brown ■ 
riggs upgift bolla kåUor 
vid Barton ocb några 
vid Nortbmcb 37 i pro- 
Cent falt ; vid Droitwich , 
VpTvicb ockMidlewicbz jy 
en del vid Northmcb ocb 
Nantmcb 17; vid JVifion 
n, ocb j v/i g a re kokas ic-, 
ke 11+ af i Ångland 1 7 yjk- j 
land är vid tlalle denrika- \ 
fte , bollande 2j , dock fal- \ 
tetfåmre ån detLiineburg ■ . 
fka ocb en del andra/lag . ’ 
Dien fe i Lot hringen bo/- 
ler 1 SpC. Athailten ge-\ 
nom grader ing låter brin- 
ga fig til 30 är begripe- 
ligt , men om den kunde 
drifvas til ~j ( 2 a lod på 
fkålpundet } , (om en del 
f oregi/va , fkulle det biff- 


va en { vår fak at förkla- 
ra. Uti Franchc - Comté 
hafva natur ocb konfi 
bulpits åt , at göra mark- 
vård i ga falt källor. Vid 
florre vår ket träffas de i 
en flor båla , 400 fot läng 
ocb po -60 bred. Man di- 
ger ned pä fiftegafflen, 
bvarefter 20 af tråd leda 
til etbvalf , under bvil- 
1 ket 6 faita ocb två frifka 
källor utbriffa innom 14. 
fots rymd. Härifrän kom- 
mer man genom gängar 
til andre , fom bvila på 
pelare , ocb famlas på et 
ftålle 7 faita källor: vat- 
ten af 12 frifka ledes til 
en annan be boil ning. Hälf- 
ten ar omtrent 1 g proC. 
Se Art, of making comfalt. 


Om kållor. 373 

det icke defs mindre formäga at löfa af an- 
. drai och når det åfven med någotdera af 
dem blifvit måttadt, år det fedan i itänd at 
lofå mera af det forfta. Om for exempel 
1 vatten måttas med faltpeter kan det tedan 
i nplofä en hop kokfalt, och når det åfven 
deraf ej mera antager, formår det dockatta- 
; ga å nyo til ftg af faltpeter , o. f. v. 

De vatten , fom förftena fig fjelfva, måfle 
i mnebafva en anienlig mångd främmande äm- 
nen, hvarti! dels rörelfe, dels underjordifk flu- 
ten vårma roåfte bidraga. Ju hetare vatten, 
defs mer uplöfer det : värnen kan ock brin- 
gas til for underlig grad genom vederbörlig 
influtning, ehuru i fria luften ej antages o£- 
ver ioo, Vårkningarne af Papini gryta åro 
bekante, men kunna ej forliknas emot dem 
Naturen på lika fått utöfvar. 

Hvad de an tåtideliga ångor vidkommer, 
fom ofveren del vatten finnas, lå hår röra de 
af underjordifka förftöringar eller uplöfnin* 
gar. Det år bekant , at då jårn, zink ellae 
ten nplöfas i vitriolilk eller faltfyra, upkora- 
ma hårvid antlndeliga ångor: dylikt hånder, 
ofta vid forrutnelfe, och altid, då något ani- 
ma!e, vegetabile eller antåndeligt minerale 
tvingas genom en haflig ocb ffrång eld. Så-* 
da ne dunfter kunna ej faknas i under jord i- 
fka gångar, ty ehuru ingendera af de nåm- 
da metaller juft finnes der i famma lynne, 
fom vi nytja dem til forfök, få år dock 
mångftådes tilgång på järnmalm, fom dragés 
af magneten, hviiken ock löfes, faftän låag* 

A a 3 famr 



374 Om källor. 

fammare: mångftådes förftöres kis, phlogl- 
fton går fin våg , fvafvelfyran kan ftdan lu- 
pa fucktighet och blir omfider i ftånd, at 
angripa järnet: mångftådes utfåttas antände- 
liga mineralier for Urång eld: i alla defla 
omftåndigheter alftras eldfångda dunfter, fom 
frångå fig fram i en del vattens gångar och 
ånfeiigen utbryta med dem i dagen. 

De ådror, fom komma från fådant djup, 
dit luftkretfens fö ändringar i anfeende til 
temperaturen ej hinna, bibeholla hela året 
igenom famnoa grad, ehuru den i fårfkilta 
källor kan vara olika efter omftändighererne. 
At underjorddk £ld på många orter vårkar, 
derom vitna Vulcaner, vatten kunna fåledes. 
årholla allehanda grader af vårma, hvilket 
hår gör tilfyllcft , ty långre fram , då jord- 
båfningar befkrifvas, fkall orfaken til denna 
eld närmare underfökas. 

Hvad fiuteligen den förftenande egen- 
fkap beträffar, fom en del vatten hafva, 
utöfvas den fakert på flera olika fatt. Kalk- 
vatten, fom råkar kroppar, hvilka hyfa luft- 
ivra i få lös förbindelfe, at kalkåmnet formår 
draga den åt fig , omgifver och genomträn- 
ger dem med ftenårane, tydå de uplofte partik- 
lar fådt inemot få mycket af denna fyra, fom 
de fjelfve våga, utgöra de ftrax et fvårlöfl: 
falt, (om vi ailmånneligen kalle för kalkjord , 
hviiket faftnar der det dlkommer »). Vatten, 

fom 


n) Om kalk, magne jordifka fult ev fkall utfår* 
fm , kifef lera , m. fl\ligare handlas i j:te af - 


Om kullor. 


375 


1 fum holler gips , anfkjuter på fråmmande åtn- 
nen , fom låggas deruti. Man brukar vid vi* 
triols-fjuderier och andra cryftaliilationec i 
ftort, at iågga fpiålar i .luten, jurt för det at 
falterne derpji må fåfta fig, hvilketåfven lyc- 
kas. Holler vatnet kaik upioft af luftlyra 
fker en dyljk anfkjutning, få fort fom vår- 
man och fria luften binna afföndra det til 
uplofning nöd ga Öfverlkott af fyra, Denna 
flengörande förmåga finnes egenteligen hos 
varma vatten , hviika ymnigare laftas med 
fråmmande partiklar. På Island utlakas forft 
utur quiftar, fom kartas uti, alt uplöfeligt, 
hvarigenom- de blifva förunderligen mjuke, 
fmidjge, ocbnåftan genom fkinläge, fedanty!- 
las ^lla porer och Öpnmgar med rtenåmne d), 
Svafvelaktiga vatten åro de fvårpfte at 
förklara. De hafva hepatifk lucktoch fmak: 
de hyla alkalilkt falt och jord: deårogemen- 
ligen mer eller mindre heta: deras imma fat- 
ter ock ofta et verkeligt fvafvel j man fkul* 
le fåedes förmoda, at i dem åfven finna et 
upioft Ivafvel , men fådant har hittils med 
ingen konfl kunnat århollas derutur. Det år 
fant, at vatten, lom fupit ånga, upftigande 
från en fållmng af fvafvel lefver, blir lika i 
egenlkaper, luckt och fnoak, med dem, fom 
vi kalle fvafvelaktige p ) fvårigheten bringas 


delningen , och tillika de- 
ras faltavtada lynne när- 
mare utredas . 

0) Ol a ffen /?./?. fid.641. 
p)AngaJom upjliger vid 


fåUning af fvafvel-iefvei') 
ar eldfdngd ocb dödan- 
de , dfven fedandm Jam • 
ma blifvit förd genom 
vatten- 


37 6 Om kåilor. 

fåledes hiifvudfakeligen derhån, af flå veta 
hvadan de naturlige vatnen äro i fBnd ae 
bl i me ra et vårkeligt fvaivel, Hvit Magne- 
fia kokad med fvafvel lyckt gifver ock få 
en bepatdk uplöfiiing, fom i mycket liknar 
naturliga fvafvel- vatten q ) ; man har åfven 
moda Et hår få igån fjelfva fvaliet , i fynner- 
het då värnet fådt då några dygn. 

Mineralvatten, ibm få då, fatta ofta på 
ytan en bänna. Denna kan hårrora af olika 
orfåker, Kalk vatten fåtta en fin kalk-fkorpa. 
De jårnige vifa et fkiftande mångfårgadt oF- 
verdrag, fom holles före vara någon rr.me« 
ralifk fiottigbet, men jag har funnit fiådane 
på metallifka fohmoner. Järn, )6d i luftfy- 
sra, anlägger i fria luften en dylik, fom van- 
lige förbrunnar: uplöfning af Mercurius fub- 
limatus likaledes , o. f. v, Defle hinnor åro 
ej annat , ån en liten del af metallen , fkild 
ur fin uplöfning och til vifs grad beröfvad 
fitt brånbara åmna Af calcinaeioner, anlåp-» 
ningar, färgade genom elektricitet tälkomne 
ringar, ro. ro. år bekant, at då phlogidon 
x olika roon affondras, vila fig olika fårgor. 
På guid-fblution (imma ibland tunna affkil- 
de hinnor, foro ån fe gyldifke, ån purpur^ 
färgade ut, efter ftållningen emot ögat ( 
ANDPvA CAPITLETj 
Om Floder . 

7 6 . Med floder menar jag hår allehanda 
^ _ _ ' pä 

q) Prof eff orm Hr. lej der på detta fatt fvafvel - 
Kol i MmtpelUer tihre • j aktiga vatten. 


Om Floder. 377 

på (amma ftållen af jord-ytan beftåndigtfrnm- 
rinnande vatten. Källor hafva fina aflopp,. 
hvaraf fraå rännilar upkomma, famt då fle- 
re fådane fammanlöpa utgöra backar, ålfvar 
och åar, hvilka, om vafnec af grundens flutt- 
nmg eller andra omftåndigheter , med häftighet 
framrufar, bekomma namn af ftrömmar, o!T. v. 

77. Rinnande vatten äger gemenligen 
Fin for fl a upkomfl af källor. De äro fåledes 
talrikare på höglåndiga tracler. Hår rågnar 
mer, vifta årstidet fmålter en myckenhet fnö , 
moln hoppackas famt dragas emot de höga 
och kalla bergen. 

De flefte floder i Sverige uprinna fiån 
Severyggen ; Severn från et högt berg i gref- 
fkapet Montgomery; Mofel från Vogefifka 
bergen på grånfen af Franche-Comté;""Rhen 
af 2 urfprang frän Alperne i Graubiindner- 
land, nemiigen Vorder-rhein från S. Gothard 
och Hinter-rhein från Fogel-berget, famt för- 
enas vid Reichenau; Rhone från isberg på 
Gaffelberget i Canton Vri; Loire från Se- 
vennifka bergen, på grånfen af Languedoc; 
Garonne från Pyreneerna; F.bro från bergen 
i gamla Caftilien ; Po från berget Vefo; Ti- 
ber från Apennin ; Donau från en högd i 
Schwartzwald; Huita Mayn från Fichtelber- 
get, famt förenas med Röda Mayn nedan 
för Culmbach* Oder från Måhrifka bergen j 
Elbefrån Riefengeburge på Schlefifka grånfen; 
Draw från bergen på Tvrolfka grånfen ; Weicb- 
Fel från -.bergen imellan Polen och Ungern , m. fl. 

Uti Aften uprinner Gihon från de ftora 
A a 5 ber- 




378' Om Floder. 

bergen imellan Indoftan och Stora Tartarief 
Euphrat och Tiger från ftåndigc fnobetåckca 
berg i Armenien, ej långt från Svarta hafvet, 
förena fig vid Baflora, lamt infalla i Perfifka 
viken; Indus från bergen, fom fkilja lilla Ti- 
bet från Cachemir; Ava, Menan och Cam- 
bogia, iamt Kiang, eller blå floden , från oer- 
gen vid 33 gr:s bredd j Amur från bergen på 
grånfen af Stora Tartariet s ); Lena fråo berg 
vid 54 gr:s bredd, o. f. v. 

Africar.fka flodernas urfprång år obekant, 
eller åtminftone nog ovift. Någon vidare 
underråttelle åger man om N. Verldens vat- 
tudrag, men den år dockganfka otihåckT.. 

Någre hårftamma ifrån f/oar och flilia- 
ftående vatten , hvi'ka dock fjeifve åga fina 
tilgångar af källor. Don uprinner io mil lo- 
der om Mofcow från fjon Iwan, och Ama- 
zonfloden från en fjo under ii gr:s fudlig 
bredd, 1 6 mil från Lirna. Likaledes Miflif- 
fipi, S. Laurentii flod, och åtfkillige andre. 

78. Flodernas kofa rattar fig efter ftrå k 
ningen af de lågfta ftållena på jord ytan, och 
emedan denna fållan går rått fram på någon 
gnfenligare långd , få kråka fig åfven de der- 

up- 


r) Denna ar de gam- 
les vamkunniga Oxus , 
fom fcrr bade utlopp uti 
Cafpifka hafvet , men det 
(trjedermera af Vsbecks- 
(foerna , til fjö - rbjvares 
af bollande, igenkaftaät , 


ocb vatnet genom 'cana- 
ler fot t til deras lands 
be fuktande. 

$ ) Denna floden kallas 
vid början Vnon ,ocb län- 
gre fratn far den namn af 
Scbilda. 


Orn Floder. 379 

uppi framrinnande vatten på mångfaldigt fått, 
ehuru det måfla af deras våg kan ungefärli- 
gen ligga i lamma våderftreck; de American- 
fke Ikola dock gå mra rått fram , ån andre*). 
En flor del i Gamla verlden ftryka 1 o och vv» 
åfven fom i America, ja det påiiås vara al- 
månt, och at åtminftone ftörre längd af be- 
ty Jeliga floder följa denna kofa, ån i n och s. 

Gemenligen bucktar en flor flod fig defs 
oftare, ju nåunare utloppet «). En lådan til- 
tager ock gärna i bredd genom vatnets ym* 
noghet, fom infallande fido- floder deruti af- 
borda, famt delar 11g emot mynningen uti 
flera utlopp. Po har 7. Nilen ikall ock for- 
dom haft lå många, men nu åro endaft 2jfe* 
geibara, ty i äldre ticer uprånfades utloppen ef- 
ter öfvertvåmningarna , hvilket ledan blifvit 
efterfatt. Donau utfaller i Svarta hafvet gen- 
om 7 mynningar och Voiga genom åtmin- 
ftone fjuttio. 

Om bågge fldor af en dal åro lika af- 
ftuttande, lå går floden vanligen mitt uti, 
men annars närmare den brantafte. Detta år 
dock förändringar underkaftadt af fediment ? 
aflköljningar, *m. m. 

7 9. Floder , fom förlora fig under jord ocfl 
åter upkomma på andra ftållen, omtalas åt* 

fkil* 


*) Charlevoix,/<?Page. 

« ) De vilde uti Ame- 
rica doma fig vara långt 
från hafvet , då en flod 
löper 6 til 9 mil unge- 


färligen rått fram. Då 
Fabry refle der , värden * 
na regel bonom til myc- 
ken under rått el fe. Hr. 
Buffon, a. Ji. 1 , f. 3^ 


38o Om Floder, 

fkilHge hos ds gamle. Sädan utgifves Lycus 
i Afien, Erafinus x , och Alpheus i Arcadien, 
Tigris i Mefopotamien , Timavus i Iflrien , 
rrs. fl, y ) ; men beråttelferna bårom åro få 
inblandade med dikter och mörker, a t man 
fvårligen kan bygga någon ting deruppa s). 
Guadiana i Spanien, fåmt Rhone, i mellan 
Geneve och Lion, gå et ftycke förborgade: 
den fednare doljes endafl af ras f mil. I Norr* 
mandie åro 5 fådane. Rille, It hon och Au re 
förfota fig genom iractlika gropar på botten , 
från 2 til 15 fot i diameter, famt 1 til 20 djupa, 
h vilka med kåpp ej kunna vid fpirfen ge- 
nomftotas. Den torfta mifler om fommaien 
r å x mil naffan alt fit vatten , men om vin- 
tern fpruta hålorne. Sap André förloras ock 

fmå- 


x) Ovidii Met. XV. 
Fak V. VI. 

y ) Seneca, Q, N. L. 
111 . c. 26 ; Plinius, IL 
N. L. II. c. 103. V. c. 9. 

Jordan /kall gä under 
jord i jr ån jjön Pbiala i 
flrläfvade landet til Pa - 
ne as, bvilket Konung A- 
grippa her åttas hafvaup- 
täckt genom (Irä , Jom 
kaftaåes i fjon och Jedan 
j r omkomma i floden. Se 
Broman a. fl. ocb Re- 
jaruli P al <£ flina, 

a) De gamle trodde , 


at Alpbeus gick under 
bafvet ifrän Grekeland 
til källan Aretbufa jm 
S icilien , ja Plinius for- 
f åkrar, at bvad fom ka- 
flades i floden kom om • 
fider fram i Källan. Hu- 
. ru Poeterna inviklat det - 
ta bland fina dikter , i 
fall det varit någon an- 
ledning i naturen tilja * 
dant t an kf pel, kan in- 
hämtas af Mytbologien. 
Strabo märkte redan 0- 
rimligbcten häraf. Se 
1 hans Qcogr. Libr. VI, 


Om Floder. 381 


fmSningom i grof fand, och kommer fom de 
föregående åter fram , men Dröme faller (ak- 
ta i et ivalj, 25 fotbredt och öfver ijr djupt, 
och fynes ej mer. Uti Lothringen åro o.Jc 
f;m floder, fom förlora fig, ja fjelfvalerre. ej 
långt från Paris, åfven lå a). En gren cr 
Quadalquivir j Spanien, en gren af Rhen i 
Holland, m. fl. förlora fig i fand. I Africa 
fkola Niger och många andra vara fådane. 
Från Arabifka bergen nedkomma åtfkillige 
floder, men alla förfvinna på fandrålten, in- 
nan de hinna til hafvet b ). Likaledes för- 
fvinner Hotomni vid 39 gr. bredd c). Sa- 
ken i tig fjelfår ganfka möjelig, antingen då 
vatnet trånger fig ned och fram genom un- 
derjordifka gångar, eller ock hvaräft en grund 
moter, hvars orre del ar faftare ån den undre, 
få at med tiden en genomfart kunnat upvå- 
gas under et ftycke af jordfkorpan. 

På Domingo fkola uti en bergsfots hå- 
ligheter infalla drömmar med lådan häftighet, 
at de t höres lång våg d). Utur Malbolms 
fjö t York rinner en liten flod, hvilken i 2 
armar delad, npflukas af jorden. Låtta faker, 
fom har kartas i vatnet upkomma icoo fam- 
nar derifrån uti en af 2 källor, fom under- 
holla Air, eller ock i fjelfva floden. 

80. Floders lopp och fart lkiijer på flera 
fått ifrån vattens roreife uti en jåmn rånna e ). 

Ka- 


rt . //r.Guettard,M?*«. 
de /’ Ac. 1758. 

b) Merv r eille, Foy.a. 
i' Arabie. 


c ) D’ Anvilles c bin. 

Atlas, 

d) Varenius, a.fi. 

e ) Lat abch (%.//) 



Om Floder. 

Häftigheten finnes icke fvara emot grufla 
dens fluttning. Donau går ifrån fin börjati 
til utloppet åtroinftone 250 mil, i råt lineä 
råknat. Tiliågges nu denna flod , fom rin- 
her tåmmeligén fort, 9 tums länkning på 400 
fot, 13 borde urfprånget ligga 22 yo S f* 1 1 >6- 
gre ån Svarta hafvet, hviiket år lå n y ket 
omojligare, fom dylika bogder icke finnas 
bland "alla bekanta berg. Han måfte vara 
lågre an Draw, Theifte, Pruth, m. fl. hvib 
ka falla in uti honom, farnt defis botten min- 
dre fiuttandeån flodernas Po, Rlien och Rho- 

ne , 


vara genomfnar ning af en '■ ej ter en parabels or dina - 
jämn ränna , fom bvart< ter , ty uprita på k B 
ögonblick får fika mycket j ( lod rått mot hf) få fom 
vatten från en vattenbe - 1 axel, parabeln ffg, jå 

år klari,at baRigbeterna 
uti c och B fbrbolla feg 
fom (Fen-. Fe?.:: Fc r: 
Fek::) ecs eg 3:0 
måfte vatnets yta hc f an- 
ka fig emot botten ab. 

Uti en bomzontel rån - 
na måfie det undre zat • 


hollning. Hit år vågrätt. 
famt be och cd der emot 
lodråtte . Uti Hydrau li- 
ken bevifes då , at häftig- 
heten uti en punEl c , 
bår vara proportionel e- 
mot Fcd , eller lika med 
den, Jom vunnits genom 
fritt fall ifrån bvila , på net genom det of res tryck 


ning flyta , och det defi 
'mi 


bågden cd. Här af fåljér 
i:o > at i en [ådan rän- 
na växa baRigbeterna , 
fom udde numrorna 1 , 

3 , y , m. m. 2:0 , atvat- j detta ämne , emedan det 
net går defi fortare, ju ickeegenteligen bover hit, 
närmare botten , i mon i utan til Hydrauhken, 


häftigare, yu närmare 
botten . Rummet tillåter 
ej at gå längre in uti 


Om Floder. 383 

he, ty ban har en del urlprång från lamma 
berg, går långre våg ån de, och faller 
om 11 der i Svarta hafvet, h vilket år högre 
ån det Medellåndlka. Häftigheten tyckes inga- 
lunda palla med hogden af Donekhingen, 
ir.en den lom vinnes genom ne 'ftortning på- 
fkynd.tr långe, och Donau har fin fart förnem- 
ligaft af den cilftötande Inn, fom 1 Schwa- 
ben förer mer vatten ån han , och defsutom 
nedfaller från bögfta Alper af 16-18000 fots 
bogd. Loire Ikall enligt afvågning åtminftone 
hatva tre gånger få fturtfali, lom Seine, icke 
defs mindre löner den fenare inemot dubbelt 
häftigare fl Farten år fåledes på långt når 
icke 1 mon efrer bottens a ffallande. Dubbel 
fluttni ig har gemenligen 3 til 4 gånger ftör- 
re häftighet i följe. 

Stora floders botten har emot utloppet 
ganlka ringa lutning; men vid början ar den 
ge men liren ftarkaft. 

Bottens fånkning år ganfka fkil jäktig for 
én och famma flod. Loire fånker fig lom- 
ligftådes 1 fot på 1520, och på andra ftål- 
len 1 på på 2490, ja Seine fluttar ibland ic- 
ke mer ån 1 på 6600 g - ); den egenteligen lå 
kallade Amazon -floden 11 fot på 80 mil^i 
Marwede-floden ifrån Hardinveld til Dor- 
drecht, 9 lin. på x 195 fet, famt fedan til haf- 
yet, endaft få mycket på 9J50 b), 

Såle- 


/) Piccard , Traité de 
Nivellement. 

g) Hr, De la Conda- 


mi ne, Voy, dela Rivie- 
re des Hmazones, 

b) Luiof, a, Jf. 



384 


Om Floder. 

Således naåfte häftigheten uti en ftröm på 
åtfkilliga ftallen vara olika, hvilket ock för- 
farenheten beftyrker. Dortau år i Ungern 
ftilla, men vid Belgrad häftig. Dylikt hän- 
der med Rhen och flere. Hårtil kan delsu- 
tom en annan orfak bidraga, nemligen bråd- 
darnes hopknipning eller utböjning , ty lån- 
ge en flod har lika tilgång på vatten blifver 
hela defs yta oforåndrad , oc.h genom alla defs 
tvårfkåmingar går lika mycket vatten hvarc 
ögonblick , det måfte fåledes åga ftörre häftig- 
het i trångfe], och tvärt om, då utrymmet ö- 
kas, Po lånker flg i fot på 6000, nåftan 
fom Seine, men är grumligare, ty mängden 
af vatten gör åndock ftarkare fart. 

Voro inga motftånd borde en ftröm blif- 
va defs fnållare, ju längre ifrån urfprånget , 
men utom krokningar, öar, m. m. fom mer 
eller mindre hindra farten, få gör defs tilla- 
gande bredd mycket til faken. Vattumång- 
den och det öfres tyngd åro åfven ganfka 
betydande, ja mer ån bottens lutning. En 
grundare flod hindras mer af motgnidning, 
ån en djupare, hvilken omftåndighet torde 
til ftörre delen volla den fkillnad, fombefin- 
nes imellan haftigheterna i Loire och Seine. 

En häftig ftrom bibenoiicr icke allenaft 
långe fm förvårfvada fart på en vågrätt bot- 
ten, utan kan ock ofta öfverlopa åtlkil* 
liga motftånd, utan at på fidorna flöda eiler 
öfverfkrida vanliga grånfor. Om vatnet uppå 
en nålfan horozontel botten ftiger ger.aft up- 
öfver et lodrätt motftånd och far fin våg, 

ut- 


Om Floder. 385 

Utmärker det en häftighet vunnen genom fal!, 
ty dä vatnets tryckning en faror vårkar , åftad- 
: kommes bara en updåmning. Det år en gam- 
mal vilfarelfe, at Rhen löper genom Boden- 
fjö, och R.hone genom Genferljon , utan at 
; blanda fig med defta vatten , eller förlora fm 
fart, men ehuru detta år både ogrundat och 
i omojeligt, få år dock vifst, at deras vågar 
: långt ut i fjöarne åromårkelige. Rhonefliil- 
jer fig ånnu \ mil både genom rörelfe och 
1 fm blacka eller mjolkiga fårg i ). Sädan håf- 
1 tighet åger underftundom til flor del fin grund 
1 Uti trånga utlopp. Så fkall det vara med fto- 
1 den Syre i Norrige , hvilken mårkes ganlka 
I långt uti hafvet £); men, fom mynningarne 
1 eemenligen åra vida , få måfte andra orfa- 
i ker tillika bidraga. Nilen år ånnu tilanfenligt 
; afftånd trän ftranden kånbar både genom iin 
; hvithet och frifkt vatten. 

Om botten icke gjorde motftånd borde 
1 Vatnet rinna defs fortare, ju djupare, men 
i fortarenheten lårer, at det ibland går lång- 
Ifammare, och ibland lika med det ofre. f- 
i mellan botten och ytan bor rörelfen vara 
Iftörft, ty der bidrager både det öfres tyngd 
i och bottens motvårkan. 

Ytan år icke aleid jåmn, utan ån kullrie 
B b ' och 


z) Journ. Heh. Z7^? s 
, Avril, Pomponius Mela 
: omtalar redan detta un- 
der , ocb federmera månge 
< anda intil fenare tider ; 


k) Pon toppi dan» a, fl. 
/ f 14$. Efter barn ut- 
jaga är denna flod mår - 
ke/ig balf annan mil a* 
te i hafvet. 



386 Om Floder. 

och ån uthålkad , efter omftåndigheterna. Når 
vatnet häftigt ökas genom nederbörd, Inö* 
fmåltning eller annorledes, lä växer ftrekans 
häftighet, derigenom minfkas vå kan af defs 
tyngd, och det fordras högre vatten mittpå, 
at babeholla jåmnvikten. Detta går ibland lå 
långt, at ftrekan befinnes ofver 3 fot högre 
an fidovatnet /). 

Nåra intil utloppen befinnes ytan ur- 
hålkad, få långt hafs-fiod upftiger i ftröm- 
roarna, hvilket foinligftådes mårkes anda til 
100 mil från ftranden. Strekan beholler ge- 
menligen fm kofa, men på fidorna upftiger 
hafsvatnet tils det orofider dragés in uti ftre- 
kan och följer honom tilbaka. 

Hvirfiingar på ytan mårkas derföre uti 
ftora floder, defs ftarkare, ju närmare hafver. 
De upkomraa i allmänhet af en fådan dubbal 
rörelfe, fom nys år omtalad, ehuru denna ic- 
ke altid åger fin grund uti famma orfak. De 
kunna åftadkommas icke allenaft af en lefvan* 
de kraft, eller et i rörelle ftadt hinder, utan 
ock af en död, fåfom en brygga, ö, buckti- 
ga bräddar, m. m. Når vatnet rinner fram 
under en bro måfte häftigheten ökas i om- 
vänd mon efter hvalfbågens chorda och bryg- 
gans bredd. Härigenom vinnes på vifta ftål- 
* len en anfenlig fart, lido-vatnet drifves deraf 
emot bräddarna, går tilbaka och formerar 
hvirflar. Under fådane bryggor måfte röda- 
re 


/ ) Ingenicur Hypeau 1 uti floden Aveiron . Buf- 
bar en gång anmärkt det J fon , a. fi. 


Om Floder. 

re noga holla (ig vid ftrekan et god t (tyc- 
ke, (edan de kommit fram-cm, ty (ido-vat- 
net forer tilbaka och underftundom med myc- 
ken fara m ), 

Underftundom t il drager (ig, at floder 
vånda om , elier afflanna i fltt lopp. Arvs , 
och andra infallande floders vattumångd,(kail 
»6 5 2 och 17 ii hafva tvingat Rhone, at fle- 
ra timmar gå tilbaka åt Genferfjön, ja på 
1500-talet och 1645 berättas håftig sly och 
vv, hop tvingad em illan bergen j fådrifvit defs 
då låga vatten, at man (omligflådes kunde 
gå torrfkodd på de(s botten »). Isforja år ock 
1 flånd, at ibland aldeles updåmma en ftröm, 
hvilket håndt i Motala 1704, d. 29 och 30 
Nov. , lamt 1706 d. 10 och 11 Dec. o), 

gi» Floders yta år icke altid lika hög, u. 
tan ån faller, ån ftiger den fanorna, efter års- 
tider, väderlek och flere omftåndighecer, £ 
Peru och Chili finnas floder, fom nattetid nå* 
ftan afftanna, men om dagarne föra en an- 
fenlig mängd vatten efter fm ål t fnö. Ibland 
minlkas en flod häftigt, utan at någon orfak 
B 0 2 Vi- 


m) At flydda bryggor 
emot voldfamhet af in • 
fallande flod, kunde vi- 
kar eller golfvsr anläggas 
vid ftdorna , der vatnet 
genom bvirfihig förlora' 
de fin häftighet , 

n) PhiL Tr. abr. vol 
u. f. 31 y i Hatnh Mag. 


X. fl 97. 

0) Z>.BIock , om Mo. 
tala flrbms fiadnande . 

Krafenenikof beråt» 
tar lax-arter vjfja års- 
tider fä ymnigt frän haft 
vet upftiga i floder ne pä 
Kamtfcbatka , at vatnet 
' uppe bo lies och flödar öfver f 


388 Om Floder. 

vifar fig. Så hände 1762 natten imellan d, 
28 och 29 Dec. med hden i Ångland, fom 
åtminftone föll 2 fot, och (å häftigt, at filkar 
ej hunno följa med, utan tunnos döde. Kl. 
xi följande dag började vatnet fmåningom til- 
våxa. Då någon flbd eller anfenligare tilvåxt 
af vatten annalkar,kan man ofta fkonja ftar- 
kare rörelfe emot botten, utan at ytan blif- 
vit i anfeende til fm högd förändrad. F.n 
ftröm bör hår betracktas , fom en lång canal, 
hvaråft alla rörelfer kunna meddelas ifrån ena 
åndan til den andra. Utan fynnerlig förän- 
dring uti det öfre vatnets ytre omftåndighe- 
ter, kan det undres fart tiltaga genom det 
annalkandes tryckning, ehuru det ej fjelf hun- 
nit fram. Genom flera båtar på en ftröm 
minfkas det öfres häftighet, men det undres 
förökas. 

öfverfvåmningar åro gemenligen dels 
mindre, ju närmare utloppen, ty då alt an- 
nars år lika, växer häftigheten, faftån ock flutt* 
ningen Ikulle minfkas. De dammar, lom up* 
kaftas emot Po vid Ferrara , 20 til 25 mil 
från hafvet, beböfva fåledes ftörre högd, nem- 
ligen rågra och tjugu fot, då vid pafs 12 åro 
tilråcklige, 5 eller 6 mil ifrån utloppet, o- 
acktat canalens bredd år den fämma p ). 

Når vatnet i en flod ökas våxer ock hä- 
ftigheten ånda til defs öfverfvåmning fker, då 
den ftrax anfenligt minfkas. Hårutaf händer, at 

fe- 


p) Caftelli, Rdcoltn I moto deli' Acque> vol. 1. 
<P autor i c be trattato de i I 


Om Floder. 58^ 


fedan vatnet en gång flödat, eller öfverftigie 
vanliga grånior, blirver det flera dagar quar- 
ftående, faftån mängden i ftrömmen aftoge, 
ty hafligheten, h varmed det afföres, år ganfka 
ringa. Mot-och medvåder gör bårvid myc- 
ket til laken. 

De flefle ftrömmar flöda tilfalhVt vis, el- 
ler hört: och vår. Sådana aga på flåtieo, el- 
ler uti breda dalar, gemenligen högre bräd- 
dar, ån öfriga fältet, emedan vid öfverftig- 
ningar der ftannar den måfta gyrjan , hvilken 
vid lådana tilfallen ymnigt år i följe. Såle- 
des går ofta en jåmnbråddad flod högre ån 
I kringliggande mark. 

Ibiand floder, lom vifs års-tid inilålla flg, 
år otviflaktigt Nilens den rycktbarade. Uti 
./Ethiopien rågnar ifrån April til flutet af Sep* 
: rember, och flöden börjar merendels der i 
1 flutet af Maj, men uti Egypten fållan förr 
i ån i Junius, ökas i 40 dygn och minfkas li- 
I ka lång tid. Kring höfldagjåmningen plågar 
1 vatnet börja at utfalla. För 3000 år dlbaka 
I (kall vatnec ungefärligen fligit 16 fot för at 
I kunna öfverfvåmma landet, 900 år derefter 
1 dubbelt, och nu för tideu år icke mindre ån 
omtrånt 50 tilråckligt ^). De tre förfta må- 
B b 3 na* 


q) Herodotus berät- 
tar , at Nilen i Myris 
tid fligit 8 7r4%eis> men 
i hans ty til 16 , flå /E- 
gypteu öfverfvåmmades , . 
Den Jiflnåmfla bögfl tyc- 
kes fedan långe bollits 


fur fl en råtta , ty Pli- 
nius fager ( H. A'. L. P. 
c. $ )■, at når floden en- 
fl a fl fligcr til 12 , bådas 
hunger ; 73 flyr tid ; 14. 
glader invånarena ; ty 
gbr dem nogfla och i( 




390 Om Floder. 

nader af 3ret åro klara dagar uti ./Ethiopien 
och Abyffinien, men iå Inart folen gådt ne- 

der 


förkunnar rik (körd. De i Mempbis lät o bygga et 

tisiÅc(TK 07 tt 7 ov , hvars in- 


16 barn på Ni lens flod . 

Jom annu kunna fes i \ rättning man na icke vet. 
Rom , Jamt en Trajani At (killiga gånger [kali 


fkäde - panning , hvaräji i Jedan Ni/mätaren vara 
denna flod före fl allés , och t ändrad , eller nya upbygg- 
et barn pekande på 16 , da. hvar igenom mycken 
utmärka det famma. Pli- ojaktrbet om mattet up- 
nius L. XXXI I. c . 7. kommer. Dr. Shaw be - 
Stör fl a bögden (kall han rättar desutom , at XE- 


bafva ornat under Kej- 
Jar Ciaudius, 1 mnligen 
18, och den min fl a un- 
der Pharfalifko kriget. 


gyptiehie mdfle (katta 
til Turkarne , i nion ef- 
ter Nilens högd } och at 
16 ännu är tecken til rik 


På 400 - talet talar Kej ■ | /körd. Vt an tvifvcl för- 


far luliaous endafl ovrfla deffa öf ver herr ar , at 


1 f, Jom voro nödige , at icke jhida fl g vid mat - 


fatta landet under vat- 
ten : 300 ' år efter , da 

Saracenerna under kujva- 


ningen. Den nu varande 
Nil - mataren , eller få 
kallada Mike as, fl ar pd 


de /Egypten , f kall der »1 , fodra andan af ön Rod- 
til ej beböfts öfver itf el-\ da , mitt för Gamla Cairo. 


ler ij. Se Dr. ShawsAVy. Det år en flod af mer 


tom. 11. Då Maillet var 
der , voro icke mindre ån 
&4 dr aa tilracklige , Jo m 
angifvas at utgöra 48 
franfka fot. At mäta flo- 
dens ftigande fager Di- 
odorus, at Konungar ne 


än po fots högd , fom fkatl 
vara af mätt i 3 bujvud - 
delar , af hvilka hvar de- 
ra- boller 8 flora Conflan • 
tinopolitanjhi alnar. Den. 
är imejluten af en fyr- 
kant , fom uppe holks af 



Om Floder, 39 1 

■der inftåller fig rågn med åfea. Sedatirågnar 
jåmnt. Nordan drifver da moln emot ber* 
gen, och hindrar tillika Nilens af bördande, 
tom ga n fea ögon feen ligen mårkes, når fim- 
, nan någon gäng infaller, ty då förlorar han 
på 1 dag, hvad foni vunftifs på 4 r), F,n 
orfak , b vårföre Nilen no behöfver ftörre hogd , 
i innan landet kdn ofverfvåmmas , ån fordom, 
I år otvifkktigt markers uphöjning, genom den 
1 efterlämnade aycjan; men om icke flere bi- 
draga, feall pa annat fhtlle underfokas. 

De is utom föregifvas Niger, och Zair i 
'Congo, flöda famma tid, fomNilenx), Uti 
Aflen feall Pegn årligen genom fin fiöd gö- 
da landet til 15 mil på bagge fidor .r). Li- 
kaledes efter rågn- tid erna, Ganges, Indus, 
Euphrat , Menam, Jenifea, m. fl. £). Uti A- 
msrica förfå kras Plata eller Silfverftrömmen 
B b 4 på 


hvdf , under bvzlka fio • 
t knframlåper , Cap. Nor- 
den bar af ritat den i 
fin Refa. 

r ) Fthden börjas oli- 
ka , efter foni nordan * 
vädret förr eller fenare 
infaller lig. Med Junius 
år den gemen ligen an- 
välkände , men irjy kom 
den ej förr än i Julius. 
Enligt Gabrielis 30 års 
rön , ifrån 16 $2 til 1721 , 
bar bögden varit (iår jl 2 


1 gånger i Sept . , 26 i Aug 
ccb 2 i Jul. Uti Hero- 
doti tid vaxte vatnet i 
100 dagar och aftog li- 
ka långe i men nu fkall 
det ej fordra få lång tid. 
Se , utom förut nåmda 
Hållen t Hr. G rangers 
Refa 1730 , uti Sami. iV. 
Reifen , th, 11 f. 

s) Ovmgton,Foy. L?/. 

t) Varenius , Geogr. 
gen. Libr. I, Cap. A, fr. 
20} Bscraan, m, ft. 


392 Om Floder. 

på (amma tid, lom Nilen, åftadkcmma öfver- 
fvåmningar u). 

84. En flods botten fluttar vanligen defs 
mindre ju långre från fltt urlprång, dock plå- 
gar ändringen fke omårkeligen, men ibland 
afbrytes genom tvåra länkningar , hvarutaf | 
de många ftorre eller mindre vattufall vrpkom-. 1 
ma. Uti Gotha ålf utgöra Trollhåtte- fallen 
tilhopa 113^ fot, och tjnfve fallet enfamt år 
öfver yo. Sarps-fors i Norrige höres lång våg 
och vifar rågnbågar, då fblen fkiner x). Rhen, 
har vid Schafhaulen et fall afvidpalsRo fot, 
och et annat vid Laufenburg i SweizjO- Ve- 
lino i Italien faller vid lilla fladen Terni från 
berget del Marmore, öfver 200 fot in i Ne- 
ra ftrömmen a); Teverone vid Tivoli öfver 
5 o, och på vånfter göra tre fall 100 fot ^vil- 
ket alt vilar en förunderlig urfickt 0). 

Uti Aflen åro åtlkilliga ftora vattufall i 
Tigern, Vologda och andra floder. Nilens 
omtalas fåfom ganlka anfenlige hos degam- 

» 1c 


и) MafFeus. 

x) Pontoppidan, a. 

fl- /. f. IjO. 

y' Scheuchzers Hy- 
drol. och Itia. 

к) 83 år for Cbrifii 
fodelfe lät Curius Den- 
ttitus leda vatnet i Ria- 
tifka diärittet inuti Ve- 
lino. 


a) CafTini , Ouvrages 
adopt. t. Hl. 

b) Dela Lande, Foy. 
d' ltalie tom. V. Ber - 
gen vid Tivoli äro fkil- 
de frän de Franlcatille , 
Jamt af annat åmnejyl- 
de med petrificater af 
ätfkillige arter och flora 
fl enar. 


Om Floder. 393 

I? f], och en del nyare d), men andre för- 
I fåkra, a t det florfta ej fkall öfverftiga 7 til 8 
fot e ), Det forfta år nåflan mitt under vånd- 
! kretfen och beflår ai flere mindre, af hvilka 
' det florfta i lodrätt högd icke år öfver 4 fot 
på 30 fots långd. Det andra år åfvan för 
Derri, men dit kan nu nåpligen någon Eu- 
rope komma för regeringens fnålhet och mifs* 
troende /). Uti Niger g ), Zair b \ och andra 
Africanfka floder åro dylika. 

Uti America åro de högfta af alla bekan- 
ta. Mohaaks flod flor rar fig^ vid Cohoes Ko. 
fot i)\ vid Mommorencä kaftar fig en liten 

B b s å 


c ) Pltnius (H. N. L.\at Nilen endaft har 3 fall, 
F. c. 9) ; Seneca { 0_ j och det flhrfla ej åfver g 
,N. L. }F. c. 2 ) ; Cicero j fot. Bibi. raif. tom. u. 
(kärer anfenligt tilja han \ Kanfke ftorre finnas län - 
Jäger , nt _ folket t ne 7 - gre tip emot iirjprdngen. 


den äro dlfve af for let- . 
Somn. Sci pionis. 

d) ffejuiten Pai $,fom 
Jjelf Jedt Nilen längt np 
i landet , berättar honom 
ftbrta fig ip alnar , fedan 
han gädt genom fjbn Be> 


f) Cap, Norden run- 
de q3i ej komma til det 
andra fallet. Se tom n 
af hans präcktiga Refe - 
Befkrifning, 

g) Brue, Hifl. gen, 
des l^oy. tom. F111. Et 


och fly ax der pä upjlukas fkall vara vid tp \ gns 
em i Han 2 klippor. Kir- bredd , 30 famnar hbgt , 
ciaer. Mund. fubterr. L. ocb uti bäge , at man 
11. c . io. Lo bo lägger kan gä derunder. 
tif at fortet här es 3 dags* b) Herbinius de Ca - 


refor. Thevenot, Fog. 
tom. IF 

e) Pocock jårfäkrar, 


taraSlis. 

i) Kalm, A. R. 111 . 
f ipp. fig. Fallet fker ut - 


394 O 1 * 111 Floder. 

Ti utföre en lodrätt kalkfkifers vågg .af 130 
fots högd /(•)'> Niagara år 140 högt och sn- 
fenligen bredt, delas i tu af en framflcjutan. 
de ö, men går ftrax åter ihop /). Af alla 
ar dock floden Bogotas det ftörfta. Några 
mil ifrån S. Magdalena i Södra America fal- 
ler han lodrått 2 til 300 famnar t»). 

Vid flora fall Ylar en beflåndig dimma, 
ibland up til fkyarna, uti hvilken fynas rågn- 
bågar , då folftrålarna vederbörligen falla rter- 
tippå. Genom den håftiga fkakning och flöt, 
fom vatnet hår utflår, uplöfes deraf i häften 
anfenlig mångd til ångor. Sorlet höres ofta 
lång våg. 

83. Om floders kallt galler en flor del af 
hvad fom förut angående källor i detta hån* 
feende fägt år. 

De föra åtfkiilige fråmmande ämnen 
dels uplofte och innerligen dermed förente» 
dels voldfamt medflåpade , i mer eller min- 
dre mångd , cfcec bottens befkaftenhet och an- 
dra omftåndigbeter. llutnande vaxter och 
djur, fotn deruti kunna finnas, inblanda åf- 
ven fina fkingrade delar. 

Somlige åro låtte, tjenlige atkokafkil- 
frukter och tvätta med, emedan de vål ge- 
nomtränga eller uplofa, hvad deruti lågges. 

An* 


ihr en flenvdgg , fom 
mycket litet lutar. 

k ) Kalm , a. /?. f 
441. Skall ofta boras 1 
mil. 


1) Pbil. Tr. abr. Vol. 

VL 2. 

ni) Bouguer, Voyage 
au PeroUjfid , <ji. 


Om Floder 395 

Andre åter åro grofvåre , tyngre , och lafta- 
cie med jordaktiga partiklar, tivilka täppa lön- 
hålen på de kroopar, fbm de omgifva, hin* 
dra dymedelft fkal-frökters upmjukning, m. 
m. , och kallas i allman het hårde, 

ÅtfkilJige floder föra med fln fand guld- 
korn af olika florlek och finhet. Gambia gif- 
ver årligen 6 til 800 lod , (om i ångeifka fåft- 
ningen Jamesfort 1 melfes til flånger «), och 
myntet i Touloufe får omkring 200 lödige mar- 
ker guld, hamrar i Ariege, Garonne och Sa- 
la t 0 1, Flodguld år gemeni igen blandat med 
lilfver och ofa tillika med koppar. Det (öm 
fås i Ceze holler ig karat 8 gr. fint, i Rho- 
ne 20.k. , i Rhen 21 3 k. , i Ariege 22 ~ k. p) o.f. v , 
I Frankrike finnes en flod, (öm, då man 
vadar deruti, med blofs kan antändas. Me- 
delfl vadningen upröres bottendyn, fomflap- 
per blåfor ifrån fig, hvilka vid ytan (pric- 
ka och gifva en an tand ej ig dunfl. Lågan 
år blå; antänder blår, (vatvelftickor, m, m. ; 
värmer vid pals , (om brinnande papper; når 
den utbruntlit måfle dyn å ny.o famla anone, 
innan en dylik kan åftadkommas. Nlftan al- 
la vatten i nejden åro (å befkaftade. Järn- 
malm finnes der ofver alt q). 

84. En flods florlek år defs anfenligare, ju 
längre, fam t ju flefeoch vattu-rikare bäckar u- 
ti honom afbörda fig. Vol- 


ffl) Se Dr. Lewis Hi- 
ftaria om Guld. 

0 )&>.Guettard, Mem. 
de l. Aatd , , qSi, 


p ) Hr, Reaumur, 
Mem. de 1 ‘ Ac, ijig. 

q) Hifi. del' Ac. de Pa- 
ris qq.i ocb qöq,. 


3 Om Floder. 

Volga Sr åtminflone 300 mtl i långd j 
Donau vid pafi 2jo; Dwina 150; Po ine- 
mot 200, o. C v. 

Uti Afien: Fuphrat 2\0 f); Indus 2004 
Ganges inemot 3005 Kiang, eller b!å floden, 
300; Hoang, eller gula floden, öfver 400} 
Amur 300 ; Jenflea 400 ; Oby 300, o, C v. 

Ud Africa åro visft få ftora floder , fam 
i Afien, ehuru man icke år fåker om deras 
råtta urfprång. Nilen, Senegal, Gam bra, m, 
fl. åro i lynnerhet anfenlige. 


r) Många gipiingar fad dr alaeles obekant . 
åro upgifne om belägen- \ men dä Alexander M w 
beten af den Luilegård Jefde hade Euphrat egit 
vära förfta föräldrar in- \ utlopp , ja S era b o talar 


fat tes uti. Gu. De I‘ Is- 
le gjorde redan rj2 p. 
en c bart a ofver B ar adi - 
fet. / Skapelfeboken be~ 


ej om något annat defi 
fammanbang med Tigris, 
ån vid Selencia genom 
kongliga canalen ( PH - 


råttas , at en flrom la - tiius, H. N. VI. A ) , 


pit derigenom , [om del- 
te fig i 4 , t anledning 
bvaraf, jamt de 4 gre- 
nar nes namn , han på- 
(lär , at det legat vid 
ferfifka vikens början , 
omkring det fly eke , der 
Ev.pbrat och Tigris för- 
ena f.g , Jamt fedan e- 
mot utloppet åter delas. 
Hurudan denna nejd i 
Mjla tidå varit btfkaf- 


Meia åter befkrifver ho- 
nom fåfom utan utlopp, 
nu får tiden fhrenas de 
nemde floder 2 fmä dags- 
refor ofvan ota B a fr a, och 
flyta ihop under namn 
af Arabernes flod[Schat 
el Arab), Hr. Niebuhrs 
char-ta vifar denna emot 
utloppet för/l grenad i 
tu , fanit den oflra fedan 
åter delt i 3. 


Om Floder- 


397 


Uti America Sr S. Laurentii flod, om 
han råknas ifrån de läng våga fjöarna, inemot 
500 £); Miflifipi långt éfver 300 r); Oronok 
1 00; Amazon-floden joo; Flata -ftromm en 
400 t) 3 o. f v. 

Det förftår fig, at få våldefle, fom föl- 
jande vården endaft åro ungefår] ige öfverrtag. 

Uti Donau infalla öfver 200 bäckar, af 

hvil- 


j 1 ) Den , (om får (i np - 
tackt denna flod från Ca- 
vada, kallade honom efter 
dd varande Miniftern 
Colhert \ en del Fildar 
dämde honom for Meaff- 
Chaffipi [Flodernas gam- 
le far), bvaraf Fr an fa - 
fem a gjoråt i Mifpfjfl- 
pi; i Louifiada ( fom 
hatt delar i N och $) 
far den nu heta S.Lud- 
vic. Charleville, Befäl- 
hafvare i Colonien , for 
den upfbre i nåfverbåt 
anda til Antonii vattu- 
faU , under nägot mer 
ån 4^ gr lat Fil dar ne 
fSrfåsrade , at det nu vo- 
re lila långt rgän til 
wf prånget , ven; ligen goo 
Ikues. I e t’" ge. 

1 1 Pluta (h ommen kal- 
lades for- mm af Fildar • 
de Ataaru Mayu yorm- 


\flod), af den mångd or- 
mar , jom komma ned 
från bergen « Juan Dias 
de Solis %tp fe glade der 
ferfi 1 jij , men blef af 
invånarne narrad i land, 
ihjålflagen ocb upåten. 
Seb. Caböt gick 1326 
långt up , hämtade ini- 
från landet mycket (ilf- 
ver , fom troddes vara 
tagit vid fir anden , hva- 
dan honom tillädes namn 
af Bio Plata ( Silfver- 
fiod). Den uprinner i 
bergen mellan y och 6 
gr. fudl, bredd , nåflan 
lika långt från bagge 
bafven , famt kallas vid 
bhrjan Paraguai. Detta 
bar blifvit utrönt vid 
gr ån fornes utflakande i- 
mellan Spanfka och Por * 

1 tugififka colonierne, Bou* 
gainville, Foy< 


598 Om Floder. 

hvilka etldaft några och trettio åro betydan- 
de; uti Volga öfver 30; i Nieper 20 j i Dwi* 
na *2; i Don 6, o. f, v. 

Oby e mottager 40; Jenifea öfver 60, * A* 
mar 405 Hoang 35; Kiang 30; Ganges 20; 
Euphrat 12, o. T v, 

Nilen åger inga tillopp påfiöorna förr ån 
föder om väud kretfen uj. 

S. 


u ) Denna rycktbara 
flodens urjpvang utfat - 
tes af de dlfta ortenta - 
Ufka Geographer vid j 
gr, lat., uti Måne ber 
gen; men Fadren Pais 
ver ättar /ig 161$ hafvn 
funnit 2 källor uti vä 
fira delen af riket Go- 
jam , vid i2gr:s bredd ; 
hvnrdeva gifver en back , 
dejfe f är eha feg, gä fedan 

f enom en fj& , emottaga 
vita floden , Tekezel, 
vi. fl. änteligen falla in 
i Mgypten och utgöra 
Nilen. Men enligt de äl- 
fta auBorer komma frän 
Abyfilnien de gamles A- 
Itapus och Aftaboras , 
famt är den. Jom nu bär 
namn af Hvita floden, 
rätta Nilus , hvilken bar 
fin uprinnelfe längre in- 
uti Africa , och är an- 


fenligare än de f Ar a, dä 
de förenas dermed , A- 
(lapas vid paj; under A 
4 ocb A fl abov as under 
fp gr. latitud. D’ An- 
ville, Mem.de p Ac.des 
infeript. Toni. XX Al. 
livad de andra African- 
fka floder beträffar , fä 
äro deras urfpräng Jrka 
ofä kr a. D’ Än vi lie gör 
2 floder af Niger ocb Se- 
negal: den förra uprin- 
ner i Riket Tomhut, gär 
frän W iil 0 , ocb infal- 
ler z en flå uti Riket 
liarna ; den [autre kom- 
mer ut ur fl on Ma beria i 
Tombut , flyter ät IV ocb 
utfaller i Ocean: Gam- 
bra bär gemen fkop med 
ingendera. Hr. D’’An* 
ville, a. fl.; Le Ph> 

I ebe, Concorde de la Ge* 
ogr, des differens ages. 


Om Floder. 399 

S, Laurentii flod, med dem fom falla i 
fjåarna , 40; Mifliffipi ofver 40 j Plata-ftråm- 
men ofver fo', Amazon -floden öfver 60, al- 
la ltarka, och fomlige, fom Donau eller Nilen. 

Volga ikall på en timma gifva öfver 
1000000000 cubik fot vatten x)i Jordan of- 
ver 87000000; Po ofver 410966000 jy); Sei- 
ne inemot 15900600 z }, och T hem fen 
30062540 a). Nu falla ifrån Gamla verlden vid 
pais 430 uti Verldshafvet eller defs vikar (Svar- 
ta hatvet for fin gemenfkap med det Medel- 
ISndflca inberåknat), och ifrån America endaffc 
180, af någon betyclelfe, fåledes, om man 
visfte ungefärligen, huru mycket h varde ra 
gifver i timman , fkulle derutaf låtteligen 
kunna uträknas, huru mycket vatten verlds- 
hafvet af floderna bekommer på någon vifä 


x) Efter Cap. Perrys 
Uträkning gifver Eviga i 
dag., eller då den dr Jäg, 
Ivar minut //J7^7jtT c. 
fet dt Cafpijka mfvet . 
ffoy, au Nord , tom. vit. 
Öfver den del af Holga , 
fom gar genom Aftrn- 
caufka Gouvernementet , 
bar Hr. T. R. Forfter 
gifvit en ny, med myc- 
ken flit forferdigad c bar • 
ta 3 uti Pbil. Tr. t jäg. 

y ) Innan Po grenar 
fig (kall ban vara wcobo - , 
lognefer fot bredi djup i 


och gå 4 Italienfka trnl 
i timman . Riecioli , 

Ggogr 4 Ref. 

% ) Mariotte fant 
2g 8000000 franfka c. fot i 
dygnet framrhma under 
Kovungsbryggan. 

fl) Halley varder ar 
Tbemfens dageliga af- 
Mrdning til 20,00000 tun- 
nor eller zyjf&ooo cubik 
yards. Pbil. Tr. alr.tr. 
\f. no. Han antager defi 
| bredd 300 äng. fot, djupet 
j och häftigheten 2 mil 
; timman. 


400 Om Floder. 

tid , men i brift på (åker jåranforelfe, måfte 
de utflag , forn hittils blifvit upgifne , vara 
ganfka felaktige b ). 

TREDJÉ 


b ) Riccioli ( Geogr. 
L. x, c. 7) jämn for er 
andra floder med Po. 


den äro fbr flora ocb of- 
tn(l dubbelt emot de rät- 
ta. Mem. de /’ Ac. de 


Han f ätter Italiens ocb Paris 16 9$. jämn fbr §. 


näftgränfande bars flo- 
der tilfamman lika med 


§. io(f . tig. 

Man kunde efter Hr. 


g Po fl r ömmar', Spani- .Buffbns fätt fluta harom 
ens 6 ; Frankrikets ocb' af andra grunder. Lät 
Hollands 2g \ i Ang- vara at balfva jordytan. 


lands 6 ; Ty fk lan ds ocb 
Nordens , Ol/y inb er ak- 
nad , gg\; Afiens 46 y ; 
Jllyriens , Dalmat iens , 
Grekelands , Tbefj äliens 
ocb Ibraciem 2', Afri- 
cas 190 ; Norra Ameri- 
cas 619; Södra Ame- 
ricas 2240 ; tilj amman 
5602, eller dä obekanta 
floder räknas med , om- 
trent 4000 Po ftrbmmar. 


eller 2022911 Jv. quad. 
mil \ af baf betäcktes. Sått 
bafvets medel -djup vara 
mil , fä blifver defi 
innehöll g 42g g c. mil. 
Nu är Po vid pafl 100 
mil lång , ocb gifver pä 
dygnet loioygpooo cubik 
fot, fåled es bebåfver Po 
at kunna fylla x cub. mil 
inemot 46 ig dagar. An- 
t ages vid ar c, at vatnet , 


I anledning bärutaf ocb Jom floder gifva , är i 
Po ftrömmens förut nåm-\mon efter landet de baf- 


da afbördning, fkulle baf 
vet årligen af floderna 
bekomma omtrent y.6 
Jvenjka cub. mil vatten. 
jVfcz/Sidileau anmärker , 
at näflan alla de ff a vär- 


va tilgång ifrän ,fä [kul- 
le, emedan bäckarna , 
fom Uti Po inflyta , in- 
taga vid paff 10 mil pä 
hvar Jida , eller 2000 q. 
mil , bela det torra i an- 


*1 


Om Trålk. 401 

TREDJE CAPITLET. 


Om Trä/k, 

85. Når ftorre eller mindre håligheter 
fyllas af rågn, öfverlvåmningar, m, m, utan 
at åga något lynbart aflopp, få fådane vat- 
tubehollningar namn aftrdjh Stora fjoar kal- 
las få åfven underftundom, fåfom Enara trålk, 
m. fl. men fådana menas hår icke. 

Defle flående vatten åro ganlka tunge, 
nemligen emot rågn, fåfom 1,009-1,020 til 
icoo. De rutna fnart, fatta mycket fediment 
och gå trogt öfver Alembiken. 

Trålk äro i allmänhet af två flag. En del 
hafva inga uppenbara tilgångar af rinnande vat- 
ten, utan fyllas vid öfver (vamningarat rägn, 
af underjordilka tillopp, eller genom vatten , 
fom fmåningom drager fig dit ifrån hogder- 
na i nejden. Sådana heta myror, kårr eller 
moras, om de hår och der hy fa tråd, och 
torka ibland aldeles ut, under långlam brift 
på nederbörd ; men når tråd deruppå icke 
1 trifvas få de egenteligen heta Moflar och å- 
1 ro förnemligaft med Rodmofla (Sphagnum 
[ paluflre^) ötvervuxne. Af detta flag nnnes 
1 en anlenlig mängd uti alla verldenes delar. 

C c I 


feei ide til fin yta gifva 
10 11 gånger mer vatten 
på f amma tid , fä at om 
bajvet vore tomt , bebof- 
de floderna vid pafi 
10 $6 år at fylla det J am- 


ma. Men grunderna , 
bvaruppå alt detta be - 
ror, äro på höjt antagne 
och fa ofäkra , at Jjelf- 
va ut/laget ej annat kan 
ån vara opålitdigt. 


402 Om Tråfk, 

I Preuflen allena {kola vara 2730 trålk och 
på Hifpaniola ofver 3000 c ). Uti fbora och 
fidlåndiga Ikogar upkomma ofta ftillalbående 
vatten derigenom , at utdunftningen hämmas 
i brift på nödig varma, (om fvårligen intrån- 
ger i en tåt Ikog, hvaråft defsutom fnö och 
tjåla längre bibeholla fig, ån på öppet fålt. 

Andre ftillaftående vatten åro af anfen- 
ligare rymd, och ändra föga fin ytas högd 
hela året igenom. Uti dem infalla ofta ho- 
ra och många floder, utan at brynen derut* 
af hojes , ehuru de tyckas vara beröfvadeak 
aflopp. Af detta flag, ilcola nu de mårkeli- 
gare befkrifvas. 

8 6 . Europa år på åtfkilliga ftållen vat~ 
tujjuk , få (om i SavoUx, några orter i Ryis- 
land, Holland, Wefbphalen och annorflådes j 
men åger dock ej något an fen Is gt trålk af fena- 
re flaget, 

Samma gäller om Norrå America, ehuru 
detta land af alla bekanta år måft moraflgt. 
Uti födra delen af Nya verlden finnas dock få- 
dana. Et litet 1 Tucuman, fom emottager 
floden Salta; et hvaruti Santiago utgjuter fig, 
och defsutom 3 eller 4 imellan Tucuman och 
Chilu Titi-caca, den af Solens rika tempel 
ocb Inkernas regering bekanta faltafjon, plå- 
gar ock räknas hit, men utan fkål, emedan 
floden Defaquadero rinner utur honom til 
fjon Para d). 

sfjn- 


c) Fabricii Hydro - 1 d) E'012 Ulloa, Eoy. 
theol \ iy~i; Charlesvosx. | c? Åmerique, 


Om Tråfk 403 


Africa Sr mindre vattenfjuk ån andra 
vérldsdelar , (kall dock hafva fmå tråfk imel- 
i3n Barbariet och öknen Sara, af h vilka e£ 
emotrager flcrien Ghir, et Ziz, et Tugedul 
1 och et Fafilet, I landet Kovar år er, nyar- 
: uti en flod från Berdoa utgjuter fig e l. 

A/ien har de mårkeligafte , vid hviika vi 
1 något längre bora up-peholla ofs. 

87. Aral åger en vidd ungefärligen af 
6>o quadr. mil, och ökas årligen, fedan Us- 
becks-hoerne ledt floden Gihon dit, fom förr 
hade utlopp i Caspifka hafvet /> Defsutom 
faller ock Sirr tieruti. Detta tråfk fkiljes i* 
flan nyfs nåmda få kallade baf genom et fand* 
iål t af 40 cil 50 mils bredd, Monne de for- 
dom hängt tiifamman, och fandfåltet endafl 
iår en upiandning af de ämnen, fom Arals til- 
'gångar flåpat med fig ? 

Ca fp 1 fea bafvets yta år vM pafs 3650 q. 
imil. Det troddes förr vara rund t, men man 
vet nu, at det år längre i ‘n och s, ån i o 
■och w g). Mitt på år djupet öfver jo Fam- 
Inar, vid offra kanten år det oekfå anfenligen 
djupt, men vid den vådra icke öfver 4 fam- 
nar. Har infalla flora floder, af hviika Volga 

C c 2 alle- 


e) Hr. BufFon , a. fl. 
, f) Nicolle , Geogr. mo * 
derne , tom. 11. j. 220. 

g ) Czar Peter i Ryfi- 
land har låtit mderfbka 
detta träfk , och gifvit en 
bharia deråfver uti Mem. 
de i’ Ac. de Paris 1721. 


Ptolem$us har för (l afe 
teknat det , men gjordt 
: bredden (lår re ån längden^ 
bvilket fel AdamOlea- 
r ius anmärkte , under fena 
refor til Per feen på 1630 0 
talet. Se defl Mofcow und 
Perfeanifche Reije-Befcbr * 




404 Om Tråfk. 

a 1 ! en a gi fvcr efter et ungefår ) igt medel 1 5 ooocco 
c. fot på i min. eller 21600000000 c. fot om 
dygnet. Deisutom infalla Jaik, Emba, ro. fl. , 
fom åtnamitone tilhopa kunna anfes afborda 
dubbelt iå mycket vatten , fom Volga, iå at, 
utom nederbörd, defs tilgångar i dec minfta 
gifva hvart dygn 64800000000 c. fot, och 
iåledes 23652000000000 om året. 

Ac förklara hvart en fådan vatten-roångd 
tager vågen hafva fomlige trodt gemenikap 
med Svarta hafvet, emedan ovaniiga vågor 
ikola der vifa fig, då oftan ligger hårdt på 
det Cafpiika, och tvärtom ikail detta håfva 
fig , nar våftan ftarkt blåier på det förra. Vi- 
dare föregifves fädane ijogrås, ormar och 
tråd vara fundne på Svarta hafvets ftrander , 
fom endail finnas omkring det Cafpiika b). 
Andre tro gemenikap med Perfiika viken el- 
ler verlds-kafvet, i anledning derutaf, at löf 
af pil, iom imångd våxer kring traiket , men 
icke kring viken, finnas böftetiden uti den 
fenare, ja vid Kilan berättas vara två fvalj, 
hvaråfl vatnet nedftortar *'); men alla defla 
anförda omftåndigheter torde behöfva be- 
kråft eller. Vo- 


b) Ktrcher anfbrer 
dejja omftändigheter af 
en Perfianev Para dia, M. 
Subterr- tom . 1, 

i) Jefnit * Aprilis om- 
talar dem i AB. Erudit. 

men Czav Pe- 
ters ingenieurer, ocb an- 


dre ref ande , hafva icke 
funnit dem . Om Jådana 
åro ti/, torde de träf- 
fas i den ännu obefbkta 
viken på ådra Hdan 
hvaråfl ikall vara fa/ta- 
re vatten , ån på andra 

ftållen i tråfket. 


Om Tråfk. 405 

Vore årliga utdunftningens bogd 30 tum, få 
Ikulle ändock ej mer, ån 1419 1200000000 c. 
fot derigenom förloras på et år , och defsutom 
återftår hela nederbörden. För öfrigt år den an- 
förda utdunftnings mon antagen uti dethég- 
fta, (om långre fram fkall vifas ^ ). Det tor- 
de fåledes vål hånda, at hår finnas några un- 
der jordilka aflopp, hvilket defs jårona och ej 
tiltagande fålta tyckes anfenligen bekråfta. 

D6Ja bafvet kan ock råknas hit, i hvil- 
ket Jordan, fedan han gadt genom Tiberiads- 
haf, ftörtar fig och gifver dageligen öfver 
2088000000 c. fot/). Hår tyckas vara flere 
fpor af underjordifk eld, hvaraf utdunftnin 
gen kan mer eller mindre okas. Tråfkets 
långd år omtrent 12 mil och bredden 3. 
Det emotrager flere floder. Stränderna åro 
omgifne af löfa kalkberg och för öfrig'’ Jer- 
aktige, gropige och fulle af falt ;//), På dem 
håmta Araberne årligen Judenbeck. Der fin- 
nas ock löfa, fvampaktiga och fvafvelbundna 
ftenar, aldeles lika bergarten vid Tiberiads- 
bad. Inga vaxter trifvas nårintil, menfnåc- 
kor upkaftas på ftranderna , torde fåledes vål 
hår finnas fifk, ehuru Araberne neka det. 

Sjelfva vatnet år ganlka falt och bittert, 
C c 3 hvil- 


k ) §. 106. 

l) Dr. Schaw fotter 
hans dage/iga af bor diting 
til 6 0$ $ 9000 tunnor. Han 
upgifver defi bredd til 30 
flänger y medeldjup 3, ocl> l 


häftigheten 2 ängel/ka mil 
i timtnan, Foy.tom. 11 ,/*. 
li- 
ta) Dapper berättar , 
at invänarena hämta falt 
pä ftranderna. 


4oS Om Tråfk, 

hvilket fenare tnrde komma af kalken i nej- 
den n), Åger en hopdragande och alun-lik 
fmak, Med galläple blir det purpurfårgat , 
och med deliqueferadt alkali ur våxt-riket tål» 
les ymnigt af jord o). Defs tyngd emot ge- 
ment vattens år, lom 5 til 4. Utnå detta 
tråfk upftiga underftundom flora rök floder. 
Emot landet fkall judeobecks ämnet, fä in art 
der kommer ifrån botten til ytan, med ftort 
gny brifta fonder p ). Monne af dylik orfak de 
många hål upkommit, lom finnas på flranden ? 

Några andra, men mindre betydande 
tråfk, finnas i Perfien och annorftådes 1 Afien, 

Hi? kunna ock föras de med fvafve Jäk- 
tigt vatten fylda fvalj, eller få kallade Solfa. 
tärer i Kyrkoflaten, imellan Tofcanfka haf- 
vet och Apennin. Vid Tivoli år eri, i nej- 
den af bergen, fom fordom utgjorde Sa bi» 
nernes land» högfl 30 famnar bred, och fom 

mitt» 


») KokMts - fyra med 
kalkjord går ganfka bit - 
ter fmak : dfven med hvit 
Magnefta. 

o) Perry,T6. Tr 4.62. 
p > Shaw , a. (I. Om de 
fa kallade Sodoms dplen , 
Jom fkola vara mycket 
angenäme får ågat , men 
inuti fulle aj doft, fin- 
nas olika berdttelfer 


dem jhr fruckten af So* 
lamm Melongena , b vars 
innandöme ofta af in- 
feSler fortares , utan at 
fkalets anjeende förän- 
dras. 

Arvieux, Maundrel, 
Nau , v/ .Troll o, Muller, 
Van der Nyenburg, m.jl. 
omtala pelare , murar ocb 
i I ruiner , fom pH vi (fa fldl- 


Refbefkrifningar. Do A len i trafket fkola tyde- 
cior Haflelqvift utgifver | gen fynas. 


Om Tråfk. 407 


mitfpå vifar fitt gap 5 til 6 fot under ytan. Vat- 
net år några grader varmare, ån luften i 
lkugga deromkring, luktar flrångt hepatifkt, 
och liknar uplöfning af fvafvel gjord med 
kaik. På ytan fkonjes flåcktals en upvåll- 
nine, och om knlkftenar kiflas uti (andra fin- 
nas knapt hår) bår jas en fjudning innom mi- 
nuten, til ftorlek och varaktighec proportio- 
nerad efter flenen. Della biåfor göra vatnet 
blackt och tillika upfara fvarta fvampiga fco- 
rier, lora hopvåxa til flott-öar. At hindra 
öfverfvåraning blef 1650 gråfveneri canal til 
Tévevone q). Der vatnet gådt genom lös 
grund finnas flenfkorpor , fkroflige och pipi- 
ge öfver hvarandra, hopfatte af Selenit, le- 
ra och jårn jord, Travertino kallade: der det 
rinner på flåta fältet fåtter fig en jämnare flen, 
hvilken får namn af Teflino. Två dylike 
Solfatarcr åro ej långt härifrån , beflående af 
fott drickeligt vatten : de incruflerai fomden 
torra, och hafva grufveliga fvalj r), 

Cc 4 På 


q) Denna grå fning låt åfven der om Lib. V, Hr. 
Cardinalen Hypolite d’ i Nollet fant vatnet 4. gr. 


Efte gb 


ra. 


varmare Jn luften ifkug- 


r) Hår bafva fordom igv?: Kircher berättar ock> 


varit bad ocb rudera fynas 
ännu efter Agrippx bygg- 
nad. JuxtaR omam albulcP, 
aqrnc vidneribus meden- 


at han upbåmtat vatten 
från 20 fots djup ocb 
funnit det bett , men 
Abbé Mazeas bar ned- 


tar : egeltåx ba,fed Cul - 1 Jånkt talj - terebintbin 
tiliaz in Sabinis gelidis - j ocb vaxtrådar 40 jam - 
Jimje. Plinius H. N. L. : nar , utan at de jbrlo- 
31. c. 2, Strabo talar \rat form , bvilktt dock 


4°8 Om Tråfk. 

P 5 flåtten nedför Umbrifka bergen i w, 
ej långt frän Viterbo , år en annan kallad Bul- 
licame af fin kokning , nåflan fyrkantig och 
hvar fida20 fot lång, lucktar bepatilk, alftraf 
Travertino, men förftenar ej, vid ftark het* 
ta upftiger tjock rök. Vatnet årkokhett, men 
icke defs mindre våxa orter på botten s ): hol- 
ler mer jårn ån vid Tivoli. 


FJERDF. CAPITLET, 

Om Sjbar . 

83. Når vattufamlingar åga fvnligt aflopp 
kallas de fibar , och fkiljas genom denna om* 
ftåndigbet ifrån trålk. Sådana finnas ftörre och 
mindre, famt af olika fkapnad öfver alt utde- 
lade på det torra af jordklotet. Större delen 
hafva flere tilgångar ån aflopp. Uti Vettern 
infalla 40 floder, men han gifver endafl ifrån 
fig vatten genom Motala flröm. Venern haf- 


fker af lindrig varma. 
Kircber fager , at der 
ingen botten finnes , 
men Mazeas bar ingen- 
fiädes träffat bfver 288 
fots djup . Se Mem. de 
l Ac. de Paris 1750 och 
Mem. des Scav. Etr. 

j.) Plinius kan dä val 
hafva rätt , när han fä- 
ger : Patavinorum aquis 
calidis berbce virentes in - 
vafcuntw. H:r Vandelli 


ver 

bet ätt ar ock , at i en del 
bad vid Abano fafi var* 
man gär bfver 60 gr. ef- 
ter Sv. Iberm . , växer 
pä botten en Ulva, kal- 
lad labyrintbiformis : der 
värman är omkring yo 
uppeboUa fig fmä fnäckor 
( 7 urbo thermalis i , ocb 
der den knapt ftiger of» 
ver 36, lefva larver til 
Mygg , Mujca Camaleon , 
med flere . 


Om Sjöar. 409 

ver 24 tillopp och allenaft genom Götha-ålf 
afledning. 

Ac undvika vidlöftighet, Ikola vi endafl 
uppeholla ofs vid fådana omftåndigheter, fom 
göra flika vattubehollningar i fynnerhet mårk- 
mårdiga. 

89. FntUimangden år gemenligen förän- 
derlig efter nederbörden och tilgångarnas ym- 
noghet. Sjöar, fom hafva vatten från lång- 
våga orter , ftiga dock underftundom , utan 
at någon ovanlig våta kring dem inftållcr fig, 
och tvårt om. Hårvid bör då kommas ihog, 
at^vattuledningen ofta fker lång våg, ja ibland 
vål 50 til 1 00 mil , och på lå vidt aflåglna 
orter kan väderleken vara ganfka olika. Un- 
.der infallande våtår våxer vatnet af 2 orfa- 
ker, nemligenf förfl: genom en våikelig tilök- 
ning, och ledan genom utdunftningens häm- 
mande, ty en fuktig och kulen luft updra- 
ger mångfaldigt mindre ångor, ån en varm 
och klar väderlek. 

Hvad fom föregifves, om vifla fjöars pe- 
riodilka fallande och ftigandc, år ofta ogrun* 
dat. F.n 7 årig ytans omvåxlande fånkning 
och höjning berättas om Venern, men år ic- 
ke byggd på fåkra rön. Vål ändrar fig defs 
hogd, ja ibland 6, 8 och flera föt på 2 eller 
3 veckor, men det år ingalunda bundit in- 
nom visft antal af år. Denna fjo har en del 
af fitt vatten anda ifrån fjällen i Severyggen, 
hvad under då, at defs förändringar icke al- 
tid kunna förklaras af väderleken i hans gran- 
fkap. 

Cc 5 


Gen» 


4io Om Sjöar. 

Genfer-ljon föregifves irmom året andra 
fin hogd hela 12 til 16 fot. Defs Aigande fkall 
borja omkring flutet af Januarius och fortfa- 
ra til medlet af Julius eller Auguftus, då ytan 
åter fmåningom fånkerfig. Ja, han fkall ork 
innom timman kunna A' i ga några fot, och fle- 
ra gånger om dygnet. Sädant b|rrörer utan 
tvifvel af fnöfmåitning på omgifvande berg, 
tvingande våder, flodernas tilförlel och dyli- 
ka omftåndigheter t). 

Några fjöar mi Aa vifla tider alt fit vat- 
ten, få at botten flår aldeles torr. Sådan år 
den befynnerliga Zirknizer-fjon i Krain. Den 
år f mil lång, i bred och omtrånt 15 fot djup, 
mer eller mindre efter bottens ojämnheter. 
Han emottager 8 floder. Vid Jacobs-måiTan, . 
och ibland ej förr ån uti Aug,, börjar ytan 
fånka fig, och, om icke ymnogt rågn infal- 
ler, blir fjon på 2$ dygn aldeles tom. Tre 
Veckor härefter plågar på botten afflås upvu- 
xit grås, fom gifver fkönt bo. Vifla ftåilen 
belås fedan med hirts, hvilken gemenbgen 
hinner mogna och bergas innan vatnet åter- 
kommer. Det ftiger fam ma våg up, fom det 
runnit bort, nemligen genom hål och ften- 
gångar i botten, dock iker fyllningen forta- 
re, och merendels på 24 timar, ja ibland på 18. 
Vatnet kommer tilbaka med den häftighet, at 
det ofta fprutar högt och medförer åfven 
fifk; men det fker endaft ifrån vifla öpnin- 
gar , ty en del gifva fifk, och andra bara vat- 
ten. 


t) Pbil. Tr. ahr. Vol, ti.f, 31#* Hatnb, Mag. X, 


Om Sjöar. 41; 

ten. Vid fudveftra ftranden, åro 2 flora hål, 
en famn höga och breda, lamt något öfver 
f jon ; utur della frulär vatten flera famnar med 
häftighet, då åfkao gar flarkt, och når det fker 
höfletid framkomma tillika (varta foglar, fom 
åga ganlka litet fjäder och ingen Pyn, men ef- 
ter några veckor få de bägge delarna, famt 
blifva 1 (lånd at genom flygt rådda fig. 

Sådant år fjöns vanliga förhollande, men 
ibland fke dy : ika förändringar 2 eller 3 gån- 
ger om året, underflundotn år han full flera 
år å rr.d, dock aldrig torr något helt år «). 

Detta fållfamma och af fiere bevitnada 
forhollande kan hårledas från högre vattufam- 
lingar inuti de flora berg, fom omgifva fjön. 
Låt ab (fig, 16) vara en fådan, cd en gång 
derifrån til håligheten dlk, famt fe cana- 
lerna i Ziiknizer fjöns botten, ab torde ut- 
om nedträngande rågn, fmålt fnö, m. ra. åga 
tilgång af någon ibland de floder, fom hår i 
nejden flerflådes flörta fig ned i jorden. Så 
långe defs yta flår högre ån c bekommer hå- 
ligheten lk vatten och fedan derifrån gh; men 
få fnart den fjunker nedom, åger undre fjön 
icke något annat underhöll, ån genom gån- 
garne fe. Nu bekommer vål Zirknizern 8 flo- 
der, men han gifver ock från fig genom 2 
hål m, Mala och Velka -Karlouza kallade, mit* 
tigenom klippan en flor mängd vatten til flo- 
den Jerfero, hvilken defsutom måfle åga fam- 

man- 


u) ZV.Brown och W. I IransaElions fid. a . Jl, 
Valvafor , Pbilofopbkal\ 306 . 31S, 


412 Om Sjöar. 

irvanhang med den undre fjon, ty då Zirkni- 
zern afbördar fig allena genom Mala- kaHou- 
za, fom år något lågre ån Velka,få minikas 
vål Jerfero , men rinner dock ånnu 2 dagar 
fedan fjön blifvit aldeles tom. Således aftö* 
res genom tre utgångar vatten. De' 8 floder- 
na kunna ej årfåtta denna aftappning, och der- 
före målte botten, innr.m en vils tid, aldeles 
blifvatcrr, tils undre { jon eller nederbörd gif- 
ver nytt förråd. Hvad de framkommande 
Vatten -fog-ar angår, få åro de troligen föd- 
de inuti hålighetec omkring (jon. Deras fva« 
ga (yn,förlt de komma i full dager , vitnar 
noglamt at de långe varit i mörker. Gångar- 
nes fkapnad, (tål In ing och rymlighet kan vol- 
la, at icke alla gifva fogel ifrån frg. 

Vid Kauten i Preulten ikall vara en fiö» 
fom år full och filk-rik i 3 år, men (edan uti 
3 andra torr och botten befädd, hvarpå den 
åter fylles, och få vidare ikiftvis xl. 

I anledning af föregående förklaring fin- 
nes fhart möjehgheten af ilika vå> kningar. Na- 
turen kan vål ofta frambringa iåmma vårkan 
genom flera medel, men hvilketdera vid hvart 
och et tllfålle anvåndes, bör af omitåndig- 
heterna på Hållet utrönas. 

90. Åtikillige [joar bullra och båfvajig, faft- 
ån luft - kretfen år itilla , hvaraf okunnigt folk 
utan tvifvel fådt anledning, at föreftålla fig 

hafs- 


x) Cburfurften Fred 
ric Wilhelm af Bran- 
denburg [kall en gång på 


denna Jjå - botten hollit 
bare-jagt. Att a Acad. N, 
c. Dtc. 11. n. j. 


Om Sjöar. 413 

hafs- fruar, nacken och andra fjöfpöken. Sä- 
dana rörelfer upkonama af våder, fom genom 
underjordifka gångar och opningar med mer 
eller mindre häftighet utbryta. 

Vid Boleslaw i Bohmen gifver en fjo ifrån 
bottenlofa hål, få ftarka våder, at de under- 
ftundom vintertiden uplyfta hftycken i luften 
af mer ån 100 fkåi punds tyngd, och fedan rala 
vida omkring yj en fåd3n år i G:\iubundnerland, 
m. fl. Vettern går ibland under ftillafte vä- 
der med fulla vågor, och dylikt fkall hända 
med ijon Lemond i Scotland s). Beja-fjöni 
Portugall låter emot oväder, få at det höres 
några mil a). 

Vi hafva tilförne fedt b), at jorden in- 
uti mångftådcs år forfedd med allehanda gån- 
gar och håligheter. Naturens vårkftad holles 
ouphorligen i gång, nya kroppar upkomma , 
gamla forftoras, och under alt detta, flipper 
et luft akt igt våfende löfl från den förening 
det förr varit uti c). Når detta råkar fke på 
fådana under jordifka (tallen, fom hafva nå- 
gon öpning på fjö -botten, för exempel uti 
ab ( fig. 17 ) , få tränger detta åmne fig up 
genom vatnet, antingen då luft-kretlen lät- 
nar, eller ock någon underjordifk värma ut- 
fpånner den inneftångda. På vifla flåilen kun- 
na häftigt alftrade eller utvidgade ångor ut- 


y') AB. Er. 16 g 2. 
s)BeCman , a. fl.f.jftt 

a) v. derBuvgesfieife. 

b ) Capitlet om under - 


'jordi flin hålor. 

c) Hales, Fe get al le 
Statick. Jåmnför jf. 107. 


414 Om Sjöar, 

rätta dylikt. Sjön kan fåledes Mfvas, bullra 
och tjuta, utan håftig rörelfe i ytre luften, 
DefTa utvägar åro roöjhge och användas af 
naturen for mod digen på något ftålle. Ute- 
ftångds från vårkftadén kunna vi uti flika för- 
klaringar fållan komma långre. 

gi. Sjövattens baUt ar ganfka olika. Som- 
lige tyckas vara mycket rene, åtminftone arö 
de ogement klare. Sådan år Vettern , hvar- 
åft en panni ng kan fynas ifrån botten pä mer 
an 20 famnars djup. Ger.fer - fjön Ikall octi 
vara få genomfkinhg, at botten fés på anfen- 
ligt djup. 

Hvad annars hallten vidkommer, få år 
det klart, at den til flor del hårrörer af det 
vatnets belkaffenhet , fom tilgångärna afbör- 
da , underft undöm bidrager dock botten fjelf 
anfenligen, i fall (ådana åmnen på honom fin- 
nas, fom med vatnet kunna inblandas. I Si- 
berien och Coffakifke odemarkerne finnas he- 
la fjöar, fom innebolla et bittert falt, når- 
roaft likt Giaubers d). 

Lough- Nfeagh i Irland år bekant for fin 
förftenande kraft, hvarmedelfl tråd genomträn- 
gas, utan annan förändring, ån tilvåxt i tyngd 
och tåthet. Furu, afk, och Undérftundom ek, 
finnas hår mer eller mindre angripne. Ibland 
år famma ftycke til en del oforåndradt och til 
en del forflenadt: det förra forbrinner uti eld 
med låga til kol: det fenare kan glöggas * 
men fortares ej, dock minfkas tyngden, for- 
ma- 


d) Gmelin , Sib. Rcife T. L f 18 4. 


Om Sjöar. 415 

modeligen genom några oförändrade (rå tå- 
gors upbrånning, ty biåaktig låga går ibland 
derifrån. Om det förftenada pulverileras och 
glöggas, dragés det ftarkt af magneten. Hvad 
fomallenaft ofullkomligen år genomträngt för.- 
ftöres ej i eld , utan blifver rödt och gmitran- 
de. Dec förftenada galer ej med viktrils lyra. 
Tinöturen dermed blir mörk -röd, och med 
Ikedvatten af en vacker röd fårg. Hår år få* 
ledes et jårnaktigc ämne i vatnec,men ej of- 
ver alt, om icke af vådret hoprört, utan flåc- 
tals. Uti ftarkade vinter fryfer ej hela ytan , 
utan hår och dår gå runda flåckar öpne, fom 
troligen ut vi fa hvar kraften finnes. Somlige 
ftycken åro ånnu tråaktige utanpå, andre in- 
uti , och en del på någon fida. Når det ge- 
nomträngande åmnet dockar fig, kan det då 
lig ijelf i vågen, kanfke ock kådan någorftå- 
des hollit dec tilbaka. Omkring (jön finnas 
fvarta jårnhaltiga denar. Inga fördeningar åro 
fundne öfver 20 alnar från vatnet, ©ch 1 å långe 
diger åfven fjön underdundom. Någre ftyc- 
ken åro fulle med cryftaller e ). 

En 


e) P bil Tr. n. 3g. art. g. 

Uti Fett em bur jag 
funnit ftenar ftorre än 
bufvud , Jbm til utfecn- 
de och fibrer aldeles lik- 
na vrefiga ' råtter. De 
aro ganfka t un ga. och be 
jlä i a; feen de til bufvud- 
ämnet af en tät kalk. 


Up löfte i fkedvatten rö- 
jer hvarketi färgen pä 
' folution , eller bvad der - 
J utitr jällcs och med Bo- 
rax f måttes til glas,nä- 
got fynner ligen j är na k - 
tigt. Piffa lager byfa 
dock litet af denna me- 
tall. 


4i 6 Om Sjöar. 

En del fjöar åga falt vatten , ehuru ds 
icke uppenbarligen hcfva andra tilgångar ån 
lådana, fom fora fött. Jamufehi i Siberien 
åger et med falt laftadt vatten, fom fer helt 
rödt ut, nar fölen fkiner derpå : botten år 
öfver-cryftalliferad och ftranderne rundt om- 
kring betåckte med et fnöhvitt cubifkt falt. 
Det få kallada Svarta hafvet horer ock bit, Defs 
yta år omtrånt 4100 q, mil, och i anledning 
af fådan ftorlek har det bekommit namn af 
haf. Donau, Dnetter, Nieper, Don, m. fl. 
afbörda hår en anfenlig mångd vatten. I norr 
fammanbindes det genom fundet Caffa med 
Azowfka fjön , eller förr få kallada Meotifka 
tråfket; genom Conflantinopels fund , fordom 
Bolphorus thracius , med fjön Marmara eller 
Propontis, fom fedan i mellan Dardanellerna 
genom Hellefpontus faller uti .fågeifka haf- 
vet f ). Ingen ö finnes i Svarta hafvet. Stormar 
rafa hår grufveligen , ty de hafva nåftan in- 
gen utgång, utan alleftådes motftånd, inneflut- 
ne af Alpernas och Caucafi fkarpafte fidor g). 

Vatnet år mindre klart och falt ån verlds- 
hafvets,och fry fer om vintern. Såltan tyckes 

hår 


/ ) Hr. D’ An ville 

bar gifvit en af handling 
om Hcllefponten och näjl- 


fiodcn Scamander på AJia- 
tifka fidaii. Minfia bred- 
den af fundet til JEgei- 


granfande orter , [om af fka hafvet dr vid pajs 
Jladen Troya blifvit få $00 f ammar. Se Mem. 


ryktbara , alt uplyfl af en de V sic. des Infcr. tom. 
JnyggCharta. Rätta lli- XXFJ 1 J. 
um lag et ftyckc frän ! g) Foy, de Chardini 


Om Sjöar. 417 

har npkomma af annan grund ån i hafvet, 
nemligen genom en underfixöm. Ty ehuru 
det ofre genom Bosphorus rinner ftåndigt åt 
Medelbafvet, (å fker dock icke få på djuper, 
utan der gar en firöm åt Svarta hafvet, hviiket 
genom Cånk-bly år utrönt. Sådana ftridiga 
lirötnmar förekomma dageligen i luft och vat- 
ten, och hy(a ingen orimlighet, fbm långre 
fram (kall vifas. Det ut och in gående va t- 
nets fåltaår til hvarannan, (om 62 och 72 b). 
Hvad fom beråttas om en ( jö i Mexico, 
hvilken på en gång åger både lalt och fött 
vatten bredvid hvarandra, af flera q. mils vidd 
bvardera, bchofver nogare underfökmog, in- 
nan man tanker på deii förklaring i ). 

En del af hvad fom kailas vatrens blom- 
ning torde vål hårröra af Tali och Grans frö- 
mjöl , fina Confervce och andra hårväxter, 
men det illaluktande , här lika, gröna, flippri- 
ga och jordaktiga åmne, (om (ommarriden 
Dd fin- 


b) Gr ef Marflgli fant 
fankblyet på •; til 6 fot 
altid draga {ig åt Mar 


nu varande. Tournefort 
gifpir,at åfven Gibraltars - 
Jwid blifvit vid lamma. 


mara , men på [torre djup \tilf alle opnat , och Platos 


dt Sv. hafvet. hviiket ock 
turkifke fifkare fnrfåkra- 

de fke be la året. , Jr 

Diodorus Sicolus få-' ånteliga tiltåppning af 
ger, at Svarta hafvet icke\Jnnd, jord , m. m (kall 


H tlanticc åfverfvåmmad. 
Huru vida Polybii fpå- 
dom faunas om Bojpbori 


altid ågt gemen [kap med 
det Medellåndfka , utan 


med tiden upvågat den f 320. 


tiden vifa. 

i 1 Fbil. Tr . abr. ir. 


4i 8 Om Sjöar. 

finnes på de flåfta både fota och falta fjoar, 
ja åfven uti rågn-vatten, fedan det flere gån- 
ger blifvit deftilieradt , efter en tid fättcr fig 
på botten och fidorna, år en Byflus, Flosa- 
quse kallad, hviiken under varmafte tiden up- 
flyter i grunda vatten och färgar dem, nrerl 
nattetid ljunker åter til botten. Jag har lam- 
lat detta vattenblommor i mängd, under lök t 
dem cbemice och funnit grundämnena de fam- 
ma , fom i andra växter. Torkade blifva de 
helt låtca och ljuft låttfårgade. Atflemmiga 
ämnen vid deftillationer til en del gå ötver 
har jag ofta årfarit, det år fåledes begripligt, 
ac rågnvatten, fom af luftens otaliga djur och 
troligen åfven växter, befmitt2s, ej ahidkan 
genom 40 deftillationer fullt renas. Mera här- 
om längre fram k ). Vid Danzig Ikall vara 
en liten fjö t fom årligen i Jun. juJ.ochAug. 
månader mittpå bekommer en flik gronfka, 
h vi) ken af våder kallad emot landet, famt 
nped.vatnet drucken af horn-fä, hundar och 
höns år dödande, men fkadar icke bållar /).• 
92, Strömmar och loar, fom i affeeo- 
de på tilfryfmng åro befynnerlige råkas på åt- 
fkilliga ftällen. Sjön NefT i Scorland , och 
den tlerifrån rinnande ftrom , Ikola aldrig fry- 
fa, utan gifva en ganlka ftark imma ifrån lig. 
Någre lägga fig endall vils tid, fålbm en i 
Straherrick , fom oacktad ftrångafte köldmitt- 


k ) Boerhaave {Che- 
mia tom. j. j. yoi. i har 
ridan feät genom fyn~ 


glas, at detta gråna fe - 
diment ar af fina vaxter . 
/) Pbil. Tr, a, ft. 




Om Sjöar. 4 1 9 

på (kall gå ren, men kan i Febrmrii n ' 
på en natt tilfryfa, och pä 2 vinna it,fen!igen 
tjock is. Likaledes fjön Monar»*} 
få år det med Vetfern befltaftät, hvii 
utom ibland ganika hafligt uprifves. i C k . • 
na ikola några floder tilfryfa (orrmartiden 12). 
Den lilla Lochan Wyti, eller Grånljön, be- 
tåckes af is hela året. Sammaledes en i Sirag- 
lalh, hvars is endaft kring bräddarna uptinar 
under de hetaftc lomrar 0). Is-fjÖn 1 Bern, 
med flera, åga farorna befleaflenhet. 

Slika befynneriigheter kunna hafva fle- 
re orfaker. Viffa tilblanningar , många kåll- 
{präng, rörelfe, m. ra. hindrar vatten ytans 
hopväxande til is. Saltblandad grund fkafl 
volla, at några Chineliika floder under var- 
ma års- tiden tilfryfa. Jämn och kylig fkug- 
ga gör, at Lochan Wvn icke uptinas; om- 
gifvande höga bergtoppar, fom med flåndig 
inö öfverhöljas, bibeholla is-foni Bern; o. f. v. 

93. Djupet uti fjöar år ganfka olika. I 
Vettern finnes fomligflådes icke botten på 300 
famnar, ja uti Nefs icke på dubbelt {å ftort 
djup, det år dock orimligt, at tro {ådana 
ftålien botten-löla. Genever-fjön år på vif- 
fa ftålien imellan Laufanne och Meileri 8 til 
900 fot djup, famt på andra, et böftdkott 
från landet , åger et tvårdjup af hela 5 • 600 fot. 

I Jemtland och annorftådes berättas (om- 
liga (jöar hafva 2 botnar, af hviika den ena 
D d 2 viP 


vi) Pbil. Tr. a. /?. 
v) Mern, de P Ac, de 


Pur is, rpz, 

0 ) Pbil, Tr, n, tl. 


r '1 



420 Om Verl-ds-hafvet. 

vifla tider flyter up och betåcker hela ytan, 
hvars möjelighet af flott-öar år begripelig. 

Om vattens tårg förekommer uti nåfla 
capitel. 

FEMTE CAPITLF.T, 


Om Verlds-Hafivet. 


94. Vi hafve redan flere gånger anfedt 
jord-klotets torra delar fåfom öar, kringflut» 
ne af det flora verldshafvet, hvilket nu när- 
mare bör betrackras. Defs olika namn på åt- 
fkilliga ftålien låras utaf allmånna geographi- 
en, men dcfs naturliga märkvärdigheter fkola 
hår underfokas, hvaribland vi fÖrft något 
vilja uppeholla ofs vid de vikar, fom förtjå- 
na at fårfkilt omtalas. 

95 Öfterfjön har nu omtrent 365oq. mils 
vidd, men to- de efter åtflrilliga anledningar 
torr ågt vidftråcktare grånfor p). Den åger 

3 


p ) Här namnes en- 
doft en Ferls cbarta , 
fam finnes i Klofiret S. 
Micbele di Murano uti 
Fencdig , pä Konung Al- 
phonfi V af Portugal i 
begäran förf är dig ad der- 
fiädes af en munk Man- 
ro, fom i fin tid hölls 
fbr den ypperfia Cosmo • 
groph. Denna charta , 
hvars original ännu för- 
varas, i Klofiret, foreftäl 


ler Öfterfjön mycket bre- 
dare, än han nu är , och 
det , fom nu värke ligen ar 
faft land , fåfom en fkär- 
,gärd. Den är icke fä pä 
hbft gjord, fom man i 
början torde inbilla fig. 
Utom Venetianfka adels - 
männerna Nils och An- 
ton Zeni, fom mycket 
kringfarit i Norrfjön pä 
1400 - talet , fä feglade P. 
Quirini, fom var en 


Om Verld-hafvet. 421 

3 utlopp til Våfler-hafvet , nemjigen genom 
Orefund, Stora och Liiia Deit, Åogellka fjo- 
mån hafva uti den fårfla pä 4 eller j fam- 
nars djup funnit en under- flrom, flridig e- 
mot den o fre , fom faller åt flora h af vet q ). 
öfverft i Botniflia viken Ikall fomligftådes 
icke finnas botten, då likväl ftrax bredvid ej 
ar mer ån 10 famnars djup r). Annorftådes 
går det nåphgen öfver 50. 

Medelbafvet åger namn af fin belägenhet 
imellan de 3 långft bekanta verldenes delar. 
Dels omkrets delar fig uti många mindre vi- 
kar, och hela ytan år ungefärligen 20000 q. 
mil. Med flora hafvet år ingen annan fynlig 
gemenfkap, 5 n Gibraltars fund imellan de m 
kallade Herculis floder, bergen Abila och 
Calpe /). Mittuti fundet, fkall varaenjåmn 
D d 3 fli 6m 


lärd man , 14 31 från Me - 
delbafvet til etflycke norr 
om Trundbem , for fedan 


ten ocb land. Se lenHlte 
Herres tal om Fattu • 
minfkningen f. yy. 


landvägen til Stegeborg q\ Då et ämbar ned - 
i OJlergotblandy bvarafl \jänktcs med en Canon ku~ 
en ltaltenfk adelsman 1 la fördes båten emot 6 f- 
Franco da bodde , Jamt \ re ftro/nm », dcfl flarht- 
vidare til Lbdesb , der i re , ju djupare åmbaret 
ban (leg om bord. Så da- \ fän k tes. Pbil, Tr.abr. r, 
na hjelpredov bar Mau- r) 'HQthwmf äger fig 

ro haft. Hr.Canc, Rådet Jjelf funnit det, 
e-\ s) Äi 


Ferrner har noga be- 
traktat denna märkvär- 
diga cbarta , (om vifar 
den tidens kunfkaf om vat- 


sibila ligger i /Ifri- 
ca , kallas nu Ceutas berg 
eller Sierra Ximeria, ocb 
(Irycker fom en landtun - 




422 Om Verlds-hafvet. 

ftrom ifrån Atlantifka bafvet t ); men på fi- 
dorne gar det 2 gånger i dygnet fram och til- 
baka. Lat Bredden endaft vara £ mil u), fåt- 
tes ftrömmens djup 200 fot x), och defs hä- 
ftighet § mi! i timman , få införes på et helt 
år f 6764 8000000000 cubik fot,hvaraf Medel- 
hafvets yta borde hoja fig inemot 22 fot. Fo 
gifver öfver iooooccoooo c. fot om dygner, 


g/2 må fl i o och w : Cal- \ ville fatt er den ej fullt 

L *j.. ^ . n J7> ' Cr ' • I 


pe åter går på Evropei 
fan [idan i N och s , och 
derpå år Gibraltar an- 
lagt. Deffe land uddar 


for en mil. 

x) Ricciolis värdering 
har Sed ilea u bevid vara 
dubbelt for flor , fe fl. 84. 


fingo forJom namn af. b. llalley antager hvar 
Herciilis floder. dera af Medelhafvets p 


t Se D’ Ablancourts florre floder : Ebraflho. 

ne. Ti ber, Po, Donau, 
Nicfler , Nieper , Don 
och Nilen, fåra 10 g an- 
ger mer vatten ån Tbem- 


cbarti 

Strömmen hjelper de 
[eglande in i medelhaf 
vet, om allena fl m.två- 


dret icke år (larkt. Pbil. fen. Icke at han tror dem 
Jr.abr n. f 288 • 'fö vattenrika , utan at 

v ) Hudlon fått er det der igenom flippa råkna 
j ångclfkamil bredt och alla mindre or b Cnbral- 
fi rommens häftighet 2 nnl tars ftrbm. I anledning 

i timman. Botten kunde båraf borde årligen in - 
bar. icke finna. Pbil. 7 r.n. emot 24000000000000 cu- 
388. Enligt R.Vaugon- 7 ^ fot inflyta, bvaraf 
dys c haita, i Mcm. de l' brynen ej J kulle fligai fot. 
Ac.desinfcript.t.XXX , Denna vår der ingen år 
år fundets rninfla bredd efter alla anledningar för 
if fv. mil, men D * 1 An- liten. 


Om Verlds-hafvet. 423 

och fåledes åtminftone 3650000000000 om 
året. Nu infalla utom denna ifröm « andra, 
af h vilka Nilen enfamt blifvit värderad 70 
gånger Hörre ån Pojt), men fått at han en* 
daft vore lika med 30, iå ikulle han enfam 
inbringa om året 109500000000000 c. fot, 
eller höja ytan öfver 4 fot. Dock lår. vara, 
Gibraltars lund och alla floderna ej höjde Mc* 
delhafvet mer ån 30 fot om årer, emedan nå- 
got vid fidorna i fundet går tilbaka uti At- 
lantifka hafvet, och för at ikatta det inrin- 
r.ande i det lågfta, få blir icke defs mindre 
håraf en ofamelig raangd vatten. Man har 
fvårighet at befvara den frågan : hvarc detta 
tager vågen, då Medelhafvets högd bef.nnes 
utan förändring. Längre fram fka!l viias, 
at utdunftningen nåpligen bomager 10 til 12 
tum mer ån nederbörden utgör, fåledes kan 
genom den orfaken icke alt det inkomman- 
de vatten förfvinna, få mycket mindre, fom 
dertil fordrades åtrainltone öfver 20 gånger 
flackare uplösning til ångor, ån climatet van- 
ligen åftadkommer. Defsutom, om alt det 
öfverflödande vatnet bortgådt på detta fått, 
ikulle Medelhafvet redan tör flera hundrade 
år fedan varit upfyllt med fält* emedan ic- 
ke något fådant följer ångorna uti luft kret* 
ien , men det har icke eller håndt , ja fa mycket 
veterligit år, har defs vatten icke en gång 
blifvit faltarejy). Således måfte nödvändigt 
naturen bruka någon annan utväg, at hel la 
Dd 4 den- 


y) Hr. Waitz V. A . H. 17 jy. 


424 Om Verlds-hafVet. 

denna vikens bryn vid jåmn hogd. Antages 
det, at vatnet bellåndigt på djupet går tvårt 
emot det öfre, få vore (åken hulpen. En 
fådan rörelfe år icke allenaft möjelig, der två 
arter af flytande ämnen, (om åga (kiljaktig 
tyngd, ligga öf ver hvarandra, utan ätven uti 
©t och fåmma, fom antingen blifvic olika ut- 
vidgat , eller olika lallat med främmande par- 
tiklar z ). Man faller få mycket fnarare på 
den tankan, at dylikt uti Gibi altars (und å- 
ger rum , fom vi tiiförene anfört rön , foin 
vifa at få vårkeligen tilgår uti jiosphorus ocb 
Örefund a ). 

Defsutom (kall flikt vara funnit uti c den 
fä kallade canalen , imellan Frankrike och Aog- 
land, ja uti ijeifva Gibraltars lund b), få at 

icke' 


z) Sådant kan med fåledes utan fkäl dubbla 
vatten ocb olja , eller på flråmmar JåJorn (l ridande 
annat fatt Jatteligen får -j emot Hydroflatifka la * 
fbkas. Se v. ac. h. iqjj. gar. Molns ftridiga ko - 
f. 40, Men den aldra vi-\ for, ytans [idobvirflar på 
ga/le utvägt at bär om floder , da de f ar a igenom 
blifvaofvertygad, dr , at någon trängjel , m. m. 
u-i et varmt rum , lätta vi far det famma dageli- 


dårren , fom leder til et 
kallare , pä glänt då man 
genom ljus-låg? eller to- 
baks - råk bgonfkenligen 


gen. 

a) §. 9/. b; näft få * 
regående not q . 

b) Hr. Waitz, a. fl. 


finner varm luft åfvantiff 2 g. 
gå ut, men der emot kalla- 1 rjn blef et HoUåndfkt 
re inftrhnma ned emot trb- fartyg fkutitfi / ånk midt 
(Itoln. Hr, Buffon an] er \ifundet;men några dagar 


Om Verlds-hafvet. 425 


icke allenaft möilighet, utan ock vårkligheten 
tyckes vara ådagalagd. Virt noga re efr er fin- 
nande märkes afven en flags nödvändighet 
hårutinnan, emedan Atlantifka vatnet icke år 
fa (alt, fom det Medellåndflca, i följe hvaraf 
det förra måfte ftå högre och Händigt rufå 
in på ytan af iundet , och det tyngre på dju- 
pet nödgas, at taga en ftridig kofä c ). 

Medel hafvecs djup år på få ftällen myc- 
ket ftort. Emot franfka ftranderna (kali det va- 
ra anfeniigaft, och efter förlök omtrent 1500 
famnar d). 

Arabilka viken, eller det få kallade Rå- 
D d 5 da 


efter furnos tunnor och 
ätfkiiligt vrak häraf | 
mil längre i w. De (jun- 
kande jakar hafva f&ljt 
den undre (Irhmmen. At 
Hud l on med alla fkepps 
tågen Icke kunde finna 
lotten , härrörde af tvä 
jhälla och ftridiga flrom - 
mar , fom fort hvar fin 
dtl af tåget , den éfre 
ät o och den undre åt w, 
c) Ifodorus kallar Me- 
del ha fvet det dnr a baf- 
vet ; Salluftius Mare Se- 
cundnm; Plinius inter- 
num . Strabo tror , at det 
fordom varit en jjå och 
Gibraltars jund Jeder > 


mera hlijvit uptrangt, 
Geogr. L. 1, f Sy. Dy- 
likt finnes hos Plinius , 
H. N. L IF, c. 13, och 
L, XX. pr o'ém. Ibland de 
nyare är BufFon af f am- 
ma tanka, Kircker och 
^ Kuhn uttoma Medelhaj • 
vets bjverfiådiga vatten 
genom mderjordifka ut • 
gängar ; Halley och Buf- 
fon genom utdunftning , 
hvilken Popowitz förö- 
kar genom underjordijk 
värma , beropande Jig pa 
Mtna, Fefuvms , nya oar, 
vi. m. 

d ) Marfigli , Hijl. 
pbyj, de la Mere } fi tu 


426 Om Verlds-hafvet. 

■da bafvet , bar en yta vid pals af 3400. q. mit. 
Om utfprånget til dels namn föregifves åt- 
Ikilligt, men det ar bevisligt , at Perlilka viken 
egenteligen blifvit få kallad i åifta tider c). 
ir>ec vet man dock at vatnet på många Ital- 
ien fynes rodt af coraller, lom i flor mångd 
våxa på defs botten /): Portugiferne berät- 
tade ock i början at botten - landen år röd. 

At denna vik åger någon underjordilk 
gemenfkap med Medelhafvet vill Hutas af en 
j Röda hafvet, kring år 1342 fångad och med 
en påfåflad Ikrift Itrax lösgifven Delphin, fom 
året derpå Ikall blifvit å nyo tagen vid Da- 
miata g). Om detta år fant, lom dock år 

ftort 


varit denna < 5 , men Hr . 
Niebuhr boller för lika- 
re , at det varit den , jom 
Europé er ne nu kali a Ki- 
febme. Agatharchides an- 
nuirker ock , at man bor- 
de jaga Erytbra inare 
ocb ej mare erytbrum. 
Se B c febr. von Arabien. 

j ) Dom Juan fant 
vatnet likt annat , men 
klarare , ocb jäg det fom- 
ligftddes rodt ut af co- 
raller på botten. Hijl.geti. 
des Hoy. 

g ) Kircher an för er 
detta af Abulhaflen, fom 
flirifvtt om /Egyptens un- 


e) Strabo ocb Arriani 
Per iplus mar is erytbrai 
kalla Arabifka ocb Per- 
fifka vikarne, tillika med 
bafvet imellan Babelman 
deb ocb lndifka balfön för 
Röda bafvet: Herodo- 
tus nämner val ld den 
Arabifka , men mycket of- 
tare Perfifka viken , och 
Nearchus tillagger altid 
den fednare detta namn, 
l/vilket den efter Konung 
Erythras fick . fom rege- 
rade pd ön OaraSla vid 
defs ingång . Nearchus 
Jag der innu grajven. 
D‘ Anville tror Ormus ! 


Om Verlds-hafvet. 427 

ftort tvifvelsroåi imderkaftadt , få tyckes Del- 
pbm pä få korrt tid icke hafva tagit vågen 
omkring hela Africn, Det vore åtminftone 
en ganfka befynnerlig flump b). 

Perfifka viken år från äldre tider namn- 
kunnig för perl - fifke utmed våftra ftranden 
i ) , och år åfven 335 år tör Chrifti fodelfe 
til im belägenhet underfokt £). 

Vid 


der. Han berättar, at 
ev Delphi 11 blifvit jläppt , 
med en vidhäftad koj 


och G. W. Baurenfeind, 

fäfotn målare , pä Kongl. 
Davfk bekoftnad til Ava- 


par plåt > pä bvilken va l bien. Fyra Jätte lifvet til 
rit arahifk päfkrift , af\och Hr. Niebuhr bem- 
innelidl , at A med Ab- j kam qSy allena, 
dala, Baeha af Suez, i i 5 Plinius omtalar 011 
frankt honom lifvet och I Tylos , mt Bahbvejn Jä- 
denna prydnad , pä det Jo?n p lur mis margaritis 
yzo.-de är et af Hegira, \celeherrima. Lih.FLc.2B. 

e. p.J-l _ l ■. n § j-: A/r 


Se Mund Subterr. 7 om. 1. 

b) Hr. D’ An ville bar 
i M em, fur P Esypte gij- 
vit of ver Råda haj vet 
cbarta , och an nogare 
Hr, C* Niebu b t,fom vid 
hår j an af qSi rejle jdjom 
Geograpb , tillika med 
Profejjoren Dr. F.C.von 
Haven , Jäfom Orienta- 
hft. Prof p. For (lä l i ■ 
frän Sverige , jäfom Na- 
turkännare . Dr. C. C. 
dramer , jäfom Med t c ut 


k\ Pä Alexandri M, 
befallning utgingo Near- 
chits oj/Oneficritus med 
flotta från Indus ocbfolj- 
de flr anden til Eupbrat, 
Arrianus bar i fin bok 
kallad IvSiv.d, förvarat Å- 
mir alens dagbok. Plinius 
bar fbrtnodeligen ej fedt 
mer, än hvad Komnigfu- 
ba i Mavritamen infort , 
i fina fkrifter , emedan 
ban Jager inga diflancer 
vara utflakade. Se Lih. 


428 Om Verlds-hafvet. 


Vid de öfriga hafs- vikar behöfves ieke 
at fårfkilt uppeholla fig. 

96. Hafs -bottens befkaffenhet, år i allmän- 
het lik det torra. Det år en (tåndig omväx- 
ling af klippor, kollar och dalar /): der fin- 
nas allehanda hvarf af ften och lofare jord* 
åmnen my. der upfpringa åfven källor af åt- 
fkilliga flag n). I Af- 


VI. c. 23. Perfifka vi- , bitinnen , faft , m. m. ja 
ken bar D’ Anville med. Prof. Donafi bar uti A- 
mycken flit gifvit char- ■ driatifka viken med myc- 


ta of ver uti Mcm. de l’ / 4 c. 
des Infcr. tom XXX, ocb 
Jcuafi Hr. C. Niebuhr. 

/) Uti Canalen fkall 
djupet innom en dubbel 
fkeppsfängd förändra fig 
ifrån 30 til 100 famnar. 
iioyle de Fitndo mar is. 
Monne icke bär äro klip- 
por? Utan tvifvel. jfämf. 


ken möda tinderjokt bot- 
tens hvarf. Jamt funnit 
dem af marmor , härda 
bdllearter , fand, allehan- 
da magrare ocb fetare 
jordarter , blandade med 
kis , metaller , m. m. ocb 
altfamman höljt med en 
bad U af Jlam m, fand och 
oräkneliga hafs djur, fom 


den f örut anfbrda profil merendels bopvuxit til en 
bfver detta fand, förfär- ftenbärd maffia. Denna 
digad af Hr Buache bädd höjer fig ärligen. 
Dälda klipbor känna tjö- Han bar ofta fl funnit 

r t ^7 r..... U-l- 


farande flere än bär kan 
upräknas. 

m) PäMalfliverncbyg 


bvarfven parallela med 
dem näftliggande land bc- 
flär utaf. Vid Sibinico 


ges endafl med en härd [kall ha fs - kräks bädden 
flen, florn t ages pä flera vara 6 '00 fot djup. Sto • 
famnar i dju[).Utf år Mar Aria nat. marina dell ’ a- 
feille bry tes en vacker driatico. 
marmor. Marfigli fant I n) Linlchnt berättar, 
uti Medelbafvet floar afiat vid ön Baharen uti 


Om Verlds hsfVef, 329 

I Affeeude på djupet mårkes anfenlig 
fkilnad , men derutirnan tyckes vara en öf- 
Verensftåtnroande likhet, ar det emot kuftcr* 
na alleftådes rattar Tig efter ftranderna, fåat 
om de åro flcarpe och bran te, år hafvet ut- 
med 


Per/i [ka viken , ^ til j 
famnar djupt finnes fött 
vatten , jhrmodehgen af 


frie a och A (ien ,famt den 
fednnre i Öfterfjån. Hol- 
land/ka Ofthidifka eom ■ 


någon jådan flod eller .pagniet köpte en gång af 
kåda. Se dans Ref a cap^. Konungen på Tidor en 
VI* Vid Goa , < rir.us Atnbra klump af mer ån 
och uti Neapolitanfkn haj ~ 2 fots tvår-linia och i$z 
vet råkas på botten fö- fkålpunds vikt. Pa S. 
ta och varma kådor f mit Georg , en af Bermuder- 
anncv (lådes af berg fet- ne J anno 3 Ängelfke rym- 
mar, Buftön , a fi.J.fiz. mare en klimp af So fk. 
Vid Languedoc (kola fe-\emot flutet af ifioo-ta- 
ta fr ömmar gjdta (ig ut tet . Se Hr. H, G. des Foy. 
i hafvet medan flenko - T. Co f. 25 j Denfiitkas 
len , enligt Marfiglis in- ibland af Valar. Bern- 
tygan, ften fkad finnas i Preus- 

Arnbra och Bernflen \fen , Mark, Sachfen , Bob * 


tyckas ej annat vara ån 
coagulerade jetmor y hvil- 
ket fr åm man de inne f ut - 


men , Schlefien , Carpati - 
(ka bergen i Ungern, fö 
talien , / n. m. ofta i hår - 


na kroppar och Chemifk , da klippan , men mer en 
ftnder delning fiogfamt in dels ijordbvarf; j Pro- 
tyga. De finnas både i . vence uti berg-råmnor , 
jorden , pä haf sbotten , men omjvept med enfkot- 


och upkadas dage ligen 
på ftr anderna . den fbr~ 
ra i fynmybet imedan A- 


pa , foga annorlunda ån 
flintor. Se Mem. de P Ac, 
dt Parts , r<ao % 


43° Om Verids-hafvet. 

med dem brå - djupt , och tvårtom hvaråft 
ftranderna åro långfluttande. Sjöfarande be- 
tjena fig ofta af denna omftåndighet, då frå- 
gan blir om ai krande o). Agde det öfriga af 
fjobotten en flik åfverensflämmelft* ined det 
torra, borde verids-hafvet vara djupad ut- 
före Chimbora$o uti Södra America, (åmt en 
anfenlig dal gå parallelt med Cordilleras -ryg- 
gen: emot offra fidan af Afien borde dec bdif- 
va grundt : uti Atlantifka fkulle något djup 
fvara emot Piks hogd på TenerifFa, i fall den 
icke vore fofter af eldfprucning: Medel haf- 
vet fkulle emot det långfluttande A las vara 
grundaft , men på et mot Maudit lvarande 
flålle anfenligen djupt , o. f. v. ' fom framti- 
dens årfarenhet må afgöra. 

97. Sälta och bitterber åro hafs - vattens be- 
Aåndige följefiagare. Det inneholler kokfdt, 
litet Selenit och Bitterfalt, famt Saltafka (det 
år Magnefia alba i faltlyra uplöft), af hviika 
1 fenare, i fynnerhet den fiftä, bitterheten be- 
ror, ty bituminofum hvarken finnes altid der- 
uti, eller kan åftadkomma dylik. Underffun- 
dom tråffas åfven något fal ammoniaeum fe- 
eretum. 

I allmänhet år fåltan ftarkare, ju långre 
från polerne, fåledes mindre vid Ifland, ån 
i fodra delen af Norrige, och få vidare, dock 

for- 


0) Se Damoiers Ref. 
Vol. //. Norr/ka bonden 
bar ock af egen är far en- 
bet härefter formerat fig 


re glor om fjord ar nes olika 
djuphet. Se Pontoppi- 
dans Norriges Nat. Hifi . 
Tom. 1, f 109. 


Om Verlds-hafvet, 431 

futfåkras af en del fjöfarande, at hafsvatnets 
tyngd afrager emot linjen, åfven långt ifrån 
fafta landet p). Haljten upgifves nog olika, 
åfven för farrma ftållen, fom ofta kommer 
deraf, at tillika ej nåmnes, om förhollandet 
tagits efter rymd eller tyngd, hurudan rymd 
eller vikt blifvit nytjad , från hvad djup vat- 
re. varit, om man råknat hela refiduum el- 
ler kokialtet allena , o. C v. Vid Island fkall 
Vittnet holla — f T 3 falt emot fin tyngd q ) : 
vid kullen från Norrige til Uddevalla — 
i *■': vid Walloe i Norrige^ — / 5 .- i Both- 
rifica v, ken — t t 3 ; vid Tyfka ftranderne 
Y7, * v id Warberg fg $) ; vid Cumberland gV 
• id Nörthumberland och Durham/ä*): vid 
;r.yn ingen af ThamesAfi Britannifkacana- 
;.jn yj u ) : kring Holland-^ ar); kring Fr an k - 


p) Feuillée farit det 
fa fin ref a til America, 
ise Mcm. de P Ac. iqu. 
Lika underligt år bvad 
Abbe Chappe beråttar, 

; nemligen at Oceans gra- 
• vitas fpecifica ( tmcUan 
Africa och America ) 

; jämnt aftager åt W, 

1 ocb at fiårfta fhilnaden 
1 pii 1 frctnfk cuhic jot 
i gir til 1 uns - Han feg - 1 
■ la de vådan utan fåraji ' 
dr ing i latitud. 


q ) Olaffen, a. ft. f 

m- 

r) Hirerne, Tcnt. cbem. 

T. 11. p. tyg 

s) S wedenborg , Mifc, 
obfervata p. 103, 

t) Biownrigg,rfyro/ 
! making common falt. 

u ) Hales. Refidmm 
efter Britt annifka cana - 
lens vatten vägde ej mer 
ån ff, då det blifvit vål 
torkat. 

x) Gaubius , Adverf* 



432 Om Verlds-hafvet; 

rike 7 T 7 y): kring Spanien -/ 7 s)t vidCaflig- 
lione 2 r ijy): 5 mii norr orn Maifa n>,o. 
1 . v. Sorn rent vatten vid 15 graders värma 
kan löfa inemot £ at fm tyngd koktalt, (å år 
dels ftörfta möjliga hällt i dellä oroftåndighe* 
ter 30 proCent. Af föregående upgifeer gå 
de ftörfta ej öfver 14 för hundrade, ochdef* 
te åro troligen räknade efter hela refiduuni, 
lom defsutom kanfke varit mer eller mindre 
fucktigt, merendels år hallten på kold alt 3 
til 4 proCent, och låledes hafvet långtifrån 
at vara måttadt* lamt vida fvagare än de 
kållor, fom nytjas til faltlj tidning. Många 

omftåndigheter bidraga til de anförda olik- 
heter, at hvilka de förnåmfta nu Ikola Ikår- 1 
Ikådas. 

Olika afftånd från land gör flor fkilnad, 
i fynnerher der frifka floder utfalla. Vid Halro- 
ftad, Götheborg, m. m. är vatnet fattigare, 
ån vid Warberg och annorftådes, der dylik 
utfpådning ej hånder: der Rhone utfaller år 

vat- 


y) De la Lande , koy. 
d ltalie. 

a) Hr. Vogel fager, 
at i de Spanfka och Me- 
delland fka vatnen inne- 
holles på hvart fk ålpund 
2 lod , i W - hafvet från 
mynningen af Elbe til 
Holland 1, famt i Botb- 
nifka vikens norra del 
hiapt \ lod, Hvarej/iot 


7 ff-ourn. oecon. Nov. 1756 
forfäkras, at i Lionijka 
haf sviken hallten går til 
3, vid Ma It ha tif 4, 
vid Bretagne och Ang - 
land til 2 lod pd fkå /pun- 
det. Se Mineral- fy fl em 
/. 2 $7, Marfigli tilläg- 
ger Medelbafsvatnen / 
lod och Hoflman 2 på 
fkälpundit. 



Ora Verlds-faafvet, 43 3 

vatnet T |rr raindre falt, ån långre ut i haf- 
vet a), ja Plata-ftroramen gor vatnet dricke- 
ligt flere mil från mynningen. Häremot fi- 
kas halken af (aka floder, hvaraf finnas it- 
ikillige kring Algier och Tunis, ja Sakfloden 
i Chili (kall vara få laftad , at ftranderne, och 
hattar, fora vada deruti, biifva helt hvita b). 

Det undre år gemen ligen (altare, ån det 
6 fre, Vi hafve redan anfört om Conftanti- 
nopels fnnd, at förhållandet der år, fom 73 
til 6c. I Medelhafvet utgifves det, (om 3 3 
til 29 c), I Örefund år vatnet i ytan, på jr 
och pa 20 famnars djup funnit i tyngd emot 
finål t fnö, få fom 10047, ico6o och 10189 
emot icooo d'). Hafve t bör ock på djupet 
vara tåtare och tyngre genom hafvets hop- 
tryckelighet , ja på 1800 famnar til hop- 
tvingadt af (In egen tyngd e), 

E e N e- 


fl) Marfigli, Hift t 
Phyf de la mer . 

b) Herrera. 

c) Marfigli, a. fl. ; 
Hales , infiruB. pourles - 
Marinieres. ///'.Buflon 

• fåg cr dock vara utvbnt , 
at fältm icke år fiar kä- 
re på djupet , menanfå- 
rcr icke af hvem. 

d) Hr. Prof. Wilcke 
har r,no gjodt deffa och 
flere hithörande férfSk, 
fom finnas le (kr if ne i V, 


Ac. Handl \ if]i. Det 
fom vägde 10189 g<*f J 
lod falt af kannan. 

e) Hr. Canton bar 
bevifl med tydeliga for- 
jhky at ha f svatten t genom 
luft- kr et Jens tyngd , eller 
33 fot ha f svatten ^ låter 
hoptrycka flg 
af fln förra rymd. Om 
(amma lag följes vid flor - 
re påtryckning , finnes 
genom jummering af en 
antbmetifk progrefjim , 


434 


Om Verlds-hafvet. 

Nederbörden och årstider göra ock gan- 
Ika mårkeliga förändringar. Vid Walloe (alt- 
vårk i Norrige finnes ytan bolla A falt af 
fm tyngd, dä iten afgår, hviiket år lika med 
beftåndiga hallten pä 30 fots djup, men an- 
nars år öfre vatnets hallc omkring^/’). Vid 
kulterna af Cumberland fås efter ilark torka 
f 7 , men efter mycket rågn endaft , 

och vid Malabar blifver under rågntiderne 
bafvet ibland drickeligr b), Stormar och vin- 
dar upröra, famt blanda dageligen mer och 
mindre falta vatnen olika. Således finnas -vid 
Landscrona våfbiga vindar göra ytan anda til 
ié'å£ö tyngre, ån fmåit fno,h varemot deoft- 
liga knapt bringa det öfver y^Voö- Kring Is- 
land lkail hafvet under ebb vara faltare, ån 
under flod z), hviiket dock i Bothniika vi- 
ken föregitves tvårtom, iå at gemene man 
af f altans tiltagande dömer om nodens annal- 
kande. På fiftnemda ftålle berättas åfven års- 
tiderna ganika mycket medvårka, få at vat- 
net kring vinteriolifåndet boller j 1 ^, vid dag- 
jåmningarne f- £ .och vid iommar- folfiåndet 
k). Sluteligen bidraga ock firandernes be- 


at bafvet pa i$oo fam- 
nars djup var ke ligen dr 
vid pajs 70 fot Idgre , dn 
famma majfä fkulle va- 
ra, i fall vatten vorein- 
comprcffibelt. K. Societe 
ten bar beUht detta jynd, 
f) Baron Hermelin, 


V. Ac. H, 

g) Dr, Brownrigg., 
b) Du Hamel, B bil. 
Burg. 

i) Olaffen, ct. jl.385* 
k J Gap. G- W. Faim- 
ifruclc, Dan pdflår vid 
vinter [viftandet bebbjvas 



Om Verlds-hafvet. 45$ 

fkafFenhet til olikheter. De lom åro grunda 
upvårmas mer, och deraf utdunfias ftarkare. 
Vid Landscrona år vatnet öfver grunda flran- 
der befunnit §gr. varmare, ån öfver djupare/). 
Dylikt torde orfaka , at 1 hafsviken vid Cali- 
fornia tyngden tilfagér emör landet m ), Säl- 
lan går fpeciftca tyngden i ytan öfver 1,030. 

Bitterheten Ikall ock vara funnen ftar- 
kare på djupet n\ 

Hvadan hafs-vatten vinner fältan åro 0= 
lika meningar. Om den efter hand dkfam- 
lades med floderne o), få bordeden tiltaga, 
emedan allenaH: fött vatten borrgär i dunder, 
men fådan förökning ftrider emot årfarenbe- 
ten. Mycket troligare år , at den hårrörer 

Ee a af 


jö tunnor vatten i Botb - 
nifka viken til 1 tunna 
fa/ty men vid dagjåm- 
ningarne i fö , [amt via 
Jommarfolftåndet öfver 
goo : han berättar af ven , 
at alt bafsjalt faller och 
fil ger , jom ebb och flod , 
der det år tagit , jami 
defi markeligare Ju når- 
viarebafvet. ÖV Hixrnes 
Tent. Chcm. tom . 1/ pag. 
i"] Q. Dejja anmärknin- 
gar aro befynnerhga och 
fortjente närmare under- 
jåkning, 

I) Ur. V/ilcke fant 


7 termometerns hogdd \ 10 
Aug. i luften och /lugga 
21 gr., i lugnt vatten på 
låga {lr ander 2g , hfver 
djupare botten 20, pa 
4- f famnars djup 1 g, 
fonit vid 2ö famnar g. 

m) ällhé Chappe d’ 
Auteroché. 

n) MarfigH. 

0} Halley år af den- 
na tanka, ocbforejlår, at 
genom utrönande af flo- 
dernas hällt , jåmnfbrd 
med hajvets nu varande 
fält a, utråna ver Idens ål- 
der, fihih Tr, n, f+f 


436 Om Verlds- hafvet. 

af faltberg p£ botten , fom efter hand uplö- 
fas, Håremot invåndes vål , at hafvet då bor- 
de vara med falt mättade, men denna fva- 
righet fynes icke vara betydelig. Vi finna 
falt på mångfaldiga ftållen af det torra p ) , 
och detta år med hafsbotten likt 4), hvarfå* 
re fkulle icke då åfven der finnas ofan teliga 
fältbankar. Nåd ofver defla måttas vatnec 
och kan fedan ej taga mer åt fig innan flor- 
mar blandat det med lättare, hviiket dock på 
djupet knapt händer y ', och en fådan rorel- 
fe förutan meddelar det undre ganfka lång- 
famt af fin hallt. Jag har i en 2 fot hogkolf, 
fyld med vatten , lagt mindre falt , ån til mat- 
ning fordras, och funnit, at det dock til gan- 
fka ringa del lotes, få långe ingen rorelfeun- 
derhjelper, oaktadt kolfven liolles i 12 til 15 
gr, vårma. Således hoppas jag den ofvannem- 
da invånning ful i kora ligen vara håfven. 

En del gifla, at fåltan dageligen alfiras i 
fjelfva hafvet. Denna mening år gammal s), 
men hittils utan pålitelig grund t). 

Den 


p) §. 44 och 7/. 

$) §• !>*- 

■ *) §* S>S>* . , 

j) Ariftoteles harle- 
der jåltcm af folflr alar- 
nas värkan , och Urban 
Hiserne var ungefärli- 
gen af fanma tanka. 

i) Jag vil nemna de 
anledningar man kunde 


fthdja fig på. Det är ef 
otroligt , ehuru ännu 0- 
levid , at kall-jord hyfer 
eller kan alftra af fig det 
fafta Alkali , fom finnes u- 
ti hafs falt. Eller fager 
fig funnit vitriolifk fir- 
I lighet alftras i deflille- 
I ra dt vatten , fom var ut- 
j jatt får Jolfträlarnas ä- 


Om Verlds hafyet. 


437 


Dep fomefterfinnar de mångfaldiga fråm- 
mande partiklar, hvilka bafvet uplofer, an- 
tingen af fin botten , eiler rutnancle växter och 
djur, fiom til få otalig mängd bebodeetafly- 
tande å ro ne, fa mc tillägger, hvad allehanda 
floder uti . denna 3llmånna fammelplats afbor- 
da, finner tililckeligen, at hafs- vatten måfte 
hafva en egen och befynnerlig fmak. Bitter- 
heten tros i allmänhet hårrora af^ bergfetmor, 
ja man bar ock derrnad velat efterapa natu- 
ren «)$ raen noggrannafte uplofning rojerin- 

E e 3 gen 


verkan uti en igenbläfl 
f.aflui ( Mem t de /’ Ac. 


fen alftrade. At hafs fil- 
tan af deffa dageligen tit - 


j .... -"'tj ' v ‘'“S 

de Berlin Deraf kommer holles förf d myc 


flatas , at kok/alts -fyra 
dfvtn torde dageligentil- 
varkas, antingen alde 


ket troligare , Jom/piri * 
tus falis marini uplå/er 
guld , hvilket icke kunde 
les å vyo , eller genom fe , utan at något falt- 


f år ändring af den allmän - 1 peter - artigt vore med. 
na fyran? Hvar ä fl til- j u i Gr ef Marfigii/år- 
gäng år pä fafl Alkali ! fä kr ar ftg bafva genom 
och ja It fyr a blifver in-fliopblanning af / — lod 

kokfalt och p8 gran flen- 
kols fpirittis , uti ^.6 \ 


gen brifl pä hafs- falt. 

Uti luftvatten finnes bå- 
de faltpeters och kok - lod fått vatten, frambt in- 


f alts- fyra, fotn kan fes '■ gat famma fina fl fotn haf 


af jf . iod . Deffe träffas 
fa mycket man ännu vet, 
ingenftädes pä jord-ytan 
frie eller fkilde frän fall 
bads. De anjes följakte- 
ligen vara i luft-kret - 


vet äger i ytan vid Pro- 
vence , men at likna det 
djupare tnäfle ännu nå- 
gra gran af den flykti- 
ga fpiritus tilflås, En 
fädan fpiritus fdrejvat- 





'1 Om Verlds-hafvet 

gen flik fetma, och man vet nu, zt bitter* 
heten kommer af Bicterfalt och i fynnerhet 
Saltafka. 

Sedan vi nu ofverfedt de flere flags vat- 
ten, fom på jordytan förekomma, kan dem 
imellan båft goras jåmförelfe. En del kållor 
åro ganfka rena, men ofta finnas floderne, 
lotts derifrån uprinna, mildare, lättare och 
båtre, både til matredning och tvätt, famt 
det gemenligeo i deflo ftorre grad, ju längre 
och haftigate de framfarit öfver (ådan botten, 
(om hvarken uplöfes eiler lättehgen upflam- 
mas. De, fo.m helt fackta draga Gg eenom 
jorden, utan fritt och öpit aflopp, kallas e- 
genteligen brunnar ( putei ) och åga meren- 
dels hårde vatten. De renafte källvatten läm- 
na 2-3a(storrt refiduum efter kannan, men 
räknas ånnu for rått goda, da de ej holla of- 
ver 10 til 12, beftående af litet kifel, famt 
kalk, hvit magnefia eller alkali minerale, före- 
nade med luftfyra eller någon utur minerai-ri- 
ket. De fåmftä åro flillaflående, fyllas af al- 
lehanda ohyra , famt flinka och rutna. An- 
tages 1 , ooo för deftilleradt vatten, lå befin- 
nes fpecifica tyngden af renafte kållevatten 
Vtd pafs i,oox och högft 1,005 x )-> af flod- 

vat- 


vet, dä det rinner öfver 
I lenkol , utan fnarnre blir 
det järnbaltigt. 

x) Boyle omtalar et 
vatten i Africa , bvaraf 
i\ qvarter dr 8 lod lät- 


tare , än lika mycket fött 
vatten i Angland. Det- 
ta är aldeles otroligt , 
men [kulle uplyfa hvad 
Herodotus berättar om 
JEtbiopernes höga älder 


Om Verlds-hafvef, 433 


vatten omkring 1,010, (jövatten 1,012 , men 
de ftiliaftående gå ibland til 1,020 oéh öfver. 
Alla de anförda uro dock brukbare eller kun- 
na lått hltfva det, genom filning, kokning el- 
Jer tilfats af litet alkali, men de iom hafva 
ftor hällt eller byfa något meeallKkt, åro vål 
i Laka rekon (ten eller andra affickter ej onyt- 
tige, til 3! månt bruk åro de likbål oduglige, 
h vilket i fynnerhee kommer fjofa rande illa til 
pafs, fom på långa retor icke kunna bnrga 
til hela lin förnödenhet, hriften kan ejeiler 
alleftådes.hjelpas, och, om det ån iåter fig göra, 
fker det altid med befvår, tidfpiilan och for- 
luft af rum. Man har derföre förfökt åtlkil- 
Ii ga urvågar , at göra hafsvarnet dnckeligt, 
Silning och filtrering åro otilråckelige y ) : for- 
fufnelfe år ofta férfökts) , och åfven frysnmg 
E e 4 a). 


qcJ) orjaken dsrtil , om 
del vore fant. 

y ) Sandfien af en vifs 
tatbet brakas i fodra Eu- 
ropa , at fria jr än infe « 
Ber och oarter , fom i 
beta länder mer an an - 
mr (lädes fig infinna , men 
at göra ha f svatten rätt 
fmakeligt fbrmär den ic- 
ke, De> fom egente li- 
gen kallas JUfienar fäs 
frän Mexico eller Cana- 
ricrne, och äro af le- 
fynnerlig art. 


z) Det är bekant , at 
de fiefla vatten i hetta 
j kunna r ut na, gifva antfift- 
■ delig fiank , jämt bf/f- 
va fedan rätt klara och 
goda igän , dä de hun- 
nit förlora det flycktiga 
,och Jätta ifrån fig de 
tyngre qvarlefvo r, Leu t- 
mann bar vedan 169 7 
gifvit underrättelfe bu- 
nt denna egenfkap (kul- 
le kunna lämpas til bafs- 
vattcns fårhätrande. Det 
filas genom gråpapper och 


440 Om Verlds-hafvet. 


<?), men kunna ej aleid i flort vårkftållas. Det 
vigafle medlet är deflillation , hvarigenom fås 
et från bitterhet aldeles fritt vatten’, (i fail ic- 
ke Sal ammoniacum fecretum nägorftödes ikul- 
le vara med ), men gärna går en del fältfy- 
ra ofver, fotn dä det fker i mårkelig mnned 
gördet obrukbart : orfäken år , a t Saitafkan hId- 
per under fortfatt kokning något af fin fyra 
b vilket Qot.k genom tiifats af kalk eller alkali, 

fbm 


lämnas at vittna , hvil- 
ket pafkyndas genom til . 
fats af husblojs [( icétyo- 
coda): härigenom fbr- 
flycktigas fälten . Mär- 
kes härunder vagot fe- 
diment omfilas ftrax. De- 
fit ller as ct flinkande vat- 
ten få följer den elaka 
lukten med til$ £ är of- 
fergången , men reflen 
kfir aldeles fri. Se AB. 
Brud. Dr. Hales har 
upgifvit et fått, fom är 
naflan af famma befkaf- 
f enhet. Han liter bafs • 
vatrnt JU i et tappt kärl 
tils det rutnät och ftan 
ken fbvfvunnit , fedan de- 
flilleras q gånger, bvar- 
efter det ofver gangna 
hvarken är bittert eller 
furt. Se Edinb. Medi- 


cin fka forjnken Tom. B- 
a) Hafs - is famlad 
vid Calais i Jan. n 6g 
har Pir. Rigaut under - 
lokt. Han lät honom f år (l 
ligga i timma i et rum , 
der Tbcrmometern flod 
ofver o , at fält an (kulle 
afrinna. Sedan fmeltes 
och filades , då vatnet 
ingen egen fmak eller 
luckt röjde , utan uplofte 
jäpa och kokade ärter, g 
livrés utdimftade lämna- 
de 32 gran torrt reddu- 
um, nemlfgen kalk 14, 
felcnit 2 , kokjak 1 2, falt- 
af ka 2 , hvartil lägges 
får luften pä filtrum om- 
trent 2 gran. Således 
kan frufit bnfsvattenhlif- 
va bruk b art , men man 
kan ej ofta få fådant , 


Otts Veris • hafvefi 441 

fom (Stter denna lofilande fyran i en eldfaft: 
förening, lått kan förekom rn as. Genom ve- 
derbörlig tilftållnirtg kan åfven utan all tillågg- 
ning vjnnas drickeligt vatten , då allenaft det, 
foni aldraförft ofverglt och lucktar illa, bort- 
kaftas b). 

E e 5 Mån- 


b) Lifter vpgaf 1684 
f uti ande method. Enhbg 
kolf fy/lcs nåftun med 
haf. svatten , deruti jättes 
hafsfaf , hatt och recipi- 
ent tilpajjas , men kli- 
flras ej ihop , få dryper ■ 
dugc ligen från f åfven et 
dr icke ligt vatten , utan 
all oj ma k. Han het fan- 
te f:g ockja af andra bafs- 
vaxter med lika fram- 
gång; men dej] e utvägar 
dro ej brukhare i flört. 
Jof. Appleby har der- 
fbre /~jg upgifvit en ti l - 
fats vid de /lilla tion , nem- 
ligcn for 20 gallons vat- 
ten, cav.fi i kt alkali , hvit- 
brända hen och Lapis in - 
fcrnalis 6 uns af hvar - 
dera) då fedan ^ éfver- 
diftiUcras , bolla de fam- 
ina prof y fom kåUevatten, 
Denna upfitming fkall va- 
ra af det ahnänna belånt. 


I Frankrike har man bör- 
jat deftillera bafsvatten 
utan all tilfats. Får et 
fkepp i D iraker atte begar- 
tes 1765 af Hr. Pois- 
fonnler fbrjlag til en 
tjänlig inrättning , men 
; han gaf anvisning pä 
Hr, Rigaut, Chemifl vid 
Marine , hvilken lät för- 
färdiga en aftäng kifta 
af koppar, inuti fortent , 
och f&rfedd med en hatt 
vid bvar ända. Efter 2 
fyllningar ränfas kiflan , 
och ändock kunna i dyg- 
net g.0 muids eller ine- 
mot 4200 kannor bfvcr- 
drifvas , Fåvfla flopet 

efter hvar ifyllning ut * 
flås, emedan det bar 0- 
angenäm hickt och vifar 
et gr ätt pulver ,fom tro- 
ligen kommer af blyet i 
förtenningen , men del of - 
riga blir drkhligt vek 



442 Om Verlds - hafvet. 

Månge tro, at Skaparen lagt få mycket 
falt i hafvet til förekommande af röta, men 
årfarenheten vitnar, at vatnet icke dels min- 
dre år denna förgångelfe underkafladt, ja för- 
fök låra ofs, at då kokfalt ingår til omkring 
uti et vattens vikt, gör det rötan knapt 
något rnotflånd, och i ån mindre mångd ej 
allenaft intet hindrar förödelfen, utan verke* 
ligen befråmjar den famma, åfven (om litet 
falt befordrar matfmeltning , då en tilråklig 
mångd i lång tid kan bibeholh matvaror ofkåm- 
de. Sä talas ofta i tavifko, då vi döma om ända- 
målen. 1 en få ofantelig fammelplats, fom haf- 
vet år, der millioner lif dageligen alflras , un* 
derhollas och utflåckas, år efter Naturens fkick 
förrutnelfe nödvåndig, famt angelågen til för- 
ftöring af djurs och Vaxters qvarlefvor, men, 
at den må gå i möjligafte måtto fort , har 
Naturens Herre inblandat falt jultiden raon, 
fom dertil behöfves. Vatten rutnar ej af fig 
ijelf,utan inblanning af ofynliga djur, vaxter 
eller andra til gåsmng benågna åmnen, åro 
dertil vollande , och kunna icke med deftillation 
fullkomligen afföndras, fom dageligen årfa- 
res med en del lä kallade Aqua: liillatitia: fim- 
plices på Apotheken. Någre vatten flå fle- 
re år emot röta, andre angripas i tråkårl, då 
famma flag i ftenkrus bibeholla fig oförändra- 
de, o. f. v. hvaraf blifver mer ån troligt, at 
vatnet för fig fjelf ej år denna förgångelfe 

un- 


har af dejs bruk mig ve- j förfjwdts. Detta lofvar 
t er ligen ingen oldgenbet\fior Jorde l. 


Om Verlds ■ hafvet. 443 

pnderkaftadt, ntan at den hårrörer af fram- 
jfpande til gåsning benägne ämnen, fom an- 
tingen förut varit deruti ofynligen inblanda- 
de utur djur och växt- riket, eller af Ijelfva 
kårlen utdragas. Om meteori flsa vatnens for- 
isollande i detta affeende {kall i följande af« 
delning handlas. 

$8. Färgen år ganfka Ikiljaktig vatnen i- 
mellan , och J ofta pä et och lamma efter om* 
(låndigheter föränderlig. Nordljön och At* 
lanrilka hafvet å^o blåaktige c ) : Medelhaf- 
vets öfre del ler ibland purpurfargad ut d J; 
på Africas våftra kult, ifrån 20 gr, nordlig 
til 34 fudijg bredd, lamt åfven kring Florida, 
{Uali hafvet af Tång och Sargazo vara gronr, 
{om en ång: vid Vera crux Kvitt: kring Mal- 
diverna Ivart: 50 mil innan man hinner til 
Martiniqve och Dominique blir vatnet helt 
blacktf): uti Calpilka hafvet åro flera för- 
ändringar: utför Flata ftrommens mynning 
och flerftådes år ytan flera gånger på anfen- 
lig vidd funnen hel röd fy, hafs -viken vid 

Ca- 


c ) Pontoppidan , 
Kalm , aa . flit. 

d) T, Smith, under 
fin Jjå - reja til Condan- 
tinapel 1668 ,fant Medel- 
hafvet flera veckor him- 
melsblått , och då Jolen 
klart (ken deruppa , fyn- 
tes det antingen hel rédt 
eller purpurfårgat. Att. 


Eriidit, 1709. 

e) Don Ulloa, a, fl. 

f) En HoUåndfk flot- 
ta fant, fedan den ijjjf 
gådt fhrli Plata (i rom- 
mens mynning , hafvet d, 
1 2 Mart. rodt , fom blod. 
Slikt anmärkte Covv- 
Iey vid 40 gns bredd 
iCäSy Genes q år bart, 


444 Om Verlds -liafvet.' 

Californi 3 , ikall af en dylik fårg blifvit kal* 
lad Mate de Vermejo, o. f. v. 

Utom de nåmda, och mänga fiere (ktlj* 
akeigbeter, märkas nattetid ådkilliga ly (nåder* 
Ibland då bafvet år rtilla, l>kfom tufendetäls 
rtjernor ftrödde på de(s yta g), underftundotn 
vid röreHer , då vågorna brytas, eller fiå e- 
mot fartare kroppar b). Vid viflå tilfållen ly* 
fer vågen , der et Ikepp går fram , fom en 
anfeniig eldftråcka, ja filkar och hvad ibro 
kartas uti vatnet, Lyfnaden år ibland (am* 
manhångande uti rtora falt, ibland flåcktals, 
eller ockiå endart fom tindrande gniitror. Un- 
derftundom år (kenet (a ffarkt, a t man 10 
til ii fot ofver vatnet kan låfa Verlål-rtyl 
dervid i). 

Den fom befmnar myckenheten af fram- 

man- 


efter på BvaJUianfka ku j Banda berättas vatnet i 
fler na ; Scbooten päfin, J:tn, ocb Aug, lyfa fom 
vtrefa vid yj gr:s bredd;\jn&. Smith, Martens, 
An(on ; Brignon jw fl i m. fl. bafva märkt et 
g ) Då Sturmius en\ mångfaUdigt gniftrande , 
gång feglade imeBanAm * . dä vågorna Jlå ihop , li- 
fter dant ocb Hamburg i ti Venedigs vik ly/er 
fl illa våder , var bafvet frän fommarens bbrjan 
boljt med många ljus , , til fena buden .Jhyv.äm- 
Rkfom djernor ; Se Pbyf ligaft pä ijbvåxter ocb 
Ed. Tom. II i Loefltngs under rurel/e. 

Re fa f. 10 j, j i) hettres des Jefä- 

b) A mericns fkallfhril \ tes , tom. IX. 'Ju fetare 
anmarkt fådan lysnadvid j vatnet år , dejs mcrjhtll 
kafvets rbrelfer. Vid [det lyfa. 



Om Verlds ■ hafvet.' 445 

mande ämnen, fom hafvet bår bergerar , kan 
ej undra deruppå , at färgen finnes fkiljakdg. 
Blått lärer det ofta tynas af famtna grund, 
fom berg, på långt boll: grönt af hafs-våx- 
ter : h vi 1 1 af kalkgrund ; fvart af ftenkolsbld- 
dar, ftort djup, no. m. Hafsvatnet rutnar 
på noånga fiåilen , i fynnerhet der rörelfe fe- 
las £): infallande (frommar föra egnaåmoen, 
fom inblandas med hafvets l ) : bottens egen 
befkaftenhetwi) , och många andra omftånaig» 
heter, måfte aga del uti fårgens olikhet. Ån- 
te Ii gen bidraga otaliga Ikarar af fmå kräk, 
i fynnerhet til rodaktig fårg 7;J, andra åter 
gifva fken ifrån fig och åftadkomma de flå- 
fla bafs-lysnsder. Jag nämner endafl nu den- 
na orfak , ty djuren fkola fårfkilt betraktas 
uti fifta afdei ningen. Det torde ock hända, 
a t en del hafvets lyfnader uprinna af förrut- 
nelfe, men alla kunna ej bafva denna orfak, 
ty man känner ådkilliga djur, fom lyfa nat- 
tetid 0). 99. 


k) Boyl z omtalar feg- 
lande , fom uti 13 dygn 
ma kl fara uppd en rutnan - 
de yta. 

l) Schooten fåg vid 
Hya Guinea bvitt, gult 
ocb grönt vatten, tillika 
med en flor mängd qui- 
ftar , tråd, m. m. Jom 
haftiga ftrhmmar troli- 
gen fört vied fig. 

m) Då Halley låt ned- 


j fånka (ig uti dykare klåc - 
ka, marktes handens of~ 

, re fida råd , ocb den un- 
dre grön. NcWtons Op- 
tik. 

n) Fiå Cap de fr k mark- 
te Schooten rådt vatten 
deraf , at en Enhörning 
l {Momdon Monoceros) af- 
ftott (in tand . 

| 0) Hr. Canton bar 

Jagt fifk dels i frifkt , 


446 Om Verlds-hafvet. 

99. Om icke vo!d(am pådrift nödgade 
vatten at röra (ig, fkulle det flå helt flilla, 
och defs yta vara jämn fom en fpege! , men 
flere orjaker hindra en fädan hvila , och af dem 
fkola nu de förnåmligafle underfökas. Luf- 
ten år en ibland deffa. Då den år uti rörel- 
fe ftadd , och ftöter på någon del af vatten- 
ytan, tvingas detta flytande åmne utur fin 
jåmna ftållning, det undandrifna måfte håf- 
va fig öfver någon nårgrånfande dei, fom 
derigenom nedtryckes och åftadkommcr en ny 
uphögning, hvilken likaledes af fin egen tyngd 
fnart nedfaller och updrifver ytan bredvid fig. 
Genom denna hindrada och ffandigt efter- 
ftråfvada jämnvikt upkommer en rörelfe , fom 
i allmänhet kallas vågor, hvilkas ftorlek efter 
vindens flyrka och andra omftån<iigheter må- 
fle vara föränderlig. På Medelhaivet fkall 
deras lodråtta högd aldrig fiiga öfver g fot; 
ifrån lungt vatten räknad p). I öfterfjöngår 

den 


dels i vatten f Sr/att med 
falt , at likna bafvets, 
dels i f åd an t , fom böll\ 
mycket falt. 1 förfta och 
l, illa marktes furrutnelfe 
Jen are, men a Ide le sin gen 
falnad, fom i miller fl a for - 
fbket. Håraf flntas , at 
riitnanac fifk voUer lyfna- 
den på bafvet , men då 
borde i alla for föken lyf 
nadvift/ig , medfkilnad 


allena/l i anfeendetil ti- 
den. Defiutom borde flod- 
fifk få val gifva lyfnad, 
jom fångad i bafvet. Man 
vet at inånga af minfla 
kraken kunna torkas och 
ater quickna i tjänligt 
vatten , få torde ock bår 
gå til. Jag nekat dock 
icke der före alt eldfken af 
forrutnelfe, 
p) Marfigli. 



Om Verlds-hafvet. 447 

den ibland högre. Dåflerefämmanftötablif- 
ver djuper flörre. Dykare berätta, at ingen 
rörelfe förfporjes pH ij famnars djup, ehuru 
flaikt yran håfves q), ja forfarne fjomån på- 
flå, at vatnets rörelfe 4 famnar under lugn* 
ytan år ganfka ringa, och oflindifka perle-fi- 
fkare hafva ingen farhåga, at dyka, då et 
ikepp knapt vågar utlöpa q). Vid långvarig 
och håftig ftorm plågar dock botten-vatnet 
något grumlas och blifva oroligt. 

100 . Månans rbrelfe år ännu en beflåndi' 
gare orfak til hafs-ytans håfvande, 2 gånger 
innom hvart dygn; 

At vinna närmare kunfkap om defs for* 
holiande, få låt ofs fhnna vid någon hög 
klippa under Linien uti hafvet, och anmärka 
de förändringar, fom der dageiigen förelopa. 

Låt vara , at hafvet , i anfeende til fafta 
fnårken på klippan . förfla dagen befinnes va- 
ra högfl: middags oden, få märkes at det ef- 
ter några minuters ftilJ a flående börjar fånka 
fig och fortfar at falla anda til vid pafs k), 
vt, hvarpå, efter några minuters hvila ytan 
åter fakta upftiger ungefärligen til midnatt, 
då den år högfl , och omtrenc lika med den 
förra. Sifl faller den vid pafs 6 timmar ånyo. 
Alla defla ändringar mårkas råtta /ig efter må- 
nan, och vara högfl, 3 timmar, fedan han 
gudr genom meridian. Sådant fljgande kal- 
las hafs-fiod och utfallandet ebb. Andra da- 
gen hinner ej floden ril fitt högfla förr ån 

in« 

q) Boyle, de jundo Maris , CeSi. m. 


448 Om Verlds-hafvet» 

inemot kl. i , och i mon dereder flyftas mid- 
natts-floden. Genom en flik dagelig utdrågt 
infaller på 8:e dagen ebb, middag och mid- 
natt, famt flod ki. vi, mårgon och afton. Pä 
is:e dygnet har den förda middags floden 
flyttats til midnatten, och tvärtom, famt ef- 
ter 30 dygn ånfeligen til fin förda tid. Flo- 
den märkes ock aitid gä ifrån o til w. An- 
märkningarna gifva vidare vid handen, at det- 
ta fallande och frigande icke altid år lika 
llort. Gemenligen rönes den $;e dagsfloden ef- 
ter ny och fuilmånad, vara anfenligafl, lamt 
den 3:e efter i:a och 5:e quarteret mind. 

Fortlattas deflä obfervationer längre tid 
uptåckas ännu dörre Ikilnader. Sta: kade flod- 
fkiften infalla efter ny och fullmånader, när- 
mad intildag jåmningarna, men lommar och 
vinter de minda. De hafs-fkiften, (om föl- 
ja på månans quarter höd och vår, åro da. k 
vanligen mindre, ån fommar och vinter. 

Andåilas flika anmärkningar på andra (Kil- 
len af vattenytan, få finnas atlkilliga fkiijak- 
tigheter ifrån de nu anförda rön Til något 
afdånd från Linien åro floderna innom dyg- 
net icke lika, i fynnerhet fommar och vmter. 
Uti nordliga och fudliga hafven gå var en 
fram eller tilbaka uti n och s. Utom vånd- 
kretflirna hinner floden ej til fm högd 3 tim- 
mar efter månans gång genom middags-kret» 
fen, utan hindras mer eller mindre, ibland 
hela 12 timmarna, få at en ny flod kan i haf* 
vet vara å fårde, innan den föregående hun- 
nit trånga fig fram til villa flållen. Så dröjer 


Om Verlds-hafVöt. 449 

hati i ny och fylle vid Rpchefort 4%, vid S. 
Malo 6, i Havre de grace och vid Seines ut- 
lopp 9, vid Calais ir-J, famt yid Themfens 
mynning 12 timmar r), 

Annu finnas andra befynnerligheter for 
vifta orter. Uri Cafpifka och Medglhafvetj 
åro detlä haft (k i fr en föga mfnkclige, lamt ån- 
nu mindre i Öfterfjön. Uti Mouius Bay och 
Govers-Lake berättas ingen ebb och* flod ikpn- 
jas, ehuru den vid hamnen Foy, 4 mil läng- 
re i öfrcr, friger 16 til 17 fot x). Vid Mar- 
rinique Ikall floden kring dagjåmningarna va- 
ra endaft 3 och ebben 9 timmar , famt flår- 
ffa högden , lom annars ej friger mer ån 8 til 
12 tum, gå til 14. De ofnga årstider år af- 
yen fkikiad i mellan ebbens och flodens va- 
rande t). Vid Tonbin i China år endaften 
ebb och flod om dygnet, hvardera af 12 tim- 
mar, famt tvärtom, då månan år i ftenbåc- 
kens grannfkap «). Atfkiiliga andra ojämn- 
heter tillåter ej rummet at anföra ar], 

Mogfra flod man vet utaf går omtrent 
til 50 fot, fålbm vid Camboya, Pegu, Ton- 
kin och flerftådes, men vid Imåöari opna haf* 
Vet holler den fig gemenligen imcllanö och ij. 

Hufvndgrunden tii detta hafvets dageli- 
ga håfvande igenfinnes uti den allmånnadrag- 
F f kraf- 


r) Hr. Secr. och l\.\me de Paris , 172#. 
Wargentin, Vet. Acad. | u) Phil. Tr, n, 162. 
Handl. 1733, 


sj A£i. Er. 16 1)6. 
t) Mm, de P Acade * 


x) Hr. Kiihn, Abh. 
der Gejelljchaft in Dan * 
s ig> t b, in t 


450 Om Verlds-hatvet. 

kraften, enligt hvars lagar de förnåmlignfte 
hår förekommande omllåndigheter tydeligen 
kunna utredas. Låt m (fig. 1 8) föreftålla må- 
nan, hzrn jorden, öfverböljd med vatten, 
zn en middags-krets, och hr fynkretfen. Når 
nu månan viftas ofver z vårkar ban genom 
fin dragkraft på alla punfter af omkrecfen, i 
omvånd mon efter afftåndens quadrater. Alt- 
få måft på z och minft på n. Härigenom 
roinfkas vatnets tyngd emot jordens medel- 
punft på halfvan hzr, men okas på deo an- 
dra hnr. Foljakteligen , efter tyngden afta ger 
ifrån h och r til z, der den år minft, (å må- 
fte omkring z behofvas högre vatten at kunna 
holla jämnvikt emot det öfriga, hvars tyngd 
mindre förfvagas. Likaledes, emedan genom 
månans åtgärd tyngden lilcager ifrån N til H 
och r, få år åfven klart, ar vid n, der vatnet 
år låttare, fordras ftörre mängd, at emotftå 
det tyngre på fidorna. Således måfte brynen 
tillika höja fig på 2 motfatta ftållen, z och 
N, famt fånka fig på 2 andra, h och r , 90 
grader ifrån de förra. I anledning håraf fkulle 
tyckas, at floden altid borde vara ftörft, då 
månan går igenom middags- kretfen, emedan 
defs afftånd ifrån z då år minft, och (aledes 
vårkan kraftigaft, men föm månan arbetar på 
at updraga z ända til defs hans afvikning från 
meridian öfverfkrider 45 gr.» få måfte alla 
vårkningar filhopa öka floden ungefärligen 
ånnu 3 timmar, eller til deis afviknmgen blif- 
Ver ftörre ån 45 gr. Defsutom gör vatnets 
tröghet åfven något hinder, och jordensom- 

rull- 



Öm Verlds-hafvet. 45 i 

rullning ifrån w til o flråfvar jåmnt, at fö- 
ra rågen åt örter tifbaka. Nu använder må- 
han vid pafs 24 tim, 49 min, $ at gå ifrån 
en orts meridian och åter dit anlända , fåle- 
des måfte på hvart ftålle han ftryker ofver* 
på denna tid blifva 2 gånger ebb och 2 gån- 
ger flod. 

Storleken af defla omfkiften beror af fle- 
ra omflåndigheter. Når månan år uti ny el- 
ler fylle iå arbetar folen i famma kofa, och 
åfladkommes derigenom förökning uti haf- 
vets fligande och fallande , men då defle krop- 
par aro fkilde 90 gr,, min (ka de hvarandras 
vårkan. Det år klart, at når folen år i s, 
eller i ny och fylle, flamma deras vårknin- 
gar ofverens , a c gora hogt vatten vid z , 
men år folen vid t, fåftxn halfmånads - ti- 
der, få bjuder hon til at vårka ebb vid z 
och flod vid k. Dock, ehuru folen år vid 
pafs 700C0000 gånger flörre, och i anfeende 
dertil borde uträtta mycket mer ån månan, 
iå åger likväl hans åtgärd anfenlig öfvervikt, 
emedan defs afflånd ar öfver 4oogåogermin- 
dre ån fölens, famt defs tåthet inemot 3 gån- 
ger florre. 

Seörfta flod infaller ej jufl uti ny och 
fylle, utan då månan gådt 18 £ gr. längre* 
Likaledes de lågfta fkiften komma icke förr 
ån 18 \ gr. efter fjerdendelarna, 1 följe af 
famma grunder måfle de flörfta flod- fkiften 
infalla uti ny och fylle omkring dagjåmnin- 
garna, men aftaga med månans och foiens 
tilokning uti declination. Om månans våg 
F fä ic- 


4J2 Om Verldshafvet.' 

icke fkilde fig mårkeligen ifrån dagjårr.nings- 
kretfen, borde vatnets högfta råge följa Li- 
nien åt , men fom hans ban ligger fnedt der- 
emot, och ibland afviker til 30 gr., måfle 
hafs - floden draga fig derefter. Når månan 
viftas uti de norra tecknen blifver ock norr 
om linien den flod ftarkare, fom händer un- 
der hans viftande öfver fynkretlen, men tvärt- 
om med den nåftföljande. På omvänt lått 
flörholler det fig, då han vandrar genom de 
fodra tecknen. Alt detta blifver tydligt når 
man betracktar fig.' 19. Låt m vara det ftål- 
le der månan för 3 timmar fedan gådt fram , 
drag linean mn genom jordens medelpunkt c, 
och belkrif en elliploid, hvars långfta axel 
år nz, lå föreftåller den vattenytan, 3 tim. 
fedan månan ftrukit fram öfver z. Om nu 
pp år jordens axel, di dagjåmnings - kretfen 
cch hr fynkretlen, lå blitver za den paral lei 
månan går öfver hela dygnet. Således eme- 
dan cz är ftörre ån ca , lå måfte floden öf- 
ver fynkretfen vara högre, ån den famtidiga 
derunder, uti norra halfvanj men efter cb 
år mindre ån cn, lå måfte det hånda tvärt- 
om uti den födra. En lådan olikhet år nöd- 
vändig ånda til defs zn faller in med di. 

Solens och månans afftånd från jorden 
åro ej eller lika hela året igenom, utan myc- 
ket Ikiljaktige. Solen år vid vinterfolftåndet 
omtrent 444000 mil r.årroare , ån d. 20 jun. 
Månans ban år åfven elliptifk , men föränder- 
lig, få at ingen vifs fkillnad kan utfåttas. Des- 
fa omftåndigheter göra dock mårkeligt in- 
tryck på hafvet§ ebb och flod. Hit- 


Om Verlds -hafvef. 453 

Hittils år jorden anfedd , fom ofverhöljd 
med vatten, men fin ken förhöll er fig icke iå, 
derfore böra åtfkillige förändringar upkom- 
ma uti hafs - fkiftenas högd, tid och ko fa. 
Der» vidftråckta länder, fund eller utfallande 
ftrömmar hindra den, ifrån örter til våfter 
antågande vatturågen, Acer en updåmning , 
h varigenom flod vatnet nödvändigt måfc än- 
nu mer höjas. Alla emot örter öp 11a vikar 
och ort liga ku fler böra fåledes, då alt annat 
är lika, äga högre hafs - fldften. Uti Ama- 
xon- floden åro hafs -fkiftena tnårkeliga öf- 
ver 100 mil från utloppet. De vikar åter, 
fom äga utgång åt våfter, fom Örter - fjön 
ocb Medelhaf vet, vifa ganfka ringa hithöran- 
de förändringar. 

Uti medelmåttig flod rtiger vatnet i 6p- 
na hafvet , då [b! ens och månans vårkningaf 
åro enlise, vid pafs 10 \ fot, men då deras 
åtgärd år ftridande, nemligen i halfmånads 
dagarna, endafl 7. Hårutaf följer, at månan 
enfam förmår uplyfta vatnet inemot 9 fot , 
då folen allenaft kan göra det til 2 . Detta 
förbollande år dock , i mon efter förut nämn- 
da omfiåndigheter, föränderligt, 

At utreda bafs-fkiftenas'befliaflienhet pä 
hvar och en ort fkulle fodra flera volumer 
cch mångfalldiga ån nu ogjorda rön. Förän- 
dringarnas allmänna orfaker kunna hår endafl 
upgifvss, hvarförutan kufternas läge, våder, 
öar, grund, utfallande ftrömmar, m. m, ef- 
ter olika föreningar åftadkomma de afvikelfér, 
lbm märkas ifrån allmänna reglorna, h var af 

F f 3 ftrax 


4J4 Om Verlds-hafvet. 

ftrax nedanfåre prof anfores y ). Låt floden 
komina til en ort genom 2 fund, famt den 
ena 6 tim. efter den forra. Om då bagge 
floderna åro lika flacka n åfte ytan blflva o- 
förändrad. Men om få cj händer, eller* må- 
nan ar långe från iinien, måfle 2 flora och 
2 fmå floder fkiftvis anlända in norr. dygnet. 
])e 2 flora utgöra då tilliopa ortens flod, och 
de 2 fmå en ebb , få at inoom dygnet ei nier 
ån et ftigande och et fallande yppar fig. Af 
flika grunder kunna de oinga afvilteifcr för- 
klaras. 

101. 


y ) Ebb ocb ilods får? 
kl ar ing har långe brydt 
de lärda , ja någre hade 
ej annan utväga ån at anje 
jorden fajom et ftort djur, 
hvilket indrog och ut- 
bläfle vatten : andre fiyd - 
de til hajs ■ fvalj , 0. f. v. 
Plinius tilfkvef det doek 
Jolens och manans vår- 
kan. Galilffus ville här- 
leda ebb och flod frän 
jordens dageliga ocb är- 
liga rbrelfer , ocb Car- 
tefius använde finahvirf- 
lar , men lika olyckligt . 
Omfider kom Newcon , 
viannifko - fnillets beder , 
ocb utredde gatan. De 
fUrfle Naturkunnige, fom 


Halley, Cavalleri.Ber- 
nouilii , huler, Mac- 
Lauri n , m.fl. hajva fe- 
dermera af hans grun- 
der uplyfl denna fak. 

Eid Briflol utiAvons 
utlopp ftiger floden i ny 
och fyile , hofl ocb var 
ängelfka fot , men uti, 
fjerdendelarna endaft 25. 
Newton finner der af fö- 
lens ocb månans krafter 
til hvarandra, fam 1 ocb 
Bernoulli nytjar 
Thourouds ron vid S. 
Malo , der floden i jhka 
omftåndigheter ar so och 
ij , bvaraf for bollandet 
blir Jom i til 1 j- 



Om Verlds- hafvef. 455 

101. Mafvet åger på vifla ftållen kring- 
gående rörelfer, fom kunna kallas bvirflar. 
Den Chalcidifka år mycket namnkunnig, men 
ganfka olika befkrifven af de gamle a). Nya- 
re underråtrelfer formåla, ac under et månans 
omlopp Sro 20 dagar, på h vilka ebb och flod 
hår vilar fig regelbundigt, men den 9, 10, 
11, 12, 13, 21, 22j 23, 24, 2j,och 2f>:e dyg- 
net kunna deiTa fkifcen inftålla fig 12, 13 el- 
ler 14 gånger a). Utförlig befki ifning om 
grunden ocfi öfriga omflåndigheter, larerTram- 
deles gifva åmnen, med hvilkas tilhjelp en 
nöjaktig förklaring bårötver kan författas, 

Cap di Faro , eller den fordom få ryckt- 
bara Charybdis, ligger i fiundet imellan Nea- 
pel och Sicilien, mittemot klipporna, fom 
förr ägde namn af Scylla l). Den beråttas 
3 gänger i dygnet fkiftevis fluka och gifva 
vat:en i fl ån fig. F f 4 Den 


%) Strabo, Me!a,j». 
fl. Livi as fager defls rö- 
rel fe vara Så föränderliga 
fom vädrets. Paul Lu- 
cas fåg den 7 gånger än- 
dras på 1 timma , och en 
annm gång allenafl 1 på 
2 dygn. Det är en dickt, 
at Ariftoteles dränkt dg 
for det han ej kunnat 
förklara denna hvirfvel. 

a ) jfefl Babin , PhiU 
Tr. n fl 289. tian har 
2 år bodt i nejden. 


h) Dykaren Pefceola, 
fom på Konung Fredrics 
befallning underfbkt Cha- 
rybdis , fkall funnit ej al- 
lenafl en frän botten kom- 
mande häftig flröm , mån- 
ga klippor och ojåmnhe • 
ter , utan ock fådantdjup y 
at han blef likflom om- 
ringad af tjockt mörker. 
Kircher berattar fig fådt 
■ denna underrättelfl) i 
Kongl. Arcbivet. 

1 


4 $6 Om Verlds-hafvet. 

Den bekanta Mai * eller Mofke - flröm ar 
belägen vid norrfka kuften under 68 gr:s bredd. 
At kunna utreda om flå nd ig li etern a maftc be- 
lägenheten kannas. 6 öar, tilhcpa Lofodden 
kallade, ligga i en flråcka uti sso, hvilket 
rued tiet öfriga båft inhämtas af fl g, 20. Strom- 
men går yid pafs 6 tim, åt $ , och de andra 
6 åt n, tvärtemot ebb och flod. Då han år 
fora fr rida fr upkommer en hvirfvel, lik en 
upnedvånd ihålig kägla af mer ån 2 famnars 
axel, n^en deruti föndermales ingen ting,Ur- 
tan år hår båila fiflté.t, och om c t fly eke tråd 
kallis deruti blifver han hårutaf fmåningom 
då en vad, Spakäfl åt vatnet vid full flod och 
utfallen frö , då ock filkas uti fjejfva fundet, 
om icke vädret ar för flarkr, Srörfla faran 
béllår uti fjöfiortningar, hvilkaock hindra feg- 
lande, at 1 offer k ; >mma honom på 1 mil 
nä r ', Gch i våfter på 5 eller 6 . I fjelfva fun- 
det år en hop blmda klippor med hvit fand-. 
grund m ellan, på aldrahögft 20 famnars djup. 
Strömmen löner ej rått fram, fom uti andra 
fond, utan böjes fotft på ytterfla ändan, och 
få fmåningom til defs han får en aldeles ftri- 
dig fart emot den förra. Når bafvet år i 
haif -flod, och vatnet går åt n, lo per han åt s. 
Sedan, ju mer floden växer, defs mer böjes 
för fl defs fodra del , och efter hand det öf- 
’riga til sw, W, nw famt änteligen n. Men 
då hafs-fjön år halffallen, ftannar flråmmen 
litet, och vånder fl g fedan til mv, w, sw och 
fift^s. Så går hanf- 11 pH årligen famma halfva 
compåfs igenom på 12 timmar. 

Ebb 


Om Ver! ds - hafvet. 457 

F.bb ock flod Sr orfaken til defla fårån* 
dringar. Hafvet flödar i 6 timmar ock det 
från s til N, Lofodden delar denna vatten- 
råge i 2 delar, af hvilka den vårtra fullföl- 
jer fite lopp på bertåmd tid, men den öflra 
updåmroes emot landet , hvarigenom vatnet 
anfenligen fliger uti Weft* fjorden. Sunden 
imellan Lofoddens oar åro for trånga at ut- 
flåopa alt detta vatten , det updåmda faller få- 
ledes tilbaka och en del rinner ut vid Mofk- 
6n. Vid Röft blir utfallet fvagare , emedan 
fämlingen redan vunnit något utrymme. Då 
floden börjar, hindras ej Mofkö ftrom, at lö- 
pa nåftan råtr i foder, men når den årbalf- 
ifigen måfle drömmens ytterfta anda vika åt 
w, ty fafta landet flår emot i o, och defsu- 
tOED år vatnet der högre. Sedan vrides han alt 
mer och mer under flodens ftigande, til dels 
han kommer i n, eller med honom i farorna 
kofa. Så löper han fedan tils fjon balf-fullit, 
emedan upriårnda vatnet ej iå fnart hinner 
afbördas och imedlertid år högre, ån hafvet 
våfler om Lofodden. Så fnart floden upbö- 
rer faller vatnet från n til s. Nu ligger Lof- 
odden i ssw, fåledes updåmmes hafvet emot 
defs och Sennies våftra ftrander, famt rtrum- 
men , fbm ån nu har fin kofa åt n. Så fnarc 
ebb blifvic half, famt en ftor mångd vatten 
från ishafvet och andra rtåilen famlad i viken, 
fackras drömmen, vånder flg fedan i nw, 
ty åt o ligger Lofodden emot, derpå i w, 
sw och fiit s. Han hinner dock ej aflöpa til 
s, innan hafvet å nyo half-flodar, då de-fs förfl- 
f f 5 n|m* 


45 S Om Verlds-hafvet. 

nåmda förhollande begynnes, o. 1! v. c\ 

Under Fa?r-6arna åro 3 dylika. En imel- 
lan Videré, Svino, och Bordö, föga farlig. 
Når hvirfveln får öfverhand dragés en båt 2 
gånger omkring i en led, lå tilbaka, fortfa- 
rande 4 til 5 gånger. 

Söder om Sandö år en annan kallad 
Qvarnen, fom går kring ända til medelpun- 
&en. År farlig under florm och flod. 

Den tredje, föder om Suderö , hvirflar om- 
kring den få kallade Sumbö-munk. Föregif- 
ves draga når kommande fkepp 1 grund , om 
det vore aldrig få lungt. Ytterfl omkring åc 
djupet 80 til 90 famnar, der går vatnet utan 
brufande, men långre in år det endaft 25-35, 
der börjar fjön arbeta och refa lig. Innerfl 
år djupet 8-12 famnar, formeradt i rund, 4 
lnåck-gångar. Grunden beflår af fmå klip- 
por, hvars toppar gå vattubrynen på 8 famnar 
når, men imellan dem år 3 -4 famnar djupare. 
Når en båt kommer öfver denna grund, Ikall 
han våndaslå fort ikring, at en ovan, til y- 
ras undvikande, målle lågga lig ned; men 
tillika föres båten i en flor ring efter grun- 
dens fnåck gång d). Detta med mera, lom 
behöfver nårmare underfökas , åger utan tvif- 
vel fin upkomllaf klippornas låge, grundens 

djup, 


c) Man finner af den- 
na förklaring , huru 0- 
grundade fagor blifvitup- 


cher trodde har vara et 
fvalj , fotn hadegemctifkap 
med Botbnifka viken. 


gifna om denna hvirfvel. 1 d) Paul Lucas, Fer- 
Se F, A . U. qjo. Kir-jro/t re/. 


Om Verlds-hafvet. 4J9 

djup, ebb nch flod och andra omftåndighe- 
ter, iom icke utan på ftållet kunna igenfökas. 

102, Strbmdrag kallas hafvets fart åt nå- 
gon vifs led, fom längre eller kortare tid om 
året år beftåndig, på famma ftålien. Nord- 
ij6n har utom ebb och flod ingen färdelesfiröm, 
mer ån den, fom länglam och Ilark nw ja- 
gar for fig imellan Hitlåndlka och Orcadilka 
Öarne in i Hamburglka buckten e). I fundet, 
fom Hofåndare kalla Cattegat, märkes en 
dubbel ftröm. Den ena går otur Öfterfjön, 
vid Svenlka kullen norr ut och bojer fig åt 
\v, der den Norrfka börjar: denna år ej altid 
lika (tark och ibland omårkelig. Den aodra 
går in utmed Jutland åt Belten. I Spanfka el- 
ler Atlantiika fjön år troligen någon ftröm, 
ehuru den ånnu år outredd /). 

Från gröna udden til Fernando Po år 
en få (lark ftröm ifrån w tilo, atlkepp kun- 
na på 2 dagar gå ifrån Motira til Benins-flod, 
eller öfver 6q mil, men måfte använda 6 til 
7 veckor på återrefan, och åndockicke kom- 
ma fort , utan tiihjelp af (formar. Denna ftråc- 
ker fig 7 til io mil från landet. Nedom Goda 
Hopps uddens bank drager en flxöm ftarkt åt s, 
men imellan denna udde och Madagafcar år 
et håfcigt drag från no til sw, i fynnerhet i- 

mel* 


e) Om ftrommar i Nord- 
fjon finnes åtfkilligt uti 
Hr. Kerguelen Tre- 
ma re cs Ralation d ’ un 
ycy. dans la mer du Nord , 


/7Ö7 176 g. 

f) Se Hr. Cap, C. G. 
Ekebergs 7 al om Haf- 
vets ftrommar , hållit i 
Fet, Academien rjäg. 


4S0 Om Verlds-hafvet. 

t 

mellan nåmda trdde och landet Na ta! g). 

I Bengalifka viken vid Sumatra går en 
få ftark ftröm från s til n, at Malacca deri- 
genom fynes hafva blifvit en halfo b ). Uti 

l.azari fkårgård, då man féglar åt Phiiippi- 
ncrna, fl<al fomligftådcs draget vara la kraf- 
tigt, at ankartåg af 24 tums tvårlinia affli- 
tas i). Vid Java , Manilla och flerflå fes åro 
likaledes ganfka måktiga ftrömdrag, nåftan o- 
förånderliga hela året. Andra åter råtta fig 
efter vida tider. I öfler frän g. h. uddeti , i- 
mellan 24 och 30 gns fudlig bredd, år ftröm- 
men från Maj til Oä, åt ono ( vinden då 
wsw eller sw), men för öfriga tiden åt w 
(Vinden ono, oso), til omtrent 20 mil ifrån 
landet. Vid Ceylonåt s, från medlet af Mars 
til 03 :. (vinden nordlig], de ofrige månader 
tvärtom. I mellan Malacca och Co elvin åt o, 
från A pr. til flutet af Aug., men fedan åt w 
med fadan häftighet, at vatnet brufar, fåfom 
emot klippor k). I Strat Sunda utmed Suma- 
tra drager ftxommen under Veflliga vindsti- 
den 1 8 tinamar ftarkt at s och w, fam t hjel- 
per fkeppen emot vinden, under den oftliga 
förer han åt ö lika långe: de andra 6 tim- 
mar lyder han vinden under hvarderas rå- 


g) Hr. Ekeberg lerdt- 
t ar fig med 84 mils nord - 
ligt lopp i dygnet ej haj - 
va på den förra vunnit en ' 
enda minut, och at den 
finare for er 30*40 mil 


at W om dagen. 
ÅJVarenius, Buffoft. 
i) Fournier, Hydra- 
grapb.Liv . IX. c, 31. 
k) Lulof.j 


Om Verlds - bafvet, 4S1 

dande. Ehuru fundet ej Sr bredt forhollcr 
dock fig helt annorlunda utmed Java. Strå- 
tet B3nca har ordentliga flodfkiftén af ig fot, 
men de formå ej hindra ftrotnraen , fom un- 
der oliravinds-tiden förer åt nw, och under 
den vaftra åt so. Det fodras ofta 2 månader, 
at arbeta fig emot honom få långt, fom i 
tjänlig årstid kan vinnas på 2 dagar. Sådan 
ordning följer ftroncimen vidare, förbi Malac- 
ca fundet genom Chinefifka fjön up til Can- 
ton. Når den rått fådt Itadga lig är omöjligt 
at ftråfva honom emot /}. 

Från Morro de puercos til Malpelo föra 
flxömmarna åt sw och w, men d eri från til s, 
Francifco åt s eller sw, den tid nordanvådrcn 
hårfka. Under funnanvSdren gå de åt N el- 
ler nw , ifrån föder om S. Helenas udde til S. 
Francifco, men derifrån til Malpelo ät o, Tamt 
fedan ti! Morro de puercos åt nw och w m). 
Vid Peruvianfka kufierna ikail vatnet draga 
fig åt n : kring Elds-landet med häftighet åt 
cfn): ifrån Silfver-floden til 16 gr;$ bredd, 
utmed kullen, St s c), ehuru från Auguftins 
udde föregifves vara ftark ftröm åt n eller 
nw: imellan Cacthagena och Porto belo om- 

trent 


l) Skepp fom komma | n) Anfon blej hinom 

fbrfcnt cUcr jalla några J korrt bår drifven 10 gr. 
mil vedom det inlopp , fom ! åt O. 

fokes , made i någon hamn \ 0 ) Comm. Anfo nsjlot- 

af bida råtta tiden. Se Hr, I ta blej genom denna okad 
Eke bergs Tal, i htt lopp 30-40 fjåmil 

m ) Ullo a, på dygnet. 


462 Om Verlds-hafvet. 

trent 12 gr. åt w, från medlet af No v. tii 
medlet at Maj, dock (vagare i månans con- 
jun&ion, ån oppofition j men högre up , i 
nw, Ibland går vatnet in uti Dariehs vik, 
ibland ut, efter flodernas olika vattumångd* 
fom hår afbordas. 

Detta och mångfälldiga andra* åro til 
en del af (jöfarande utrönte: men de flefta 
behöfva ånnu nogare underfökas tii kola, 
vidd, förändringar, djup, m. m. 

Beftåndiga våder åltädkomma många o- 
uphorliga ftrömdrag. De drifva mer eller 
mindre vatten för lig, ehuru rörelfen end att 
af vårkan år mårkelig. Detta (aroladt emot 
någon ftrand, börjar följa den åt, un -er det 
ytan efterttråfvar jämnvikt med det ofri ga af 
hafvet. Imellan Maldiverna och indifka öar- 
na gå ftrömmarna lamma våg altid , meri 
ena halfva året ftridigt emot det andr . , efter 
vådren. Vindarnes ombyten Ike ej häftigt* 
de liklom förft trötna och biifva oftadiga , 
famt til flut ftilla : ftrömmarne lyda dem vål , 
men kunna ej lika fort förändras. 

At ebb och flod år uphof til flarka flröm- 
mar år lå mycket mindre tvifvelaktigt , (om 
de ftarkafte vårkeligen tråfFas på orter, der 
defla hafs*(kiftcn åro anfenlige , (amt åfven 
råtta fin kola derefter. Hvad för öfrigt de- 
ras förhollande angår, få år det ganlkalikt, 
at kofan beftåmmes genom klippors eller bot- 
ten ojämnheternas ttråckning, bredden genom 
defle dålders vidd, famt häftigheten at framru- 
lande vattu*pelarens öfvervikf. 



Om Verlds bafvef. 4(53 

Mycket bidrager kulternas läge. Vägor- 
na kaftas af dem tilbaka,' h varigenom efter 
omffåndigheterna kan upkomma eo mer el- 
ler mindre varaktig ftröm. Utfallande flo- 
der, oar, uddar, vikar, fund , och med et 
ord alla motffånd, fom någon allmän ytans 
rörelfe lider, kunna Sftadkomrm ftrorsdrag, 
och det ofta til 10, 20, ja ötYfcr 30 fam- 
nar djupt. Wl ‘V, 

103. Ånteligen feall verlds-hsfvet , be- 
fynnerijgen innom tropici, aga en btftåndig 
fart ifrån o til w, alleftådes der icke maku- 
ga hinder komma i vågen. Hårti] bidraga 
hufvudlakeligen 3 omftåndigheter. Månans 
dageliga rarelfe år uti denna led, och han lik- 
fom flåpar vatnet efter fig. De beftåndiga 
öfianvådren bidraga åfvenledes, och ånteli- 
gen jordens dageliga omrullning kring fin a- 
xel. Denna rörelfe feer ifrån w til o, hvar* 
under vatnet medelft fm tröghet och flytnk- 
tighet likfom blifyer efter, eller föres uti ftri- 
dig kofa. 

Denna fart foregifves vara til flor del vol- 
lande, at man kommer fortare ifrån g. h, 
udden, ån tvärtom, fortare från Nya Spanien 
til Moluckerna, ån tilbaka, m. m. p). Slikt 
berättas om Med el h af vet q) och Öfterfjön r ). 
Innom våndkretfarna lättar det ftåndiga oftan 

gan- 


pjRicrioli, Kircher, 
Varer.ius och Fournier 
hafva famlat många dy- 
lika rön. 


q) Voffius, ort us 
progr . idol, 

r) Herbinius, a . 


Ö* 




354 Om Verlds-hafvef. 

ganfka mycket fegling , fom fker St famma 
kant, och det blifver fvårt, at urfkilja huru 
mycket värnets fart hårtil bidrager. 

Ifrån Polerna påftås,mt fjörefor åfven ut- 
märka något drag emot Linien, hvarmedelft 
kan feglas fortai e ifrån Canarierne til dagjäm- 
nings- kretfen, ån tvärtom, o. 1 . v. s ). Se- 
nare anmärkningar nåmna foga hårom , men 
i fig fjelf förefaller faken icke otrolig , och 
»sbergens årliga drag åt Linien torde dertil va- 
ra et vitne. Jmellan vandkretfarna år florre 
utdunftning och laltare vatten, hvarigenom 
det lättare och fötare ifrån Polerna jåmnt må- 
fte foras dit, ty ehuru det faltare, til jämn- 
vikts bibehollande icke behofver lika högd 
med det fötare, få drifver dock flytaktighe- 
ten det högre inöfver det lågre , hvars 
tyngd härigenom tilökt , fynes trånga fig på 
djupet fram uti en flridig led , nemligen 
ifrån linien til polerna. 

s) Riccioli, Kircher, Fournier. 



FJER- 






Innehöll, 


Inledning. 

första afdelningen. 

Om Jordytan i almanhet. 

I* jord -ytans florlek * * Rd t i 

2* Defs fördelning i 2 flora och inånga i må o ar X 

3, Gamla Verldens vidd - - * % 

4, Nya Verldens vidd - 4 

5, Deras jamnförelfe* En tredje verldenes del , 

Jom med de bekante ta Rar i flor lek kan gifvas 5 
6* Forhollandet imellan det vata och torra ar an- 
no ovisft - * * 6 

ANDRA AFDELNINGEN, 

Cm Land . 

I. CAPITLET. 

Om bekant faji land. 

1 

7, Kunfkspén om Jord* ytan i aknanhet I de äl- 
dre rider 7 

g. Åldfia Geograpliifka underfokn mgar hos Ferier, 
Phoeaicier, Egyptier, Greker och Romare 9 

G £ 9 * 


4 66 Innehöll. 

9* De åldfta chartor* Ptolemaei Geographie fid. if 
io* Americas uptåckt. Vinland - - 2 1 

II* Columbus finner America* Magellan fcglar 
förft omkring jorden , lom fedan fkedt af mänga 24 
12. Europas granfor - - - 50 

13* Africas - - - 32 

14* Afens. Om den hänger tilhopa med America 33 

15. American* Gepomfart i nw til Oftindien 3^ 

2. CAPITLFX 

Om Öar. 

16 . Det torra beftår nf oar ? - 46 

17* Öar omkring Europa ♦ - 47 

3 8 . Omkring Africa - - “54 

19. QmkviiVg Afien - 9 - f 8 

20* Omkring America * r - 

3. CAPITLET. 

Om jbga kända . Länder . 

21* De flåfta länder aro ofullkomligen kände 71 

22. Ovifsheren om länder i ishafvet - 71 

23. Siberiens fträckning åt o • - 75 

24. Anian. De Fontes upråckter. Fucas feglLng* 

De P Isles Wefter-haf. Moncacht - Apes van- 
dring* De la Hornens refor • - go 

25* Jeso. Staten-och Compngnie-land* Gamas land* 

Nya Guinea. Nya Holland* Nya Zeeland 99 

26. Mngellanica* Terra vifta* Gonnevilles land. 
Omfkärelfe-tidden* Traften imellan i:a meri % 
dian och America - - t 113 

27* Hafvet imellan America och Afien - 120 

2g* Orfaken til Geographiens britter * 150 

2 % Vågen til Qftindicn - • 152 


4' C A- 


Innehöll. 

4. CAPITLET. 

Om ytans ojämnheter. 


467 


30* Öm ojämnheterna i d manhet 

* fitl. itfp 

31, Berg, FjaH 

* I71 

32. Bergsryggar po det torra 

174 

33. De fortfaro fin der vatten 

183 

34, Bergens ytre fkspnad 

* 184 

35* Horn hogden finnes 

188 

36* Hogfla berg 

192 

37» Deras förhollande emot jordens halfva 

diameter 196 


SS. 

3P- 

40 , 

41. 

4 =* 

43 - 

44- 

45- 
4«. 

47- 

48- 

49 - 
50. 

5 1 * 

52- 

53' 


j. CAPITLET. 

jfordbvarfven, 

Hnm djupt jordfkorpan kåmies 

Hvad , fom menas : med hvarf > tioar, lager, rn, 

Urminnes lufa hvarf 

Deras daning 

Yngre hvarf ^ 

Bergens inre befkafFenhet 
Eerg-hvarfe atnneu 
Deras mdkrighteij 


Ordning 

Seiipmiig 
Gin gar 


! 'å in nen 




Dimenfio.n^ 

Ordning * 

Fallande * 

Beffcrifning of ver nägra malm fa \ t 

Flere marken af timade jordfkorpaus nibbnu 


?5>7 

m, 197 

198 

2 ca 
20 J 
- 205 

203 
21 1 
Q.12 
216 
2 22 
244 

24? 

247 

249 

igar 264 


«6. CAPITLET. 

St env andUngar. 
54, HvaJ dermcd forftäs 


G g 2 


s65 
$- f 5-, 


Innehöll. 


4^8 


g, 5;. Qiioriefvor af landt-djnr * fkl, 

5 Ck Af vatten djur 

57* Lämningar af hafsrijtn; aro mångfaldige 

58, Deras läge - 

59. Omgifvande am ne 

60* Brfkaffenhet - - 

6 1* Lämningar af växter 
62* Deras befkaffenhet 

<3, Synnerliga omllandigjlpter vid ftcnvaud ungar 


166 
2 -* 
*8 6 
29 T 
-97 
299 
301 
304 
303 


7, CAPITLET, 

Om underjordi fka hålor. 


64^ Genombvutne berg - - g t t 

Befkrlfning o Iver ätfkillige nnderjordifkc hålor 312 
66* Deras märkvärdigheter - 304 

67* Huru det tona vunnit nu varande fkick 324 


TREDJE AFDELNINGEN. 

O/w Vatten * 

1. CAPITLET, 

0/ä Källor. 


68' Vattens omlopp - . §25 

$ 9 - Kullors upkomfr - * 3 16 

70* Af nederbörd, ångor, genamfilning ‘ - 327 

71. Olika vatm-mängd - * 334 

71a* Åtfkiliige roreifer - - 342 

73, Hällt - # * 344 

74* Varma * - * - 360 

75, Or lake me til ölikheterne - 367 


a. CA- 


Innebo IL 469 

2, CAPITLET, 

Öm Floder ; 

§* 76. Hvad dermed fSrftäs - fid, 375 

77, Floders nprimielfe - - 377 

7 g, Deras kofa - - -37 g 

79. Sådane fom follora 379 

go, Floders fatrt : haftigher , hvirflar* omväxling 3g t 
gr* Öfverfvammngai: - - 387 

g 2. VatrnfaU - 392 

g 3. Floders kallt - 394 

$4, Floden Qorlefe - * 39 f 

3* CAPITLET, 

Om ; Trafk. 

g 5* Hvad tned tråfk frienas - „ 401 

-g 6» Hvmafl låda ne finnas - - 402 

§7* Arai, Cafpifka hafvet, Dåda hafvet Soltatarer 403 

4- CAPITLET, 

Om Sjhar * 

gg. Hvad dermed menas - - 40g 

89* Deras olika vattnmångd. Zirknizer fjun - 409 

go. Sjöar forn bulra - - - 41 2 

91, Hall ten. Svarta hafvet - * 414 

92 , Sjöars tvlfryfmng - - * 41g 

93* Deras djup - - 419 

5 . CAPITLET, 

Om V er Ides - hafQet. 

94* Hvad for fl de* vid märkes - - 420 

9f. Odedjcm. Medelhafvet* Råda fcafver* Per- 

fifkn viken - - - 420 




470 Innehöll.' 

96. Hafsbot tetis betkoffenliet e - lid, 423 

9 j t Hafversfålra och bitterhet. År olika. Défs m- 
Iprång. Jifmnforelfe imellim jordvatnen. Om 
hafsvatnet han göras drickeligc - 430 

98, Hafvets farg - - * 44? 

Vagor* Deras upkomfl och Hor lek - 446 

JQO* Ebb och flod ’ - - 447 

i o t* Hvirflar» Chttvybdis. MaLfirom - 4 s 5 

102.4, Strömdrag pä Itfkillige ila! len och deras 

uiTprang ~ - - 459 

I03. Hafvets drag frän o til w } famt från po* 

lerire til li ni en * 463 



FJER 




























<=>öo2^atc> 

PHYSISK 

BESKRIFNING 

AT7\7T7p 

JORD - KLOTET , 

PÅ 

COSMOGRAPHISKA SÄLLSKAPETS 

VÄGNAR 

FÖRFATTAD, 

AF 

Torbern Bergman, 

Professor uti Chemien vid Kongl* Academien i Upsa- 
1a och Riddare af Kongl* Wasa - Orden ; Ledamot af 
Kejserliga Academia Naturs Curiosorum, Kongl* Ve- 
tenskaps Academien i Stockholm, samt Kongl, 
SOCIETETERNE I LONDON OCH 
Upsala* 

FÖRRA BANDET. 


Andra Uplagan , 
Tilokt och förbåtrad. 


UPSALA, 

Tryckt hos JOH. EDMAN, Kongl. AcaD. 
Boktr, År 1773; 


Multa feculis tuiic futuris , cum memoria no- 
Jlvi exoleverit , rej er vantur ; vtniet tempus , qno 
ifta q na nunc latent., in lucem dies extrahet o* 
longiöris avi diligentia. Renwi enim natura fa- 
cra Jita non finnil tradit ; initiatos nos credimus , 
in vefhbulo ejas baremus ; illa arcana non pro - 
mifcue , »otz omnibus patent , reduSla o 3 interiori 
facrario clauja Junt ; involuta veritas in alto latet. 

SENECA. 


INLEDNING. 


B etracktas jordklotet på långt holl och jåmn» 
forelievis emot andra himmdfka krop- 
par, få likfom förfvinner defs ftorlek: det 
blifver fom en myrftack emot flora berg. År- 
ligen våltras det omkring fölen > famt njuter 
derigenom både ljus och vårma. Af de fem 
ofrige hufvud- pianeter, fom åro beftåndigt 
flådde uti en dylik kringvandring* år Satur- 
nus 1030, ja Jupiter öfver 1480 gånger ftörre* 
ån vår jord, famt den fenare förfedd med 4 
månar j och den förra med 5, utom en vid 
ring. Vetenfkap och konft racka vår nyfiken- 
het hjelpfamma hånder, at kunna fe och be- 
undra fådana märkvärdigheter. Men utom 
de 1 6 kroppar j fom, cometerna oräknade * 
röras omkring vår fol , blifva vi varfe en o- 
talig mängd fix-ftjernor, fom utan tvifvelå- 
ro hufvudpunäer för andra fyffemer, afhvil- 
ka til åfventyrs flörre delen åro få ftore emot 
vårt , fom detta emot vår våningsplats. Sjelf- 
va vintergatan år idel verldar, hvilkas Ikert 
fom knappaft räcker til ols, och förmodeli- 
gen år deras antal långt anienligare, omhvil- 
ka vi icke hafvä ringafle kunfkap. 

Sådana betracktelfer böra dåmpä vårflålt- 
het och utrota de förmätna inbillningar, at 
hela det ofantliga och konflrika fitapelfe-* 
vårket blifvit börjat och fulländat för mån- 

) ( ni* 


IV Inledning. 

nifkans {kull allena. Det år lika orimligt, fora 
Trogiodyternas påftående, at jordklotet es?en- 
teligen for dem blifvit tilredt. Men, ehuru 
liten vår jord i flika hånieender befinnes, iå 
blifver den dock, på närmare holl underlokr, 
et bottenloft djup for alla månnifkors urfor fk- 
nings-gåfva. Vi åro i (lånd, at afrnåa lrr- 
ftjernornas ikapnad, ftorlek och rö, eller: at 
uträkna deras månars gång: at afvåga bergen 
i vår egen n åna: at utft ka fjeifva Comcter- 
nas kretfar, ja vi gifva ofs åfven tid, at gis- 
ia om iobyggarenas ikapnad och lynne, iorn 
bebo andra himmeiika kroppar, men om vårt 
egit hemvift åro vi ånnu uti fådan okunnig- 
het, at vi icke en gång veta, om det år fa il 
land eller hat mitt under polerna. 

Veterligen finnes icke annat djur på jord- 
klotet, fom af naturens betracktande kan le- 
das til Skaparens kännedom, ån månniikan. 
For hennes ikull år då denna planet tilredd» 
Vi fe åfven mångfaldiga lpår, och uptåcka 
dagehgen nya, at hela inrättningen på det 
aldi avifafle (ätt härefter år pallad. Ytterlig- 
heter i ftorlek fåtta ofs i forundran och pri- 
fa fin Måfta r e. Hvad kan vara anfenligare, 
ån de vidftrå.kta himla rymder? Ljufet, det 
obegripeligen fnålla och fina ämne, fom iå lått 
genomtränger det tåtafte glas, och på 8 minu- 
ters tid hinner från Solen til vår jord , (hvar- 
til fodras at åtminftone genomfara 1600000 mil 
på hvar minut,) behöfver dock med all fin hä- 
ftighet öfver 3 års tid, at ginafte vågen komma 
til ofs ifiån fixftjernorne, emedan deile iå lif- 

ligt 


Inledning. v 

ligt tindrande kroppar' åro fil det minfta 
1150006009000 mil affkilde ifrån ofs. Fore- 
ftållom ois et klot, hvars halfva tvåriinea har 
denna långd. Det blir ofantligt, men ifrån 
de's yta til den ytterfta himla» kropp torde 
åndork vara mångfaldiga refor (förre afftånd. 
Genom goda (yn - ror uptåckas på et litet falt 
flere ftjernor, ån blotta ögonen förmå upleta 
på hela himla-hvalfvet, och likväl år ej otro- 
ligt, at antalet på dem, fom undgå all vår fyn, 
då den fom båff bevåpnas, år vida anfenligare. 
Våndom nu omrankan på vår våningsplats och 
de minfta kroppar.\ En bergart, metall, cry- 
(tall, m.m. upvåcker vår förundran ; men ånnu 
mer en noga betra.ktad ört, fom af minfta frö 
upvåxer, bår blad och ftjelkar, blommor och 
frukt. Aldramåft draga djur en förnuftig 
upmårkfamhet. De åga ypperligare och fle- 
re egenfkaper ån örterna, de kunna efter be- 
hag rörafig, och biifva kringvarande krop- 
par varfe genom et eller flera ytre finnen. 
Ibland djuren tyckas de vara konftigare, fom 
åro fmå, och icke defs mindre utruftade med 
fåilfammare förmögenherer, ån de ftora. Til 
åfventyrs koftar det icke naturen me^a möda, 
at alftra djur ån ftenar, at framfkaffa fmå ån 
ftora organifka kroppar, men efter vårt fått 
at tanka, förefaller det förra oåndeligen fvå- 
rare, ån det fenare. Hvem år fom icke mec 
förundrar fig öfver et ur af årts ftorlek, ån 
öfver cn torn-klåcka, då bågge gå lika val? 
Naturen fynes aldeles råtta fig efter vårt tyc- 
ke. Defs hufyuddrift år at framlkafFd djur, 
)( 2 ‘ ocii 


vi Inledning. 

och af dem defs flere, ju mindre de åro a\ 
Tufendetals miliioner kråk vimla ikring ofs, 
i jorden, vatnet och luften, få (må, atde för* 
fvinna för fullkomligafle fynglas, och hvem 
kan tålja dem vi hittils aldeles intet kunnat 
fe? Alla defTe åro dock förledde med lem- 
mar, kringflytande våtfkor, et eller flere ytre 
finnen , m. m. Monne icke inbilningskraften 
förlorar fig hår åfven få mycket, fom i de 
vidlyftiga himla - rymder ? Men på det de 
minftas ringa ftoriek icke må volla, at de blif- 
va omårkelige och förgätne , få åro de vick^ 
tigafte vårf uti allmänna husbollningen dem å- 
lagde b) y hvarigenom de likföm påtruga ofs 
bekantfkap och närmare kännedom, För öf- 
rigt år i naturen öfver alt få tilflålt, at hvar 
och en njuter utkomfl efter fin flit, famt fin- 
ner lig defs båtre, ju trognare han uträttar 
fitt kall, hvadan idoghet altid vinner belö- 
ning och förfummelfe förer fitt flraflf med fig. 

De otålige hårar af djur, fom åro våc 
jord tillagde, behöfva underhöll. Om de 
fkulle inbördes lefva af hvar andra , få vo- 
ro jo naturens fkådeplats förvandlad til ohygg- 
ligt rofvare-nåfte. Deremot åro nu endaffc 
några få rof-djur, genom hvilka as må för- 
tåras, bvad fom år ljukt och lytt fkaffas u- 
tur vågen, famt ingen art föröka fig öfver den 
mon, fom år nödig til allmänna hushollnin- 
gens vid makt bollande. Och på det de ic- 
ke fkola utöfva för flor t vold, få har natm 

ren 


Inledning. vu 

ren cildelt detla djur mycken låtja, latntförmå- 
ga at långe uthårda hunger, h varigenom hän- 
der, at noden gemenligen made drifva dem 
i/t. Vaxt-riker år egenteligen anflagit til dju- 
rens uppehålls. Deruci förekomma åfven mån- 
ga fållfamheter och förändringar, dock i al- 
la mål fparfammare, ån uti djur-riket. 

Både vaxter och djur hatva en fatt bot- 
ten, en hviloflad af nöden. Hartil tjenar 
llen-riker. 

Dels yta år bruten uti mångfaldiga flor- 
re och mmdre ojämnheter, h varigenom ic- 
ke allenalt flere djur och vaxter deruppå kun- 
na rymmas, utan ock af flere flag, ty andra 
trifvas på berg, andra på kullar, andra på 
flåtter, andra i dålder, o. k v. Det år icke 
min mening, at jordfkorpans ojämnheter en- 
daft för anförda orlaker blifvit danade. De 
fkaffa Ikygge, källor c), nederbörd d), hol- 
la vatnet på jorden uti et beftåndigt omlopp 
e), m. m. Förfynens affikter förenas genom 
det mm fl a antal medel, fom möjligt år. U- 
ti hela naturen hjelper det ena det andra, och 
alt fammanftåmmer , at utråtta hvad nödige 
år för hela inrättningens beltånd och här- 
lighet, Åboernas antal bidrager i lynnerhet 
hartil, och vi finne åfven, at derföre ganlka 
forgfålligt hushollas med rum. Ehuru ytan 
blifvit förökad genom ojåmnheterne, få vo- 
re den ändock otilråckelig, om icke tråd fyll- 
de brillen. Et enda tråd kan anfes för tu- 

) 1 4 len- 


c) 7 0 . d ) §. u8, e) §. 68. 


vnit Inledning, 

fende tals våxtér, fom nu på ytan icke inta- 
ga mer, ån en elleV annan quadrat-fots fåle. 
Huru många fyrfotade djur, foglar och yrfå 
kunna icke hår hårbergeras och njuta fin nå- 
ring? Huru {kulle vål de kunna utdelas, fin- 
na {åkerhet och underhöll på fjelfva marken? 
Lågger man tilfamman alt det utrymme, fom 
vinnes genom tråd och {kogar på hela jord- 
klotet, få lårer denna anftalt befinnas af yt- 
terfta vikt, utom den prydnad och annan 
nytta, fom defie naturens luftgårdar åftad- 
komroa. 

For djur och vaxter år det åfven oom- 
gångeiigen nödigt, at omgifvas af något tjen- 
ligt flytande åmne. Dertil åro 2 haf inrätta- 
de, et af vatten, lom intager delågfta ftållen 
på jordlkorpan;det andra af låttare ämne, fom 
på alla flidor omgifver vår planet under namn 
af iuftkrets. Imellan defle haf åro alla lefvande 
kroppar fordelte, utom et ganlka ringa antal, 
fom bekommit rättighet, at på längre eller 
kortare det kunna flytta ifrån det ena til defi 
andra. En del djur åro anflagne at jåmnt vi- 
ftas på botten, fådane åro malkar och de fle- 
fte fyrfotade djur i luftkretfen , famt i vat- 
net de oräkneliga djur-orter, coraller, lnåc« 
kor, muflor, någre amphibier , med flere , ge- 
menligen fådane, {om lefva af rof eller as, 
hvilkas {ysfla år, at rånfa botten, under det de 
föka fitt egit uppehälle. Andre aga förmö- 
genhet at fara upp och ned uti fitt omgifi 
vande medel, {ålom foglar och inlefter, e- 
tnot hvilka i yatnet {vara Hvalar och de må- 

ft§ 


Inledning. ' ix 

fte flikar. Och likfom flygfifkar kunna en 
ftund uplyfta fig i luftkretfen, få forma åfven 
måfar och yattenfogel at dyka. 

Rörelfe och förändringar tyckas vara til 
nnturens befrånd af ytterfta nödvändighet. Vi 
kanna uti heia materiela verlden ingen enda 
partikel, fom år uti fullkomlig bvila, och at 
nu endaft uppeholla ofs vid det , fom hån- 
der vår våningsplats , få må vår upmårkfam- 
het på några ögnablick våndas åt denna kant. 
jorden rullar en gång om dygnet kring fin 
axel, hvarigenom alla punfter på ytan , utom 
fjelfva polerna, med mer eller mindre häftig- 
het, efter fin belägenhet, beftåndigt ömfa 
rum. Under dagjåmnings kretfen, der den- 
na rörelfe år ftarkaft, flyttas hvar kropp, fom 
beholler famma ftålle på ytan, öfver 2 mil i 
minuten. Men defsutom föres jorden, och 
alt fom deruppå år, omkring folenuti fin år- 
liga våg med fådan häftighet, at den vid me- 
del-afftåndet ftiger til 146 mil i minuten. DeR 
fa bågge ftarka rörelfer blifva vi dock ej ftrax 
varfe, emedan alt, föm omkring ofs år, ly- 
der de famma. Hår tilgår , fom på et far* 
tyg, hvars rörelfe ej märkes af dem, fom der- 
på viftas, utan måfte flutas af ftrandernesfyn- 
bara flyttning. Då kropparne inbördes ömfh 
rum faller det båtre i ögonen. Små bäckar 
gå tilfamman och göra åar, defte ftrömmar 
och ftora floder, fom omfider falla ut i haf* 
vet. Men det ftannar icke hår, vatten be- 
höfyes öfver alt til underhöll for växter och 

)( 4 djur 


X 


Inledning. 


djur/). Det uplöfes til ångor, defTe flockas 
til moln, (om gifva nederbörd, och å nyo 
drager fig åt hafvet, om det icke under vå- 
gen förvandlas g), Ebb och flocl b), blållz), 
flromdrag k), m. m. uprörer dageligen vatner. 

Luftkretfen njuter icke någon beflandi- 
gare hvila. Månan måHe ocklå vårka på ho- 
nom / ). Imellan våndkretfarna år et oup- 
horligt oflanvåder, och ehuru på andra Hål- 
len ibland all rorelle år omårkelig, lå vitna 
dock Barometerns och Thermometerns för- 
ändringar , at luften icke derföre år i Hillhet. 
Defsutom åro allehanda luftteken öfvertygan- 
de prof af mångfaldiga fkifren-wt). 

Jordfkorpan undergår likaledes fina rubb- 
ningar. Hårda hålle-beigen råmna »); fle- 
narna vitra efter hand (öndero )j fömhga or- 
ter fjunka p) \ andra ofverfvåmmas^); en del 
höjas r); några (kakas af jordbåfnmgar j); 
höjderna affköljas £); dålderna fyllas ; tråfk 
våxa igån r); fjobotten blifver tort land q) t 
©. C v. 

Ljus och mörker, hetta och froft, torka 
och våta, omväxla dageligen u). Utom alt det- 


j) §. §. 203. 217. 1 n) §. §. 48. 49. 146. 

g) §. §. in- 118. 68 - 1 0 ) §. 146. 


ta 


8 4* 


b ) §. /oo. 

i) §• 99* 
k ) §. 102. 



p) §. 146. 

#)'§• l 5°‘ 
r. 14 7, 

s) §. 148. 

t) §. 4 l - 


in) §. §.111-132. 


u) §. $. 138 - 145. 



Inledning. xt 

ta åftadkommer vårmans ouphörliga fö rånd' 
ringar ffundeliga och oftaft omårkeliga rubb- 
ningar innom kropparna , partiklarna imellan. 

Låggas hårfi! de röreller organHka krop- 
par frambringa och fjelfve undergå u ), lå kan 
man någorlunda Ikonja de beit-åndiga föränd- 
ringar all ting år underkaftad. Sjeifva mån- 
nifkan ikall dageligen förlora omtrent fem lod 
af fm kropp, (om bortnötas eller afforas’ ge- 
nom utdunftning’ detta årfåttes genom nya 

E ircikiar, få at eftes io år vid pais nåftan en 
el annan kropp kringföres x). Djur och or- 
ter födas, tilvåxa, fortplanta Hg, do och 
Uplo^as. 

Således år alt i roreUe, alt uti til-ellcr 
aftagande. Med få ord: upkomd: och under- 
gång växla jämnt om hela (kådeplatfen. Så- 
dant iker dock icke, fom det i början tyckes, 
utan ordning och grånior. Alt går efter vif- 
la lagar, alt råttas efter villa ändamål, altfam- 
manflämmer på det fullkomligafte til Måfta- 
rens pris. Hela (ammanbanget år vål ofs o- 
bekant, dock tillåtas vi icke tvifla derom, i 
anledning af de (tycken, fom redan blifvit 
uptåckte. 

Ehuru nu alla vårkningar (ke efter be- 
flåmda lagar, och Naturkunnigheten i alla 
tider varit fyflelfatt med deras utrönande , 
famt i fenafte ioo-talen deruti gjordt undrans- 
vårda framfteg, få roåfte vi icke dels min- 
dre ännu vidkännas en gråfélig okunnighet. 

Vån- 


u) §. 214, x) §. 218, 


xii Inledning. 

Våndom våra ogon hvart (om behagas, få 
måtte vi omfider ttanna vid något obegrioe- 
ligt. LJnderföka vi et berg med ordentehga 
och fnåckblandada hvarf, få kunna vi vå; nå- 
gorlunda föreftålla ois, at åmnen af åtikilliga 
ilag under vatten fatt fig, at fnåcknr då blifvit 
inbåddade, at altfamman med tiden hå dnat, 
m. m. Men, låt ofs betrakta nogare. I ber- 
gen finnas malmfyndiga gångar. Huru haf- 
va de tilkommit? Der trättas allehanda cry- 
ftaller. Hvad kraft ftyrer vål detta lyfande 
kroppars partiklar, at altid anikjuta uti lika 
fkapnad ? o. f. v. Vi aga om åikan nu båtre 
och f åkrare begrep, ån man for 50 år fedan 
någonfin vågat hoppas y). Den fom då envitt 
påftådt, at man nu förtiden Ikulle kunna draga 
henne utur molnen, leda henne efter behag, 
ja efterapa denna förfärliga luft-eld, han ha- 
de vitterligen fådc orugåida fin obetånkiam- 
het, åtminftone på et dårhus. Men lmedlertid 
med hela denna vetenlkap utrudade måtte vi 
bekänna vår okunnighet om elettriika ämnets 
inre beikattenhet. Hvem ikulle vål för få år 
tilbaka förmodat, at kött, fom redan hunnit 
iå långt i förrutnelie , at det ttinker och fal- 
ler fonder, åter kan göras friikt och fmake- 
ligt, hviiket dock nu hvar årfaren Chemift 
kan utrått3. Vi kånna ock hårtil oriaken a ), 
men defs inre fammanfåtning torde långe nog 
blifva en gåta. En öttupvåxer af et litet frö, och 
vinner ofta millioner ftorre rymd, drager up 
✓ fö- 


y) §« /*?. % ) §• §• io j. 16 7. 20J, 21 g. 



Inledning. 


xra 


föda imellan träfibrerna, blommar, bår fruckt, 
m nri. z ). En de! haf va likiom en fjelfvil' 
lig rörelfe och draga ihop fig, då de vidrö- 
ras: andre kunna hfttaga och holla fmå in- 
feeter ä), Fröhufen åro på et fynnerligen kon- 
ftigt fått inrårtade för at fpridafron enligt Na- 
turens ändamål, o 1. v., men hvad kraft fty* 
rer vål alt detta? Ånnu befynnerligare åro dju- 
ren. Utom tilvåxt och förökning förekom- 
ma hos dem fjelfvillg rördfe och kånfel, Vi 
veta , at ögat kan kånna de på bednes botten 
afmålade bilder* at örat förnimmer vågorna 
i luften b), m. m. 5 men hvar] år vål kånfel J 
På hvad lått fker den? Huru kan et vant öra 
under en ffor concert åcfk-lja (å mångfaldiga 
toner? Huru kommer det til, at få tåta fnål- 
la och fam tidiga vågor i luften kke förvil- 
la hvarandra c ) ? Hvem kan utreda dr för- 
aktada b ! ailö'Pem fortplantning flere leder u- 
tan parning^)? Hrem kan fullkomligen för- 
klara, huru en 16 f tad krypande mafk n ed 
12 ögon kan förvandlas til en fyr-vingad fly- 
gande fjåril, fom har 1000 tals ögon ?)? H vem 
kan utgrunda inrårtningen af djurens krop- 
par, nyrtan af alla delar, otfk.-n til hvaide- 
ras fkapnad, m. m. / ? Huru kunna en del 
fifltar i öpna fjön utdela ele&rifka ffötar? På 
hvad fårt kan vål .magneten aldeles förtaga 
denna deras kraft g o. f. v. ? Hår åtet ftår ån- 


nu 


Z) § § lj)g 211. 


d § 222. 
e\ § 219 


a) §. 202. 

b) §. 21 3. 
C) §. 2/3. 


t) § § 212 - 22<t. 
g) §• 21 j. 


XIV 


Inledning. 

nu et haf af under. Månge och oväntade 
uplyfningar kunna vål med tiden vinnas, men 
de förda dr if-fjädrarna, deras art och vårknings- 
i att , öfverdiga utan tvifvel vår krets. livar- 
ken vårkryg eller utvårtes linnen kunna följa 
med långre, ån til en vifs gråns. Det år 
länt, at vi medeld tuber och microlcoper fådt 
le dråpeliga ting, fom ingen annars d ömt 
om, defla indrumenter kunna ock kanlke brin- 
gas ti) långt ftorre fullkomlightt, ån de nu 
aga , men fjelfva (åkens natur fåtter åndock 
vida låmarken for ols. Ju 11 orre et lynglas 
vilar, defs mindre falt kan på en gång beles, 
och dels ofulikomligare det hela betraktas. Så 
åf det ock vid andra tilfållen, hvad på en li- 
da vinnes förloras på en annan, ochdetdol- 
ta tnånnifko Inillet made til flut kännas vid 
fin dora oförmögenhet, ehuru mycket det i- 
blana kodar på. Hvad lkal! man väl då tän- 
ka om den förmätna fjeifklokhet, fom vå- 
gar förfåkra ols om fåtter, huru alt hvad på 
jorden finnes , efter naturens lagar bekommit 
nu varande Ikick? Min mening år ingalunda 
at aldeles förkada förfbgsmeningar, ty ehu- 
ru et påliteligt rön ofta gifver mer ljus , ån ioo 
lådane, få hafva de icke dels mindre lin do- 
ra nytta. Det jag hår vil! låga år allenalt 
det, at de böra lom glidningar framdåilas , 
icke lålom afgjorda fanningar, lamt vils årfa* 
renhet ingalunda efter dem fkrufvas och vri- 
das. Vi förmå icke utgrunda de fordna Pe- 
ruvianers byggnjngskond, med hvad vilshet 
böra vi vål dåtdtro ols, at begripa Naturens 

dor- 


Inledning. xv 

ftorvårk. Ron och fot fok åro de två råfta led- 
banden vid naturens ra nfakande. Förflagsme- 
ningar likna dunkla blåfs, hvarigenom man 
anvifes , at fatta de nåmda råttelnören, och 
lårona ibland , då defie icke vidare kunna föl- 
jas, en Ivag, men ofåker lyfnad, ofta bedrå- 
geligare ån fjelfva iyckt-gubben : häremot åro 
forfök , utan öfverlagt ändamål och faroman- 
hang, ej: annorlunda at anfe, ån et blott 
famlande i mörker. En efter vål betänkt plan 
gjord uptåckt medförer oåndeligen meraför- 
tjånft, ån en af flump påråkad upfinning , fom, 
utan all åtanka, af omflåndigheterne iband lik- 
fom råtrugas. 

Når nu på vårt lilla boffållefå många tu- 
fende millioner lif finnas, at man alleftådes 
deraf omgifves : når få obelkrifveliga olikhe- 
ter och förändringar i fforlek, fkapnad, fårg, 
lynne, lefnads-fått, fortplantning, m. m. hos 
ofs förefalla : få många under och för ofs o- 
begripeliga faker; hvad fkall vål då vara på 
de många tufende himmelfka kroppar, fom 
åro ftörre, ån vår jord? Hvad fkapnad och 
egenfkaper hafva vål deras förnuftige invåna- 
re och andra djur? Hurudan år inrättningen 
der? Ol ka ftållning, omrullnings-tider , med 
flera omflåndigheter, kråfva , at på hvar en år 
egen och fkiljaktig hushollning, annorlunda 
befkafFade kroppar, m. m. ; men hvarutifkill- 
naderna beftå år ofver vår förmåga at utmårka. 
Vi kånna icke microfcopifka verlden , eller dc 
fmå för blotta ögonen olynliga kråk, fom vi- 
ftas omkring ols, hurudan fkall då vår kun- 

fkap 


xvi Inledning. 

fkap vara om invånarne på de kroppar, hvars 
råtta fkapnad vi icke en gång genom båda 
tuber kunna utröna? 

Öfvervåges alt detta, få kan man icke- 
mifskånna Mådarens allmakt, godhet, för- 
forg och oåndeliga vishet* 

HERRE bunt aro tin värk Ja Ror och mäng? 
Du bafver visliga fkickat dem all $ 

Och Jorden år full af dina ägodelar h ). 

Uti det följande har jag budit til at be- 
fkrifva jordfkorpans och derpå varande krop- 
pars vanligade förbollande. Den fom kånner 
åmnets vidd, mångfaldighet och fvårighet, 
lårer benågit ofverfe hvad hårueinnan kan 
brifta. Förda uplagan af detta arbete, h vil- 
ken 1766 af trycket utkom , har både innorn 
och utom riket blifvit hugnad med dorre bi- 
fall, ån jag hvarken kunnat förmoda eller hår 
paflar dg at anföra, men det har imedlertid 
varit och fkall blifva för mig en kraftig up- 
muntran, at efter ytterda förmåga arbeta på 
defs förbåtring. Jag har ock til alla öfver- 
låtningar, fom auftorerne mig behagat låm- 
na kunfkap om, fkickat många tillåggningar. 
För öfrigt, ehuru ofullkomligt detta utkad ån- 
nu kan vara, få har det icke defs mindre ko- 
llat mig mer möda, ån at jag dervid fkulle 
låta bero. Om hålfa och omdåndigheter ic- 
ke fatta oöfvervinnerliga hinder i vågen, hop- 
pas jag, at en gång kunna utgifva detta arbe- 
te någorlunda fulldåndigt. 


h) Pfalm, 104, v. 24. 


Inledning, xvn 

Jag har i fynnerhet varit angelagen, at 
få vida min infikt och förfarenhet, fåmt fö- 
refkrifna grånfor, kunnat tillåta, ricktigt up- 
gifva fakernas forhollande ( eller en hifforia 
phamoménqrurn ), och det utan affeende på 
fvårigheten , at förklara det famma. Ända- 
målet år at kanna naturens lynne, virknin- 
gar och fammanhang. Deruppå böra fedan 
alla förklaringar byggas. Jag har derföre vid 
de (enare föga uppehollit mig. De fom åto 
fåkra anföras i möjiigafte korthet, andra £o-r 
rertållas gifsningsvis, fåfom anledningar til 
ytterligare underfökningar. Öfver ak anfés 
det alimånnaffe af Naturkunnigheten förut va- 
ra bekant, åfven fom det hufvudfakeligafte 
af kropparnas byggnad. Hvad fom i brift på 
lådan kunfkap kan förefalla mörkt, bör fåle- 
Jes icke komma pä min räkning. Ämnets be- 
fkaffenhet torde för öfrigt utvårka någon ur- 
låkt, om icke ait med fullkomlig klarhet blif- 
vit utfört. Ingen ting i hela Naturen år o- 
nyttigt, ingen kunficap derom fruktlös, o ra 
icke genom fin otilråcklighet. Kånde vi fa- 
kernas natur, åtminftone til en vifs grad (ty 
Förfynen bar få förgt för vår okunnighet, at 
vi underftundom åfven kunna med en rin- 
gare kännedom bruka dem) fkulle förunder- 
lige vårkningar åftadkommas, dageliga årfa- 
renheten vifar åfven huru lått man vinner 
ändamålet genom flik underbyggnad, då man 
den förutan långe nog famlar i mörkret. På 
rön och förfok böra förklaringar grundas, och 
man kan icke altid hjelpa flg fram med an- 

X X . dras 


XVIII 


Inledning. 


dras årfarenhet, utan roåfte fjelf latrga han- 
den dervid, om något hufvudfakeligt Ikall 
vinnas, ja ofta icke rått forftå en annans for- 
fök innan man gjordt det ljelf. 

Sluteligen bör århindras, at alleffådes , 
hvaråft mått nåmnas, forftås dermed fvenfka, 
åfven i noterna, då icke annat uttryckdigen 
tilkånna gifves. Tyngder åro värderade ef- 
ter viiäuaiie- vickt , och^ vårman efter fven- 
fka thermometern i). Örter och djurs namn 
åro lånte af vår ftore Naturkånnares lkrifcer. 

Mihi contuenti feje perfuafit renan natur a , 
nibil incredibile exijhmare de ea. 


i) För utlånni ngars j pund 32 lod , / lod 4 qvin - 
fkuu må anföras , at vid tin , 1 cpintin 6 afs. 
pafs io\ mil bos ofs rak ■ Se F. Ac, Harull. 1746 , 
nas på en grad , och be- 17 4.2 ocb 17 j y. Svenfka 
flår hvar der a af 6000 'thermometern år fyld 
famnar. En famn boller j med qvickfilfver , ocb af - 
3 alnar , 1 aln 2 fot , / fot \fiåndet imellan kok - och 
10 geometrifka tum , / tum j frys - punBerna delt i 100 
lolinier, 0. J. v. Defs for - ! lika delar eller grader, 
bollande emot utlanafka Retningen börjas vid 
fes af Kongl. Fet. Acad.\fryspun&en ocb går der - 
Handl. 174.0. Et lispund ifrån både upf bre ocb 
holler 20 f ml pund } 1 /kål- [ nedför e. 


Plinius. 




FÖRSTA AFDELNINGEN 


OM 

JORD-YTAN I ALLMÄNHET. 

I > 

V ore jorden jåmn, allå defs middags kret* 
far lika flora ellipfer* famt förhållan- 
det imellan hvarderas Hora och lilla 
diameter, fbm 200 til 199, få (kulle hela y* 
tan vara 4045822 Svenfka quadrat mil, I fjelf- 
va vårket år den vål nog Idörre i anfeende 
2il de ojämnheter* iom af bögder och dål- 4 
der förorfakas , men huru mycket kin omö* 
jeligen underkaftas uträkning , i hriffc af den 
otaliga mångd afvågningar , fom hårdi behöf- 
des, imedlertid utraårker det tipgifna quadrac 
mil -tal grundytan, eller den, fom går jämn C 
med de flora verldshafvehs bryn» 

2. Hela jorden kan anfes fom et flört va t* 
ten- klot eller haf, hvaruti finnas två flora och 
et anfenligt antal finå oar* De torra åio be- 
kante under namn af Gamla och Nya ved. 
dsn: en benämning , fom endalt grundar fig 

Ä på 


2 Om Jord-ytan 

på tiden, då vi fådt kunfkap om dem. Bag- 
ge åga mindre dräckning iroellan polerna, 
ån uti ofter och våder, (arot å;o af naturen 
fkilcfe uti två flora delar, (om endad hafva 
fammaohang medeld en (mal land- tunga Eu- 
ropa och A(ian åga inga af naturen i tdaka- 
da grånfor fig imellan , utan hiifva alienad 
uti policifkt hånfeende två fårfkilte verlds-de* 
lar, roen Africa år nådan aldeles ifrån dem 
afföndrad, ty nåfét Suez, iom utgör famman* 
fanget , år knapt 10 mil b red t. Panama åter, 
lom hopbinder Norra och Södra America, 
år på et (tålie halfparten (malare , eller endafl 
5 mil mitt öfver, ifrån ena \ erldsdaafvet til 
det andra: der kallas Dariens Nas. 

Mindre bur finnas uti anlenlig rnangd 
drödde öfver hela jord -klotets yta. En del 
refk hg högt up, andre hinna knappad öfver 
Vattubrynen, mångfaldige då ånnu derunder 
och båra namn af (åndrådar , grund eller dol- 
da klippor. 

3. Gamla Verlden år et Faromanhångan- 
de land, (oro på alla fidor af vatten omgif- 
ves a'. Land-udden , foni inneflutas af flo- 
derna Piafiga och Taimura i Sibenen, år 
deraf den del fom går norra Polen närmad, 
nemligen til 77 gr* nordlig bredd. Goda 
Hopps udden åter år defs långd i föder be- 
lägna utfkott, och ligger 34 gr. på andra fi- 
dan om limen. Således innefattar denna flor- 
fl a Ferldenes del i norr ocb Jod er m gr., men 


I 


i allmänhet. 3 

Uti 6 $er och väft, er naftan dubbelt , ty férfta mid- 
dags - kretfen ftryker genom Ferrön ganfkd 
når intil Gröna udden, tom derafår den fångffc 
i våfler belågna ort, och den ytterfta åt 6* 
fl:er år kanten af Tfchutfcbi nos, hvarige- 
nom den tvåhundrade fjunde meridian går. 

Grundytan af Europa år omtrent 89000 
O. tn., af dalen 363600 och iif Africa 446400, 
lamt af alla tre nifimman 699000 q. ,m. 

Den lång fl u lineatt , fom kan dragas i mel- 
lan två kanter af gamla verlden , tamt tillika 
gä öfver mera land, ån någon annan, börjas 
under den féxtionrie förfta norra pafajfelen, 
Vid mynningen af floden Pokatfcha i Si bert - 
en, ftryker Öfver ftaden Narym, fjön Aral, 
öfver fodra andan af Cafpifka hafvet, bot- 
ten af Perftfka viken, nosr om fundet Babel- 
mandel, öfver Abyftinien och Manoemugi, 
famt flutas vid G. H. udden. Denna år 148 
gr. eller 1554 m *l lång, och lutar åt öfter vid 
pafs 6) gr. emot Dagiåmnings- kretfen b). 

" A 4 PS 

b) Herr BufFon uti hafvet , Jamt den del der» 
Hiftoire Nat . Tom. 1 . af, Jom gar hfver land, 
drager denna l ang fl el li - 1 b! i f ver nog mindre , att 
ttea från Tfcbutfc bi nos [nar lineatt bbrj.es flraxt 
til G. H. udden , men ; hfver Pokatfchas utlopp . 
man vet nu , at bemelta På Jantma flalle fages 
ut /bott har annan fkap-' afven , at bade G. och N. 
ttad,än hans charta före - . verldens flår fl a längder 
fäller , hvtidan linean , j luta jogr. emot Dagjäm • 
1 fom drages^derifrån, flry ■ nings - kretfen , men det 
1 ker öfver et fly eke aj is - _ är hfver dubbelt for litet. 


4 


Öm Jord ytan 

På våjfra fidan af denna ftörfla Jångd ås 
grund -ytan 355600, och på den oftra 343400 
q. m. hvaraf tinnes, at G. verlden på derca 
fått ungefärligen delas mitt i tu , ty om de 
{torre öarne, lom ligga intil ofrra och fodra 
kanten råknas med, 13 blifver Ikilnadcn fo- 
ga betydelig. 

Europa -och Afien ligga helt och hallie 
uti norra halfvan af jordklotet , åfven ftörre 
delen af Africa , utgörande tiilamman 626000 
q. m. få at endait 73000 q. ro. al G. verlden 
ligga uti den födra. 

4. America år i anfeende til fina kulter 
emot norra polen ofs ånnu obekant. Jag an- 
tager at Grönland derrned utgör et famman- 
hångande land på öltra fidan, och Berings-land 
på den våltra, for at derigenom vinna nå- 
gon faltare grund til jåmnförelle med hvad 
10m förut anfört år. 

Grönlands kull vid yc> gr:s bredd år då 
den norralte del vi kånne af N. verlden och 
Magellans land deraf det nårmalte til lödra 
polen, hvarifrån dels afltånd år 36 gr. Sam- 
ma kult af Grönland år, lå mycket man med 
någorlunda låkerhet vet , åfven den långlt åt 
ölter belågna ort, och ligger under den Het- 
te meridian, lamt Berings-land det ytterfial 
St vålter, hvarigenom löper den 232 a mid-l 
dags-kretfen. Alt få innejlutar Amen c a /j? gr . ; 
i bredd och 134 gr. i Idngd. 

Delsjito år omtrent 300000 q. m. efter de : 
grånfpr vi antagit för norra America. Sökes : 
efter fårorna grund defs långfta linea i få finnes i' 

den; 


£ allmänhet, 5 

1 den taga början vid 6ote norra psrallelen och 
2Ö5.*e gr. i långd, ftråckande (ig öfver fjön 
1 Guinipik, långseftec Florida, ofver Cuba,Ja- 
imaica, Terra firrca, S. Paulo och åndas vid 
I Fiata rtrömmens utlopp. 

Denna lineans långd ar 105 gr. eller jioa 
i rnil och dels lutning emot Dagjåmniogskret- 
I fé;> 68 gr. åt vå A er. Örter om den lamma 
år ytan 1^6500, och åt våfter 143500 q. ra., 
h vilken fkiinad , utom flera långre fram fö- 
rekommande fkål, tyckes utvifa, at Norra A- 
nrierica antingen utbreder fig vidare åt vårter, 
ån vi hittils vågat antaga, eller ock, at nå- 
gon arm af Repuls viken fkiljer Grönland 
derifr ån. 

Af America ligga allenafl: 127400 q. m. 
föder om Dagjåmningskretfen , och det of- 
riga , fom åtminftone utgör 172600 q. m. , 
norr om den famrua. 

5. Således utgör G. Verlden vid pafs-J-, och 
den Nya T t af hela Jordklotets yta. Af de å- 
terrtående | (eller nogare 3046800 q. m.) år 
hälften få o kand, at man icke en gång vet, 
om det år har eller fart iand. Innom Nor- 
ra pol -cirkeln år rtörre delen obekant, åt- 
minftone alt hvad fom ligger polen närma- 
re ån io-i2 gr. Emot föder åro vi ånnu 
mef främmande. Ifrån Elds-landet rått fram 
på ena fidan til Nya Zeland, och på den an- 
dra til Diemens land, åro vi uti okunnighet 
nåftan om alt hvad fom ligger på fodra fi- 
dan, ja åfven om en del deröfver. Altfå kan 
ånnu en tredje verldenes del vara til, fom vi 

A 3 iek? 


6 Om Jord ytan i allmanhet. 

icke veta af, ehuru han i (Torlék kunde tåfla 
nied ue två bekante lagde tilfamman. 

Når det éfverlågces, at af G. Vedden vid 
pafs och af den Nya åtminffone f, l;g- 
ga norr om DagjåmnmgskretPen , (anat at 
h.ifs-vatfen i det minda år dubbelt lättare ån 
Aenblandad jord, få finnes tydeiigen, at nor- 
ra halfvan af- vårt Jordklot blifver anfenligt 
tyngre, om icke någon t>li åoki ig mocvigt åt 
iö ier bibehåller jåmnvigren, 

Betra^ktar man vidare, at G. och N Ve r l-> 
dens långfla ftråckor luta i ftridig led em c 
Dagjåroningskreden ; at de utdragne (kåra 
hvarandra ej långt från igo:e meridian , famt 
at långfla ftråckornes medelpunkter ej ha^v^ 
mer ån 127 gr;s (kilnad i långd, (å tyckes 
det (fora Söderlandet böra fökas i Nya Ze* 
lands granikap, eller ej mycket långt de. ib ån. 

6, Råtta förhållandet mellan ytorna af det 
torra och våta år följakteligen ovifst, få myc- 
ket tyckts dock vara fåk-ert, at ofver | år 
haf. Hvad det rum aneår, fom (må bekan- 
te öar intaga, få år ganfka (vårt derotver hål- 
la räkning, nen det torde ock vara mindre 
nödigt, ty då fådana vattens yta, (om ligga 
inuti landet, (åfom fjöar, rråfk, floder, m.m, 
afdrages , lårer (kilnaden biifva föga bety- 
dande. 

Huruvida nu va r ande förhållande imel- 
lan vat < n och land altid varit det famma, el- 
ler fiamdeles kan blitya oföränderligt, (kall ut- 
förligare undedökas uti Capitiec om Vattu- 
miufiiningen. 

AN, 



7 


Om bekant fafi: Land. 

ANDRA AFDELNINGEN 
OM LAND. 

FÖRSTA CAPITLET. 

Om bekant fafi Land. 

y. Ehuru både G. och N. Ver] den om* 
gifvas med Oårre vattenyta ån de fjelfve å- 
ga, och följakteligen i fjelfva vårket ej an- 
nat åro ån öar, dock emedan deras rymd år 
ftorre ån något ols bekant land, (a Ikiijas de 
bår ifrån alla mindre under egit namn. 

Kunfkapen om deffa faftu land er hafver i 
ålffa tiderna varit ganlka ringa. Tilråkligt ut- 
rymme, mindre antal behof /och månnifkjo- 
flågtets förfta enfaldighet, retade ej til dyli- 
ka underfokningar, men efter hand föråndra- 
des lkåde - platlen. Åröfringar och handel , 
två företagande, lom utan länders kännedom 
endald flumpvis kunna lyckas , började mer 
och mer komma i gång , och blefvo krafti- 
ge medel til Cosmographiens uphjålpande. 

En ricktig Geographilk kunlkap förutfåt- 
. ter kännedom af jordens figur, och ehuru fle* 
re ioo år före Chriftendoroens början åtlkil- 
lige talte om fph*r och halffphaer, lamt vår- 
keligen nårnna Jorden få fom et klot c ) , lik- 

A 4 vål 


c) Anaximander [fom 'fom et klot , med poler 
lefde omt rent 600 dr for | dag jämnings krets ocb j 
Cbrifli ibdelfe ) fkall jbrfl' zond. Theon Smyrnoc* 
kafva föreftålt jorden Jd- J us anförer derorn et Jldl- 


g Om bekant 

vål bar denna förnuftiga föreftållning af de 
flefta biiivit fårkaflad och allehanda orin; lige> 
fkapnader updicktade, åfven långe efter Ciiri- 
fti fodeHe, Yran indeltes icke defs rhindre j 
5 baden (Zonaj), af hvilka de bågge kalla 
(glaciales) for köld, och det heta (torrida) 
för (olens brånnande ftrålar , troddes vara o- 
bebodde: man var ej eller vifs om invåna- 
re ( Anrichtone< kallade) i det (ödra medel- 
måttiga ( temperata audralis) , emedan antin- 
gen et flört med dagjåmningskretfen paral- 
leit haf d), eller foiens hetta <?), fkilde dera 

f§ 


le hos Kudemus i Hift. 
Adrol. Andre tillagget 
Thales Mi!efuis(Anaxi- 
snanders MroMåfiarcfj 
detta påfund. 

d ) Pomponius Me- 
ja L, I. c. i. de fitu or~ 
bis. Han fkall hajva le f v ut 
fhr Plinius, men efter 
Strabo. 

e ) Sunt ejus \terree] 


peUatur, Perpetua caltgn 
utrobiijue alicno mol- 
liorum fidcrum afpe&u % 
maligna ac pruina tan - 
tum albicans lux. Me- 
dia vero terrtivum , qna 
Jnlis orbita efl , exufltl 
flummis et e»ut a , co- 
minus vapore torretur. 
Circa dus tantum , inter 
exuflam rigentes tem- 


j partes , quas vocant \perantur : exque ipfee in- 
zonas , tnfefto rigore j ter fe non pervite propter 


Utter no gelu premitur o- 
mne , quidquid efl fubje- 
Bum duabus. extremis , 
%itrinque cirea vertiecs ; 
bunc , qui Sept entrio vo - 
natur y eumque qui ad - 
yerfus iUi s aufinnus op- 


incendium fideris. Pli- 
nii Hifl.N. II. c. <58- Po- 
lybius trodde dock /jcff - 
va zona torrida vara be- 
bodd. Han lefde t po år 
f. C. Gemini EL Aflr „ 


faft Land 9 

få ifrån vår, at vi aldrig kunde råkas, ja 
fomlige nekade och fördömde den menin- 
gen , at f Antichtones voro til/). 

8. Öflcrlånningar hafva i almånhet infil 
våra tider bibeholiit en flags o! ull för långa 
refor, ja få, at når i fififörflutna ioo-talen 
Franfos kom til Perfifka hofvet med recom- 
frendations bref ifrån Konungen i Frankrike, 
hvaruti berättades, at han af nyfikenhet för 
deras märkvärdigheter företagit denna långa 
fart, anfågs det med flor förundran g). I 
åldre handlingar finnas knapc fpor, at Per- 
ferne fökt underråttelfe om de når intil be- 
lågne Pontifke och Indifke kufler: Darius 
Hystaspis hafver dock en gång därom gifvit 
befallning åt Scylax , en Caner, vid pafs 60© 
yr för Cnrifli födelfe. Åc norr voro de helt 
främmande, och målle omgålda det med flo- 
ra krigshärars förluft , fom af ovetenhet för- 
des i ödematker, der ingen ting fants til up- 
A 5 pe- 


/ ) Geminus med fl. 
‘bekänner, at tankan om 
Antichtones aldrig kun* 
\de bevijas ( Ifag in Poan . ) . 
'Macrobius och Cicero 
trodde dem vara af helt, 
'annan art, än vi. De äl- 
fle kyrkofäder nekade al- 
'de tes, at Antichtones kun • 
\de gifvas: Origenes är 
känner väl efter Cle- 
iziens Alexandrinus, at { 


Gr eker ne trodt fädane , 
men Laéiantius och Au- 
guflinus (Civ.Dei c.24) 
funno ingen följd båra 
dragas der af ,at folk kun- 
de bo i fö dr a temperata , 
ty emedan Adams affådit 
ej kunnat komma dit, hu- 
ru J kulle den da blifvit 
bebodd? 

g) Se Chardics Reps* 

, befkrifmng , 


t 

so Om bekant 

/ 

peh-tlle. Phoenicerné aro i Åfien nåftan d$ 
enda, fom i äldre tider vinlagt fig om Geo' 
graphifka infickter, men de hafva ock gjordt 
det både förr, och ined mera framgång, ån 
något annat folkflag h). Dede fordna tiders 
Holländare fkoia redan ?ooo år for Chrifti 
föddfé boriat fiira omkring på vatnet, och 
vunno omfider fådan färdighet i denna konft, 
at de kunde utan Compafs ofvergifva ftram 
derna och fegla nattetid, endaft ledde af fljer- 
norne, i lynnerhet flora och lilla kurle- vag* 
nen, hvadan åfven den feitare, eller egente- 
ligen fjelfva pol-ftjernan, fådt ibland andra 
namn heta Phoenice, De inrättade många ny-* 
byggen omkring medelhafvet, befokte Spa». 
men långt för Homen tid, anlade det mäg- 
tiga Carthago S90 och Gades ( nq varande 
Cadix) utom Strat eller Herculis floder of? 
ver 1000 år f. C. i). De gamle häfdeteknare 
berätta åfven, at tenn och bernflen med vifs- 
het fördes til Grekland ifrån det ytterfta af 
Europa k ), hvadan Phoenicierne troligen va- 
rit uti lielfva Öfteifjön, lå framt man icke 

hel- 


h ) Hr. Prof. Schlö- 
zers Handels Hill. 

i) 1 Gades byggdes et 
Tempel åt Hen uhes , fota 
bolls ganfka heligt , få- 
fom belågit vid ver Ide- 
nes and a , eller Jom Li- 
vi us fager : aldeles utom 
verldetJ. 


k) Herodotus, Dio- 
dorus, Plinius, m. fl. 
Tacitus nåtnner dem , 
bos hvilka Berndenfavts 
för JE(lyr> et de ford - 
ne Brenffares namn , och 
fager dem kalla honom 
Glefum, 


V 


fa fl Land. si 

Jieldre vil (ro dem hafva kopt bernflen iÅng- 
land, dit man vi (st vet dem hatva feg!a f , men 
de tyckas varit alt för. fiuge handelsman , at 
onödigt vis håmta den urur andra handen , 
vi få ock fnart fe dem på aflågsnare orfer. 
Phoenicierne gofvo under fina refor, åfven 
ramn, af hviika en de! ånnu bibehållas , mer 
elkr mindre föråndrnde, fåfom Europa (Hvj- 
ta folkets land'}, Africa (Sandland), Libyen 
(Brännande land), Hifpanien (Håftland), Car- 
th'go ( Ny Ilad , Utica ( Gammeifia '■), Tin- 
ger f Köpet ), Sicca Venufa elltr Venetia (Flkk- 
nåt ), Cadix (Förftad), Britanu.en (Te«n- 
land), m. m. 

/Egyptierns ville bollas for Ilöre Geogra* 
jaher. Ibland deras Arpedonapter var en del, 
lom egentdigen (kulle upodla denna vetcn- 
fkap. T)et beråttas ock, at Sesostris, fom 
genomftröfvade en (Iråcka af Afien, har der- 
öfver låtit förfård gi Cbartor, hvilfce fedan 
långe varit i bruk hos de d’å underkufvade 
Mingrelier e ler invånare i Colchis /), men 
de röjde nog okunnighet, når defsa Chartor 
troddes fördlåjla ftörre delen af verlden. För 
öfrigt började /Egyptierne fent at fielfvc feg- 
la, och hade fina hit hörande kunfkaper för-, 
nemligaft utaf Phoenicierne. 

Grekerve kommo fig fént til at göra vid- 
lyftiga fjörefor, och, når de omfider vågad© 
fig något lnngre ifrån kånda ftrander, anfå- 
gos de vid hemkomften medhåpenhet, hvar 

båts- 


l) Strabo, 


13 


Öm bekant 

båtsman hedrades fora hjälte, Pocterne for- 
gudade Anföraren, och troddes de hafva varit 
ånda tii helfvitet. Et til Egypten årnat Samifke 
fkepp , fora blef våderdrifvit och ånteligen 
anlände til Tarteffus utom Strat m), hvaråft 
varorne med anlenlig vinning afytrades, gaf 
förfla anledning for dem at kanna Ocean, 
vid pals 6co år f. C. Strax* efter anlades Mar- 
feille af Phoca^erne, et från Athen hårflam- 
mat folkflag, (om for Cyrus flydde från min- 
dre Afien. Okunnigheten varade icke defs 
mindre ånnu långe: utom Strat troddes veri- 
sen vara åndad, hafvcc ofegelbart, Poéterne 
diktade der et chaos, en evig natt, hvarud 
folen hvar aiton med ftort brak flortade fig. 
HERODOTUS nekar aldeles, at haf gafs, fora 
fl o t kring verlden,otan holt det for en Phce- 
nicilk Skeppare - faga : han lefde omkring 430 
f. C. och bekänner åfven fig ingen ting visfl 
veta om Europas grånfor, ehuru det var ho- 
nom med fåkerhct kunnigt, at bernflen och 
tenn hämtades ifrån defs ytterfla kufler. A- 
Ri stoteles anfåg Indien och Herculis floder 
i O och W, famt Schythien och jEthiopien i 
>T och S, fåforn grånfor af bebodda verlden, 
famt indelte den i Afien, Africa och Europa 
kring år 350 f.C. alexaNDER den Store låt un- 
der fina fälttåg forgfålligt befkrifva de intag- 
ne 


m ) Tarteffus var en 
af Phaniciernes får na vi- 
fta handels platjer , belä- 
gen medan floden Bs- 


tis ( nu får tiden Qua * 
dalquivirs ) 2 ut lopp. Den 
omtalas redan i Gen.X 


' 

v fafl Land, *3 

ne länder i Åfien efter vågmåtningar imel- 
lan flåderne, foru af diogeneta och BETHO 
anftåltes, famt enligt callistenis Aftrono- 
milka obfervatiorer n ). ONESICRITUS och 
NEARCHUS blefvo åfven af honom udånde med 
en flotta, at underföka kufterne ifrån Per- 
fiika viken til Jndifka hafvec o). Före den- 
na tid hade Greker aldrig befarit hvarken Rö- 
da eller derutanföre belagne haf. Europa blef 
nu båtre kånd ån tilforne, anda til Donau 
norrut, i Afien anfågs dock ånnu Mingreli- 
en fåfom det långft i N. belägna land. A- 
lexanders foldater utgåfvo af dylik grund ber- , 
get Parapamifus i Indien för Caucafus i Col- 
chis, emedan då kunde fågas, at de varit vid 
verldenes anda. Hvad fom låg högre kring 
fvarta hafvet och Méotifka tråfket, jemte 
Colchifka nejderna, blef ej rått bekant före 
Pontifka bjålren mithridatES EUPATOR: Ba- 
drianerne och andre folkflag kring Cafpifka 
hafvet blefvo förft kände genom Partherne. 
Ifrån Marfeille fkedde vid denna tid eller öf- 
ver 300 år f. C. en märkvärdig refa i flora 
hafvet. långre åt N. ån förrr.odeligen någon 
Grek förut varit, af PYTHEAS, om hvilken me- 
ra långre fram. 

De Romare gjorde flora intågter, men 
voro icke dels nnndre mycket efleriåtne, at 

up. 


n ) De gamle gjorde 
fkilnad imellan land -och 
jjb - refor. En af förra 
'{laget kallades 71 egicSos { 


och en af Jenare irefirKcc, 

0 ) Plinius H. N. VI: 

23, 



i4 Om bekant 

uphjålpa Geographien. T anledning af Phofr» 
niciernes indrågtiga handel på Tepn - öarne 
fökte de vål, at finna vågen dit, «.en det i 
lyckades icke ftraxt. Et Romes fkt (kepp be- 
ordrades en gång til den andan , at på långt 
hoil följa efter et dit feglande fartyg trån 
Carth3go, men, då fkep paren på det lenare 
blef lådant varfe, flotte han med Bit på en 
fandbank, undkom dock (jelf lyckeligen och 
fick i Carthago med almånt bifall både Ikepp 
och laddning åtfatt. Under kriget med Ca'- 
thago utfånde SC1PIO den bekanra polybius, 
at underfoka Africanfka, Spanfka och Fran- 
fka Brander inemot 2CO år fi C. p ). Julius 
QiESAR låt »oo år fenare gora många matnin- 
gar genom POLICRaTES, THEODATES och ZE- 
NODORUS, gick forft Öfver Rhen (drömmen, 
famt befkref fjelf Gal nen och Bnrannien , 
hvarjämte ånda ti! dagars och fkuggors långd 
vid folflånden anteknades q). POMPEJUS up« 
muntrade posiDoniCS fån Rhodus, af brin- 
ga i gradtal de mätningar, fom voro gjorde, 
hvaruppå fedan långe arbetades och ånteli- 
gen fullbordades under augustOS, fom låt 
uthugga dem i en dertil upbyggd Poitgång 
mit t uti Rom r). NERO fkiekade fm gunft- 
ling JULIAN til Fflhonerne, 3t håmta hern- 
fien, och torde då TACITUS fådt fina kun- 
fkaper om Finnar och Svenfkar. Oaktat a! t 
detta var man dock i vespasiani tid ovifs 

om 


r ) V. Ac, Handi 
/74g : 4» 

t > 


jö) Plinius H.N.F:i. 
q) De be tio Gnllico. 


fafl Land. 1 5 

öm Britannien var en o, Sarmatifka viken 
troddes (vid den Finfka ) hånga ihop med 
H vita hafvet och (vid Botr.ifka ) med Ishaf- 
vet, hvadan Finland blef en 6, Lappiand delt 
i tu, Sverige och Norrige gjordt til et: det 
fodra af Atrica troddes obebodt, o. f v. 

9. Refor, Sjöfarter, mätningar, beråttel- 
fer, m. m. kunna vål bibringa et ungefärligt 
begrep om orters belägenhet , det år dock 
altid vacklande oeh dunkelt, mycket faknades 
derfore til en tydelig föfeftåilmnjg, innan ve- 
derbörligen inrättade chartor upkornmo, hvil- 
ka på en liten ftund gifva mera uplysning , 
ån de utforligafte belkrifningar. SESOSTRiS 
låt redan lägga på chartor de länder, fom han 
underkufvade. Annars foregifves, at thales 
Varit den forfta lom gjordt, och hans lärjun- 
ge ANAXIMANDER den förlia, forrt utgifvit 
någon i ådan s ) ; men alla deffe åro nu för- 
lorade. PTOLEMiEl Verlds charta år den åldita 
man i det daget ager, och vifar på en gång 
huru mycket af Jordklotet var bekant , fbr mer 
in 1600 ar ti/baka t). Veridens tredelning u- 

ti 


s) yt6oy(jct(pr<ov m lvay.ee 
strabo Libr. II. Thales 
'-.orde bufva lärt det aj 
Phamcicrne. 

t) Claudius Ptole- 
riteus, en i fin tid namn- 
kunnig Ajlronom uti A- 
exandria , utgaf omtrent 
ir 140 en Geographie u- 


ti V II böcker på grefka . 
Europa forefldiles i 10 
chartor , Africa i 4 , och 
Afien i 12. Han Jäger 
fig hajva följt Marini 
1'yrii verk . jom ej långt 
förut utkommit , men i 
mycket gjordt- ändrin- 
gar och tiUäggningar , 



iS Om bekan? 

ti Afien, Africa och Europa år ganlka gam- 
mal , ehuru jF.gyptierne och efter dem Gre*» 
kerne, gjorde en fjerde del af fitt fädernes- 
land, nåftan af lamma g und, iom Chinefer- 
nc an i dag tro , at de befitta llörfta rtyckeC 
af Jorden ; men denna fordom blef omfider 
utrotad. 

H vad pTOLEM-ffii charta föreftåller af de 
tre då antagne Verldens hufvuddelar utgör en 
ftråcka , lom i öfler och i våder år inemot 
dubbelt If orre, ån uti norr och föder, i an- 
ledning hvaraf en orts utflakning emot de 
förra våderflre ken kallades dels Långd (lon- 
gitudo Ioci),och emot de lenare defs Bredd 
(latitudo), hvilken benämning ocklå alt feder- 
mera varit vidtagen. Förita meridian dra- 
ger han utom Canarieöarna, der Verlden trod- 
des taga anda, fedan råknas åt öfter igo gr, 
(fom dock enligt låkrare obfervationer endaft 
(vara mot 124), hvilka i långd innefattade al- 
la då bekanta lånder. Ytterlla parallelen åt norr 
går genom C4:e graden och åt föder genom 
den 2o:e, fom gör 84 gr. tilhopa. Af Europa tek- 
nas ånda til Irland och Britannien, med Orcha- 
derne, lamt deröfver i norr en liten ö under 
namn altThule, hvaraf fomlige gjordt Shetland, 
andre Thelemark uti Aggerhus-lån i Norri ge, 
och lå vidare. Scandinavien förellålles, fom 
__ 4 Ö- 

tilfatt orternes längd och ! men aro gjorde af A- 
Iredd , famt vaå er fr ec- 1 gathodtrmon , en Ale- 
ken. Chartorne uttrycka { x andrinfkt Mechanicus. 

Ptolenaxi mening i a/t, ' Fabriciif?.( 7 r. TU 1 :^. 1 $* 


fäft Land» 


17 


4 öar, af hvilfea den måfl: åt offer belägna 
år ftörfl och fyrkantig * men Rysfland och 
ånda ti! en del af Pålen faknas hår aldeles. 
Öfver Skotland vid 60 graders bredd ftår Ma» 
re hyperboreum. 

Det, fom af Ajricas v å fira kufl: utmårkes, 
{varar i vår tid emot 6fgr. nord. bredd, men af 
den oftra*til udden Prafum, emot i r\ gr. foder 
om linien. hekodotus berättar likvål, at Ko» 
nungNECO i .Egypten, 500 år for Chrifti iö» 
delfe , utfånde Phoenicier genom Rödäbafvet, 
fom feglade omkring hela Africa, och på tre- 
dje året kommo tilbaka genom Medelhafvet. 
i De gingo i land, når det behofdes , fådde och 
af bidade fkorden u). En EUDOXUS från Rhodus 
fkall med lika framgång utgådt från Röda haf- 
vet och omfider aniåndt til Cadix. Andra vå- 
gen genom Stråt, och få vidare kring Africa, 
har häremot icke veterligen lyckats torr, ån i 
fenare tider. Konung XERXES har vål , formo- 
deligen i anledning af Phoeniciernes omför- 
måita refa, ålagt SATASPES, at med en dy- 
lik frålfa fig från korsfaftning , för det han 
kränkt et förnämt Perfifkt Fruntimmer. Han 
ikall ock med fEgyptifkt fkepp gådt genom. 
Strat och fedan åc S, men efter" Here måna- 

B ders 


«) Neco gaf denna 
befallning , fedan bato lå- 
i tit fitt jovflag fura , at 
< genom canal fammanvin- 
da Nilftronmen och Ro 
■ da haj vet. Herodotus 


tillägger, at Phanicierne. 
vid (in fegling kring A* 
frie a berättat fig hafva 
fedt jolen åt boger , me® 
bnn anjer det for omöj~ 
figt. ' 


ig Om bekant 

ders fegling våndt om, föregifvande, at fksp- 
pet ej velat gå vidare, förmodeligen för mångd 
af hafs-grås. Man vet annars, at åfven vår 
tids f jöfarande ej kunna hår vål föijä ftranderi. 
Vid återkomften troddes dock han af feghet 
omvåndt och måfle fitt firafF undergå x\ Vid 
famma tid, eller fnaräre förest, utf andes haK- 
KO från CarthagOj ffied 66 fartyg och 3000a 
inans befattning: han anlade på våffra kuder- 
ne af Africa nybyggen^ och det fifla på ön 
Cerne, 2 til 3 gr. ifoder om Canarierne: fegla- 
de fedan ån 26 dygn åt S, men vande ånte- 
ligen om i brift på lifsmedel y j, Om allä 
defla refor tyckes PTOLEMiÉus vai it okunnig-. 

Det ytterftä bekanta af ^ 4 (ien var emot 
offer Camboia kuft , fom PTOLEMiEUS ut> 
drager nedom linien, och troddes fedan böjå 
fig åt våfter, famt inemot udden Prafum gå 
ihop med Africa. Cattigara år den långft åt ö- 
fter och föder utmärkta ort, hvilken troligen 
fvarar emot vår tids Ponteamafs. Huru långt de 
gamle kant Afien åt Ö utfåttes af Geogra- 
pherne olika , man kommer dock öfverens , 
at Aurea Cherfonefus varit Malacca, frågan 
blir då , huru långt Cattigara varit derifiån , 

ty 


ar) Herodotus fager 
fg fä dt denna ierdttel 
fe af Cartbaginenferne . 

y) Hannos markvär- 
diga refebefkrifning är 
ännu i beboli Den tros 
af Jbmtige > vara falfk , 


men utan fkäl. Se Mon- 
'esquieus Ej pr. des loix 
L. al. c. $. Pliiiius tyc- 
kes tro , at Han no feglat 
verkeligen omkring til 
Röda b af vet. H. N. V: t. 


\ 


faft Land. 19 

ty långre feglades ej , och PTOLEMiEUS fåtter 
derintil obekant land både i O och S. Nu an- 
gifver ej maRINUS huru många ftadier voro 
imellan dem, men beråttär efter ALEXANDER, 
ät det lenare låg norr om linien,at man ge- 
nom legling utmed ftranden på 20 dagar hant 
ifrån det förra til zaba, famt fedan på några 
dagar til Cattigara , då kofan från Zaba (tål- 
des åt S litet åt vånfler. I anledning håraf, 
och dagsfeglingar på Africanfke kuften, fåtter 
PTOLEM/EUS Cattigara vid pafs 8 gr. foder ora 
linien, och ofver 1 y gr. örter om Malacca, 
hyilkens ytferfta anda åfven utdrages några 
grader nedom linien , hvarutinnan han begår 
flera fel, men om orternas råtta låge jåmn- 
fores med befkrifningcn finnes tydeligen , ät 
Cattigara legat på ortra fidan i Siarns vik z). 
Omkring Cattigara var fumpigt : denna hamn 
låg vid floden Codans* fom utran i Sinernes 
vik, och derifrån i NO låg uppe i landet Me- 
tropolis Sina», til hviiken var fvårt at kom- 
ma med fartyg s): der tilverkades et fint 
blommerac tyg, troligen af bomull) m. m. 
hvilket alt, jåmnfort med nu varande befkaf- 
fenbet i denna nejgd , gifver åfkad uplysning. 
Riket Cambodia öfvérfvåmmas af floden Me- 
ian 6 månader under fudvåftra paflåden , och . 
uft den tid fkepp kunna hit anlända; Pontea- 

B 2 mafs 


z ) Jämför Periplus 
ilaris erythr£ei,yow tros 
'ar a utgifven kring är 
$0. Defs auQor fy nes 


Jenare blifvit underrät- 
tad om nya upf.nningar^ 
än Ptolemsus. 


20 


Om bekant 

mafs Sr fornämfta hamnen på k i^en vid en 
liten flod, fom under paflad - vindarne går 
ihop med Ban(ac,fom år fhid, fvårligen le- 
gelbar, och vid hvilken ftaden Cambodia lig- 
ger, långt up i Lndet: Cambodia år r.ycktbar 
for fina bomulls manufacturer, hvi ket ej kin 
fågas om Pegu, Siam , Cochin-Cbina eller nå- 
got annat i O eller W når hårtil belågit land, 
m. m. hvaraf tyckes blifva tåmmeligen fåkert, 
at Cattigara varit vår tids PontesmTs, och 
Metropolis Sinx ftaden Cambodia. Sina grån- 
fade i W til Indien utom Ganges vid i73:je 
meridian, utftråckande fig i N från medlet af 
flora viken til Serica , hvilket PTOLEMiEUS 
fåttcr for mycket i O. Som nu Sina troli- 
gen varit Riket Cambodia , få infaller Seri- 
ca på en del af Tibet , och norr derom til 
63 gr. nordlig bredd, eller en del af Bucka- 
ria i O och NO om Samarkand a). Hyper- 
borifke bergen vid 62 gr. nordlig bredd ut- 
mårkas fåfom det bekantas grans norr om 
Cafpilka hafvet, men de berg fom hår me- 
nas, voro troligen i fkilnaden imelian Afien 
och Europa, fåledes fatte hår 6 7 gr. för långt 
åt N, och åfven for långt åt W. Utom en 
del af Tartariet var föga något bekant längre 
i N b). Vid Bengalifka viken tog de gam- 
les Indifka haf fm början, hvilket troddes i 
O och N omgifva det kånda af Afien, få mc 


a) T. Caverbill Pbil. 
7 r. 1-167. 

b) M. Franz ab * 


t 

bandi, von den grenzen 
der bekant en und nnbe • 
kanten welt J) . 15. 


II 


faft Land. 


fedan förena fig med ishafvet,uti hvilket det 
Caipiika åfven formentes hafva utlopp. Hår 
år ej rum,at långre uppehålla fig vid de fel 
PTOLEMiEl chartor nödvändigt måfle hy fa. Det 
år våikeligen underligt, at de kunna åga ffi 
flor likformighet n ed ländernas råtta låge, 
fom de finnas hafva, der dock de flefte or- 
ter förmodeligen endaft efter beråttelier , o- 
viffa dags - rc for och fiere fvikfulla grunder 
blifvit teknade. 

io. Om America i åldre tider varit be- 
kant år fvårt at med i åkerhet afgora. plato 
talar vål om en ö kallad Atlantis, fom legat 
utom Gibraltars fund och varit flöire ån A- 
fien o- h Africa tiliamman. Denna ikall haf- 
va fjenkitaf jordbåfning och låmnat fitt namn 
åt kringflytande haf: utom henne voro mån- 
ge in å öar, få et faft iand och fift hafvet c ). 
DIODORUS och PAUSANIAS beråtta om fjöfa- 
rande fiån Carthago, fom våderdrifne råkat 
:il en obekant flor ö åt denna kant d). Men 
pf detta och mera dylikt lårer ingen ting med 
/ifsher kunna flinas, ehuru defsutom föregif- 
yes likhet imellan Americanika och gamla 
I pråket i Wallis, ty den torde ånnu behöf- 
/a mycken granikning. Med flérre fåkerhet 
i:an paltas , at refor dit blifvit anflålde ifrån 

B 3 Eu- 


c) Plato berdtiar det - 
a m. m. uti fin Timcco 
{ter Solon , Jom redan 
or 200 dr ledan var dod 
th fjelf inbåmtat den - 


na kunfkap af AEgypti* 
fka prdfterna. 

d ) Schlözer a. ft. 
l V'*59' 


i i 


22 Om bekant 

Europas nordligare orter, dock långt eiftep 
Chrifti födelle, men likvål innan Compafler* 
påfants, Anfes Grönland fåfom med Ame* 
rica fammanhlngande, få år faken utom all 
motfågelfe , fkulle ock i Repuls-viken, eller 
annorftådes, vara något firnd, fom fkiljer bag- 
ge åt, lå tyckes åtminftone defs bredd icke 
lågga någon omöjlighet i vågen för ofverfarC. 
ifrån det förra til den fenare e). 

En Islåndare vid namn ERIC RéDHUFVUD. 
nödgades för et begångit mord rymma un- 
der OLOF TRUGGERS regering i Norrige , och 
under denna flyckt fl<ali han fokt land i vå- 
iter, fom en gundbiörn för honom beråt» 
tat fig hafva fedt. Han landade ock vårkeligen 
imellan en o och ec {fort land år 982. Tre 
vintrar tilbringades på on, och ofriga års-ti- 
derna på fafta landet , fom af fin fårg vår ti» 
den kallades Grönland , emedan det fyntes va», 
ra angenåmare, ån Island. Hans fon leif floc- 
kades fedan med underråttelfe om uptåkten 
til Konung olof, och kom med något följe 
tilbaka året derpå f\ Detta vifar, at. Grön- 
land åtminftone varit bekant i tionde hun» 
dradg talet, men om påfvelige bullor och 
andre handlingar n|mna det fåre denna tid* 
lå lårer defs uptåckt vara ånnu åldre. 

Vidare omtala gamle handlingar en biörn 
HERJUlfson, fom år 1001 for från Island åt W, 
årnande fig til Grönland, men efter 3 dagars 
fegling upkona ftark nordan , af hvilkec han 

i fie» 


e) Se ij, jf. 


( f) Island? Krönikan, 


' faft Land. 


23 


f fie r a dygn drifven omfider fick land i fik- 
$e, fora lämnades pä vånfter, och efter 2 da* 
gar fågs å er et land med flora falt och fko* 
g r, hva? ifrän han med SW ånteligen kom 
til Grönland. Ofvannämde LEIF ERICSSON for 
j fe dan yaed 35 man, at nogare underfoka defla 
länder. Han tant forft et bergigt land utan grås 
r ed is täckt, fom kallades Hällsland , af den 
mårgd flata ftenar der funnos, ledan f ägs et 
flått Ikogrikt och med hvit (and omgifvit, 
iv.iiket fick namn af Mavke-land. Derifrån 
kom han efter 2 dagar med NO til en o, hvar- 
lifrån man åt våfier kom på fa fl a landet, ledan 
pt ftort nås och en anfenlig flod voro ofver- 
fa- ne. En medföljande ty Ik fant drufvor, han 
Vifte hvartil de dugde, och derat kallades he- 
la landet Vinland. " LEIF refte äter nåfta våc 
til Gionland , men hans broder THORVALD 
gjorde en , och andre anhödge federmera fle- 
ire refor dit g). Når alla defla omflåndigheter 
nogare ofvervågas, år nåftan intet tvifvel, at ju 
!de fundne länder varit norra America, och 
formodeligen kring Terre-neuve b). Hårtil 
kommer, at folkflaget Esquimaux, fom bor i- 
imellan 52 och 60 gr:s bredd, år aldeles olikt 

B 4 dc 


g) Snorro Sturleflon 
Irlijl» Reg. Sept. Caj). 
104. no. 

b) Difs. de Itinere in 
Americam , under O.Cel- 
fius i Upfala 1725 ; Difs. < 
ds meritis prijc . Scan ~ ! 


dianorum in Navigatio- 
nem Zf commercia , un- 
der Prof. Bring i Lundi 
Difs. de Itinenbus prijc. 
Scand. in Americam , un- 
der Prof. Kalm i Åfo 
1751 *. 


\ 


54 — Om bekanc 

de ofrige Americaner til färg, Ikågg, hår 
m. m. z), famt tyckes efter all utfikt vara an- 
tingen quarlefvor a f de nämnda oeh dylika 
nordifka nybyggen , eller ockfå hårftamma 
från Grönland , hv,ars inbyggare de myc- 
ket likna , både i leder och Ikapnad. En Prins 
MADOC föregifves åfven hafva feglat ftån Ir- 
land i tolfte i oo- talet, famt omfider i W träf- 
fat et llort oeh obebodt land, til hvilket hän 
hämtat inbyggare från Ångland två gånger k). 

ii. Sedan i trettonde 100-talet compas- 
fen var uptåckt och Vetenfkaperne åter börjat 
quickna vid , vågade man dorre refor, icke 
allenafl uts noraijon , utan Portugififke Ami- 
ralen baRTHELFMI diaz hant 1486 ända til G. 
H. udden, fom af upfinnaren kallades plåga- 
udden for de grufveliga flormar, fom vanka 
i nejden; men Konung JOHAN 11 forbytte det- 
ta namn uti Capa de bona Speranza, fom ut- 
märker hans väntan om mycken nytta af den 
gjorda uptäckten. Amiralen VA. 9 CO DR GaMA 
upfökte ock vårkeligen 1498 fjovåg til fjelf- 
Va Olf-Indien, crist. COI.UMBUS, en från ung- 
domen tilofvad Genuefilk ljöinan , hade lig 
bekant, at främmande träd och kroppar un- 
derftundom med vådan fcadas up på Azori- 
fke och Canarie- oarne , föregifves ocklå på 

Ma- 


z) Charlevoi xDeferip. 
de la nouv. France: Sand. 
bl euer Reif ib. /. ). 146 , 
k) David Powel i fm 
Hift, of Wales foger\at 


Madoc , då bråderne blef • 
vo oen fe om ar f vet , lam- 
nat fin del och fbkt lyc- 
ka pdjbajvet. 



faft Land. 25 

Madeta hafva träffat en Spanjor alph. san- 
CHEZ, fom berättat fig fedt land långt i vå- 
fter. Han föll då på den tankan, at upfoka 
dylikt land, eller åcminftone at komma til Oft- 
Indien genom en refa åt våfler. Han årbod 
forgårVes fm tjånft åt fina landsmän och an- 
dra ftajer , tils omficler den tiltagfna Drotn. 
ISABELLA i Spanien låt utrulla honom med 
3 fkepp. Defla gingo ut ifrån Palos 1492, 
hundrade dagar forlupo 4 ' COLUMBUS fjelf bör- 
jade milstrofta om fullbordan af fitt ändamål, 
och måfie den 9 Otff. lofva den knorrande 
befåcningen a.t vånda om, i fall intet fäkert 
hopp vore efter 3 dygn. Den 11 kl. X cm 
aftonen blef en eld fedd , och icke långt ef- 
ter 6n Guanahani , fom kallades S. Salvador , 
emedan hon frålfte columbus från båtsmån- 
nernas hot. La Conception , cuba , Htfpaniola , 
Tortua , med fl Antiller blefvo fedan uptiickte> 
innan han vände om. På tredje relan 1498 
fant han Paria uti Terra firma /). En Flo- 
rentinifk köpman AMERICUS VESPUTIUS gjor- 
de flraxt härefter flera refor til detta land, 
fom i början kallades Våft-Indien, men feder- 

B 5 mera 

, - £ 


/) Ehuru Columbus 


uptäckt N. ver Iden och 
hemförde fkeppsladdnin- 
gar med guld , filfver 
och ädla ftenar , fä. blef 
han dock under 4: de re - 
fan fängflad och ankla - i honom-, 
gad, Jäjom den der ve lav 


uphäfva lig til regent 


America : ban frikändes 
väl Jedan i Spanien , min 
häftade af for g i enfjul • 
dom , jom flraxt efter el- 
ler ijoG tog lijvet af 


%G Om bekant 

mera allmånneligen fådt namn efter honom m). 
Ån nu hade dock ingen Jeglat r uti dt omkring 
jorden. HERNAND MAGAGLIaNS, gemenligeu 
FERDIN. Magellan kallad , en mycket för- 
faren Portugififk fjornan, fom hederhgen tjånt 
uti Indien, och varit på Moluckerne med fin 
flagdnge serrano, blef mifenögd med Ko- 
nung Emanuel och årbod Kejf, carl v, ae 
(lita tyiften med Portugiferne om Krydd-oar» 
ne. Påfven ALEXANDER VI hade tagit fig den 
myndighet, at (kånka Spanien alt hvad fom 
låg våfier om 3 1 §:© middags kretfen, och det 
fom var på éftra fidan åt Portugiferne. MA- 
GELLAN visfte, at America fluttade af uti SW, 
fom Africa uti SO, formodade derfore åf- 
ven under den forra finna en fri fjö. Någre 
tro ock, at han uti Portugififka archiver på 
gn charta, at en Nurnbergare Mårten Behaim, 
fedt et fund utfått. Ehuru nu härmed häng- 
de tilhopa, få hoppades han genom en refa 
åt våfter kunna komma til tvifle-platfen, och 
derigenom ådagalägga Spaniorernes rått til 
den famma. 1^19 d, 10 Aug. gick han iftån 
Sevilla med 5 fkepp , kom in 1 ftilla hafvet 


m) Befkrifning om A- 
merici 2 fbrfta refor d- 
ro tryckte på latin in 
fol. i Frank}. Se Theod. 
de Brys Samling , part. 
10. Original befkrifnin - 
gen öfver de 2 fifla var 
på fpanjka , mm åfver- 


fattes på latin ocb ut- 
kom i B afel: på It ali - 
enfka utgafs den ijjo i 
Venedig , Se Ramulios 
Samling. Et utdrag på 
latin finnes i n:te delen 
af Brys Afiatifka Refor . 


Faft Land. '27 

Spo d. 28 Nov„ och, ehuru han fjelf blef i- 
hjålflagen, då han fåcktade får fin bundsför- 
vant, Konungen på on Cebu , en af Philip-* 
pinerne, d. 26 Apr. 1521, kom dock fkep- 
pet Viéforia, lom fort honom, lyckdigen til- 
baka, gick in uti hamnen S. Lucar d. 7 Sept„- 
1522, fedan det på 1x24 dagar feglat jorden 
omkring-, och blef til åminnelfe i Sevilla up* 
bidat n). Sedermera hafva åtfkillige gjort det 
ifamma, FRANZ drake tilbringade på vågen 
10 ji dag*r, från d, j 3 Dec. 1577? då han 
med 5 jfkepp utgick från Plymouth , til d. 3 
Nov. 15800); Äng. Ridd. THOMAS CANDISH 
779, från d. 21 Jul. 1586 til d. 9 Sept. 158R, 
han utgi.k med 3 egna Kapare fkepp, plun» 


ti) Ål da ler att elfen om \fade Drotn. Elifabeth 
denna fe glin g gaf An t \pä hans tkepp , Pelikan 


Pigafetta , en RJxodifk 

Ridd . , [om Jjelf var med: 
den finnes i Ramufios 
famling tom. 1 . Venedig 
1554 i fol. Vid hemkom * 
fl en gjorde ock Kej[ 
Carl V;s Secr eter are 
Maximilian enherattel- 
fe pä tyfka , [om Jkicka- 
des til Card. af Saltz- 
hurg : der af finnes latinfk 
ofverfdtning i Bafelfkd , 
och italienfk i Ramufi- 
fka lamlingen. 

o)Vid hemkom fl en [pi- 


kallat , gjorde honom til 
Riddare och lät upfätta 
fkeppet med hedrande pa- 
fkrift i Deptford. Dra- 
ke blef under Hawkins 
olyckliga reja fä förbi * 
trad éfver Spaniorernes 
grymhet i Mexicanfka 
viken , at han i all fin 
tid Jökte at hämnas. Han 
bragte förfl ijgo til Eu- 
ropa Potatoes , [om växa 
vildt i Potofifka bergs- 
lagen och tjena der til 
bråd- 


28 Om bekant 

drade Payta och återkom med et enda; Hol- 
låndfka Amiralen oliver van noort 1151, 
frän d. 2 Jul. 1^98 til d. 26 Aug. 1601, han gick 
från Roterdam med 4 ock kom hem med x 
fkepp. SIMON DESCORDES med Cap. von ve. 
ERt gjorde kringfeglingen på inemot 3 år s 
han gick ut 1598; Amiral GEQRG SPILBERG 
utgick med 6 fkepp ifrån Zeland d# 8 Aug. 
1614 oc h återkom med 2, d. 11 Jul. 1617 />); 
WILHELM CORNELIUS SCHOUTEN och JACOB 
LE MAIRE' pa 749 dagar, ifrån 1615 til 1617, 
men gingo ej fom alle de föregående genu.n 
Magelians fund, utan genom det då fundna 
Le Maires q). Samma nya våg togo deras 

Lands- 


p ) hrcefidenten de 
Brolies Hifloire des Na- 
vigations aux t er res au 
ftrales. 

q) General - Stater ne , 
åd de fdgo handels fäll- 
fkap forökas , gjorde af 
alla et med exclufiv fri • 
bet. Ts. le Ma i re fom var 
en Jhtg handlande , men 
ej ledamot afCompagniet , 
kom öf verens med en il ic- 
ke hg Sjbman W. Schou- 
ten, at föka ny våg til 
Indien , och hoppades der- 
igenom eludera privile- 
gium : penningar famla- 
des under förevändning 
af Jbka nya länder i S. 


Brower blef en interes - 
fent. Skeppet kallades 
Endrågtighet , fom ut- 
gick på Texeln d. tp Jun. 
161 j , med jackten Horn y 
fom /ed an under lagning 
pä Patagon- kuflen kom 
i hrand. hr infen af Nas - 
■fau gaf dem bpit hef y 
dock utan inträng fbr 
compigniet. Sonen jac. 
le Ma: re gick med och 
kallas Pr af e Bus. i Ja- 
cntra {nu Batavia 1 con- 
fifcerades fkeppet , Spil- 
berg hemfbrde Schou- 
ten f ängen, men le Mai* 
re dog pä pågen. 



faft Land, 29 

Landsmån Amir. ja c. eremita och johan 

HUGO SCHAPPENHAM med ii fkepp, ifrån 1623 
til 1626, men bägge dogo på vågen. EROU- 
WER kringfeg!ade"jorden^i679; Angelika Ca- 
pit. COWLEY ifrån 1683 til 1686 i den bekan. 
fe WILH. DAMPI ER, förfta gången ifrån 1 58 3 
til 169 1, och den andra i foljc med WOO- 
DES ROGER från 1708 til 1711 , bagge gånger- 
na togs vägen éfter om Staters lanclet; beau- 
CHESNE 1 699. CF.IPPERTON och SHELVOKE gin» 
go 1719 ifrån Ångland och återkommo 1722. 
Ifrån 1721 fil 1723 gjorde en hållåndfk flot- 
ta under ROGGEWJN ; från 1740 til 1744 en 
Ange ! fk under Amir. GEORG ANSONjfrån 1764 
til 1766 BYRON med 4 fartyg; från 17 66 til 
17 6,8 WALLACE med 2; från »766 til 1769 DB 
EOUGAIN VI LLE med 2,och nyligafl från 1768 
til 177 1 Cap. COOK, denna krirrg-fegling. LA 
BaRbinais le GENTIL for 1714 från Frank- 
rike at handla på Peruvianfka kuften, fegla- 
de fedan til China, dtojde der 1 år och kom 
tilbaka 1718 q )>• Men af alla har ingen på 
mindre tid fulländat refan, ån en Skotlk ka- 
pare PEACHOX , nemligen på 240 dagar r) .Nea- 
poliranfka JurisDoäorn GEMELLI CARRLRI tog 
en annan våg, neml. 1693 Surate, få til 
Goa, China, Manilla, Acapulco, Mexico, Ve- 
ra Crux, Havana, Cadix, for fedan öfverPy- 
reneerne och kom 1698 til Neapel igen s). 

12. 


q) JämJ. följ. § fl z 
fynnerbet 27 och 29. 

r) Journ. Etr. Juill. 
i 7 j 4, Det låter nä (i an a- 


troligt. 

s) Se hans res-lefkrif - 
ning. Jom på flera [pr åk 
är hjverflatt. 


3ö Om bekant 

12. Gr an for na af bekanta fafla länder ^ fbtft 
efter hand genom de nåmda eller andra re- 
for blifvit kände, {kola nu korteligen omta- 
las. Deras (kapnad oeh låge inhämtas båft 
genom en jord -globs påfeende , men deras 
allmännare beftcaffenhet , och efter hvad an- 
ledning de der hora låggas, Ikall i ordning 
nu anmärkas t) 

Om Norrfka kuflerna fås oplysning af Cap. 
e). A. Wangensteens charfa,{bm 1761 utkom* 
och åtminftone af hiftils bekäntä år den båfla, 
ehuru til dels fullkomlighet ännu behöfvas åt- 
flcilliga oblervationer,ifynnerhet hvad orternas 
långd beträffar och komma Hr. hells hår vid, 
väl til pafs. 

Detta Rikets ffrander åro merendels brårt- 
te och ftele klippor, fom gå uti mångfaldi- 
ga mindre bukter, hvarigenom en flor mängd 
fmå vikar upkomma. Klipporne åro hogé 
och lämna på ganlka få flrållen låglåntare falt 
imellan ftg. f Emot dem åro de Svenfké och 
ofrige kring Ojierjjon belågne kulter at anfe$ 
fbm mer eller mindre långfluttande, i fyn- 
nerhet Ölterbotten, Finland, Eftland och Cur- 
land. Hela Tyfka vallen år merendels flak 
och lik Skåne. 

Hvad Svenfka kufternas låge omkring 
Öflerfjön angår, få kan det inhämtas af K. 
Landtmåteri Contoirets 1747 utgifna Gene- 
ral 


t) Bellins Atlas ma- 
ritime be flår af j volu- 
mer i 4, faml inne bol- 


ler inemot 600 cbartor hf‘ 
ver bekanta kufltr i a Uti 
ver Ide nes delar. 



faft Land. 3 1 

fal chsrtä öfver Sverige, fam| de tid efter 
ännan utkomne fpecial -chanor öfver Skåne, 
Södermanland, Målaren och Finfka viken «); 
tnen i anfeende til Tyfkland år Prof. mayéRS 
criiifkä charta, föm 1750 utkom ifrån Ho- 
rnanfka vårkfladen, påliteligaft, fenåre aftrono- 
mifke oblervationer gifva dock få vid defsa, 
fom de flåfle andre anledning til förbittringar. 

Stränderna af Danmark , Rutland , Hol- 
land och Frankriks åro på de flåfla ftållen lå- 
ga , men Gallicien uti Spanien , och PortugaU y 
hafva dem höga; Öfver Danmark gjorde 
JOH. MEYER under CHRISTIAN IV en charta, 
hviik.en federmera af Homanlka arfvingarne 
blifvit förbåtrad, men af hittils utkomna år 
PontoppidaNS den haffa x ). Vid Hollands , 
ocn öfriga til Wåflerhafvet ftåtande länders 
kuller, år den på Grefve MauREPAS befallning 
iitgifna charta öfver våiler hafvet ibland de 
båita. Frankrike ar af alla Europeifka lånder 
aldrabåfl afmårt genom åtfkillige Ledamöter 
af Vet. Åcademien , hvadan ock deröfver 
finnas de fullkorn ligafte chartor: vid Spanien 
kan den nyafte Homans brukas, utom ofvan- 
nåmda. Öfver Portugall har Rizzi ZANNONI 
enligt Geomeiriika måtninger , famt GODINS , 
med fl. aftronomifka oblervationer, gjordt 
en ny charta, fom 1762 af LATTité blef i 2 
blad flucken uti Paris, 

Ku- 


U) Se Herr Öfver Di- 
'eEl. Faggots tvd pre/i- 
lie -tal om Sv. Csogra- 


phten , bålne uti Vet. A * 
c ad. 1747 ocb 1760. 
x ) Tbeatrum Ddnias. 


33 


Om bekant 


Kulterna kring medelhafvet utreder dem 
charta, fom"i737 på Grefve MA Ur EPA s be® 
fällning derofver utgafs y). DE CHABERThar 
fedan bår vid upgifvit åtlkilliga forbåcringar %). 
Norra ftraoderne kring detta haf åro gemen-» 
ligen boga, famt i lynnerhet de kdienlke 
kantade med marmor och andra ftenflag, lå 
at de på afftånd fe ut, lomen myckenhet o- 
lika Marmor- pelare. 

13. Norra kulterna af Africa åro lågre 
an de motfvarande Europeilka. Nåftan hela 
redden från Cap monti til floden Volta på 
Guinea -kuften år några mil up i landet flak, 
men långre in börja bulkar och berg vila 
fig. Ja, "man Ikall vid Acra uti klart våder 
kunna le tre rader berg, af hviika hvardera 
ar defs högre, ju långre ifrån nåmde ort a ). 
Hårifrån år kuften merendels bergaktig til 
och oå andra fidan om G. H. udden. 

Hvad ftrandernas låge beträffar, lå åro 
D’ANVILLES ocb BELLINS chartor öfver Africa 
de låkcafte : Guinea kuften kan råttas efter 
RÖMERS anledning a), G. H. udden efter Hrr 
DE la CAILLES aftronomilka obfervationer , 

och 


y ) Grunderna hvar 
vppå denna charta för- 
färdigades , fes uti Ob- 
fervations fur la Conftru- 
Bion de la nouvelle rar- 
te de la Mediterranée , 
dreffce au depot des Plans 
de la Marins par ordre 


de M:r k C omte deMau- 
repas, an 7737. 

a ) Mem, de V Acad \ 
de Paris 1766. 

a ' TUfotladeiig ef- 
terretniftg om KyffenGui - 
nen ved Lud. Ferdinand 
Rönaef, 


faft Land. 


33 


©ch få vidare l). Utförligare underfökning 
och granlkning i detta åmne fkulle hår bort- 
taga alt tor mycket rum. 

14. Det har intil lenare tider varit en 
lomtviftad fak imellan Geographerne, om A- 
/ len hänger nlbopa med America , eller ej. De 
åldre Geographer, tom ger. mercatqr och 
ABR. ORTELIUS, hvilke arbetade emot flutet 
af 1500-talet, trodde redan, at Ishafvet me- 
idelft et fund, Anian kallat, hade gementkap 
itned det haf, fom omgaf Afiens öttra kutter, 
■form ode ligen i (tod af dacostas, eller kan- 
;lke ån åldre underråctelfer, fom ej kommit 
Itil of>. Namnet Anian år uran tvifvel tagit 
af et iå kallat rike, (om på hans och deras 
chartor teknas vid Americantka ku (ten, på an- 
idra fidan om fundet. Flere och åf/en åldre 
anledningar (kola långre frarn omtalas c )„ 
limedlertid år frågan med vifshet åtgjord för 
inaer ån rao år fiibaka, ehuru kunfkap derom 
ej blifvit upletad förr , ån på trettio -falec uti 
inårvarande åra hundrade. Man började re- 
idan 1636, at ifrån Staden Jakuzk (egla utmed 
iftranderna af Is-hafvet. Floderna Jana, In- 

C di- 


b ) jfärnfbr olferva- 
tions Jitr la Carte de Po- 
fean Occidental , dreffee 
par ordre de M:r leCom - ■ 
te de Ma u repas 77^2 ; 
obferv. fur la Carte de 
l ocean oriental , drejfee 
c. q^o} Rmarques fur 


la Carte reduite des Par * 
ties conmies du Glohe ter- 
reftre^ dreljee au depot 
desC-artes, Plans cfjjour- 
nnux de la marine ÖV. 
par Mr. Bellin 77/j, 
c) /. 23. 


54 Öm bekant 

digirka, Alafea och Kolyma blefvo efter bänd 
uptåckte, hvilket lockade til flere förfök, i fyri- 
nerhet åfhmdade man kanna floden Anadir* 
fom genom et oredigt ryckte var til namnet 
bekant, och troddes åfven hafva utlopp i Is- 
hafvet. Åtlkiilige mifslyckade tilbud förmåd- 
de ej at «öra ånflaget om intet, man fam- 
lade nya krafter, och omfidér hant en Kos* 
fak SIMON DESCHNEW 1648 förbi Tfchuckt- 
fcht nos. Hans fartyg drefs fedan omkring 
i fjön til October manad , då dec kafhdes e- 
mot f afta landet vid floden Qlutora* cåmme- 
lig länge föder om Ånadirs mynning d). Så- 
ledes år ingen tvifvel, at ju G. och N. Verl- 
den åro fkiide ifrån hvarandra, h varpå mati 
ocklå åger nyare bevis, ty 1764 gick et Ryfké 
handels -fartyg ut ifrån Kolyma ftrommeh $ 
fégiade förbi Tfchuktfchi nos vid 74 graders 
bredd , och gick fedan 10 gr. åt föder, hva- 
råfl funnos bebodde öar, fom kallas Aleyut^;' 

Det öfriga af Ishafvets ftrander år jåm- 
vål på Kejferlig Ryfk befallning underfökt. 
Lieut. MURaWIEW fegladc 1734 från Archan» 
gel, men hant ej förr ån efter fyra år til 
Obs hafsvik. Vid farmna tid förfökte Lieuf 

ow- 


d j Da H:r). F. Miil- ^ Se b ans S andung Rufft- 
ler ( en af det lärda Satt* [feber Géfchicbte , tredje 
fkap , fom /"]33 [andes, at \ bandet i:a 2: a och ye 
underjöka Siberien ), kom fly c ket. 


til jfakuzk , fant ban i 
Stadens archiv handlin- 
gar angående de (fa refor. 


e ) Sv.PåflHidn. i~\6 
n. 22. 


faft Land. 3 5 

&WZIN at komma ifrån Ob til jeniley^ och 
hindrades åfven ånda til 1738. Ifrån Jenifey 
til Lena lyckades det åldeles intet Ijaledes > 
titan Lieut. LAPTIÉW finåfté följa kufien åt 
til lands 17383 men från Lena til Indigirkä 
feglade han 1739 , och året derpå til Koly- 
ina f y. 

Karritfchatka var redan iö^oaf ryckte bé- 
kant i Jakuzk, hvadän ISBRAND lkfcs uti fm 
Chinefiika res* befkrifning kunnat nårrtna och 
£>å fin charta teknå denhå half- & 5695 fked^ 
iÖe forfta tåg til at underkufva landet, och 
1766 hiinno Ryflårna ånda dl födrafte fpic- 
fen deraf f). „ . ^ 

Belkaftenheteh af Åfiatifka kuftérha årö- 
lika ,, måftådelen åro dock låga, i fynnérhet 
;kring China, Siamfka viken, Malacca, Ben* 
galifka viken och Coromandef Låget af de 
iRyfka låndernå utftakar Atlas Rufficus g); dö 
dförbåtringär bora dock mårkas , lorh finnas 
ipå H:r Mullers charta afår 175S b). Hvad 

G i fom 


f) Muller a . ft. Jid, 

l 2 -M- Jämn- 
för $. . 23 . . 

g) Ryfkå Atlas ut- 
kom /'74 J , beflående af 
til general och /jp fpeci- 
al chartör. 

b) Noltv. c arte des 
Decouvertes faites par 
des vaiJfeauX Rafflens 
Uux coies incmnues de 


f Amerique Septentno- 
tiäle avec les pdis adja - 
cents: drejjée fur des me - 
moires authentiques de 
teax , qai ont affiflc a 
ces decouvertes fur d* * 
äutres ccnnoijfances, dont 
on 'rend raifon däm uné 
memoire fepar e. Dennå 
åtkom förft i Petersburg 
o c b fedan ijjS > 


3 6 Om bekant 

fom börer til China kan fes hos nu haide, 
fom visierligen icke år utan fel, ehuru hutils 
lå vida inan ved, den båfla i). Det öfriga 
kan inhämtas af D’ÄNV1LLFS charta ky. 

15. America år i an leende n! fm on.k'ets 
och utltråckning åt loder öfver a!t r utlhtkad, 
men icke lå emot norra polen. Offra eiier 
Gamla Grönland blcf forft uptåckt /) , dock år 
det ånnu obekant huru långt denna kull går 
åt norr, h vilken man endaft känner til 79 

f raders bredd , och det ändock ganlka ofuil* 
omligt. Af oorrlka nybygget, lom der bltf- 
vit anlagt, borttog den lå kallade Svarta dö- 
den Iforre delen 1348: Inkomften sf. Grön- 
låndfka handeln blef ock anflagen til rafirel- 
pänningar för Drotningen i Norrige, lan.t 
vid lits-ftraff lörbudit, at utan tilflånd refa 
dit, lå at 3 Ikeppare, fom varit dår 13895 
måfle frålfa fig med ed, och bedyra, at de 
genom våderdrift blifvit nödgade dit anlän- 
da» Alt detta gjorde, at G. Grönland ora* 
fider kom uti förgåtenhet. Konung CHRISTIAN 
III låt förgåfves föka det, och frigaf fcdan 
denna fart för hvar och en. FREDRIC II ut- 
lånde MAGNUS HENNINGSEN 1578, han låg 
landet, men kunde ej för is komma derintil. 
MÅRTEN FROBISHER Ikickades vål åt lamma 

nejd 


med någon fårbätring. 
Om denna mera längre 
fram i (f. 23. 

i ) Defcript . de la 

Cbine. 


k ) C arte de V adjie , 
premiere df feconde par- 
tte ; publiée qj2. 

I) jf. 10. 


t. 


fafl Lancf. 37 

nejd, at föka våg til Oft- Indien. Han feg- 
h» e fi ån Biackwall d. 15 Jun. 1576 med 2 
fkepp och 1 galiere: efter 1 månad omvånde 
ena fkeppct, men Capitaine forcfatte refan, 
gick imellan 2 öar och kallade fundet efter 
älg, han gick vidare anda til 63 gr, 8 min,, 
men fom 5 i land fatte båtsman ej återkom- 
mo, befitVs at vånda om? d. 26 Aug. gick 
han if ån ön, der folket förlorades, famt an- 
lände til Yarmuth d. 1 0 £t. , hemförande en 
fångad Grönländare och en fvart lienart.hvil- 
ken af flump utfått för- eld och fedan för åd- 
ra vifade g’ånfande korn, fom af guldfmc- 
dcr förlåk: ades vara guld. Detta gaf anled- 
ning til andra refan. Frobisher afleglade d. 
21 Maj 1 577 med 3 fartyg, anlände d. 15 
Jul. til det efter honom nåmda fund, kallade 
den ena kanten Elifaheths- udde , fokte för- 
gåfve< dem. fom förra gången förlorades, fam- 
lade några Centner förment guldmalm (fom fe- 
dermeia fanrs oduglig) fångade en Vilde och 
.Vildfka, gick d. 24 Aug. under fegel och kom 
bem d. 17 Sept. Drotn. Elisabeth kallade fjeif 
det nu befökta land för Meta incognita, famt 
ilat utrufla 15 fkepp, at öfverföra 120 perfo- 
ner til et nybygge: 3 fkepp fkulle til defs få- 
kerhet ligga på kuffen. Frobisher förärades 
med en guldked, affeglade d. 31 Maj 1578 , 
vid Meta incognita upkom lådan ftorm ,at far- 
tyget fom bade måfla byggnings-åmnena för- 
!gicks, hår kunde fåledes ingen ting företagas, 
man fant ej eller hvarkenFrobishers fund eller 
guld- grufvan, utan måfle efter fyåra mot- 
C 3 gän- 


dt 






Om bekant 


gångar utan fprråttade årend^r åter landa | 
Ångland vid September månads flut m). Man 
åger ingen utförlig jmnfkap qm deffä refor, 
ty utom det efter honom nåmda fund vid 63 
gr. g min. år nåflan ingen orts bredd upgifven, 
ja, fjeifva fundet tros nu åtven förlorat, ty 
Danfke Miffionarien EQEOE beråttar fig hafva 
forgafves fokt det 1723, men endaft til 60 gr*§ 
bredd, han har ejelier derom kunnat fa minfta 
undprråtcelie af invånarena n), Formodeli- 
gen år det med is fyit, eller ock oriktigt ut- 
ftakat. HUDSQN båd til under fm forfta re- 
fa 1607, at i NW gå förbi Grönland, i tan-? 
ka at komma ned genonrr Davis fu,nd, me q 
forfåket mifslyckades 0). Nu for tiden tyc- 
jces efter sll anledning G. Grönland vara tor 
aldeles otilgångeligt. 

Wåflra kuften eller Nya Grönland uptåck- 
fes af joh. Davis 1585 > och beficktigades af 
honom anda til 64 gr:s bredd, famt undfsr 
tredje refan ånnu 8 gp mer i norr > m?n vi- 
ken, fqtn Davis iund leder til, bår namn af 
BAFFINE , fom underfokte den 1615. Hud-, 
iöns vjk fkall fårft vara funnen af någreFram 
fofer 1504, och kallades då Baie du Nord el- 
ler B. Francoife /), men fom hudson i6iq 

no- 


m) Se H. Ellis Foy. to 
Hudföns bay. 1 Foy au 
Nord T. vi berdttasRidd. 
Frobishers refor något 
anor lunda. Han dog 1594 
af bleffurer, utidfängne 
vid Brefts århfring. 


n ) Det gamle Grön- 
lands perluflration , c. 1. 

0 ) Sami. Neuer Rei- 
fen, th. l.fiå \ 28 . 

p) Bellin, Remarques 
fur la Carte de /’ Ame* 




faft Land. 39 

:nogare utforlkade den , och ömkeligen der 
omkom, få behåller både fundec och viken 
Lans namn q ). 

Det år uti nys cmtalta neid, (om man 
imed få mycken ifver fokt genomfart i NtV 
til 0 ( 1 - Indien. Ifrån Ångland utlåndes redan 
iuti Konung HENRIC VII;s tid en Venetianer 
jOH. CAROT, hvilken tyckes varit ånda vid 
'Florida. Sedermera åro åtfkillige tilbud gjor- 
de, dels på regeringens, dels på enlkiltas kåft- 
mad. Ridd. FROBISHER anftålte 3 refor, ifrån 
1576 til 1578; Cap. JOH. DAVIS afven 3, i- 
från 1585 til 1587; Cap. jaC. lancastek en 
1600; Cap. GEORG WEYMOUTH 1637; Ca O. 
HENRIC HUDSON 1607, 1608 och l6lOj Rldd. 
JOH. EUTTON 1612; Cap. GIBBONS 1614; lamt 
Cap. rob. BYLOT 1615 och 1616. hvars fb/rman 
var den bekante wilh. BAFFINE. Samma år 
ikickades Cap. j. MUNK ifrån Danmark af CHRI- 
STIAN IV. Nalta förlik ifrån Ångland Iked- 
ide år 1631, då Capitainerne LUC. FOX och 
JACOB v. BRISTOL utlupo. Sedan vilade det- 
ta forflag ånda til 1742, då Cap. MIDDLETON 
befor hela vållra kulten af Hudlons vik, lamt 
uptåckte Wagers och Repuls - yikarne, fundet 

C 4 Ero- 


rique Sept. 77/j. fid. 7. 

q ) Cap. Henr. Hud- 
fon var en gav [ka for - ' 
faren J 'joman , men 11 ef 
under fin tredje re fa på , 
et barbari flit fått aj be- 
jåtningen fatt i land , 


der han fbrmodeligen an- 
tingen hungrat til döls, 
eller af invånarne blif • 
vit ihjäl fiagen. Sami N. 
Reif. th. 1 . fid. 57. Han 
bar ock fieglat iHolldndjk 
tjand. 


4 ® 


Om bekant 


Erozen no. m. hvilket ak ånnu nogare un- 
der foktes af 2 fkepo 1745 och 1747 r). 

Oaktat hufvudåndamålet bittils ej vunnit 
fullbordan , få hafva dock deflå refor ej varit u- 
tan nytta, i lynnerbet for Geographien, ja H:r 
JELL1S, fom var med Cap.ERAN. SMITH fifta gån- 
gen, pSftår ånnu genomfartens möjlighet. I Jan 
grundar fig hufvudiåkeligen derpå, at floden 
altid år ftörre uti Hudfons vik , ån uti de(s 
fund, lamt fkilinadcn ftörre, ju långre i norr, 
b vadan denna flod ej kan komma ifrån At- 
Jantifka hafvet. Defsutom kommer floden 
från norra kanten och ökes af dafs våder. 
At Welcome, eller den del af Hudlons vik, 
fom ligger norr om Marmor -Öi, år fri från 
is, då lödra delen deraf öfverhopas, tror han 
komma af ftarka drömmar från et nårgrån- 
fande haf, och utom dylik gemenfkap för- 
menas Weleome omojeligen kunna hafva få 
falt och kiart vatten, fom der beflnnes j). 
En del af defla grunder tyckas v*ra nog be* 
tydande, men fom de rent ut nekas af andre, 
fom voro med honom i följe £>, få kan än- 
nu ingen ting med viflhet deruppå byggas. 
Cheflerhelds öpning och Repuls- viken åro 
imediertid de flållen, fom ELLIS mifstånker 
cch eror förd böra utforfkas. För några år 


r '} Sami. N. Reif. tb /. 

s) A Hoyage to Hud' 
jon' s Bay <df c. by Hen- 
ry Ellis Sett. HL 

t) An äccount of a 


Voynge for the discove - 
ry of a North- We fl pas- 
fage cT c. ly t be C ler k of 
the Calijornia , vol. 11. 

fid, 


fafl: Land. 41 

ifedan beråttades åfven, at en feglande Ivcke- 

É ;1: gen kommit utur Stora hafvet in i Huatons 
ik , famt vore fyflelfatt med fm Refebelkrif- 
ings utgifvande i London «), men feder- 
lera har cerom icke något mera blifvit mig 
bekant, ån at han heter clyny, at han ver- 
keligen i Repuls- viken funnit en genomfart, 
iamt derom Jåtit trycka en beråtteife 1769 x). 
'Annars Ikall ock Ångeilka regeringen förut 
■fogat anftalt til genomfartens upfökande land- 
'Vagen^), i fall en dylik finnes. 

De iångre i foder helågna delar af Arne- 
ricas öftra lida åro på olika tider upråckte. 
Det år forut nåmnt, at CABOT 1497 ledt itran- 
derna ånda til Florida: 4506 gjorde Franfo- 
|fen Jean DENIS en charta öfver S. Lauren- 
tii vik, och handlade hans landsman der le- 
dan årligen. 1524 lande Konung FRANCOIS I 
en JEAN VBRAZZaNI, lom följde Uranden i- 
från 34 graders bredd til 50, och 1562 an* 
lånde jean RIBAULT til Carolina, men Flori- 
da vardt förft nogare underfökt af en Spa- 
nior JUAN PONCE DE LEON a). Panama uptåck- 
fes 15 1 ? > lamt Portobello 1502 af Arair. 
CHR. COLUMBUS «). AMERICUS VESPUTIUS följ* 

C 5 de 


u) Se Sv, Päfttidn. 
rj 6 f n. yj. 

x ) American Trav el- 
ler Lond. rjä j> i g. 

y) Sv. Päfttidn . rj 6 j 
it. s> 8. f or ojrigt äro 
åtfkidige bukter och vi 
kar bar ännu obejåkte , 


[om kan bäft fes pä Bel* 
lins charta til Tom . 
LP ill af Hift . Gert. 
des Poy, 

s)Bellin a. ft.fid.20. 

21, 7 6. 9$. yj, 

*)*Ulloa Poy. de V 
Amerique nterid. Tom, 1, 


4 % Om bekanf 

de under fin forfta refå 1497 fodra Amen» 
cas kuft, ifrån 10 graders nordlig bredd til 
Mexicanlka viken: 1599 hant han under an? 
dra refan litet nedom Örenoks utlopp , dock 
ej öfver linien , men ryoi efter grufveliga 
Aormar och rågn ånda til Brafilien vid 5 gr. 
fudlig bredd : kuften yar angenäm , rr en be- 
bodd" af grymme månnilko-årare. Hårpå le- 
glade han förbi Auguftins udde, hvaråft fol- 
ket var mindre viidt, och 3 kariar följde god- 
villigt med til Portugal). Tu år derefter be- 
fokte han kuften vid 13 gr. S. br. och kalla» 
de redden Allhelgona-vik b). Det öfriga ifrån 
floden Janeiro til dels fodrafte ånda blef bg- 


b) Sedap Oolumbus 
gjord t Ja flora uptåckter 
a fl undadc Kon. Ferdi- 
nand i Cajlilien , at gö- 
ra förfbk ånnu längre i 
S. Americus, fr an Flo- 
rens, ärböd fin tjånji och 
blef med en liten flotta 
under Ålph. d’ Ojedas 
befäl utfänd for/la gän- 
gen i 4 97 , famt ät er kom 
aret der på'. 1499 J* gla- 
de han dt er ut med (f 
fartyg och kom tilbaka 
famma böjl. Hans fbr- 
t fan fl blef dock illa bi- 
Ibnt , hvadan kon. Ema- 
nuel lät öfver t alä ho- 


nom, at gd i Portugi- 
fifk tfänfl , han a ffe gla- 
de dd ijoi med 3 far- 
tyg: 1J02 gjordes en ny 
refa och gick han dd än- 
da til f 2 gr. f.br:i f 03 
företogs en reja til Ma- 
lacca med 6 fkepp , men 
fom Amiralens fartyg 
flotte pä en liten b , for- 
mode ligen Afcenfion , och 
Americus beordrades fb' 
ka hamn pä ön , dit le- 
dan ej mer an et enda 
anlände , fä nödgades han 
efter 8 dagars väntan , 
at der med gd til Amen 
rict 7. 



faft Lancf 41 

:smié genom magellan x?i9 t och 1720. A» 
Itaericas våftra lida år til ftörfta delen uptåckt 
|fr|n fafta landet, och den fqrfta Europé, forri 
|åg Stora hafvet, var VASCO Nuguez DE bal- 
JpOU, hvilken den 25 Sept. 1515 från berget} 
ilpå Dariens nås, fick det i ögoafikte c). fer- 
liNANQ COKTgz, fedan han underkufvadt N„ 
(ISpanien, fånde 2 Ikepp , fom 1534 uptåckt® 
j|S. Lucar på California , och öfriga kufternR 
blefvo åren derpå befokte. California hölls 
? början för en halfo d), men vid medlet af 
filt förflutna hundrade tal anfågs den för kring- 
fluten. Det fpregifves af någre, at den vid 
graders bredd beltår af et nås, fom under 
hög flod öfverfvåmmas , men , ledan Jeluiter» 
np b§de til fjös och lands relldit, och alle» 
fom fjelfve befarit landet, icke en gång nåm~ 
na flik öfverfvåmning , få år ingen tvifvel 
pra defs fammanhang med falla landet é) t 
och blef felet råttat af H:r de L’ i bör- 
jan af nårvarande åra hundrade f ). Hr. BUACHE 
fiar vål budit til , at federmpra förlika åldre ' 
pch fenare chartor medelll det omtalta nå? 
fet , men förnemligaft i grund af en lös be- 
rfttelle, fom ellis anförer efter en Hollän- 
dare, 


c) De Brolie a. f. 
7 om. 1. fid. 139. 

d) Se Herreras, Mer- 
cators, Blaeus, Bertii 
och Ortelii chartor , vitn 
Wits, Sanfons, Nolins, 
med fl. vifa California , 
fom en ö % 


e) Lettres edifiantes 
Tom.VsHift . Nat. Sf Civ* 
de la Californie, ofver- 
Jatt frän Kngelfka , utkom 
i Paris 1767, 3. Tom . ig* 

f) Se defs href til 
Caffini infört i Toy, <m 
Nord Tom . nu 


44 Om bekant 

dare,lom lidit (keppsbrott vid California och 
omfider kommit ifrån Portugall til Ångtand. 
Ridd. DRaKE förelatte fig under fin bekanta 
fegling omkring jorden, at på hemvågen få 
åt norra polen och loka paflet Anian, i hvil- 
ket han ock, enligt fin beråttelfe for Drorn. 
ELISABETH, fraralegiade flera mil. Han uptåck- 
te '1579 land vid 42 och 3g gr. n. br , kal- 
lande det Nya Albion, för fina hvita klip- 
pors Ikuld, och emedan Ångland fordom bu- 
rit namn af Aibion. Hår ville in "ånarne gö- 
ra honom til fin Konung, men kölden tvin- 
gade honom, at fnart öfvergifva detn oclj 
taga vågen åt Moluckerne. 

Långre i norr år det ånnu ovisft, huru 
långt och hvarfut Americanlka kullen på den- 
na fidan ftråcker fig , och hvad derom med 
mindre fåkerhet föregifves, utiöres uti tred- 
je Capitlet, der ock Ryiiarnes upiåckter åc 
denna kant fkola omtalas. 

Efter få många nva refor var petR. a- 
PiANUS en ibland de förfta, lom utgalen al- 
mån charta öfver G. och N. verlden 1584, 
dock ej fullkomligare, ån at America fore- 
ftåltes Ikild i 2 oar g), hvilka dock funnos 
lammanhångande, når man imellan dem lök- 
te komma fram år Oft-fndien, Til nårmare 
kännedom af denna verlds-dels låge kunna 
D’ ANVILLES chartor låggas til grund b ), hvil- 
ka, 


g) P. Apiani Cosmo 
grapbia . 

b) Carte de /’ Arne- 


rique Sept publieé 1746 ; 
de /’ A mer. merid. publik 
(é 174g. 


faft Land. 45 

ka, bvsd norra och ö^lra delen betråffar , 
böra jananforas med michel LS i) y och i fyn- 
Inerhet bellins oyajbe anledningar k). Vid 
födra America åro af Herrar DE LA CONDA- 
MINES och ULLOA, lamt flere, förbåtringar 
:gjorde. Don g. Juan, och A. ulloa hafva 
:ock, efter en för dem trolig giffning, åndrat 
åldre chartor, dragande vaftra kuften i NO 
och SW från Cap Corfe til Chiloé, men Ridd. 
narlorough , fota 1699 följde kuften ifrån 
fundet ånda til fioden Baldiva, fåger uttryc- 
keligen, at den gåri N endaft afvilaude fgr. 
åt O. Om för öfrigt ulloas charfa varit 
ricktig^ Ikulle Bougainville under fin fifla 
re di ftött på land. Acapuico och defs gran- 
fkap bör enligt Aftronomifk oblervation dra- 
gas mer åt våfter, ån det förut teknats. 

Americanlka (irandernas befkajfenbet år 
ganfka olika. Från California dl höga lan- 
det Guatimala i Mexico år måfl lågt. Chili 
och Magelians fund hafva fkarpa Rrander. 
Kring Guiana och Surinam år god ankar- 
grund. Caracos år högt, men ledan år lågt 


* i) A map of t be Pri - 
tis b and Pr ev c b Domi - 
nious in Nortb America 
vit b t be Ronds , diftan- 
ces , limits and extent 
of tbe Settlements. Den 
Utkom i London 17 33 på 
8 imperial blad , ocb å- 
ret äerpå en copia i Pa- 


ris af Le Rouge. 

k) Cartes de /’ Anse- 
rique Sept . 1733. 

/> Sami. N. ReiJ. tb. 
II ; F oy. de F Amer . 
merid. ; De Broflc a. fl,; 
Hift. Gen. des Foy .; Bou- 
gainvilles Foy. autour 
du mande. 


4<S Om bekant faft Land. 

anda til S. Marta. Derifrån forbi Carthagé- 
ha och Portobelo , utmed Honduras kultetf 
och Campeché -viken år måft lågt. Pénfyl» 
vanien har låga flrander, béftåendé af fiii 
hvit fand m ). Sédan börja Ikarpafé kuftér* 
fom tiltaga ä!t rnef och mer åt nbrr, få at dd 
uti Hudlbns ocli Bäffins vikår ikola vara rått 
halkeiige »),famt kring Grohland iynas mån- 
ga mil uti fjön* fåfom ee fammänhang af 
fjällar, like de Korrika, dock alddes utan tråd i 
många djupä fjordar gcå in i landet $ åfveri 
fom vid Norrige , men dålderne åro ej få 
bevuxne med grås ; Utomkring ligga mån* 
ge friiå oar d)i 

åndRå cåpitleT. 

Om Öari 

46. t allmänhet plågar ait kringflutit land 
kallas Ö, men hår forflås dérmed egenteligeti 
lådane med vatten omgifne ilycken af det 
torra, fom åro anfenligt mindre, ån någöb 
af nu antagne vedderies delar. Dylika finnas 
på vårt jordklot uti ganfka itort och ånnti 
obeftåmt antah De åro fins imellan ganika 
Ikiljaktige i anfeende til ftofiek, ikapnad * lä- 
ge, åmne, urfprång och flera omftåndigheten 
Af dem ikola nu de måtkeligafte nåmnäs $ 
och början göras vid vår nårmafté pol* Jag 


m) Kalm Americ. Re* 
fa Toni. 11. hd. : 62 . 
ri) Sami. N. Reij. th. 


1 . fid* ?34. 

o ) D. Cranz lefkrif • 
ning om Grönland 


O nr) Öar- 47 

Icallar i det följande dem flora, hvars yta går 
til eller éfver 10 gr. i quadrae , dem Jmå foirl 
ej hinna til en , och de fom åro derimellan me - 
tielmåttiga , men til at gifvaånnu tydeligare bef 
grep bårom, få jåmnféras de antenligare med 
ilrland, Sardinien, eller andra bekante. 

17. Novaja Zemlia vet man c nu med vits* 
het vara tliild från faftä landet. Ångeltka Cap. 
STEPH. burrqijgh uptåckte den , tamt Natfau- 
fl<a iundet eller Waigätz 1556, Is hindrade 15^6 
Ångehroånrierne ARTH. PETT och C. JACRMAN* 
at vidare underföka farten imellsn henne och 
landet, dock hafva omtider Ryflårnéj fom för- 
ut år nårhnt, på fiftförflutne tfettäo tal feglat 
ifrån Archangel til jenitey 0), hvadan faie- 
des jfelmerland aldeles fortvinner * hvilket 
Prof. haSIOs foregifver vara uptåckc 1664 af 
en Hohåndtk Capitaine , '( fom gick norr om 
Ni Zemlia och förmodeligen i dimma ej kun- 
hat fe fundet, kantke det ock varit tilfrufit) 
och famrttanbinda denna ö rhedSiberien. 1594 
och 1596 följde Hollåridarne WILH. BAREntz 
och jACi HEMSKERR våftra, norra , lamt le- 
dan den öftra kuften åt åncte til en liten vik 
under 7? gris bredd , der de tilbringade en 
dödande vinter. Sedan de bår genom is mi- 
ftat tkepp och i öpen båt mått flåpa tig fram 
några 100 mil, imelJan och på is, under åt- 
fkillige anfall af hvita björnar, kommo de 
omfider til Kola ä Lappmarken och blefvo 
der af et Hollåndtkt tkepp uptagne p). Un* 

[ ^ \ der- 

0 ) fl. 14 , famt Pbil \ I p) Zorgdragers Grön • 
fr. n. 482. fl 423. | ländifl.Fiflcherey f. rf 7. q 9, 


4% Öm öar. 

derligt år, nt Holiåndarne ej utgifvie 1664 års 
refa, ej eller en af 1670, då m3n varit ico mil 
offer om N. zemlia. Emilian denna o och 
faffa landet ligger eo hel liten Bieloi kallad ; 

Ryfka Atias ville förft denna ons tårta 
fkapnad och låge. Namnet fkail på Ryfka 
betyda ny jord. For öfrigt år landet omke- 
hgt, framaiflrar bara rnåsfar, och hyfer , en- 
ligt woo DS beråttelfe, hård is 2 fot under den 
cfre jordfkorpan q). Storieken är åtminflo- 
ne lika med Ångiand -och Skotland tilhopa. 

Island kallades forfl Snö -iand af en fjö- 
röfvare naddok, fom 860 befökte den, och 
4 år derefter kom en Svenlk vid namn GAR- 
dar dit , tom feglade deromkring och fant 
det vata en ö : efter honom kallades det Gar- 
darsholra. Sjo rofvaren FLOKE,från Rogaland 
eller Stavanger i Norrige, var den tredje, fom 
c!it anlände. Han fiåppte under ditreian ut 
korpar, at finna ginafte vågen, och gaf det 
ännu brukeliga namn, i anledning af en an- 
fenlig mängd dref-is, fom fågs deromkring r), 
pontanus anförer väl Påfv. GREGORii iv:s bul- 
la hvaruti aNGSGARIUS förordnades til Årke- 
bifkop i Hamburg : den fkail vara fkrifven 
år 835, famt omtala både Island och Grön- 
land, lafom redan Chriffne s ), men pålite- 
ligheten torde cj vara afgjord t). 

Lan- 


q ) Voy, au. Nord 
tom. 11. 

r) Torfaci H. N. T. 
11 . L. 2. c. i. 


r) Pontani Danfka 
Ht/i. 

t) lslåndfka Handlin • 
gar gifva ej anledning 



Om Öar, _ 4g 


Landet arfkarpt,och en ked höga berg 
igår derofver ifrån O til W, af h vilka en 
del med Aåndig (no betackas, Defs yta år ef 
tilfylled la (tor, forn Ångland och ‘Skotland 
eilfammans. Om Hecla {kall talas långre fram. 

N. HORREBOW har på Kongl. befallning 
befkrifvit denna o , och deröfver förfärdigat 
en ny charta,lom 1753 utkom i Köpenhamn «), 
Vid Norriges kuller finnes en otalig 
mångd oar , hvaraf lomlige åro flera millån* 
i ga; men de flefle fmå. Ibiand dem åro Lof- 
oddens öar märkvärdige for Mofko-ftröm, 
hvarom mera på fitt lfalle. Defsutom (kall 
iéfver en miilion klippor med topparna fti- 
:ga några famnar up ofver vattubrynet och 
igifva utfikt af lika många fterspelare x\ 

Frisfond nårnnes på åldre chartor en 6 
i vid 60 f gr. n. br., famt mer i W ån Ifland_ 
iVenetianerne NILS och ant. ZENI, foro der» 
emot ledo Ikeppsbrott på 1 300-talet , hafva 
iförd gjordt den bekant och befattat, at der fun- 
:n:ts Chriftne invånare aldeles likeGröniåndat *. 
Kågre tvifla nu om den år tii,och andre bål" 
: 1 a den rent af får en dickt y\ Saken tyckes 
:ock ånnu vara oafgjord , ehuru FROBISHER be» 
rattar fig fedt den 1J76 den zi Jun. och d„ 

D 1 Sept.j 


til f åd an ålder , bvadan 
'Angrim Jonas i Specim. 
JJl. och fl. tvifla om Gre- 
gor i i bullas ricktiga af- 
(krift. 

uj Zuv<rlåflg< Nackr 


ricbten von ljland. 

x) Pontoppidans Norå 
riges Natur. Hifl . Tont, 
I. f. 106, 

y) Becman, 
ttrr, f. ijZi 


\ 


I 


• 

: v 









:* 
l*v 



50 Om Öar, 

x Sept, famt 1577 d. 4 Jul. och 1575 d. 26 
Jan. s). Den beflår af ftela^men Inö betåck- 
ta klippor, och torde varit antingen en ud- 
' de eller 6, vid Grönlands kuft. Den Ikattas 
llorre ån Ångland och Skotland ihop > fam£ 
kallas af en del Wefl-Frisiand. 

Ibland mindre oar i famma hnf befoktö 
Valfilkfångare fordom Jean Mayen. Feer ■ barna % 
25 til antalet, åro bara klippor med någon mat- 
jord uppå, hvilka blefvo tiptåckte uti Konung 
HARALD HÅRFAGERS tid. LUCAS DEBES har of- 
ver dem ufgifvit en charta och befkrifning a). 
Ström-o, den ffcörfla 9 år vid pals 4 mil Jång 
och 1 bred. Hafvet har imellan fomliga af 
dem en virflande rörelfe 4 fom långre fram 
omtalas. 

Shetlandfke åarna åro 46, utom 40 holmar 
och .30 klippor, alla bergaktige och fkoglö- 
fe. Den ftörfta, fom eger.teiigen kallas Shet® 
land, år öfver 40 mil lång, lamt på några 
flållen til 12 mil bred. Det år ej olikt , at 
denna menas med de gamlas Tliule , fom 
PYTHEAS funnit bebodd och (åger ligga ö dags- 
feg lingar norr om Britannicai vore, lom haft 
beråctar,der halfva året dag och halfva natt» 
få kan dock ej Shetland vara Thule b ). 

Nårmafl indi Skotland ligga Orcadevftft * 
fom Ikiljas deriftån medelfl et farlige fund * 

kal- 


%) Foy, au Nord. T. gr. L. I f. 10 9. ) och Pli - 
VI ocb 11 . nias (H N. L. 2. c. 77.) 

a) Ferroa referat a. 9 b ra ifland til degar/t» 

b) Strabo (Rer. Geo» 1 las Tb.ue, 


Om Öar, 5 1 

kallat Pentland Firth , (om år ofver iS mil 
långt och ha fparten få bredt. De åro 29 til 
antalet, fkarpa och klippiga c). Den (lörda 
kallas Pomona, år 17 mil lång och 4 til 6 i 
bredden. 

Ängland och Skotland utgöra tilfamman 
en dor ö under namn af Stora Britannien, 
hvaraf norra delen år r.cg bergaktig. Den 
få kallade Canalen , fkiljer henne ifrån Frank- 
rike, cch hinner ej til 5 mils bredd på fma- 
laife dåiiet. Stranderne på bagge fidor haf- 
Va en må r kvårdig öfverensdåmmeKe hela mi- 
len til läge och atinor. Klippan vid Dover 
fvarar ock emot den (om ligger imellan Ca* 
lais och Bouguer, Bagge åro af kalk och li- 
ka åmnen. Hårat fluta någre, at Angland och 
Frankrike förr bångt tilfamman, fom utförli- 
gare (kall omtalas, når dageliga föråndringar- 
sie på jordklotet under lökas, 

I anleende til florleken år denna ö ibland 
de mindre af förda fläcken , dock mer ån 
dubbelt få (lor (om Irland, hvi;ket ligger i 
våder deriftån. Defle öars låge kan inhäm- 
tas af BKLLINS chartor d). Sorlingerna eller 
Scil;y-öarna åro 145, ganfka (må och för- 
rrodeligcn de gamlas CrlTnerides eller Tenn- 
öar. Lilia^ ön Man är för fmyghandel bekant. 
Un öfterfjön finnas endaft fmå öar, men 
D 2 en 


c i Plinius raknar dem 
for 40, Örofius for 3?. 

d ) Cairte reduite des 
Ijles Bntanniqiies m F , 


fetd lies, potir fervir au 
'vatjjaiix du Roi par Mt 
B ellin, 77/7. 


5 % Om öar.' 

en anfenlig mångd holmar uti fvenfka och 
finfka fkårgårdarne. 

Den lilla Hven uti Örefund Sr af TYCHO 
BRAHES aftronomifka arbeten få betydande, 
at Franfka Vet. Acait. fånde Herr piCCARD 
1671, til at utdaka defs råtta låge e). Herr 
SCHENMARK har dock nyligen funnit , at 
denna ort hittils varit lagd 5 min. för långt 
åt öder /). 

See/and ligeer imellan Örefund och Sto- 
ra Balt, lamt Hen imellan den lenare och 
Lilla Rålr. 

Oland och Gotbiand åro af H:r Arch. och 
Ridd. v. linn 6 befkrifne, famt chartor der- 
öfver bifogade g ). 

Af de öf riga åro Bornholm , Aland , Dag* 
Ö, Oefel och Rygen de mårkeligade. 

Omkring Britannilka öarne, utmed ku- 
llen ifrån Bred til Bordeaux, famt kring Span- 
fka och Medelhafs dranderna, åren mycken- 
het fma klippor uti vattubrynen. Uti nåmda 
haf finnas ock foga andre ån fmå öar, fåfoni 
Mallorca och Minorca Z» ), hvilka Grekerne for- 
dom kallade Baiearides, at invånarenas färdig- 
het at nytja flungor. Hit höra ock de Py- 


e) Mem. de /' Ac. a- 
vant Jon renouvellement , 
Tom, IV. 

f) Kongl . V.A. Handl. 

)$■ 

Olands och Goth • 
lands Reja> 1141. 


/;) ht i Sami. N. Reifi 
th. Hill finnes en utjbr ♦ 
lig lefknfning och ny 
cbarta ofver Minorca , 
forf ittad uti ~ h ef , i mel» 
lan 1740 och <7^7. 


r 



O. ti Öar. 53 

thyuiifke /), hvaribland Jvica och Formentera 
åro törråmfl - , lamt Cotjica , hvilken EFLLiN 
nyligen befkrifvie k), Malta och hela fam- 
lingen uti Archi • pelagen eller ./Egeifka haf~ 
vet. Grefka tama delades af de gamle uti 
Cyc'ades, fom lågo nårmaft omkring Delos, 
och Sporades,fom derifrån voro mer aflågs- 
ne. De hafva gemenligen höga och bran- 
ta ffrander, men åro annars ofullköroligent 
kånde, hvadan Gref mauR-EPaS charta ej'kan 
vara utan fel /). Sardinien och Sicilien åro 
något fförre, famt til iåget titffakade, iå 'vål 
fom de ö frige, på den förut öfver Medeihaf- 
Vet nåmnde charta. 

Til Europa råknas åfven Azorerna, fom 
ock kallas de Flamifke, af brugg från Flan- 
dern, fom förfl återfant dem. De åro nio, 
sf hvlka Santa Maria 1432 den 15 Aug, up- 
tåcktes och namngafs af GONSALO VELHO 
CABRAL, en Portugis, fom 1444 d. 8 Maj åf- 
ven påhittade S. Miguel. Terceira år ftorft 
©ch var den tredje fom blef kånd. De öf- 

D 3 rige 


i ) Så kallade af et 
flags Tall , fom der ym- 
nigt v.ixer, 

k) Defcription geogr. 
if biflor. de fl Jfle de 
Corfe avec les cartes de 
Jes provinces des plans 
des golphes , ports £s" 
moaidages, Paris 176 p 
noll > 2 i den jbrra 


innehåller lefkrifningar 
och den Jenare 3j taflor. 

I) Se obferv. fur la 
Carte de fl Arcbipet , 
dreffée <i?c. n3fl. Detta 
i äldre tider namnkun- 
niga haj bar Tourne- 
fort ocb flere refande 
befhkU 


- 


S4 


Om Öar, 


rige åro S. Jorge, Graciofa , Fayal, Pico, Fio» 
res och Corvo, alle fmå och må!ia<je!en be- 
ftående af klippor. Något lång re åt föder 
ligga Porto Santo och den af fin ymniga fkog 
namngitna Madeira , hvilke »419 uptå.ktes af 
en Portugis JOAO gqnzalves Zarco. Sift- 
nåtnnda har en bergsrygg i öfter och våfier, 

i8> Omkring Africa år et ganfka ringa 
antal oar, och alla, utom en enda, fmå. U- 
caf dem ligga de få kallade Lykliga , eller Ca* 
narierne m), uti Atlantifka hafvet, mitt emot 
Kejfaredömet Marocco. De råknas f ju ; Te- 
neriffa, Stora Canarie - on, Gomorra, Palma, 
Iliero eller Ferro ( genom hvilken fårfta mid- 
dags-kretfen gemeniigen dragés n Lancerot- 


m) Plinius berattar, !tor, Ortelius och Ber- 


at detta namn gifvits 
for många ftora hun- 
dar , jom der varit fund- 
ne. H. N. Lih. Fl. c. 32. 

n) Pytheas drog fbr- 
fla meridian genom Tbu- 
le ofver 300 f C: Krato 


tius genom J/ha de fue- 
gos; Arnoldus, Wen- 
delin och Jofs Hondius 
genom S. Fin cent: Henr. 
Hondius genom S. Ni- 
co las, [åfvcn jom de 2 fö- 
regående beldgen vid 


ic ujvtr jvv w , utcuv; , r vc /■(< ull$ 

fihenes genom Herculis -Gr. udden): Janfon och 
fioder 230 f \ C: Marms ' Mercator genom Corvo 
från Tyrus och Ptole \cch F/ores: Dudiey ge- 
masus genom Canarier- nom Pico ( dejje 3 aro i- 
ne,i början af 2: dra 100 - bland Azorerne ) : Mer 


talet: A b 11 1 fe d a genomCa- 
^'jtrejanfon och Bleauge* 
nom Tencriffa : Jan lon 
{annan gång ) , Merca 


cator och Rieciolus ge- 
nom Palma , en af Ca- 
narierne Månge hafva 
valt hufvudjiåder , orter 


/ 


Om ÖaF«‘ ff 

ia och Fuerte Venfura; men omkring Lan- 
Cerotra enfamt åro fex mindre: Gratiola, Roc» 
ca, Allegranza , Santa Clara, Infierno och 
Lobos. Om fruktbarheten gifvit de gamla 
anledning, at kalla defle öar lykliqa, år ej 
jfåke t, men at de dermed ment de anförda, 
kan få mycket mindre tviflas, fom PTOLEr. 
^liEUS och plinius uttryckeligen råkna Ca- 
narie-ön ibland dem. De blefvo årerfundne 
X402 af en Franfos JEAN BETHENCOURT, och 
1714 fåndes Fadren FEUILLEé til dem, at på 
det nogafte utfiaka fårfta meridian. 

Orona uddens öar hafva namn af den fto- 
D 4 ra 


der de lodt , obfervata ■ 
tier eller Riksgränfor , 
fåledes råknar ock Ptole- 
n ceus;:<7 middags kretfen 
genom Alexandria , Co» 
pernieus genom Frauen- 
kur g, R fmho\ågenom Kö 
7iigsberg, T y ch o och Ke - 
pler genom Uranievburg , 
Longomontanusg^tfowi 
Köpenhamn , Lan ds berg 
genom Gces pa äfee- 
land , Ricciolus genofit 
Bologna , Qriganus ge- 
nom Franc k fur t , Fich 
flådt genom Stetin , Rys- 
farn $ genom Petersburg . 
K«ri!ow genom Dagh 
*ch Öfelt Beenn g genom 


To bo //k, Ångelsmån 
genom London eller Cap 
Lezard , Franfoler ge- 
nom Obfervatorhim i Pa- 
ris , K. Landtmåferi 
Contoiret genom Olfer- 
vatorium i Upfala.o.J v. 
Denna fkiliaktigbet gör 
mycket bejvar , och vo- 
ro önfkeligt , at be flutet , 
fom 1634 af mänga p@ 
I Aidvic XI l;s befallning 
i detta ärende famlad i? 
j Mathematici , vidtogs , 
• at nan ligen a itid draga 
! 1 : a meridian genom 
! Ftrron, blefve efterkom - 
j mit. Jämf Engels Mtnt, 
{ Geogr. 


Om öar. 

ra mSngd Sargazo, fom finnes i nejden, och 
kallades af de gamle Hefperides elier Gorgo- 
nes. De märkligare åro tio: S. Jago, S. An- 
tonio, S Lucia, S. Vincent, S. Nicolas, Ilha 
de fal, Mayo, Bonavifla , Brava och Ilha de 
fuegos, Ghuny och Carnera norr om Bra va, 
famt Chaor och Branca våfler om S. Nico- 
las, åro endaft upftickande klippor o). 

S. Mat b<zi - å finnes på många chartor , 
ehuru römer nekar en fådan vara til, dock 
utan at anföra något enda fkål p). 

Afcenfion beftår af fkarpa klippor, fom 
tyckas förr hafva varit eldfprutande, och för- 
snodebgen blefvo för fl: kånda 1503., då et af 
de 6 fkepp, fom iedfagade AMERICUS under 
fin fjerde refa , troligen hår förolyckades : 
Han befkrifver den 2 lieues lång och 1 bred, 
full af kållor, tråd och fogel,fom kunde ta- 
gas med hånderne, men obebodd och utan 
4 fotade djur, famt belågen 300 lieues från All- 
helgcna vik. H:r DE la caille befökte den ' 
1754- 

5. Helena uptåckte Portugiferne 1510, 
och år i fynnerhet deraf märkvärdig, at 
(HALlevt hår utftakade födra ftjernorne 1677. 

Annobon uptåcktes nyårsdagen 1526 af 
Portugiferne, och den obålfofamma önS.Tbo- 
mas 


0 lHift. G en. des Voy. T. I uti Dan (ka nybygget på 
VII Par . upl i S-o menas * Guinea kuflen, Hans be« 
bfver alt i detta arbete. \fkrifning om denna nejd 
m p) Bö mer bar några | utkom i Köpenhamn i-] 6 ^ 
cr varit of ver - kbpmtm* 



Öm öar*; ' 57 

mas 1405, Prinfens-b bar namn derutaf, at 
inkomderne af benne 1471 tilflogos Kron- 
[Prinfén i Portugal!. Fernand-Po ligger af des- 
jfa 4 långd i norr. 

M ad aga f c ut , fom ockfå. kallas S. Laurentia 
»ch Dauphins-ö, år ibland de aldradörda, mer 
ån dubbelt iå viddråckt (om Sf. Britanni- 
en. Omkring denna år en myckenhet fmå 
:6ar, i fynnerbet åt NO, (åfom Majoto , An- 
jouan , Comoro , Job. de nova , m. fl. Sacotora 
ligger något öfter om udden Guardafui och 
ifkall vara de gamlas Diolcorilla q). I öder 
från Madagalcar ligga Bourbon , (om Potugi- 
lerne 1505 uptåckre och då kallades efter up- 
finnaren Mafcarin: denna 6 år längd i O och 
W, famt har i (amma kofa en bergftråcka 
mitt öfver . dranderne åro låge och genom- 
iblotte af en dcång fusktighet, (om hår van- 
;kas (a ymnig , at eld ej utan fvårighet kan 
itåndas: luften (kall annars vara fund, Orka- 
:ner infinna.fig ofta, (kogen år ymnig, ingen 
igod hamn, en Vulcan finnes vid odra åndan 
och en dor mångd tornlike jordhögar öfver 
lalt r). De ålda chartor göra Bourbon dör- 
re ån Ifle de France, fora den ock vårkeli- 
;gen år , men fenare göra dem lika j). Den 
ilåknade Vulcan IJle de France , (om hos Hol- 
låndarena heter Mauritius, och Rodrigue, hvarlft 
;iH:r PINGRé 1761 iackttog Veneris gång ofvec 

D y fö* 

q) Lulof a. ft. §. 144. $) Buachc Mcm, de 

r) Merveilles Foy. V Acad, de Paris n6#$ 
« P Arabis* 


J8 Om öar, 

folsa , Sra med den omralta i grnnfkao, merj 
litet mer i O, De förra afmattes 1 7 5 3 och 
1754 af H;r DE LA Ca!LLE. Africanfke öar, 
ne finnas på MAUREPAS chattor tåmmeligen 
ricktigt lagde t), do k gifva nyare och må- 
ftadels förut nåmnde underfökpiiigat åtfkil- 
lige rå r te!fer, 

19. Afien Sger uti fitt granfk.ip de måfia 
och flor (t a öar. Den nu o f ruktba*a Ormus 'ig* 
ger uti Ferfifka viken* defs grund fkail bedå na» 
(tan af bara falt. Kring Baharon år nkc perl-fifke. 

Maldiverm aro redan af PTQL,E\lfEUS lag- 
de på claarta , dock utan namn, Deras antal 
år ganfka fdort och upgifves af några til 
itooo. De ftråcka fig uti N och S öfvec 
100 mil , af naturen fkilde i 13 delar (Atol- 
lons kallade 1 > fom h vardera inneflånges af 
en berg-ked, hvarpå eodaff åro någre få ocb, 
farlige opningar, at komma igenom. Sam, 
ma ocb mqtfvarande hvarf (kola finnas uti 
alla, hvaraf Ir troligt, at dc fqrr utgjort et 
fammanhångande och med klippor krönt 
land »), De beföktes vid början af i6;e hun- 
drade-talet af VASQIJEZ DE GAMA, en Portu» 
gis. Krokodiler finnas hår uti ovanlig myc», 
ken het. 

- Lakediverna åro en rad fmå öar långre i 
N, mitt emot Mabbar. 

Detjfruktbara Ccylon fkiljes endaft genom 

fun- 


* 


t) J dm for obferv. fur 
la c ar te de /’ Ocean e 
viental , drejfée 1740, 


u, Voy. de Fr. Pv- 
rard voh I, Hufi vur der 

0 92 , 



Om Öar, 


59 


i fundet Manar ifrån Coromandel, hvarvid in* 
rånarena berätta, at det fordom hängt tilläm* 
•nan x). Den år ungefärligen få flor fom Ir* 
and, och formodeligen de gamlas Taproba- 
. aa, hvilken de trodde hora til en annan verld, 
men i ALEXANDERS tid iades til vår, emedan 
man kunde komma dit y). Nägre hålla den 
lack för det rika Ophir %). 

Andamans eller Andemaon. kallas en hop 
:'må öar i Bengalifka viken , hvars berg ftrnc- 
sa fig i N och S, likfom de voro fortfåt» 
ning af Sumatras. N icobar ligger i S derifrån. 

Sunds - barna kallas få af fundet, fom fki 1 - 
er Java och Sumatra. Java år 2 gånger få 
for fom Irland, och Sumatra 4. Borneo, 
:'om ock hörer hit , år ibland de flörfla oar, 
aeml. åfver 10 gånger flörre ån Irland. Des* 
fe hårhge låndeF åro endaft kånde kring ku- 
terna. ptolem/EUS har vetat af en hop öar 
i denna nejd. Han kallar Sabadiba? 3, foro 
teknas under Aurea Cherfonefus , och formo- 
deligen åro kufter af Sumatra: Jabadiou få* 
ges varit rik på fåd och guld , hårmed lårec 
imenas Java; de 3 Satyr-öarne, hvars invåna- 
re fkola hafva fvanlar, torde vara Celebes , 
Borneo, famt någon deras granne. 

Molucker kallades i åldre tider endaft* de 
fmå öar , lom ligga utmed Gilolos våflra 

llrand. 


* 


x) Ray’s Difcourfes. 
y ; Plinii H. N. FL 2 2 . 
%) Verbrugge, Orat. 
navig, ophir it c a \ men 


D’Anvil!eg<?r Sofa/a til 
Ophir , iMem, de Psdc.dee 
infcr. 7. XXX. 



< 


6o öm öar. 

ftrand , innom i gr. foder om linien J meta 
efter hand började under famma namn inoc- 
gripas flere. De ligga föder om Philippinerne, 
och uptåcktes en ael 1520 af MAGELLAN. De 
delas uti Rore och fmå. Til de förre råknas 
Celebes eller Macaflar,fom år öfver tre gån- 
ger Rörre ån Irland, fämtGilolo, Wagecum, 
Timor, Ceram, med fl., Rore ungefärligen, 
fom Sardinien. Til de fmå föras Arnboina, 
Banda, Neslaw, Mila, Larik, Manipa, Boé- 
ro, Haroeko, Saparoea, Arrow, Solor, Ulea- 
fter, Pulo Ry, med fl., lamt defsutom Ter« 
nate, Tidor, Motir , Machian och Bachian, 
hvilka 5 egenteligen kallas Molucker , och 
15 uptåcktes af Portugifern FR. serrano. 
Sedan Hollåndarne utdrifvit Spaniorer och 
Portugifer hafva de indelt dem i 4 Gouver- 
nementer, Arnboina, Banda, Ternate och Ma* 
caflar : de hafva federmera bibeholiit flg en- 
famme i befltning af kry dd -handeln , til hvil» 
ken ånda de planterat fårfkilte flag på olika, 
men få och til bevakning tjänlige Rålien, få- 
ledes låmnar Ceylon förnemligad kanel , Ban- 
da-öarne Mulkot och Arnboina neglikor. På 
andra Råilen utrotas deffe kryddor, och der 
de icke kunna åtkommas , betalar Hollånda* 
ren defla våxters blad rundeligen, hvarige* 
nom invånarne upmuntras, at flitigt plocka af 
dem , men låra omfider förfent , at då de få 
i 3 år blifvit afklådde, dö Rammarne aldeles 
ut. Sjelfva planteringarne tillåtas icke af fine 
fluge ågare, at tiltaga öfver en vifs gråns. Gou* 
yernementee Macaflar låmnar inga krydder, 

om 


*Om Öar. €t 

orn icke från Button , utan fynes åndarrålet 
med befattningen hår vara, at befalla öfver 
farten til Moluckcrne, famt underholia han- 
del af guld, ådlaftenar,fi!ke, fina trådllag, rn.m. 
på Borneo och Celebes. Invånarne på Ce- 
ram hafva nu krig med Hollåndarne, emedan 
de ej vilja låta utrota fina krydd-tråd. På Ti- 
mor åga vål Portugiférne enflåck,men kun- 
na ej draga nytta deraf. 

Öarne uti Indilka hafvet åro gemenligen 
hoge, famt efter Dampiers och fleres intygan 
i iynnerhct fkarpe på våftra lidan. Så år det 
med Sumatra, Borneo, Java, Celebes, Gilo- 
lo, Tirnor, .och flere andra. At chartor of- 
ver Moluckerne åro felaktige år ganfka be- 
gripligt. Hvar Ingenieur, fom refer derifrån, 
måtte” med ed bedyra , at han icke förer med 
fig någon. Båft öfver defia nejder år hit- 
tils den , fom D’ ANVILLE utgaf ofver Afien 
1752, hvilken år tåmmeligen pålitelig alt i- 
från Ceraru til Alambai oarne, våfter om Ce- 
lebes, hviika reknas fålom 4 fårfkilte, men 
(kola dock hånga ihop a). 

Pulo -Condor år en liten o imellan Bor- 
tieo och fatta landet. 

Hainan ligger mer at N och år flor fom 
Sardinien. Uti utloppet af floden Ta ligger 
den lilla och bekanta handelsön Macao , famt 
litet nedanföre de finå Lemifke-&&tne. 

Philippiner kallas efter Philip II i Spanien 
de oar, fom magellan 1521 uptåckte, norr 

om 


a) De Bougainvilles Voy. 


C2 Om Oar. 

om Moluckerne, famt buro, enligt ARGEN. 
SOLAS beråttelfe , förut namn af Maniller. 
Skulle PTOLEMLffiUS med fina io Maniolse (hvars 
invånare voro månnifkofråtare och måfte byg- 

f a fina fartyg med trånaglar, emedan få ftar* 
a magneter funnos i fjobotten, at fpikar ut- 
drogosj ment defla, få lårer han fådc fina un* 
derråttelfer ifrån Java, ty man har ingen an- 
ledning at tro, det fjoreforne denna tid hun* 
nit få långt. Vid början af andra ioo -talet 
utfånde TRAJAN Ikepp til Indien, och nåpli- 
gen finnes Sina förut omtalad. De åro ganfka 
månge, och nåmdes af upfinnaren alla tilho- 
pa S. Lazari fkårgård. Luzon eller Manilla 
år ftorft och ofvertråfFar Irland : hår år en 
namnkunnig nederlagsplats för bagge Indi- 
ernes rikedomar, hvilkas^ inbördes öfverfor- 
flor fiere gånger lockat Ångelsmånnerne in 
i Stora hafvet b). Mindanao år något min- 
dre. De öfrige åro Cebu, Samar, S. Johan, 
Perago, Calnmines,Mindora,Panai,Leyte, m fl. 

Offer ora defla ligga Cavohncrne , fom å- 
ro hel fmå. Fadren CANTOVA menar dem 
vara fundne flraxt efter Ladrones , då namnet 
lårer vara efter PHILIP Ifis fon , men paul 
CLAIN håller före, at deiäårfl af Spanfka fkepp 
blifvit fedde 1 685 och 1696,1 hviiken hån. 
delfe unnåmningen lårer fkedt efter då rege- 
rande carl II. Jeluiterne hafva förgåfves I år 

fökt 


b) Lord Anfons refa. 
Manilla GalHon , (om är- 
ligen gar imdlan Manil* 


la ocb Acapulco , ar af 
Ana el sman atfkillige 
gänger plundrad. 


Om Öar. 63 

lökt fålta fig, och den filta martyrn årCAN- 
ToVa, fom om t ren t for trettio år^tilbaka, af 
invånarena mördades, De åro låledes foga 
kände, och chartorne man håröfver åger, å* 
ro förfärdigade efeer be?åcteifer,om huru mån- 
ga dags refor hvardera år omkring, lamt hu- 
ru långe, och i hvad kofa, man leglar från 
den enå til den andrå. En fådan har CAN- 
'TOva fiit gifvite). Fadren CLA1N råknar 32, 
af hvilka Ponlog ligger når til Mindanao d ). 
Delte öar få och namn af Papaos eller Nya 
Phiiippinerna, 

Ladrones kallades få af npfinnaren MAGEL- 
LaN i y 20, emedan invånarena budo til at 
lljeia bort alt jårn de koran o öfver. Guan 
el, er Guahän år ibland de mårkeiigalte. De 
öfrige åro Rota, Arguiguan, den ljufliga Ti- 
iiian ( bekant af Lord aNSONS refa), Saipan, 
Anatahan Sarigan, med många flere, af hvil- 
ka lomlige åro eldlprutande. Af Spaniorer» 
ne kallas de Marianfke» D ottn. MARIA AN* 
Na til åra, fom j66o forft fånde prälter tii 
dem. 

Flere Imå öar finnes i famma firåckning 
! ånda til Taoan. Straxt öfver Manilla ligga 
de 1 m å Bnbyanes , och iångre up -Bajcbi - tiarne, 
fom uprinnaren damPier namugaf 1687 > 
en der brukelig dryck. Ånnu mer i N och 
under fjelfva våndktetlen år 1 ‘ormoja , fora 
efter fm långd i N ochS delas i tu af en berg- 

Itråcka 


c) Pbil.tr. n. 5/7. 

4 ) Lettres des Miffio- 


nnires \ Bift. Gen. de ? . 
Boy. XX XIX, 


€4 Om (ht i 

(Iråeka, och i florlek ofvertråffar Sicilien, 7 & 
från Forrnofa til Japan år en flråcka med ö- 
ar, (om kallas Lieu Kieu , hvilka ti! åfventyrs 
menas af KiEMRHER under namn af 'Liqueio. 
De åro nyligen underfökte af Fadren gaubil 
e). Den forlta år vid pa(s hälften af Sardi- 
nien. 

Japan heter hos inbyggarena Nipon el- 
ler Nifon: Chir.eferne kalia det nu Sidpom 
och fordom Gepuan-que, (d. å. den upgåen» 
de fölens rike) af h vilket fetiare Portugiferne 
gjorric Japan och Fran(oferne Japon f). Det 
år vid pafs lika flört med Ångiand och Skot- 
land tilhopa; uptåcktes forfl af våderdrifne 
Portugifer 1 542. _§•) , och år aldeles (ki!dt från 
faft land genom fundet Sangaar h) , hvarom 

re- 


i?) Se hans bref af d. 
3 Nov, iyj2 til Fadren 
Berthier , anfordtaf Bu- 
ache uti de/s Confidera - _ 
tions Georg, cf Phyf. 
HJ3- dhy Buache har 
ock qjj , enligt bekom- 
na handfkrifter , härof 
ver gifvit en charta. De 
finnas äfven på hans nya 
Mappemonde. 

f) Charlevoixs Hi(l . 
de japan jdmnfbrd med 
Hi/l. möderne des Chi- 
fiois , Japonneis c. 
s) Recueil des Rela- 


tions de J. B. Ta ver- 
nier /. 6 

hi Tvd Holland fka fkepp t 
utfånde at underfbka ku- 
ller na 1643, omtala det, 
Tavernier a. fl, f 393, 
Rdand fåreflåller det af» 
ven få. Voy. au Nord , 
Tom. III , dock hålla Ja- 
paner ne detta [und får 
få Jmalt , at flora far» 
tyg ej kunna gå igenom, 
Pbil. ir. abr. Vol. III. 
f. 62 0 ; Relät, des Voy. 
par Thevenot Tom. IP, 
Prctfid. Fr. Carons be- 


Öm Öar. 6% 

redan K.&MPHER inhämtade enhällig berätte!* 
fe af ir.vånarne i). Hit håra och åarna Sai-\ 
kokf (Kiufiu eller Cikoko och Bongo) och Si- 
ko ki, lom ligga vid fodra andan af Nifon» 
den forra vid pals lika och den lenare min- 
dre ån Sardinien. 

Uti Kamtfehatka * hafvet ligger on Siga- 
lion , halfparten få Itor fom Irlanå. 

Delle åro de mårkeligafte Afiatilka åar, 
hvilka merendels bål! åro utllakade af D’ aN- 
VILLE k). Flere fårekomma uti nålta Capi- 
tel, hvaråfl: ock på en gång åfverfes, hvad 
fom finnes uti Stora hafvet' imellan Afieo och 
America. 

20. America har ringa antal åar når intil 
våftra lidan. En rad Imå ligga utmed norra 
delen af Callfornia. Perl- åarna ligga uti Pa- 
nama - viken. Juan Fernande a och dels gran- 
ne Fuera åro af många res-befltrifningar be* 
kante. De, tillika rncd S. A mbrpfia ock S, 
Felix uptacktes af juan peknandez 1574, 
under dels refa ifrån Peru til Chili /). Ma- 
c/ja , Incbin , S. Barbara , Catnpana , med fl. å- 
ro hel lmå , och Ikårgården S, Croix beflåc 
af mer ån go dylike. Ibland de fenare åc 
on Dtic de Fk irk , lom af upfinnaren saRMI- 

E ENTO 


rdttelfi om Japan finnes j i) Defeript. de Japort , 
tillika med De L’ Ifles j Carte de /’ Afie\ Se- 

jfkdl, f or hvilka han trodt J conde partie , publée /7/Ä. 
Japan hänga ihop med l ) 'De Brolies a, (i, 
fafla landet , i Foy. au 7 em 1 , 4 399 . 

Nord, 7 m t IIL i 


66 Om Öar. 

ENTÖ kallades Trinité tn). De ftorfta 

på hela val l ra fidan åro Chilae och Guds Mo- 
ders- å, de binna dock icke ät råknas hland 
medelmåttiga. 

Elds landet blef få kallat af MAGELLAN, 
emedan ,der nattetid fågs eld , tii åtVentyrS 
den der varande Vulcan, hvilken federmera 
af FRE2IER med fl. blifvit anmårkt. Han vis- 
fte ej, at det var en 6, hvilket SCHOUTEN och 
le maIRE förd funno 1616. Den ligger vid 
MageHans fiind, fom af alla bekanta år det 
ftörfta , nemligen omtrent 60 mil långt. Strän- 
derna på bagge fidor beftå af branta klip- 
por, hvars alla uddar åga motfvarande vin- 
klar på andra fidan. Voro hela Eh-iandet en 
fammanhångande o fkulle den vara inemot 
få flor fom Irland, men den år vårkeligen 
delt i flera. Ytterffa udden kallades Rotn, un- 
der nyligen nåmnda SCHOUTENS forbifegling. 
Några ftela klippor fingo då namn af Barne- 
velt , och offra fl randen af Le maires fund , 
beflående af hoga. lodråtta, fpruckna och fno- 
beråckta berg, kallades Staters - land n). Man 
visffe ej, at fiffnåmda land var en ö, forr ån 
1643, öroWers våderdrifven feglade för- 
bi 


m) Sarmiento var aj 
Vice - Konungen i Peru 
utfkickad y at hindra den 
bekante Ridd. Drake: u ■ 
tom de nåmde öar och 
(Urgärden fant han på 
denna rejä Jandet Ifodo- 


rus. 

n) Diarium vel De- 
feriptio itineris faEii a 
Guil. Corn. Schoute- 
nio, Hornano , ann is i 6 ij , 
t6 16 o 16 q £fc. Amjh 

l6lj) t i f-Q. 


öm öar. 6? 

jbi det på öftra fidan. Magellanflea nejden 
år annars ej få hafkelig, lom man fig i all— 
månhet inbillar. Der tinnes mångd af Sjö- 
Lejon (Phocas leonina) Sjo-kor (P. vitulinre) a 
Valar, Sjöfogel , fifk, muflor af hela alnens 
långd, perlor och perlemo nog, ehuru ej at 
båfta flag. Krusbåribufkar, Silleri, Körfvel» 
m. m. åro der inhemlke, åfven trifv r as vål Eu- 
ropeifke vaxter, fom der fås: en llags pep- 
par har hämtats der, fom åfven i Europa fun» 
nits fmakeligt deras Guanaker tCaprre) båra 
ull , fom i finhet taflar med filke. Goda ham- 
nar, flrida flrömirsar och ikog tråffas mång- 
flådes o). 

Maloiiinerne eller Faulklands oarne torde 
forft vara uptåckte af americus, under defs 
g:je refä , då han i % 02 följde norra ftranden, 
dock ovifs, om der var fafl eller kdngfl ltic 
land. 1594 belökte rich. HAWRINS nordö-» 
ftra kufien,fant den mycket bebagelig, for- 
fedd med ikog och vatten , nattetid fågos 
der många eldar: han kallade det Maiden- 
land, til hugkomft af Drotn. ELISABETHS ce- 
libat , men irrar hg 3 4 gr. i bredden. 
fcEAUCHESNE GOUIN, kommande 1700 från 
Stora hafvet, ankrade vid ofira fidan, och men- 
te fig. vära vid Sebaldes: han fåg en enda 
flor o, fumpig, rik på vatten och fogel, 
men utan fkog, famt blef förfl vid arfeglin- 
gcn varfe 1 fmå. Malouinerne ligga imelian 
Sebaldes och Beauchesnes-ö, kunds fåledes 

E 2 cj 


0 ) Narborough , freziip. 


6g - Öm öaf. 

ej gas förbi ofedde och rtiåfle nödvändigt fat'* 
la i ögonen för den, (om ankrar offer om 
Sebaldes, fåledes dämmer alt öfverens påMa- 
louinerne. Ifrån S. Malo hafva fler© Ikepp 
befökt defla öar, i början af nu löpande ioo- 
tal, hvadan d» ock blifvit kallade Malouiner: 
Ikeppet S. Louis hämtade vatten på SO fi- 
dan, och kallades hamnen efter fartyget;po- 
reö från S. Malo namngaf ku/fen Aflomption 
1708* Franfoferne anlade på öltra (idan ec 
nybygge 1764, (om 1767 lämnades åt Spani» 
en: 1706 betade fig en hop Ångelsmån i W, 
fedan Comm. BtiiON året förut underfökt ham- 
nen Egmont, af Franfoferne Porte de laCroi- 
fade kallad , och åro nu för tiden ägare af 
ddle 3 öar, fom ligga med fodra åndfan vid 
paf ■§ gr. mer i N, ån norra ftranden af Ma- 
gellans lund, och med vådra fidan gr, 
fner i O ån Jungfru-udden , det öffrafie af 
famma ftrand, famt utgöra ihop omtrent r 
gr. i bredd och 4 i långd. Hår finnes flor 
mångd Sjö-Lejon, 2 til 3 gånger frörrey ån - 
ÅngeUke vagns-håffar, af h vilka god lamp- 
olja'* kan fäs: annars intet 4 fotat djur, utom 
råf var , men lådan ymnighet fjöfogel, at. til 
2000 ågg kunna famlas om dagen under vårp- 
tiden. Hvad lom bringat HAWKIN och fle- 
re, at tro dem vara fkogbevuxne, år en hög 
Såf, löm torkar vid roten, men förbiifver 
upputi grön, annars finnes åfven någon fkog 
pä bergen. På’ freziers charta kallas de Kles 
Nouvelles, på andie Ides de S. Louis, rog- 

grwin 




Om öar. 


6 $ 


ge win kallade dem Belgia auftralisj, o f.v.p). 

Emot födra åndan af Brafilien ligger åa 
Chatbarina , hvarofver H:r desno 1763 i Pa- 
ris utgifvit en charta, och Fernand Noronba , 
utom defs måffc åt O framfkjutande kult. 
Siftnåmde ö år full af berg och ganfka torr, 
emedan der kunna gå forbi 3 til 4 år , utan 
at rågna. Den liila Cayenna , på kuflen af 
Guiana , beioktes 1672 af richer, fom hår 
genom anmärkning på fitt pendel-ur, gaf an- 
ledning at utfpana jordens råtta fkapnad. 

Antiller kallade Spaniorerne oarne mitt 
framfor America, emedan de tråfFade dem, 
innan fafla landet uptåcktes. De delas uti 
flora och fmå, famt de (enare, fom ock kal- 
las Caraiiber, uti Soto vento och Barlo ven- 
to. Soto vento nåmna Spaniorerne dem ds 
låmna åt S, då de fegla från Europa til Mexi- 
co. Hit höra Trinitados, Margareta, Buen- 
ayre, Curocao och Oruba. 'Bil Barlo ven - 
to räknas Barbade, S. Chriftophorus, Newis, 
Montierrat, Antigoa , Barboude, Barthelemi, 
S. Martin, Anguille» Virgengorda, S. Croix, 
S. Thomas, Saba, S. Euflachius, La Grena- 
de, Marie-Galande , Guadeloupe, och Marti- 
nique. Af de flora Antiller år Cuba något 
vidflråcktare ån Irland , men full af berg. S. 
Domingo år vid pafs af (amma ftoriek, fora 

E 3 Ir- 


p) Se De Bougain- 
villes Re fa {bvilken of- 
ver lämnade franfka Ny- 
: bygget til Spmiorfrm), 


jamtDom Pernettys/#/?. 
dhm V oyage aux JJIes 
Malouines } fait an 1-6$ 
& qd-f. 


‘jo Cm öar. 

Irland, och Jamaica fom Sardinien. S. Louis 
eller Ko Ön och Portorico åro mindre. 

Lukaifke oarne åro Bahama, Providentia, 
Lucaionck, Guanahani , med mångfaldige fle- 
re, alle fmå. 

Bermude * uptåcktes af en Spanfk Cap. j.ber- 
mudbs i De åro månge, fmå och kallas äf- 
Ven Sominers öar. 

IJle Roy ak , Ter re neuve , 51 Jean och An- 
ticofti ligga omkring och nedom Laurentii 
Boris utlopp, joh. Cabot upfant och namngaf 
Terre neuve 1497, och Franlolern^ började re- 
dan 1504,31 fånga flockfifk dårutaftfore på lånd- 
banken q). Laget af dels iodrafte ånda Cap Ray 
år genom oblérvationer beliåmt. Den år unge- 
färligen likflor med Irland och har fkaroa flram 
der.lfle Royale år mindre, och Ikiljesrfån lan- 
det genom fundetFronfac, lom år 2 mil bredt. 

En ftor hop af de (le oar åro ej annat ån 
bergtoppar. Ifrån Trinitados til Barboude 
• flryka de i N och S, åfven fom på Terre- 
neuve och Esquimaux-kuften , men ifrån Bar- 
bade til Cuba lopa de i O och W, nåflan 
lom p§ lodra lidan af Ifle Royale. 

Hvad Americanlke öarnas låge för 6f- 
rigt beträffar, lå kan, utom hvad til forne år 
anfordt , jåmnféras m JEFFERYS befkrifning 
om en del af America r j. TR.E- 

q ) Bellin. Rem , fur North, and South Ame- 
SaCarte de l Amer.Sep.f rica o 3 c. iUuftrated hy 
20 J-dmtifPbil. Tr.qSq. maps and plans. London 

r) The natural and'i~]6o, i fol.ochDefc. of tbe 
civil Hiftory of the \ Spant fh IJ1, etc. Jätnf.H. 
Frrnk , Bminms in\GJes R r ojj t t.LIXosbL$* 


7 * 


Om föga kånda länder» 

TREDJE CAPITLET. 

Om föga kända länder. 

21. Hittils åro de fafta och kringflutna 
lånder ofverfedda , om hviika man åger nå- 
gorlunda kunikap, åcminftone hvad deras om* 
krers betråffar, nu lkola de nåmnas, hviika 
til låge och lynne åro ganfka litet kånda. Myc- 
ket år redan anfört, fom hår egenteligen bor- 
de finna rum, men för famrranhangets ikull, 
har fådant fvårligen kunnat undvikas. I det 
föregåence har man ock merendels antagit 
de beromdafte chartor fåibm låkra, ehuru åt- 
fkilligt varit at påminna, men de hufvudfa» 
keligafte tvifvelsmål, iom vid dem kunna 
yopas, åro med flit fparde ti! detta capitel. 
Hvad éarne uti Stora hafvet imellan Afien 
och America vidkommer, fa åro de flefte ej 
mer ån en eller annan gång befokte, fäme 
nåftan alla endaft efter ikepps-råkning utfta* 
kade, hora iåledes med ikål hit. 

22. Början må fke uti is-hafvet, af hvil - 
ket Hudfons och Baffins vikar hår torde få 
anies iöm någon del, i grund deraf, at de 
med is åro befvårade ftörre delen af året, 
ja ofixa ftranden af Davis fund (James- 6) 
beftåndigt tilfrufen, åfven fom cftra iidan af 
Grönland. 

Det år ån nu ofåkert, om bfr a delen af 
Labrador hånger vid fafta landet eller ej, 
famt om den år en eller flera car. davis up- 
tåckte 1686 en ingång vid 55 g:rs bredd, 
och defs flut år hittils obekant. En opning 
år jåmyåJ på W kuften vid 60 gr;$ bredd, 

£ 4 famc 


ja Om föga 

fa m t en vid 58 f på den éftra: deffe hafva 
doek ingen gemenfkap, ty man vet, at en 
berg-rygg i N och S llryker fram imellan 
dem. Likaledes år ovisft, om Erozens opning 
laramanbmder Hudlons och Baffins vikar: 
om Cumberltmäs ingång eller andra fund Ikil- 
5a den efter honom nåmda 6, hvars kuller å- 
ro til llorre delen obekante , åfven fom på 
James - 5 . 

Uti Baffins-vik åro Tb. Smiths , Ålder- 
mans Jonas och Lancaflers ingångar ej tilråc- 
Leligen underfokte : de 2 lenare uptåcktes och 
fingo namn af r, bylot 16x6. Åtlkillige uti 
Hudfons , hvilke tilforne blifvit nämnde, å- 
sx> likaledes ännu okände. 

Spitsbergen uptåcktes 1596 af Hollända- 
re, och fick namn af de många fmå fpitfiga 
berg, lom der finnas. År åtminllone delt i 
3 oar, af h vilka den anlénligalle år dubbelt 
ilorre ån Sicilien. Deromkring år en Itor 
hop helt fmå öar, uptäckte på åtlkillige tider, 
fåfom Hopps -ön 1613, Edges ön 1616 af 
Cap. t. EDGE, Wyches-ån 1617, o. i v. Nå- 
gra grader ölber om dem uptåckte Cap. gil- 
xes 1707 en lång ftrand vid 80 gr:s bredd, 
om hvilken man ingen vidare kunlkap åger. 
Valfilk-fångare åro de ånda , fom beloka den- 
na nejd, h vilka man ock har at tacka for de 
underråttelfer derom blifvit kunnige. Ing. 
EELLIN har hårofver gifvit en utförlig char- 
ta, efter hollåndlka anledningar, ehuru ej 
ånnu alla grunderna dertil blifvit kungjorde A 

Når- 


* 0 *55? (harta til Hi fl. Gen, des foy, Tm, 



kända länder. 73 

Närmare polen kånner man inga länder. 
En Ång, Cap. MONSON foregifves dock haf- 
va varic vid 88 gr:s bredd, och der funnit 
hal, fritt från is: Cap. GOULDEN, loin gjort 
ofver 30 refor r til Grönland, berättade for 
Kon. carl II i Ångland, at 2- holländfke far- 
tyg, fom 1650 varit på Valfi/kfångfl och kom- 
mit i haus följe, hade vid Grönland fkilt fig 
ifrån honom, feglat åt N, men efter 14 da- 
gar återkommit, då de fagt fig hafva varit an- 
da til 89 gr:s bredd, och der funnit et rent 
haf, likt Bifcava ■ vik. De hade framvift 4 , 
i det måfta of verensftåmmande dagböcker t): 
ja, om den underrättelfe wood bekommit af 
en JOSEPH MOXGNS år pålitelig , få hafver et 
Hollåndfkt fartyg varit mitt under fjelfva po- 
len, och der funnit fådan vårrna, fom i Am- 
fterdam fommartiden t). Geographer på 1 *oo- 
talet utmåfka i fjelfva polen en hog fvart 
klippa, famt deromkring vatten 3-4gr., om- 
gifvit med land , hvilket deltes i 4 W flycken 
af åfven få många ftrömmar,fom ifrån bafvet 
rufade ouphörligen in och upflukades kring 
polen. N. zemlia fåttes på et af ftyckeoa och 
läges bebodd af dvärgar: det måft åt O be- 
lågna öfver America angifves for fundaft. Al- 

£5 la 


LVUU i Foy. au Nord 
'Tom, 11 ftår Fr. Mar- 
tens ,från Hamburgs re- 
Ja til Spits‘bergen if’ji y 
7», m . k it börande. 


t) Foy. au Nord 11 : 
no, 2ii ; Hill. Gen. des * 
Foy. Tom, LF 1 I. f. 
45 *' 


54 Om foga 

la 4 tilfamman fingo namn af Terra polgris 
och voro fkilde från Grönland u). 

Innan vi låmne ishafvet böra de öar ef- 
Cerfökas, fom föregifvas ligga utmed Siberi- 
ens norra ftrand. Herrar DE V isle och 
BUACHE fatta öfver Kolymas mynning en S, 
vid 73 gr:s bredd , famt öfver Tfchuktfchi nos 
et Jiort tand , fom 1734 Ikall vara uptåcke. Så- 
dant vill beftyrkas med fkrifteliga underråttel- 
fer från Petersburg, fom ockfå fKola omrala s 
at en Förfte kopai blifvic fånge på ön. Defs- 
utom åberopas en Coflak - öfverfte schesta- 
jcows charta, Hvad kopai vidkommer, iå 
hat han aldrig varit fången , ej eller bode 
på någon ö, ehuru en ganfka liten ligger rått 
indi hans hemvifl. Mon mistaget hårutaf 
npkommit? Men SCHESTAKQW fåtter ön 2 
dagsrefor från landet. Hans chartor åro dock 
af ringa vårde. Han kunde livarken låfa el- 
ler fkrifva, utan måfte anlita andra, at efter 
fm beråctelle antekna orternas belägenhet. 
Ånteligen åro inga öar fedde af ANDREI GO* 
RELOI och TUNOPHEI BULDAKOW , fom l6*a 
blefvo åt denna traft våderdrifne: ingen få- 
kerhet derom bekommen af de underfökningar 
Jakutzlka Cancelliet anftålte 1700 : intet fpår 
funnit til denna, eller andra dylika, faftån åt- 
fkilligc blifvit utfånde, at bårom inbringa vifs- 
het, fåfom från Jakutz merkurei wagin 1711 
x ) , wasilei STADUCHIN från Kolyma 1712, 

och 


u) Se ibland andra R. I ta af ar ijdy. 
Mercators verlds-char\ x) Dst Jéregafs väl 


‘kände lander, 75 

©ch ALEXEl MARKOW från Jana 1714. Sam- 
ma fak upbraktes 1723 , då en AMASSOW b!e£ 
fkickad åt denna nejd. Han berättade • fig å» 
ret efter funnit en ö, i mellan Alaleä ochTfchu- 
kotfchia,en dags refa från landet, och åfven 
få vid omkring y ). Denna o fade han va- 
ra full af klippor, at den kunde fes från lan-* 
det, och at ifrån henne marktes ännu 2 län- 
gre i N, men buruledes en lådan kunnat und* 
gå alla förut nåmda underlökningar, år Ivårt 
at förklara, och tyckes uptåckeem tiis vidare 
åtminffone vara ofåker. 

23. Siberien tekoas mycket olika på char- 
tor. ORTELII lårer vara ibland de ålfta ; der 
fattas 10 Jfraéls flågter under 83 gr. bredd 
vid Oby, lamt Plinii cap Tabin under fam- 
ma latitud, men det lom fortjenar upmårk- 
iamhet år , at de angrånlande Americanlka 
nejder utlåttas långt rkktigare, ån på de fle* 
fie yngre. Allachartor före fift forJidna 40-* 
tal göra Afiens ftrackving ut 0 anfeniigt min- 
dre, ån den iedermeca antagits, ehuru en del 
af de gamla blifvit med mycken omtanka 
förfärdigade. N. WITSEN följde med en Hol- 
låndlk belkickning til Ryfshnd Aren 1 666 och 
1667, famt fparde hvarken omtanka, möda 

eller 

i l orjan , at denna ut - vinna til gift , men be- 
fkickning funnit en 0 och drdgeriet var dt röjt. Sa 
et land. Wagin blef af Muller a. fl. J. 3g. 

Jit följe ihjalfiagen och , y) Rejan fkedde på I- 
hanemånmrna trodde ge \ fen med dertil inrdttQ* 
votä ett dicktad uptåckt\de hundar . 


7 6 Om féga 

eller koftnad, at vinna kun/kap om de Stö 
och N belägna lånder, han iåtrer clock på 
fin chana 1692 der ytter/la af dem under »67'.te 
meridian. Chartan ofver Ry/ka våldet , få- 
dant fom det var vid PETER I:s död a), famt 
JOH. PHIL. v. STRAHLENBERGS , fona ånnu årkåu- 
nes at vara ibland de båtre,/låmma dermed nå- 
ra ofverensiA.RådsSecrererarénf/edermeraRåds 
Herren) kirilow utgaf ifrån 1726 til i734almån 
©eh Special charter, enligt infånde landt-måt- 
rsingar; på titeln flår, at Ry/ka våldet begrep 
130 gr. i långd, når man då lågger dertil 
40 gr,, hvarunder han låtter Dagå och Oe- 
ie 1 eller våflra grånfen , få fås den 6/lra un- 
der iyo:de midciags-kret/en. Chartan fom un- 
der BEERINGS namn åtkommit, ofver de lån- 
der han ifrån Tobol/k til Kamtfchatka ofver- 
farit, år den forfta, fom gifver A/ien få an- 
fenlig långd , utflråckande den anda til 205 :te 
meridian, och Hr. muller har federmera til* 
lagt ånnu 3 gr. Når härvid tillika ofvervå- 
gas, at A /tro no mer i Siarn och China påflå 
enligt ob/ervationer, at Afiens öftrafte kant 
bor /åttas vid 180, b6g(l 185 gr. i långd, 
få måfte man hafva grundeliga /kål til /å an- 
fenlig förändring. Det år fant , at flere folk- 
flag i fenare åren blifvit uptåckta , men på de 
åldre chartor finnes ånda til Kolyma utmärkt. 


%) Denna ar fäkert 
förfärdigad af Svettfka 
jågna Officerare , 


a) Jämf. hans Nordi. 
und o/llich. theil von 
Europa und Afien, 



kånda länder. 77 

och på ISBRand • ides fjdfva Kamtfchatka b) t 
dic redan ieglades från Ishafvet före medlet 
af fjftförfiutna ioo-tal. beering refte ej el- 
ler rätt fram 1 O och W, utan tii Jakuzk, och 
derifrån åc S til Ochotlk, anftålte inga aftro- 
nomilka obfervattoner , och den uträkning 
han fédan gjorde til fjös förkaftas a f Ryllar- 
ne fjelfve c). Af honom Ikola dock 1728 


b) Se hans Ref a til 
Peking , dit han från 
Ryfsland Jändes 1693. 

c) Kejf. Peter I för- 
ornade korrt för fin dbd 
q 2j, at Vitus Beering 
( til borden Danfk och 
god jjåman ) jhdle med 
Lieutenanterne Mårten 
Spanaenberg ( dfven 
Danfk)och Alexei Tfchi- 
rikow af f and as , at lå- 
ta bygga fartyg och med 
dem underfbka efter hans 
egenhdndiga inflruEHon , 
om Afitn hängde tilfam - 
mans med America, m.m. 
De afrefle ock ftraxt ef- 
ter på olika vägar för at 
mbtas i Ochozk, der far- 
tygen byggdes. Spången- 
berg utgick med det e- 
na 7727 d, 30 Jun. och 
Beering med Tfchiri- 


,kow från floden Kamt- 
fchatka d. 20 Jul. 1728. 
Det feglades ät N ut- 
med landet til 67 gr. 18 
mim bredd > ochfom ku- 
fl en nu började afvikti 
ät W, anf ågsfrägan för 
af g jord famt vändes om. 
De anmålte fig ej långt 
efter at göra en ny reja , 
Beering blef Commend. 
Capitaine ocb hans Lien - 
taianlerCapitainer : Lo- 
uis De i’ Ifie de la Cro- 
yere fick befallning , at 
dem til underrättelfe för - 
färdiga en cbavta bfver 
hvad man vifle om Kamt- 
fchatka , Jefo , Gamas- 
land t Corea, m. m. och 
anmält e fig fjelf at gb- 
ra följe : likaledes blef vo 
Prof. J. G. Gmelin {fä- 
fom Natur-kännare) ocb 


78 öiD foga 

och 172$ två fortnorkeifer på minan , fomt 
fedan sf DE L’ ISLE och tilvande Rydar åt- 
fkillige på Jupiters månar vara obferverade 
pi Kamtfchatka och i dels granikap* d), iom 
til åfventyrs aro grund til de ändringar, foni 
feEEKlNGS charta vifär; hvad dem angår, (om 
Hr. muller på fm gjordr , iå berooar vål 
han fig på nya aflrenorniika obfervationerj 
famt uptåckningar med Ryika fartyg 1754 
och 1758, men for ofrigt åro hvarken namn 
eller omdåndigheter upgifne e). I följe af 

ak 


Frof. G.F. Muller (fä-\ 
fom Hifloricus ) dertil 
fhrornade. Sälifkapet‘up- 
bröt 1733 i Febr., Bee* 
ring och Acaåcmici jo *■ 
Vo til Ca fan , .och få Jjb- 
ledes til Tobolfk, hvar 
i fr än de refte pä olika 
vägar , at äter motas i 
fjfakuzk l n 3<J- Följ, är 
fick Gm el in lof , at an- 
träda filerrejn , Muller 
friades ock , at fara til\ 
Kamtfchatka, men [kul- 
le dock refa omkring, at 
famla Hfiflorica. lmed « 
lertid var redan (luden 
ten Stepban Krafcheni- 
nikow fkickad til Kamt- 
fcbatka , at ftälla for de 
efterkommande i ord- 


ning, dit ock Adj. G. 
W. Steiler efter fin be- 
gäran fick refa, ehuru 
han egente ligen rj 3S (hic- 
kades Gmeiin til hjelp. 
Gnoelin och M in er kom * 
mo til Petersburg 7744, 
Steiler dog pä diirefim 
17 Dä denna flora 
utj andning gjordes får- 
ordnades äfven om fe * 
gungar vid ishafvet , 
marom kan fes (j. lf i 
huru de bfrige fjörefor - 
ne lyckades berättas i (f . 

/•****. 

d) Se Hr De 1 ’ Ifles 
[brödrens) b er ätt elfe af 
1753, i Hift. Gen. des 
Foy. lem. LV 11 : 4 72. 

e ) S, Krafcheninikow 



kånda lånder; 


19 


ålt detta famlar man ånnu i något mörker och 
:ovilshec, om råtta fammanhangec få myc- 
ket mer , fom Japans låge ej eller våi pallar 
:med de nyafte Rylka chartor g), 

Hårtil kommer, at paflet Ånian lågges 
på ålffca chartor imellan igo och 190 gr. i 

Långd, 

•”t » 1 — < ■ — ■ ■ ■■■■ -nr . 

fager väl, at enligt objer - J norra delen af Aben gär 
Vationer ligger ö c bots kni i O och Americas norra 
1 12 gr. j 3 min. éjler om del i IV. Han bar rak- 


min 

Petersburg, famtBolJcbo 
retfkoi 14 gr. 6 min, an 


nat ocb fammanlagt al • 
la bekanta omftändighe - 


mer åt Ö, men nämner Vt er, famt flannar Jlutélb 


ej_ eller , bvem fam gjordt 
deffe obfervationer. Han 
korn lyckeligen hem ifrän 
Kamtfcbatka , blef Bot an. 
Prof. 17 jo , men bant 
knappajf pä Ryfka utgif- 
va befkrifning om denna 
bal få, innan han dog. Ar- 
betet är fedan bfverjatt 
på ängetfka , ocb utkom 
äfven i Lyon 1-6 7 voU. 
2. i 12, under titel: Hi- 
ftoire de Kamtlchatka, 
des iiles Kurillki et des 
contrées voifmes. Han 
bar tillika nytjat Stellers 
handfkrifter. 

f) Hr. Sam.;' Engel 
bar använt mycken mö- 
da , at utreda huru långt 


gen der vid , at det yt* 
terfia af Kamtfcbatka 
ej gär längre åt 0, än 
aldrabågfl til 775 Me mid~ 
dags-kretfen , påflår får 
öfrigt , at Ryjfarne efter 
politifke ajfickter gjordt 
en tilökning ätminftone 
af 2 y gr., famt följ ak - 
teligen med flit dblja ocb 
bortblanda de nya uptäck- 
ter. Se b ans Ment. Geogr. 

critiques , fom utkom- 
mo 1763 och med i il- 
läggningar 7772 på ty- 
Jhi i Mit au, undertitel 
df Geogr. und Crit.Nacb • 
richten, Jåmf. ock fl. 

g) §• 


fö öm foga 

Längd. Det finnes redan teknat på en Itali- 
en fk af år 1566 och har federroera fådt årfa- 
ra åilkilliga flyttningar: dudley latte det 1647 
under 22o:de meridian, TEXEIRA 1649 under 
den 2Go:de, SANSON (fadren) 16$ i under den 
i83*.de, o. f v . ti!s det omfider alddes for- 
fvan. F.n vilfårelfe orfakar flere, och iå har 
det gådt hår. S 3 fnart man förgätit de ål- 
fla underråttelfer om Arnericas vältra kufter, 
(hvilka i början af Portugifarc och i fynnerhet 
Spaniorer flitigt beloktes:.- förlorades åfven all 
grund til Anian, fom dertöre långe utftru- 
kits och förft i fenare åren återfunnits ju fl 
fådant, lom det hos de åldre belkrifves. På 
gamla chartoi: kalläs det E! flreto de Anian 
eller St» etto di Anian, hvilket dock ingalun- 
da bevifar defs uptåckt af Italienare, fom al- 
drig feglat åt deflå tra&er, utan allenaft, at 
någon Italienlk Geograph, ibland de förlta 
haft tilgång på Spanlka beråt tel fer , hvarefter 
hans benämning af andre bibehollits, ehuru 
alt öfrigt utlactes på latin eller annat fpråk. 

24. At Auen och America åro åtlkilde 
behofver man ej nu bevifa genom Eurcpei- 
fka harpuner, fom funnits i ryggen på Val- 
filkar uti Tartarilka hafvet h). ~ Säkrare prof 
åro redan anförda; men om denna Ikilnad 
år flor, eller endafl et fund, och fåledes det 
råtta A nian, har långe hollits för oafgjort. 

Enligt Invånarenas, och Ikrifteliga der- 
med öfverensftåmmande beråttelfer, fom fin- 
nas 


k) Foy att. Nord, T. 11 . J. 210. 7 . IV. f J2* 


kända länder. gs 

nas uti Siberifka archiver , år i bjler från- 
Tjcbutkfchi nos en 6, dit man om vintern kan 
komma på ifen , och om fommaren på en 
dag med Baidarer i), hvars åboer ibland får 
ra krig med Tfchukcfchi. En dags-refa län- 
gre åt O fkall finnas et ftort fkogrikt land, \ 
SCHESTAKOW blef flackad, at underfoka des- 
fa länder, men det är ej mer bekaot ora 
hans framgång, ån at en i följet varande Geo- 
defifk gwosdew 1730 varit på land, imellan 
65 och 66 gr:s bredd. De nyligen fundna 
1 Aleyuts-öarna ligga i denna nejd. Ak det- 
ta beflyrkes vidare deraf, at efer några da* 

; gars O drifves is emot Kamtfchatka , och de 
; andra årstider Americanfka tråd, Kamtfchat- 
i ka boerne omtala ock et flört land , fom i- 
! bland fkall fynas ifrån Beerings- öar. 

På ryfk befallning utgingo Capitainerne 
' BEERING och TSCHIRIKOW 1741 från Avatlcha, 
:at göra nya uptåckter. Den förre hade Ad- 
juncfen STEELER om bord , och den lenare 
i Prof. DE L’ ISLE DE LA CROYERE. Skeppen blef- 
ivo vid 50 gr:s bredd fkilde ifrån hvarandra, 
under ftorm och dimma. BEERIN’G fick den 
118 K land i fickte , efter Ikeppsråkningeti 
från 58 til 60 grjs bredd, och under den 132:3 
meridian , med höga och fnöbetåckta berg. 
Eliai udde nåmdes i anledning af dagen, fom 
den fågs uppå: STELLER botanicerade hår 6 
timmar. Sedermera fåg han åtfkiiliga ftrander 

F och 


i ) Så kallas fartyg 

\gjorde af fifkben och öf- 


verdragne med Sjobunds - 
budar. 




§2 Öm foga 

och öar , famt namngaf Hermogenis udde , 
Schumagins bar , Dolmats berg , Jobannis berg , 
Macards ■ Stepbans - Tbeodors och Abrahams bar 
tn. m. Tvä , federmera Bedragare har kalla- 
de, togos för Kuriier, och välde flört e delen 
af detta fkeppets olyckor: det blef omfider 
af ftorm upkaftat på en okänd o,hvilken fe- 
dan fick namn efter Capitaine, fom der fat- 
te lifvet til. På en af Schumagins öar fågos 
folk, likt det, fom bor på Grönland, och 
vid Davis lund. De vifte ock culymeter, 
forn uti N. America åro vanliga freds-teken /). 
Imedlertid hade tschirikow d. 15 Jul. fun- 
nit iand 7 til 8 gr. mer i O ån Beerings » 
famt 4 til 5 gr. rner i S. Han ikickade en 
bät dit , men den kom ej tiibaka. Efter åt» 
{killiga olyckor hant ban omfider i Odf. til 
hamn, men DE V ISLE dog på dåcket, når 
han {kulle föras i land ///). En med beering 
varande Ryfk Officerare årkånner likvål, at 
under fådane fto^mar, kaftningar, dimma, m. 
m. fkepps-råkningen ej en gång til latituder, 
och ån mindre til longituder, kan på minffa 
fått vara pålitelig n), hvilket ock hår få myc- 


/ ) En käpp eller pipa , I 
hvarpå ofyerft åro fafl- 
hnutne vingar eller fjä- 
drar , ej olik Mercurii 

m) Muller, Rafflfche 
Gefcbicbt . tredje bandet. 
Enligt De i’ Ifles -be- 


råttelfe /kall hans bror , 
innan afrejan från A- 
vatjcha, beflåmt defs lon- 
gitud til något ofver rf 
gr. och latituden til jl 
gr. t min. Hifl. Gen. des 
Roy. LVU. ggd . 
n) Lettre d\in officier 


kåfida lånder. §3 


! ket ftfer bör mårkas, fom denna fegling al- 
ldeles år ftridande emot goda cbartor, 

bor 65 år fedan trycktes i Ångland et 
bref, fom föregifvvS vara funnit på nå- 
; got upbragt Spanfkt fartyg 0 ). Defs innehåll 
iår en berattelfé från Amiral BARTHELEMI DE 
Eowte, omen fin refå. Spanfka håfvet, un* 
derråttadt om de Ångellkas tilbud , at finna 
genomfart i NVV til Stora hafvet, famt at 
fkepp 1639 utgådt från Bo (ton i lamma å* 
rende, befalte regeringen i Peru, at föka 
hindra framgången håraf. Derpå utgick A- 
miralen med 4 fkepp från Cailao 1640, och 
fkall åfven haft 2 Jeluiter om bord. Vice* 
Amir. DIEGO DE PENNALOSSA ftannade vid 
iCalifornia , at underföka, om den var kring- 
fluten. Vid 53 gns bredd och 235 gr;s långd 
träffades många fmå öar, hvilka fingo namn 
af S. Lazari fkårgård > och derifrån kom han 
in uti en flod R. los Reyes kallad, fom från 
KO flöt utur lilla fjön Kello , vid bvilken en 
ftad Conofiet låg. Sjön hade et litet fall mitt- 
på, til defs hafsfloden var halfffigen. Hår 

F 2 låtn- 


* — * ■ — ■ — — 

me la marine Ruffienne a 
Ulf! Seigneur de ia Cour , 
tryckt i Berlin q j$. 

0 Uti cn vecko- fkrift 
om allehanda märkvår • I 
'digheter , manad. Mpr. J 
och Maj qo8. Sedan 
är det flera gånger 
tryckt. Ma up lågor 


flamma hfvetens uti hnf - 
vudflaken , ehuru fltnå 0 - 
likheter finnas hår och 
där i det ojriga. Den 
flregifves varit fänd 
från Lifabon til Petiver, 
och fkrijven på B or tu- 
giflfka . Hr, De 1’ Iffe ut* 
gaf den på franjyfka. 


84 


Om foga 


lämnades (keppen d. i Jul. och man hjälpte 
fig med båtar utför ftxömmen Parmentier , 
lom hade § fall, alla tilfanaman 32 fot i högd, 
famt kom på det fåtcec til en flor fjö , föm 
kallades efter Amiralen. Utur denna legla- 
des genom en å in, uti en annan fjö , iorn 
nå odes efter en af Capitainerne Ronquillo. 
Chmutet hade h ttils varit Jjufligt, men bör- 
jade hår biifva hårdt och likt Norra Ameri- 
ca. Vid Ronquillo var en ifad, der Amira- 
len fick veta genom tolken PARMENTIER, at 
et fkepp (föm (edan befans vara från Bofton), 
låg i nejden, h vilket ock ffcraxt beföktes. Ca- 
pitaine fåges hetat shapely och ej haft (förre 
befåtning, ån 10 roatrofer. Skeppets redare 
sEiMOR gibboms, (kall varit Major General af 
Macechulécs , et af de (förda nybyggen i Nya 
Ångland. Amiralen gjorde ingen olågenhet, 
utan (kånkte dem åtfkiliigt af varde, famt 
omfider bekom deras chartor och dagböcker, 
hvarpå åcerrelan anträddes , och DE FONTE 
anlände til Conoflet d. 16 Aug. 

D. 22. jun. hade Amiralen Ikickat Cap. 
PEDRO BERNHARDO, at underföka en flod kal- 
lad Raro , (om kom från N. Han gick den 
upföre och kom i en vid (jö, lom fick namn 
af Felafc'0, Uti denna var en flor halfö Co- 
vibnjjet , bebodd af ganlka belkedeligt folk p). 
Hår lämnade Capitaine fkeppet och med bå- 
tar for utför en efter honom kallad dröm , 

fom 


p ) D’ A coff a talar om 
en b ocb landfkap^Coni- 


bds kalladt , norr omMexi - 
co ocb Florida . 


1 


kånda lander. 

Tom hade 3 fall på några och trettio mil. 

! Denna utlopp i Tartarilka hafvet. Från Co - 
iribaflét gick han fedan upföre en ftor f jo i 
NW ända til 79 gr:s bredd. En i land Ikic- 
kad matros berättade lig halva fedt det öf- 
verfta af Baffins vik, och befunnit, at deri- 
från ingen utgång vore til Atlantilka halvet 
genom Davis fund, m m. D. 29 Aug. var 
Capitaine tilbaka och upgången et ftycke u- 
ti Rio los Reyes. 

Sådant år innehållet af DE FONTES beråt- 
telfe, £om ilutas nied en ganlka tvungen följd, 
at ingen genomfart finnes i NW tilStcra halvet. 

Trovärdigheten af alt detta har med fkål 
varit mycket tvifvelsmål undei kallad. Man 
måfie tilftå, at Amiral DE FONTE bör råknas 
bland de aidra lyckligalle Flagg- trän. At på 
halfannan månad fjelf, och genom utlkicka- 
de, utan ringafle vidrighet af climat, vä- 
derlek, vattufail, kringboende lårfkilte folk- 
fiag,m. m. genomfara få många och okånda 
farvatten, lamt omfider tråfla hvad fom lökes, 
det år en ganlka belynnerlig och otrolig fram- 
gång. Några påtageliga fel har man budit til. 
dels at förklara, dels at råtta. Aflkrifters på- 
litelighet år bekant : at originalet ej kunnat i- 
genfinnas uti Spanlka archiver vil man af po- 
litilka grunder uttyda: det holles få mycket 
mindre troligt, at Ångelsmånnerne upaick- 
tat detta papper, lom det, enligt H;r ulloas 
och fleres intygan , ej Ikall vara obekant i 
America : Ridd, WAGERS har ocklå låtit under- 
föka i Bolton, och funnit, at den tiden vår- 

F 3 ke- 


O ra föga 

keligen varit en shapely i denna ftad, o. C v. 
q). Men DE FONTE år Por tugififkt och ej Spanfkt 
namn , lat dock antingen det vara åndrat i- 
från DE FUENTE, eller honom varit från Por- 
tugall, fom då (fod under Spanien, få åter- 
ffå många andra iVårigheter. Hvadan har 
PARMENTIER franfyfkt namn? Huru kunde han 
enfam tolka få många fårfkilta folkflags fpråk? 
Hvarfore har man brukat en Ångelsrnan at 
ftyra ? Hvarfore råknas tiden efter carl I:s re- 
eerings-år i Ångland? Hvar har PENNALOSSA 
blifvit af? En Spanfk Premier Miniftcrs fyfter- 
for. kan icke forgås, utan at något derom år 
bekant i Spanien ? Huru hafva medföljande 
Jefuirer kunnat fortiga en få betydelig uptåckt? 
Det år befynnerligt, at til en fådan fegling bru- 
kats Amiral från Portugail , fanat under ho- 
nom 


q) Arthur Dobbs , 
Account oj the cmntri- 
es ad joi ning to Hudforis 
bay , Lond. 1744 /.' 130. 
Dobbs tror, at Bofion- 
fka fkeppct kommit ige- 
IJSb il- 


ar oek det , at Cap. Lan* 
ca fler, fom 1600 (kicka* 
des at J oka genomfarten 
på Optra kufien af nor- 
ra America , under hem • 
vcfan (kr ef til Ängland 
mtnaagmopniugttv.ba-xofb fåtter denjufi vid 
le cove vid 62 f grads (amma bredd. Hifb , Ge- 
bredd, emedan en W 1! 1 ner. des. Poy. Jom, LVlh 
iön , under lifta re fan i f. 453, Hvart Bofionfka 
1746 och 1747 , funnit \fkeppet födan tagit va- 
den gå i SW och omfi ! gen år aldeles obekant * 


der få den bredd , at ej 
land kunde Jes mer än 


på ena Jlda ■< Märke ligt [ringen är nog tvungen* 


det tros vara plundrat 
der det låg (men f Pr kla * 


kända lånder. §7 

:nom folk af flere tungomål, och at den icke 
;defs mindre förblifvit obekant. 

Efter den charta , fom H:r DE L’ ISLE bår- 
: öfver förfärdigat, utfaller floden Bernhardo 
i hafvec örter om den af Ryflarna uptåckta 
I Hermogenis udde , och hela Berings-land , 
: tilnopa med det TSCHIRIKOW fåg, utgör en 
I flor o. Ronquillo åter ligger ej långt från Wa- 
1 gers onring uti Hudfons vik. r). 

Man äger beråttelfe om en annan fegling 
| på famma kurt, några grader längre i S, ån 
den omtalta, med hvilken denna åfven der- 
uti kommer qfverens» at defs trovärdighet 
mifstånkes. 

Sedan drake och candish tilfogat N 
Spanien få mycken fkada fkall regeringen bör- 
jat efterfpana genomfarten i NW, för at be- 
fårta den , och derigenom betaga Ångelsmån- 
nerna en få lått väg in uti Stora hafvet. JUAN 
DE FUCA blef til den ändan utfkickad från 
Peru med 3 fkepp, men genom befåtningens 
oenighet mifslyckades hans vårf denna gån- 
gen. 1592 bler han å nyo fånd med et litet 
fartyg, och följde kuflen åt, norr om Cali- 
fornia , til 47 gr:s bredd. Stranden vånde fig 
der åt NO , och låmnade milian 47 och 48 
gr. en vid öpning. Uti denna gick han in och 
råkade en ftor fjo, uti hvilken få långt fegla- 
des, at han trodde fig vara kommen in uti 
nord-fjön. Således hoppades ban genomfar- 

F 4 ten 

r ) Nouv. cartes de Fonte, &c. parM:r 
decouvertes de l’Amiral\ de i’ Ifle 77 jfr 


$8 Om foga 

ten vara funnen, och kom (amma Sr til Me» 
xico med denna tidning s). PURCHAS utgaf 
beråtte'fé hårom 1624. Vore denna och ny- 
ligen nåmda fegling lanne, omöjligen hade 
DE FONTE kunnat vara okunnig om den för- 
ra och få plötfligen 2 gånger gå förbi både 
den af FUCA, och en fenare funnen öpning 
ån längre i S, om hvilken nu fkall talas. 3 
Ikepn utgingo från Acapulco 1602, följdes 
åt til 39 gr.s bredd , men der vande et af 
dem tilbaka. Följande år hunno de 2 öfriga 
til 42 gr., och namtlgåfvo Vita udden af fi- 
na fhö betåckta berg. Hår vande det andra 
om, men det tredje, under MÅRTEN D’ AGUI* 
LARS befål, fortfor ånnu en grad, hvaråft flran- 


j)Fuca fknll varit född 
Grek , af ängelsmän ta - 


chel Lock, /yg/f i /ipr. 
Med denna kom kan bf- 


gen til fånge, och fedan verens at gå i Drotn. E 
(inan vet cj bunt ) kom- ^ lilabets tjånft , men åt • 


men til Peru: bar ine- 
mot 30 år tjäntjom fiyr- 
tttan , da han forfta gån - 
gen utfåndes. föd fin fe- 
vare hemkomfl blef han 
ej helönt efter väntan , 
refle derfére til Spanien , 
men hade jamma hde der. 
Då begaf han fig i hem » 


fkilliga omfiåndigheter 
hindrade det i 6 är , och 
imedlertid dog Fuca i e- 
lände. Man har ingen an- 
nan kunfkep om alt det- 
ta än efter M. Locks be- 
råttelfe , fom finnes bland 
andra fagor uti den Jam- 
ling Äng, Thcologen Sam. 


lighet på vägen til fitt . Purchas (annars Ptole 
fädernesland , men räka- j m£us anglicus kallad ) 
de under ref an i föenedig 1 utgijvit i 4 tomer , un- 

m ängelfk [i åman l Ml- da titel af Pilgr images. 


kånda lander. 89 

1 den 1603 d. 19 Jan. befans ftrårka fig i >’(), 

I famt en flor flod , imellan fkogrika ftrander, 

' utlöpa. Strömmens häftighet, elakt våder och 
köld hindrade honom at gå upföre och fuli-’ 
följa fin upfinning. t). 

Innan deffa obekanta trafter af America 
öfvergifvas, bör et få kallat Fa fl er haf ej läm- 
nas obemålt. GU ILL. DE L’ ISLE förellålte fig, 
i flutet af lift- förflutna hundrade -tal, en flor 
f/o eller hafs-vik imellan 40 och 50 gr:s 
bredd, fom blef kallad Våfler-haf, i anieen- 
de til lin belägenhet emot Canada: det går 
på hanscbarta af 1695 tilagnde meridian åt O, 
men ingen Milluri utfåttes: på 1717 ärs charta 
gick defs öltra ända endafl til 255 gr, Qvivi- 
ras läge norr om Mexico, famt åtfkilliga be- 
råtteller, i fynnerhet af de vilda, om et ftorc 
haf i granfkapet af forftnåmde ort, voro de 
grunder hvaruppä han fotade fin mening. Hans 
bror JOSEPH NIC, DE L’ ISLE och defs måg 
Hr. buach^ hafva federmera fökt beflyrka 
denna tanka med nya fkål, i fynnerhet af 
FUCAS åfvannämda fegling. Den förre tilläg- 
ger detta haf två utlopp, nemligen både ge- 
nom Fucas och Aguilars opningar, fatte det 
1750 imellan 40 och 43 gr/i bredd, famt 245 
och 270 i långd, gjorde Milluri endaft 18 gr. 
lång, utlämnade aideles Vackra floden, lade 
de Fontes uptåckter norr om W-hafver, famt 
emot alla beråttelfer, Qvivira öfter om Te- 
F 5 guaio, 

na , Bok V. cap. 45. H. Q » 
dei Foy, LFll ; fji. 


t \ Joh. de Torque- 
eoadai Momrquia india - 


c>o Om foga 

guaio, vifade ingen gemenlkap imellan W- 
hafvet och Michinipi eller Alfinipoels. På 1753 
års charta lägger han det imellan 43 och 52 
f gr. i bredd, famt 145 och 270 i långd, Mis- 
furi utdrages til Qvivira bergen, eller nåltan 
til hafvet , Michinipi blir hår DE FONTES Ijå, 
6 gr. norr om Lac de Criftinaux, Teguajo 
lattes foder om Qvivira : Ryftårnes uptåek- 
ter då på ingendera af hans chartor. Herr 
buaCHE teknade det 1752 imellan 44 och 55 gr. 
i bredd, famt 250 och 261 i långd, gor defs- 
utom förbindelle med Michinipi imellan 55 
och 58 gr. latitud a). 

Det år en afgjord fak, at Spaniorerne, fe- 
dan Mexico bhfvit årofradt, varit enfårat 
i ftånd, at underfoka Americas våflrra kulter 
åt N, man vet oek, at de hårutinnan icke 
fparat hvarken moda eller omkoftnad. På de- 
ras beråcteller hafva derfore dc ålfta chartor 
blifvit tecknade, famt vikar, uddar, m. m. 
namngifne, och om de icke i alt kunna vara 
fullkomlige, lå år det åtminftone olkåligt, at 
forkalta mer, ån fom fåkra oblervationer gifva 
anledning til. På 1500-talets chartor finnes A- 
merica åt N utltråckas vid pats til 75 gr., famt 
lkildes aldeles från Grånland: detta var nu 
den fida, fom Spaniorerne minft kunde kanna. 
Imellan ioo:de och 24o:de merid., famt 7o:de 
och 75*.te parallelen fåttes Bergi regio, fom 
angifves flat , bebodd allenaft af viida håftar 

och 


n ) Confider atians geo- 1 decouverUs Zfc. * 

gr, & pbyf Jur le: muv, [ #:o, 



kånda lånder. 91 

och far : ftraxt nedom Pol -cirkeln utfåttes 
IfAnian regnum, hvarifrån utlöpa i bafvet 2 flo- 
1 der Grandes Cprrienfes och Rio de los Fflre- 
cchos : Riket Qvivira lågges litet mer i O, dock 
hpå våftra kulten, under 4o:de gr. i bredd, 
famt landet Tolm ( förmodeligen det fam- 
|ma , Ibm ledan fådt heta Teguaio eller Ta- 
huglauk), ån mer i O och inåt landet. 

Fad ren jos. D’ ACOSTAS belkrifning om 
I K- världen år ibland de ålfta och påliteligalte, 
jUan predikade ibland Viidarne i 17 år och 
ithade fåledes tilfålle och tid , at blifva noga 
lunderråttad x): hans chartor åro yål utan 
Igrader, men vila dock ungefårliga af Itänd och 
fbelågenheter. Om Ånian låger han, at det 
;går intil pol -cirkeln, har brift på ail ting, 
tkiljer med et fund från Afien vid 60 gr. n. 

• bredd : .kulterna af Qvivira befökas ej af (kepp, 
ilandet har godt bete, men år annars ofruckt* 
famt fom Anian , FR. VASOUES CORNERO (COR* 
•NEDO eller CORONAT) utland af Vice -Konun- 
gen i Mexico 1540, uptåckte det af den anied- 
ining, at hans loldater, då intet fpor af guld 
fants i Cevola, låto i Tigueza inbilla fig, at 
Konung tataRaXUS i Qvivira hade hora ri- 
kedomar, de hunno ock omfider dit genom 
en lång, belvårlig och fandig våg, på hvil- 
ken under många mil ofta ej fants en ften , 


x) Originalet til den- 
7ia rara bok torde varit 
antingen både Spanfka 
och Latin , eller ock den 


tyfka bfverjätningen af 
160 j , hopdragen af 2 /är- 
fkilte värk . Se Hr. En- 
gels Mem, Geogr , 


é>2 Om foga 

tråd eller gråsftrå, men funno til fln harm 
hela tataraxi fkatr beftå af en kopparkedja, 
(om al honom bars på halfen. Hanberåttar ock 
at Anian, Qvivira, ra. m. blefvo zf ant. D* 
ESPEJO å nyo uptåckte 1583» de hafve fol- 
jakteligen förut varit kånde. 

Vi fkola nu jåmnföra alt detta med de 
underråtteifér, lom hittils århollits ifrån fafla 
landet, for at fe, huru vida de anförda feg- 
lingar och W-hafvet kunna beftå. Af de Vil- 
das refe beråttelfer år en fynnerligen märk- 
värdig efter MONCACHT-APE t lå kallad för 
fin outtrottelighet). Han började gå åt W 
utmed Mifluri , något ofvanföre der floden 
kröker lig i SO til förening med Mifllffipi, 
d. å. under 282 meridian och imellan 41 och 
42 gr. i bredd. Canferne, fom bo. hår, rådde 
honom, at följa Mifluri 1 månad (30 dagar), 
h vilket och Ikedde, han råkade då jägare, 
fom underrättade honom, at ännu göra 9 fraå 
dagsrefor utmed denna flod, fom går imel- 
lan W och N, fämt fedan 7 dagsrefor i N, få 
fkulle han finna Vackra floden, hvilken lö- 
per ifrån O åt W. Om nu allenaft räknas i O 
och W 3§ mil på hvardera af de 30 y), famt 

3 Pä 

En American laftad med 
200 marker går vanligen 
3 mil om dagen , men 
Moncacht- Ape bar en- 
da fl 100, ocb ofta ej of~ 
ver 6 0 marker, Jamt gick 
fortare , ån andre, har 


y) Charlevoix talar 
»m Vildar vid gr. 
lat. Aioux kallade, bvil- 
ka gå 8 mil om dagen. 
De Romerfke Soldater 
gingo 3§ pä j timmar , 
laflade med 60 marker , 


kånda lander. 93 

3 på hvardera af de 9 dagar, lå g6r det tii- 
fammans*i32 mil, hvilka vid denna latitud 
fvara emot iöf gr. Denna våg råknas annars 
af de Vilda almånneligen til 210 mil f eller 
265 gr.), hvilket ån ytterligare vilar dagsre- 
forne vara tagne til for ringa vårde. Vid an- 
komften til Vackra floden leglade han med 
Lutrerne utföre den famma, (bm år flor och 
häftig, på «8 dagar til et annat folkflag. Låt 
vara, at endaft 8 mil hunnits om dagen, lå 
gör det 144, hvilka vid 44 gr. lat. fvara om- 
trent emot 20 gr. Sedan kom han efter hand 
til åtlkillige folkflag, uppehollande flge} län- 
gre ån 1 dag hos hvardera. Han utlåtter ej 
huru långe denna fegli ng varat, men man 
kan åtminftone antaga den til 20 gr. Det li- 
fta folkflaget bodde endaft i dagsrefa från 
hafvet: hår började han vandra i NVV land- 
vågen, parallelt med hafskuften, och råddes 
omfider ftanna, emedan kuften, ånnu långe 
ftråckte fig i NW, fedan i W och ånteligen 
rått i N. All hans våg i O och W gör fåle-* 
des i det minfta \ gr., hvilke dragne ifrån 
282 gifva 225 \ gr. i long., til hvilken MON- 
CACHT-APE hunnit, utan at blifva något W- 
haf varfe. LE page Dö PRatz, lom anförer 
denna refa,gör en annan rakning efter den 
vildas egit öfverflag, fom förer honom ån 
långre i W. Han var borta i f år, hans våg 
hårunder, bringad i dagsrefor til lands anta- 
ges 3 6 månader, eller då \ för återrefan af- 

kor- 


Jåledes fäkert om dagen lagt 4- j mil til rygga. 


5)4 Om löga 

kortas, 540 dagar, på hvilka efter mil om 
dagen, han gick 1890, afdrages ån § för kro« 
kar, få återllår 945 mil eller ng gr. Vills 
man ock fatta hans våg åt NW, blir åndock 
éfrigt mer ån 70 gr. rått 1 O och W z). Den 

a 


Denna Moncacht- med fä Jan redighet , och 


Åpe var af folk (la get 
JVazu , fom bo bfler om 
Miffifiipi eller S. Ludvics 
flod, under några och tret- 
tio gr. n. bredå ', vid en 
ä, fom det uti infaller och 
kallas Vazu . Han hade 
miflat både huflru och 
barn , var fåledes ledig , 


med fädane omftändighe- 
ter, berättat fina vandrin- 
gar , at de icke med fkäl 
kunna mifstänkas,fiå myc - 
ket mindre , fom hans 
ofira re fa träff ar in med 
hvad man der känner . 
Han hade ock af Rne 
landsman for outtrbtte - 


at ätlyda fin nyfikenhet , ligket fädt namn , hvil- 
och hos andra folkjlag ; ket betyder en, fom ei va» 
Jo ka un der rått elfe, i fiyn-\jer någon mhda eller be- 
ner het omfine landsmans, jvår. Det år märkvär- 
digt , at de folkjlag i N. 
America , fo?n fielfve kal- 
la lig Röda, alla pdfid 


och i almänhet de Rö- 
das härkcmfl. Det var 
en tänkande och i fitt 
Jlag värkeligen flor man : ' fig hafva kommit ifrän 


han gjorde for fl åt Ooch 
ända til bafvet en färd, 
befiåg Niagara vattufall, 
m. m. men vände fedan 
om til de fina, för at åt 
IV foka den kunfkap han 
hittils fbrgåfves efter- 
flräfvat . Han har for 
Hr. Le Page du Pratz 


et land , belägit imellan 
iV [kallt] och IV ( Solned- 
gången ). En gammal 
gubbe hos det ytterfla 
folkjlag han bejokte ät 
IV t hade äfven berättat, 
at , då han Var helt ung , 
hade en gammal man 
fiagt får honom , at han 


kånda lånder. 95 

införda beråttelfen har for öfrigt all likhet af 
i ianning och å' kännes äfven af Hr. DUMONT, 
I forr» varit 2a år i detta land, ehuru han i myc- 
! ket annat gör anmärkningar ofver LE PaGE, 
Fn rela gjord 1688 af Franfka OfHcera- 
i ren Baron DE La HONTAN , bekräftar i huf- 
■vudfaken den förra a). Han for ofver fjon 
i Michigan, få et flycke til lands och kom om- 
I fider med floden Uilkonfink in på Miflifippi, 
Ifanot eftergdagors ytterligare feg I ing til Lån - 
! ga floden (R. longue), under 45 gr. lat., fom 
i löper från W til O: refan upfore denna va~ 
i rade til d. 19 Dec., men til*återfarten behöf- 
i des endaft 35 dagar. Han förfärdigade fedan 
ofver Canada en charta, fom dedicerades til 
Konungen i Danmark, och utfåtter der efter 
egna anmärkningar Långa floden, famt efter 
Villarnes utfagor en annan , löpande från O 
?.t W, ej långt från den förras urfprång. Bäg- 
ge uprinna ifrån famma bergsrygg, fom imel- 
ian dem firyker fram i N ochS, vid pafs un- 
der 257 meridian, då dagsreforne flottas til 
det minfta, fom kan begäras. I.ånga floden 
utfattes af de V 1 SLE på chartan ofver Cana- 
da, 

fe dt detta flora land , in- 
van bafvet bortfrätt det. 

Detta alt fyves titmår- 
ka deras bärkomfl frän 
Hfien , och at N. ver Iden 
dermed fordom hängt til- 
f amman. Se Hift. de la 
Leuifiane par Mr. lePa- l 


ge du Pratz, hvilken 3 
voll. i /2 utkom i Parts 
rjjtf. Hr. !e Page bar 
vant i Louiftana fr an 
mg til 1734, och kunde 
jjelf tala med Fildarne. 

a ) Hift. Gen. des Foy, 
Tom . LFL 374- 


I 


9 6 Om föga 

da, men ej på chsrtan öfver MidKipi, dock 
nåmoes til uteflurandet ingen orfak , tyckes 
annars vara den famma, forn Fadren HENNE. 
PIN få t ter 6-7 gr, föder om Antonii vatten- 
fall, famt kailas af DE L’ ISLE, och D’aNVILLE 
R. caché eder af andra R. de S. Pierre. DE LA. 
HöNTan anförer vidare, at närmade foikflag, 
på andra fidan om bergen, kallas Mofeemle- 
ker, de 1 knade Spaniorer, hade fkågg och 
brukte kiåder, de bo vid långa floden, iom 
drager lig något åt S och utfaller i en 150 
vid och 15 mil bred falt fjö, om. rent 80 mil 
från bergen, hvaromkring boTahuglaukerne 
i öfver 100 vackra (fader , uppbyggde af (len 
med platta tak, de hafvå (kagg , legla i far- 
tyg af 200 fots långd, våfva, göra hackor af 
koppar o h idka många andra konfler, bru* 
ka höga fpitfiga möllbr, (födor, kiåder, m.m. 
Denna Tahuglaukernes fjö aofer Hr. BUACHB 
för i åcta W-hafvet, men det paflar ej med 
omfåndigheterne : den ligger åtminffone 10 
pr. mer i Wj år ej få lfor, at fuca kunnat 
fegla der i 20 dagar, utan at fe någon (fad; 
långre i VY derifrån bo foikflag, lom föra i- 
bland krig med Tahuglaukerne, o. f. v. För 
öfrigt år få ffort antal af både vidlyftiga och 
fmå f jöar i America , at alla beråttelfér om 
ftora vatten åt W omöjligen kunna lampas 
til hafvet, eller någon defs vik b). Hvad ån- 
teligen DE LA HONTANS beråttelfer angår, få 


vatten, och hafvet for 

Stora vatnet. 


b) ViUarne i Louifia- 
na kalla Sjöar for Stora 


kända lånder. 97 

Ibora de icke utan bevis forkaftas, erhedan 
:en de! federmera blifvit bekräftad , iaforo hans 
ivåg til Miflifipi , hviiken förut var okänd, 
:och det öfriga ftåmmer ofverens med flere 
af andre upgifna omihindigheter, Det kan 
man åtminflone med fogpåftå, at fucas och 
IDE FONTES refor på långt når icke hafva den 
fannolikhet, iom MONCACHT- APES och dB 
LA HONTaNS c ), Den filta hade cck flere Fran- 

G fofer 


c ) Hr. De Guignes be - 1 
rattar i Mem. de /’ Ac, des 
Infcriptions t. XX Hl II , 
at Cbinefifka handlingar 
mitala refor ar 438 i- 
från China til Fujang , 
fom efter b ans tankar var 
någon kufl af America , 
ej långt frän California . 
De ut feglade ifrån Leao - 
tungs -vik til japan 12000 
fi , derifrån åt N til Ven- 
vbin ( fom han menar va- 
rit Jefo) 7000, fedan åt 
0 til Tahan ( Kamtfchai- 
ka) 3000 , famt omfider 
til Fufang 20000. På 0- 
lika tider befinnes l gr, 
hafva fvarat emot i po , , 
272 , 5?<f och 403 li. Må - 
tes vågen imellan de an- 
gifna fållen, Jå finnes den 
mycket fkiljaktig ifrån 


åfvannämda tal Til äf- 
ventyrs hafva defje hand- 
lande anlåndt på någon 
Americanfk å, men hvar - 
åt 1, kan ej låtteligen ut- 
/åttas. Man tror välfpor 
finnas i America efter 
Cbinefifka nybyggen , men 
fom Cbineferne nu for ti- 
den åro ganfka dålige 
f jomän , få hafva de i 
denna händelje , på 1200 år 
anjenligen förändrats • 
Annars omtalas i Ame- 
rica flere hbffade , dock 
hittils föga kända folk- 
flag , med fkågg Baron 
De Ia Hontan fager , at 
i almänbet äro invånar- 
ne mer belefvade , ju län- 
gre åt kV: han förmä- 
ler ock om Tabuglauker- 
,ne t hvad förut anfört år. 


98 Öm foga 

lofer i följe, (om ånnu lefde då hans beråfa 
teiie utgafs, utan at af dem något deremot 
blifvit invant. 

Vi hat va tilförne (edt, at California en 
tid varit hoiien for o* Denna oreda upkom 
af en cbarta* föm Holländare foregifvas haf- 
va funnit 1620 på et Spanfkt (kepp> och år 
irringen fedérmera rattad > förnämliga!!: i an* 
ledning af Jefuiten eus. fr. icinos refor 1701* 
imedlertid har denna rubbning medfört fle- 
re andra j floder hafva utmärkts helt annor- 
lunda ån förut j Udden Mendocino flyttats i- 
från detl i90-2ootde meridian til den 2jo:de, 
och blifvit lagd vid paflet Anian, fom på an- 
dra fidaii en tid fick landet jefo $ o. L v. d). 


Moncacbt-Ape berättar 
om folkjlag , fom ärligen 
kontmo tit väflra ku fl en , 
t itbnggn et gu It färg tråd , 
de voro hvité , bade kor 


nåders re/a i IVSW kom- 
mer til en ftor Jjd, hva?* 
äft de [edt folk med fkägg 
och målfor ^ J om bo i bus, 
Jämla guld pä fir anden , 


ta bar , klädde i fint lent j bnlka filfverkäril, m m. 
tyg, bvarken af ull eller j men han bar ej kunnat 


bark ( / iden ) , brukade 
flofior ocb iurbantér,famt 
nytjade fkjut-gevär, ]e- 
remie , hvitken vid bor* 
jan af qoö - talet varit 
Gouverneur hela 20 är en 
i Canada vid Hudfons 


fända någon dit , emedan 
de imettanboende folkjlag 
voro i fejd emot bvar an- 
dra (Noy, au Nord, PI), 
Frao. Lopez deGoma- 
( ra berättar om guld -och 
filfver - beflagne fartyg , 


vik , förfäkrar Fild ar né ’ fom kommit til Quivtra \ 
deruti ftämma of ver ens, \ 0. f v. 
at man efter fiere må- 1 d) /. 2/. 


kånda låndef* • 99 

Kår låledesde fåkrafle under råttelfer föl* 
jas: når rum låmnas for fårlkilta folkflag, 
flrömmär och fjoar: når Vildarnes beråtteller 
och refor vederbörligen granlkas, m, m. få 
fynes Americas våftra kult ä ifrån 70 til 60 
gnbreddjgå når utmed i8o:de meridian, lamt 
Utgöra ena fidart af (undet Anian * fom r.åp* 
ligen år öfver i$-i6 mil bredt; ledan ftråc- 
ka fig omtrent 20 gr. åt O , derpå vånda lig 
1 SO til 22ö:de meridian , åter åt O iö gr», 
lamt ånteiigen draga lig mer och mer åt S 
til California eller 2fo:de middags-kretlen e). 
Californias ftråckning bör ock mer våndas åt 
W, ån på nyare chartor.der den upråttasåt N» 
25. Under Afien finnas åtlkilliga til fut 
råtta låge nog ofåkra länder, afhvitka vi nu 
i korrthet Ikola öfverfe de förnåmfta. 

jeso blef til namnet bekant korrt efter 
japans uptåckning, Kejl. KUBO-SAMA JORITI- 
Mo berättas hafva intagit Jefo år 1181, och 
fatt Prinfen på Matsmaj til Höfdinge deröf- 
vef. En tid efter uprelte lig invånarne, men 
blefvo åter underkufvade. f\ Troligen har 
då en deras Ilad blifvit befållad och kallad 
efter Kejf Refidencet, hvaraf en förvirring 
upkommit,ty en del kanna ej Jefo, utan un* 
dec namn af Matsmaj , och andre holla det 
för en (lad på någon ö af famma namn. Por- 
tugilerne fingo aldrig lof, at der handla, mert 
Ång. Cap, SARIS årholt 1613 dertil frihet, dock 

G 2 be» 


i) Se Hr. E n g e 1 s I f i Charle voi x, Hift„ 

(harta* I dt ffapori* 


ioo Om föga 

betjente han fig ej deraf. Fader JEREM. DE 
AN 6 EL 1 S fåndes dit 1620: efter hans beråt- 
telle åt dec med vatten omgifvit i O, S och 
W. På våftra fidan år endart et fund, få fmait, 
man vål kan fe folket på landet Tefloi , 
fam ligger mitt åfver, men lå ftrömf, at gan- 
Ika tjocka ror båckas ned och åter refa fig 
med den flyrka,at båtar deraf Ikulle ftjelpas, 
h vadan ock ingen vågar fara ofver. Invå- 
narne kallade det Ainomoxori och visfle ej, 
om det åfven i N år kringflutit , men han 
tror det , emedan regeringen år fri och en- 
dail: under husfåderne. Vågarne (kola vara 
högfl befvåriige, bvadan 90 dagar behöfvas, 
at gå til hifvet i O, och 60 at komma til 
fundet i W. Enligt KffiMPHERS beråttelle tek- 
nas på Japanlka chartor en o Jefo, och der- 
öfver et land af famma namn, dubbelt (för- 
re, ån China: han tror dock åfven det le- 
nare vara kringflutit g-). CHARLEVOIX talar om 
Japanlke fartvg, foro åtlkillige gånger blifvit 
dit kaftade, famt funnit fiden der vara i bruk, 
landet ftråcka fig långt i N, m, m. Chine* 
lerne nåmna ock et Ye<^o bredvid Tartariet, 
med en flor fjö, Pe kallad. Beråttelferne om 
de åldre Hollåndlke Belkickningar innehålla, 
at Jefo hånger ihop med Japan: at imeilan 
Zungar och Jefo går in en 10 mils vik: at 
landvågen för höga berg dem imelian ej kan 
nyttjas, m. m. h), 1643 utlåndes från Batavia 

2 far- 


g ) Defcr, ge Japon. I III: ao, 4/. 

h) Voy. au Nord , Tom, j 


IOI 


kånda lånder. 

2 fartyg Caftricom och Brefke, det fenare un« 
ider Cap. scHjEp, iom hade öfverbefålet. De 
ihade befallning, at underfoka Japan på offra 
fidan och gå anda til $6 gr:s b^edd, men de 
iblefvo genom iform innom korrt Ikilde och 
iråkades ej mer. Caftricom uptåckte redan vid 
43 gr. Je(o: i- gr. långre i N lades til land, 
iom fants ganfka bergigt och med roaffetråd 
bevuxit : vid 46 gr. flikades i en flor vik: 
vid 48 gr. 50 min. voro grås bevuxne kul- 
dar: vid 45 gr. jo min. träffades forlf af v. 

• VRIES e* iund, Staters o kallades det, (om 
låg på vånffer, och det på höger Compagnie* 
land, bagge fulle af ffora berg: vid 45 gr. 
no m. voro ock Hollåndarne i land. De 
namna många orter , beråtta dels efter OERl 
(en Japanare, fom derpå handlat i flera år), 
dels af egen årfarenhet , om landet, at det 
var kringflutitj bergigt, bördigt , mångffådes 
ikogbevuxit , förleat med rik filfvermalm , 
no. m., och om invånarne, at de liknade Ja- 
paner, med h vilka de ock handlade, at de ej 
brukade jorden, utan lefde af fifk, vildt och 
frukt, at Förften i Matsmaj årligen fjelf för- 
de fkånker til Kejfaren pä Japan, o. C v. Bre- 
fkes dagbok , ehuru den föga blifvit nytjad, 
år långt mer uplyfande: den utfåtter åtikilli- 
ga longituder , leglade genoin Sangaar och 
fåg land mer ån 12 gr. ölter om det ytter- 
fta af japan , men kommer för öfrigt ofver- 
ens med Caffricom, at göra vikar af alla de 
ftållen , der landet nu tyckes varit af fund ge- 
nombrutit, Detta fartyg gick genom fundet 

G 3 San* 


sög Om foga 

Sangaar vid 41 gr. 50 ro. lar. och 164 gr, 
48 m. Iong. åt O* land fågs under 43 gr. 4 
m.; vid 44 gr, 4 m. råkades fartyg, hvars be- 
fåtning var klådd, (om Japaner; vid 44 gr. 
12 m, lat, och 167 gr, 21 m, long, var högt 
land; vid 45 gr, 13 m, lat, och 169 gr, 36 m, 
long. fåg landet ut,fom oar, men befants fam* 
manhångande; vid 46 gr, 15 m, lat. och 173 
gr, 16 m. long, voro höga berg; vid 47 gr, 
8 m. lat. och 173 gr. 53 m, long, fants land, 
o, L v, i). 

Defle och fiere i åtfkillige mål flridige 
underråttelfer hafva nödvändigt orfakat , at 
Jefo blifvit ganfka fkiljaktigt lagt på charter, 
j, texeira , den bekanta Ång. Sjöman R. dud- 
LEY, m. fl. fkilde det från Japan , men GU, 
DE L’ 1SLE förenade dem k), hvilket fer.are 
man nu visfl vet vara orjcktigt, TvåHollånike 
chartor, fora utkommopå fiftförlidna 30 -tal, 
förenade det med Kamtfchatka , och efter 
dem hafva flere få gjordt, men bef.RING utgick 
1727 från Ochozk, feglade förbi det ytterfta 
af Kamtfchatka och följde kuften åt N, ånda 
til 67 gr. bredd. Jefo har ock blifvit hoplagt 
med N. America för at göra ena flranden af 
Anian, men det har fedan almånneligen blif- 
vit förkaflat. Caftricoms dagbok har i fyn- 
nerhet grfvit ftyrka för den tankan , at detta 


i) Witfen, Noord en 
ooft Tartarye, ed. 2, f 
J3S. DelMfle berattar , 
at Schaep ingen ting ut- 


rättat , utan blifvit fafl- 
tagen pä Japan ocb förd 
til Jedo. 

k) Noy. au Nord y t . Ill, 


kånde länder. jog 

land var fammanhångande och dort. Ryflar- 
tie hafva fédermera Tamlat hårom underråt- 
telfer. Kring 1694 drandade en Japanare e-’ 
mot Kamtfcbatka, han blef förd til Mofcou , 
och under ditrefän hade STRAHLENBERG til- 
fålle , at få tala med honom. Denne berät- 
tade, at Riket Ofaka ( Japan) ej år långt från 
det fodrade af Kamtfcbatka , famt afdåndet 
fullt med oar, hvars invånare, Kurilerne, kal- 
lades på Japan Jefo eller Efo, 1710 bief en 
annan Japanare vid namn Sanima dit drifven, 
och fördes 4 år efter til Petersburg, at gif- 
va ytterligare uplysning. 1706 hunno Rys- 
farne fjelfve, at få fe Kurilerne. 1711 gin- 
go någre CofTaker Dan. Anziphorow, Ivan 
Kofirewfki , med fl. , fedan de mördat Atlas- 
fow , at til brottets förfoning underkufva des- 
fa öar, men det lyckades endaft med den 
forda, 1712 och 1713 for Iv, Kofirewfki ,öf- 
ver 14 af dem, och kom anda til Matsmajs 
granne, Kunafchir, dållandes kolan nådan rått 
i S. ötvervågas omdåndigheterne vid denna 
refa , och alt vårderas i det högda , få kan än- 
dock afdåndet ej blifva öfver ipo mil imel- 
lan Japan och Kamtfcbatka, hvilket dock ej 
år mer ån hålften af det , fom nyade Ryfka 
chartor gifva: de fåtta åfven Ofkois- udden 
15 gr. oder om Japan, då likvål Kofirewfki 
fager refan fke i S, hvarmed STRAHLENBERGS 
charta indåmmer , och hvilket CHARLEVOIX 
foker med obfervationer bedyrka. 

Om nya och fåkrare kunfkaper vunnits, 
få åro de åtmindone icke hittils upgifne. Cap. 

G 4 SPAN- 


104 öm foga 

spangenberg och Lieut. WALTON fåndes vål 
Sc denna tract, men 1738 uträttades ingen ting: 
året derpå bruto de fig ut tidigare genom i- 
fén, dock blefvo de genom ftorm fnart åt- 
fkilde , bägge gingo imellan åtfkillige öar , 
bågge voro i land pä Japan, och den förre 
afven på Matsmaj. I Aug. månad återkommo 
bågge til Ochozk, famt aflåmnade genaft fina 
obfervationer och beråttelfer , hvarefter hela 
denna nejd fördeltes uti öar i Ryfka Atlas* 
Senaten anfåg dock vårkeligen den ftora aflåg- 
fenhet, fom spangenbergs charta gifver, i- 
inellan Kamtfchatka och Japan, för opålite- 
lig, han blef derfore genaft; fkickad tilbaka, 
och gjorde afven 1741 en ny refa, at utrö- 
na , om han til åfventyrs förra gången tagit 
Corea för Japan, men fartyget tog låck , äf- 
ven fedan det var lagat , och refan blef frukt- 
lös. Sedan vet man ej af några nya uplysnin- 
gar i detta åmne. Vid defle öars namn bör 
mårkas, at Kofirewfki kallar dem lika, fom 
invånarne, men spangenberg ger alla Ryr 
ika namn, utom de 2 nårmafte til Japan. 

D’ ANVILLE anfer Jefo, Staten-och Com- 
pagnie-land, med öarna från Japan til Nade- 
Jchda, för et, dock år han af Caftricom be- 
dragen, at förena Blydenberg, Tamari Aniwa, 
udden Aniwa, m. m. med offra Tartariet, och 
at fatta udden Patientia, fom år den norra- 
fte af Jefo, på fodra andan af ön Sagalin Ula. 

) Herrar de v ISLE och bu*aCHE göra nu 
Matsmaj ti! en egen ö, hvarföre icke då Ku- 
nafeir, Urup, Figurnoi, ZitFonoi,m. fl.? De 

ne- 


kånda lånder. 105 

i möka ej 60 Nadéfcbda , men den kan ej be* 

I ftå rned Cafiricoms beråttelfe. Når man i et 
1 viker derifrån , få år intet fkål, at icke gora 
I fammaledes i det otriga. . 

Japanerne fynas kalla de i N och NO om 
: dem öelågna oar, och deras inbyggare, Jefo 
: el ier Jefö-Galima, (lom til åfvencyrs gitvit 
: anledning til den få långe bibehållna irring, 

: angående deras fammanbang),farnt alt faft land 
i lamma kofa Oku-Jefo. Hr. engel bibehol- 
. Jer Matsmaj, fåtter derofver i N en ftor^ö, 
under namn af Jefo, gående med norra ån* 
dan til 51 f gr. och hångande ihop med Saga- 
lin-Ula: denna underkufvades til en del af 
‘KUBO-SaMA. Amur år en anfenlig flod , kan 
fåledes fororfakaet 'ftromt lund: cfen har for 
iöfrigt ofanteliga rör. 

"Staten och Compagnie-land borja nu på 
■cbartor förfvinna, eller Jörvandlas til fmå öar. 
Monne de ligga imellan 45 och 48 gr:s lat., 
men åro af Ryflårne okande, efter låget år 
våfter om den ftråcka de foljt? Gnmas-Jand 
:har man ingen vidare underråttelfe om , ån at 
fPortugifilkaCosmographen JUAN TEXEIRA 1 643 
anteknat denna fodra ftrand på et fjö*kort, 
imed anmårkning, at en Indian JUAN gama 
iedt den, under en refa från China til N.Spa- 
mien l). thevenot kom ofver denna char- 
:ta i handlkrift , famt låt flicka och utgifva 
den 1664 m). Monne detta och Compagnie- 

G 5 land 


l) Hift. G. des voy. j m) Recueil des Foy . 
7 om. LVll: 483, [Tom. II, 


i©6 Om fogs 

land åro et och famma ? Til åfventyrs har en* 
ligt Hr. mullers fannolika giffning, underjor- 
diik eld del i härvarande förvirring. Kanike, 
at fordom Kamtichatka , Kuiiler, Jefo, Japan, 
ja åfven Corea hängt ihop, men (edan genom 
jordbåfningar , iom i deflä nejder ganika of- 
ta förefalla, blifvit ikilde. Då kan man be- 
gripa Hollåndarenas fegling, Chinefemes Pe, 
m. m. Hvad det land beträffar, fom Fran- 
(ka chartor antekna vara iedt af tschirikow 
1741 i Sept., få var det ej annat, ån den 
ftrand beeeing kallade Johannisberg. 

Nya Guinea år et ftort, ganika högt, ikog- 
rikt och bördigt land , fom ligger i föder 
från Japan, och börjas ilraxt nedom dagjåm- 
nings-kretfen. saavedra uptåckte det 1528, 
då han under fin återrefa från Moluckerne 
blef våderdrifven n). Stranden lågs öfver 
100 mil 1542 af gaetan och della torre, 
•och 1616 följde le maire norra kuiten af 
Nya Britannien , iom har iky- höga berg, men 
vackra ikogbevuxne kuiler, och dermed trod- 
des vara fammanhångande til deis dampier 
fant det vara en afikild ö, imellan hvilken 


n) Alvaar de Saave- 
dra utrullades 1 med 
5 fkepp frän en bamn i 
Mexico , at f oka Krydd- 
barne ( Moluckerne ). Han 
kallade N. Guinea Guld - 
barm. Roggewin fant 
Qa hela 140 mil aj ku- 


(len intet ofruktbart fl al- 
le ; fkall hafva mufkot - 
träd och allehanda rike-, 
domar, hivänarena tror 
Thevenot genom Lc 
Maire hafva fädt namn 
af Papous : de äro Jvar- 
'ta med korrt här. 




kånda lander. / 107 

och N. Guinea han feglade Sr 1700, famt 
namngaf den torra 0). 

Papous-berne uptåcktes af Hollåndare 1622, 
' Pe ålfla charter, fåfom ORTELII af 1570 och 
; 1579,'pjLANa I 594, KiERII 1612 , BERTII 1628, 
|rned fl. ut/jkta ätfkilliga oar imellan N. Gui„ 
I nea och Gilolo, enligt Portugififka beråttel* 
I f§r, i fynnerhet 6 E 0 R. MENESES 1525. DAM’ 
li plERS och flere nya chartor fammanbinda dem 
Imed N. Guinea, til åfventyrs genom förhaflat 
I bruk af LE M Al RES refé-charta. STRUYCR har 
från Holland landt en til DE THURY och MA- 
:RALDI , fom vifar dem vara oar, horan* 
de under Konungen på Tidor : Hr. BUACHE 
;flar lofvat utgifva den p ), Waigeeuw , den 
norrafte, går 1 gr, norr om Linien, Gilo- 
Idos norra kuft lågges vanligen under %\ gr, n. 
bredd, men i schoutens dagbok flår, atden 
iråkades vid 4 gr. och 17 min,: invånarne kal- 
la denna 6 Halamahera, fom flcall betyda Ny 
jord. Landet, fom dampier fåg 1699 norr 
om Ceram, tyckes varit ön Mixoal, 

Långre i S åro åtfkillige flrander uptåck- 
te imellan 10 och 44 gr, fudl. bredd, famt 
imellan i2o:de och i72;dra meridian, hvil- 

kas 


0) Hi/i. O. des Poy. 
XLI 1 ; 116. Roggewin 
lefkrijver invånarn? flo- 
ra med långt Juart hår , 
gulaktiga, [märta , qvic- 
ka , viga , får di a; a at han- 
tera pilar och j lungor . 


p) Mem. de PAc, de 
Paris q fj. Angelsmän- 
nerne lämnade q68 en 
l pofl , fom de ägde på Pa - 
pous, hvilken gafperlor, 
per lemo, fogello , m. m. 
De Bougainyille. 


io8 


Om foga 


kas fammanhang, både fins imellan och med 
N. Guinea, varit til defTa fenare år obekant. 
H vad, iom kallas Carpentaria fants forft af Cap. 
p. Carpenter 1628 och ikall federmera 
af Holländare ofta vara befékt. biemcns-land y 
fom går til 10 gr. (udl. bredd, upråcktes til- 
lika med Arnhem 1718 af zeachen, förmode- 
ligen född i Arnhem r): w= deavith ga f fitt 
namn åt det land han befökte 1628, norr om 
Remeflens flod, emot hvilketCap. viane (am- 
ma år i Jan. förlorade fitt ikepp: (Iranden 
Concordia blef 1615 1 Oöt. funnen af Caplt. 
THEOD. HERTOGE, född i Endracht, fom för- 
de ikeppet Concordia: FRANC, pelsaart, fom 
årnade fig tii Carpentaria, flotte med fkeppet 
Batavia om natten d. 4 Jun. 1629 på de ef- 
ter FR. I-1UTHMAN kallade klippor, utan for 
denna kuft s) , h vilken 1699 af dampier ån 

no- 


q) Carpenter kom rik 
til Europa 1628 ocb kun - 
de der före ej 1662 g j or dt 
denna uptäckt , fom Pre- 
Voft [äger i H. G. des 
Poy. XLII: 8 , i fall det 
ieke varit en annan med 
/ 'amma namn . 

r) Ant. van Diemen 
var då Compagniets Ge- 
neral t Batavia , ocb lä- 
ter upmuntrat til Geo - 
graphifka uptäckt er , ef 
ier\ban fler e gånger blif '• 


vit upnämnd. 

s ) Peliaart for från 
Texeln j 172$ med flere 
bandelsfkepp , men blef , 
fedan de gådt jorbi G. 
H. udden , genom florm 
fkild ifrän demfedfkepps- 
brott , ber ga de det mä- 
fta på 3 öar , af bvilka. 
den ena kallades Bata • 
vias Kyrkogård , befök- 
te flr anden Concordia for 
at bamta vatten , men 
fant der et fläkt nakot 


kånda länder. 109 

nogare år underlokt, fom då namngaf åtlkil- 
liga vikar och uddar, farot några öar,(åforn 
\Dufvo-6n , Konung JVilbelm , Snäck on, Fårfyn , 
Matbias , Storm ön , Lång hn , Kron-bn , Rosma- 
rin, m. fl. f). Kulten Leuwin blef funnen 1622: 
om fkeppets namn, eller någon ledd Lejon- 
ninna, gifvit anledning til benämnandet, åc 
ovisfl. Den blefå nyo befokti687af du ques- 
ne och 1697 af Cap. flamnimg , fom når til 
lilla Flickon funnit goda hamnar och filkrika 
ftrommar, 1627 fanr p. de nuits den kafi, fom 
äger hans namn: likaledes joh. edels 1619. 
i Cap. a. TASMAN var 1642 pd den mäft i föder 
beldm 


land ,hbljt med myr flac- 
kar , flora fom fmd bus, 
och befvärat af oände- 
Hg mängd flugor. Han 
feglade Jedan til Bata- 
t)ia , at fkaffa un dfät ning, 
imedlertid gjorde en Jer. 
Cornelitz genom hot ocb 
mord fig til Capitaine , 
ärnade öfverrumpla Pel- 
iaart , llifva mäftare af 
fartygen ocb fedan ofva 


t) Dampier anlände 
i68~l Ifrdn Timor, irnel- 
lan Diemens - land och 
Arnhem : 16 yy refte han 
til N. Holland ifrän Äng- 
land , följde väflra ku - 
(len frän 28: de til \y.de 
parade len, bef hkandeCon - 
cordia och Wits land,gis - 
fade et fund öfver Car • 
pentaria , feglade dt Pa- 
pous och fä, imedan N. 


) för öfver i. Denna omän fk-\ Guinea ocb N. Britanni- 
figbet var ld mycket gt of-', en, äter til Timor. Frän 
vare, fom hunger ocb törfll i(t 83 til 16 y t hade han 
plägade dem : den blef dels fom fribytare , dels 
ock Ibnt vid Pelfaarts ä fom köpman, refl omkring 
terkomft. H, G. des Foy . jorden pd ätfkillige far- 
XLI 1 . 1 tyg. 


no 


Om föga 

belägna kuft > fom kallades efter Gen. Van Dit- 
MEN: han följde den ifdn 41 til 44:de pa* 
fallelen, famt imellan i66:te och i69*.de mid- 
dags kretfen a). Nyligaft, eller 1770, har Cap. 
CoöKE, fom hade Hrr. BANKS och soLandeR 
om bord * ifrån Gap Dromedary under 37 
g r - 50 m. lat. följt ofira flranden , famt orafl- 
der feglat imellan Carpentaria och N. Guinea, 
om hvilket fund redan dampier gillat x). 


u ) A. Tasman gick 
d. 14 Aug. 16 42 från Ba- 
tavia med 2fartyg, Hems- 
ker k och Zee haan . D. y 
Sept. ankrade han vid 1- 
Ue de France , hvaråft 
han får vinds (kull må - 
(le droja til d. 8 oct,: d. 
24 Nov. träffade han det 
jodra Diemens-land : d. 
zi ankrades och ftället 
fick namn afFredricHen 
rics vik ; bår Jags på 
landet fj åt efter odjur , 
like 'Iigrars\ bufkar vo- 
ro få ; på 2 tråd af an- 
Jenlig diameter och hfver 
60 fot boga finnan qui- 
dar ne togo vid y voro i 
barken huggne Jleg , y til 
6 fot ifrån hvarandra , 
hvar af flutades , at om 
invånarena bruka bår up- 


(liga , måde de vara af 
anfenlig längd; rök märk- 
tes på långt boll , men 
intet folk ; d. j Dec. läm- 
nades N. Holland. H. Gr. 
des Foy. XL/i 

x) Cap. Cooke an- 
lände d 19 Apr. til Cap 
1 Dromedary under 36 gr. 
20 m, fudl. bredd. Folket 
fants i almånbet ej of- 
ver y fot höga y hjulben- 
te yfv art a med flata nå - 
for , breda munnar och 
långt rakt bår: et beii 
(luckit genom (epturn na* 
rium bars fåfom prydnadi 
de visde annars ej af 
brod , lefde mäft af fiekt 
fifk, hade godt mod , vil- 
le ej taga emot europei * 
fke (aker , bodde i ujld 
koj or y målade hvita män* 


kånda lånder. m 

Åro alla nu upråknadeftrander lamman- 
hångande, få utgöra de åtminftone få ftort 
iland , lom hela Europa. Hollåndarena kånna 
Idet förmodeligen mycket vål, ehuru de hål- 
la fin kunlkap hemlig, THEVENOTS charta vi- 
lar ganlka många af dem namngifna orter, 
och 1744 fick det almånneligert namn af Nya 
Holland \ MARCO Paolo fåtter i Sö från Java 
Iftora oar. Hade han hårtil någon grund, få 
liårer den vara funnen hos Chinelerne, fom 
Idå tyckas haft kunfkap om N. Holland, 

öfter ora fodra Diemens-land uptåckté 
TASMAN 1642 d. 13 Dec, en hög och ber- 
igig Itrand af mer ån 80 mils långd , fom han 
kallade Nya Zeland\ hankom från N. Holland 
och åraade löka Salomons öar, följde nu ku- 
lten norr ut, ifrån 42 gr. 10 m, 1. bredd t d. 
18 öfverrumplade de vilda några af hans man- 
,lkap i en flup och nedergjorde 3 , hvarafltål- 


; nifko bilder på brödet , 
gingo nakne , gjorde fkol * 

: dar och båtar af bark , 
famt fpiut af fifkbet). Nå* 
Jlan alla örter voro for 
\Dr, Solander hår obe - 
' kante. Ankar platfen 
1 Sting ray bay utider 34 
gr . lämnades d. 6 Maj: 
den 11 Jun. flottes på en 
I klippa och hant man med 
\ytterjla lifsfara d. lft, 
at komma i land: d, 4 


Aug. kunde åter jjhn in* 
tagas , d. 22 pafferades 
under 10 gr. 36 m. lat . 
fundet imellan Guinea oeb 
Carpentaria , d. 9 OEl. 
anländes til Batavia , 
hvaråft dröjdes i 3 må* 
nader, fedan fortfattes 
re fan och våra refande 
inlupo i IVoolreicb 1331 
d. 20 Jul . , jud Jamma 
dag, Jom de 3 år tilfår * 
ne derijrån utgådt. 


112 


Öm föga 

Jet kallades Mördare-viken : (edan (eglades St 
O, men han fant fig fnart omgifven af fixan- 
der; d. 26 fkildes han ifrån detta land, fom 
fyntes vara bördigt och angenämt. Det år 
ikild ifrån N. Holland, ty han feglade imel- 
lan dem bågge i början af 1643 y ). Man har 
ej vetat huru långt denna kult råckers), in- 
nan detta land för några år fedan af Hr coo» 
ke kringfeglades, hvilket han fick i fickte 1770 
d, 7 0&. och landfteg dagen efter på offra 
lidan i Fattigdoms - viken, under 39 gr. lat.: 
det ytterffa åt S ftråcker fig til 47 gr 39 m. 
bredd, N. Zeland befants för öfrigt genom 
et lund ( Mördare-viken ) fkilt i 2 öar och 
lämnades d. 3 1 Mart. , då kofan ftåldes åt N. 
Holland d). På gamla Spanlka chartor finnes 

en 


y) Invånarena voro flo- 
re , brun gille med långt 
Jvart bår , hopfåfladt öf- 
ver gå /Jan med en fjä- 
der, framti/ betäckte med \ 
en matta eller et Jlycke' 
komulstyg, hade grof röft 
ocb brukade et in ftrument , 
näftan likt trompet. 

2,) Prevoft/^<?r, at en 
Holländare 16 j g. å nyo 
befökt N. "Zeland , men 
nämner ej hvem. Hvad 
Jom på Jamma fl alle til - 
lägges om denna Jlr an- 
dens utjlräkning ända til 


6g. gr:s nordlig bredd , 
är et gr of t fel , fom han 
af Jin egen famling bor dt 
finna aldeles ogrundat. Se 
hans egna ord uti Pari~ 
jer upl. i i2:mo af Hijl. 
Gen. des V oy. Tom.XLlI. 

f. 8 • 

a) Invän ar ne på N. 
Zeeland äro ganjka (Irid- 
hare, åta fina fiender , 
måla anficktena med rin- 
gar och Jnåcklinior, quin- 
folken kläda fig med fint 
linne , men kar lame gå 
ofta nakne , bruka ej om- 



kånda lånder. 1x3 

sn lång kufl: anteknad imellan N. Zeland och 
Elds-landet, fedd af PEDRO SARMIENTO, hvil- 
ket man beftyrkte af det gallego, QUIROS 
och GUERIKT anmårkt i (arama nejd. 

26. Nedom Africa , eller imellan N. Hol- 
land och Elds landet, åro vål åtlkiilige rtran- 
der fedda, ehuru man ånnu år i rtorfta ovils- 
het om deras låge. Når MAGELLAN genoms 
Ifeglade det efter honom nåmda fund, fåg han 
enctaft norra kanten af Klds-landet, utan at ve- 
ta huru långt den ftråckte fig i orter och vå- 
rter. Denna kuft blef fedan på åtrtoliiga gam- 
la chartor, fafom ORTELII , MERCATORS, m.fL 
utdragen på bågge fidor , rundt omkring 
födra" polen, och Spanioren ZEVALLOS gjor- 
de af detta land en femte verldenes de! s un* 
der namn af Magellanica , hvilken i rtorlek of- 

H ver» 


fkärelfe , hålja på hvar- 
andra medelft nästippar- 
nes fammanj att ande , kan- 
na ej bågars bruk , m. m. 
Be/ynner/igaft är, at de 
bafva Jamma fpråk,fom 
pa hn Otabitee , ehuru 
belägen 350 mil derifrän: 
Detta har der af yppats , 
et 2 invånare frän nem 
da b, fom följde | med 
Cooks f artyg , utan Jvä- 
righet kunde tala med 
dem . Hrr. Banks och 
Solander b/ejvo en gäng 


här under Botanicerande 
af Fild ar ne öfverrumpla- 
de och jördes redan med 
'feger fång , då nägre Ca- 
non -flott från fkeppen lå 
kraftigt loffades , at Ile- 
nar ramlade från klip- 
porne och bringade des- 
fe annars oförfkräckte fi- 
j ender, at öfvergifva fina. 
fångar. Se deras Journ . 
of a Foy. round t be world, 
fom 1771 utkom i [Lon- 
don uti #:o. 


ii4 Om föga 

vertråffade hela G. verlden , råckfe alleftådes 
utom pol-eirkeld, ja under Java och N. Gui- 
nea ftråckte den lig inöfver Stenbockens vand- 
krets. Anledningen, at få utvidga Eldslan- 
det, var ej enfaint okunnighet om defs råt- 
ta ftorlek. Utom de landftråckor MARCO PAO- 
LO teknade un$er och forbi Africa nåftan in- 
emot Java, hvartil man ej visfte tilråkliga 
grunder b), få föregåfvo Portugiferne , at de 
ar 1500 följt en lång ftrand ofter om Elds-- 

lan- 


b) Marco Paolo från 
Venedig bur g j or dt g an- 
fka vidlyftiga refor. Med 
fin Far och Farbror fblj- 
, de han 12 $0 til Conflantu 
nopel, de foro Jedermera 
genom en del af Farta- 
riet , Arabien, Perfien, 
få äter til Tartanet , 
(varifrån de jdndes til 
Rom at begära prä/ler , 
och kommo efter 2 är til 
Tartariet igen Jederme- 
ra til C bina , famt Jjole- 
des frän de åflra delar 
ända til Perfien. När 
omlider de kommit til 
fäderneslandet badeNlar- 
co Paolo den olyckan, 
ati en fjl-flagtning emot 
Genueferne bhfvafången, 
ocb under fängenfkapen 


Jammanfkref ban fin Be - 
rättelfe om bfterländerne 
pä latin eller Italienfka. 
Befynnerligt är , at han 
ej nämner Cbinefifka flo- 
ra muren emot Tartari- 
et. Hans befkrifningar 
äro ej mycket ordentlige , 
namnen råbräkade ocb 
inga polbbjder utfatte , 
icke defs mindre bar man 
hämtat mycken uplysning 
af hans arbeten , ocb (kall 
i S. Michel de Murano 
fårvaras en verlds char- 
ta efter honom , der G. 
H. udden ocb Maåaga- 
Jcar äro teknade. Han 
\ kallades ock Marco Mil- 
! lioni emedan ban räkna- 
i de alt millioner , dä åder - 
I ländfka rikedomar omtal - 


kånda lånder. iif 

landet, h vilken de kallade Papegoye - land c): 
Jdet teknas af mercator i S från G. H. ud- 
ilden , omtrent under 45:te fodra parallelen, 
i^mericus vesputius fant ock 1502 på fin tred- 
je rela et land vid paté under i:a meridian 
loch 5 2 gr:s bredd: utmed ftranden feglades 
forft i April hela 12 milen, utan at folk eller 
hamn kunde finnas, hår var ganlka kallt och 
15 timmars långa natter d ). Troligen var 
det de gamles Terra vida , om hviiken man 
ingen vidare kunlkap ågde,ån at den {kul- 
le ligga 270 mil från G. H. udden och 360 
från Auguftins udde i Brafilien e). Fapegoye- 
landet fattes öfter om Terra vifta. Ånnu län- 
gre i ofter lårer Gonne vi lies -land vara, hvilket 
förft: kallades India meridionalis, ty alla nya 
lånder fingo denna tiden namn af Indier. 
Någre köpman utruftade et Ikepp i Honfleur, 

H 2 fom 


tes. H. G. des V ny, 
XXFJT i 7 . XXF 1 flår 
cbarta bfver hans refor. 

c) Duval lärer af o- 
kunnighet fkilt PJittac 
och 7 erre des Perroquets. 

d) Denna ftrand kal • 
las ej 6 i originalet af 
hans resbefkrifning , u- 
tan i utdraget. Se (f. u. 
m. Det år knapt troligt , 
at Americus bedragit 
/ig på något isberg , ty 
ehuru, han talar om kbld> 


få namnes dock ingen is. 

e ) Man kan väl inbil- 
lafig. at ej Geographer * 
na kommit ofverens om 
Terra viftas läge. Som - 
lige fatta den under 7.Y 
meridian och 42 gr:s 
bredd ; andra under ra 
merid. och jd gr:s bredd; 
andra under na meridi- 
an och 44'.e paral0en t 
men der fant Bouvet 
optn fjo r]2$. 


n6 Ora foga 

{orn anförtroddes Cap. BINjOT PAUMIER GON- 
NEVILLE. Han utlopp 1503, och kom lyc- 
keligen förbi G. H. udden, men blef ftraxt 
derpå kafrad af en håftig ftorm, bvarpå han 
råkade uti et förtretligt lugn. Villrådig om 
kofan, (orn borde följas, fick han le foglar 
komma ifrån föder, farten ftåldes då åt den- 
na kant, hvarpå han fnart kom til land. Han 
dröjde der hälft år ibland et ganlka ledigt 
folk, låt laga fkeppec ock fick vid afrelån 
med fig der regerande Konungen AROSKAS 
fon, vid namn ESSOMERIEK, för at i Euro- 
ropa låta undervifa honom uti Artilléri-veten- 
Ikapen, lamt kånflen at fmida, géra fpeglar, 
m. m. , dock med det löfte, at innom 20 ny» 
tånningar fora honom tilbaka. Skeppet plun- 
drades pä hemvågen af Ångelsmån och dag- 
böckerna förlorades, men Ikeppsfolket beflyrk- 
te enhälligt, inför Amiralitetet i Honfleur, 
den af gonneville gifna, och af Officerarne 
underlkrifna , beråttelfe» hvars original dock 
nu mera ej finnes /). 

Hvad 


/)Gon ne ville förmåd- 
de ej fullgöra fitt löfte, 
utan ElTomeriek måfte 
flanna uti Europa . Han 
blef redan döpt under en 
fjukdom på refan , då 
Capitaine varit en af 
faddrarna. At få mycket 
görligit var låtta hans 
omflåndigheter , gjorde 


Gonneville honom til 
fin drf vinge, låt honom 
taga fitt namn och va- 
pen , famt. gifte honom 
med en Jlägtinge. Ello- 
merieks fone- fons - fon 
var Abbe Pa u m i er , Ca- 
nonicus i Lifieux , hvil- 
ket ban bevijl , då en 
pålaga jodrades af honom 


kånda lånder. 1 17 


Hvad belägenhet Gonnevilles -land äger 
!2r aldeles obekant, men det tyckes dock va- 
ra fåkert , at duval och nolin irrat fig, 
fom fått det under io:e middags kretfen och 
48:e paralleien, eller i SW frän"" G. H. udden, 
då likväl gonnevilles beråttelfe innehåller , 
at flormen grep honom an, fedan han gåde 
forbi den nåmda udden. Efter all likneife år 
det ftora och fruktbara land , iom Lieut. 
KERGUELEN, efter 3 veckors fegling åt S ifrån 
ön Bourbon, med 2 fartyg funnit 1772, juft 
det famma, fom Gonnevilles, eller åtminftone 
ej långt derifrån. H 3 Des- 


fåfotn utlänning. Pau- 
mier har varit en gan- 
jku dugt ig man och ni- 
tifk om fin fä der ve sbygds 
omvändande. Han ur • 
betade i q är , at enligt 
hand (krif ter och berättel- 
fer innom Jlägten , äter- 
Jfälla Gonnevilles Jör- 
lorade dagbok. Han med- 
delte fitt arbete dt Vin 
cent de Paul , öfverman 
jör miffionererna , Jom 
[kulle lämna det til Päf - 
ven , men Vincent dog 
firaxt derpä, hvarigenom 
papperen kommo til en 
Kyrkoherde Feret uti Pa- 
ris , och fedan til en bok- 
tryckare i Cramoify , fom 


1663 utgaf dem under 
pdfkrift: Eltabli [fiment dä- 
une mifjion dans les ter - 
resauftrales. Vt i et exem- 
plar, fem frän De P Is» 
les famling kommit uti 
jjo korts contoiret , fl ar 
en bandfkrifven not af 
j Villermon, hvaruti be- 
rättas , at Paumier var 
auSlor til denna fkrijt , 
z hvilken han kallar fig 
Jjelf , le chef V P ainé 
de la faml lie de ce pre- 
mier chretien des terres 
auftrales. Villermon äg- 
de fin kun/kap af Paumi- 
er Jjelf. Se Mem. de P 
Ac. R. des Sc. de Paris 
i7Sl> E* e Brofies a, fi. 


ii 8 


Om föga 

Defla anledningar voro dä, at utdraga 
Elds- landet åt örter, och hvad våftra fidan an* 
går, få förekommer derom mera nedanföre. 
Men få fnart LE M AI RES feg ling genombrutit 
den vidrtråkta Magellanica , började defs grån* 
for indragas, fom kan fes af kjerii charta, 
och orofider férfvunno Söderländerna aldeles. 
Nu til nyare upfinningar. 

1738 utfånde Oftindifka Compagniet i 
Frankrike 2 fkepp , under Cap. LOZIER BOUVET, 
at foki land under 35j:te meridian och 44:de 
f. parallelen. D. 26 Nov. var få ftark dimma , 
at fkcppen på något afftånd ej kunde fe hvar- 
andra (35 gr. lat., 344 gr. long.): förft iDec. 
fyntes en mångd fjögrås och fogel , famt 
vankades köld, hagel och åfka (39-44gr. lat, 
350-355 long.): d. 10 Dec. mårktes ej Ter- 
ra vifta (44 lat. , under i:a merid. ): några 
dagar efter vifade fig ftora isberg , mycken- 
het fogel. Valar och Sjödjur: d. 1 Jan. 1739 
uptåcktes Ömfkärelje udden under 54:de paral- 
lelen och 27-28 meridian. Denna kuft år hög, 
omgifven med öar eller ftockad is 2-300 fot 
hög: 12 dagar loveraoes hår, men båt kun- 
de ej urfåttas för is , dimma och motvind. 
Ånda til d. 25 fortfors öfver 200 mil i O, 
under nåftan fa«nma parallel utmed i fen intii 
55 meridian, då kofan ftåldes hemåt g). 

Hela traélen imellan i:a meridian och fö* 
drafte delen af America år ganfka ofullkom- 
ligen kand, ehuru tid efter annan hår blif- 

vit 


g) H. G< des Foy, Tom. XL1L 


kånda lånder. 1 19 

vit rtrander och oar fedda. Trefaldighets -öar - 
me (kola vara 5, under några och tjugu gr. 
f. bredd: 7 riflan d' Acuhnas oar mer i O un- 
der 39 gr, lat. teknas ockfå 5 h). En Hollän- 
dare JOHAN L1NDF.STZ LINDEMAN påhittade 
19670 ön Saxenbarg vid 30 f- gr:s bredd, och 
LA ROCHE mer I S och W 1675 den , fom än- 
nu bår hans namn. Pepys-on år föga underfokt, 
{kall under 47 gr. f. bredd uptåckts 1683 af 
Cowley, fom då hade dampier i följe, och 
föregifves åga vatten, {kog, fjöfogel, (amt god 
hamn, men år förgåfves fökt af bougainville/ 
byron och cooKE. sebald de weert , Capitaine 
på et af de Rotterdamfka fkepp, 1’om 1599 
ej kunde komma igenom Magellans fund , 
upfant år 1600 på återrelan de 3 fmå oar, 
{om efter honom kallas Sehaldes: de (kola en- 
ligt BEAUCHESNES btråtfelfe hafva vatten, go- 
da våxter och fogel, men ej {kog, BRIGNON 
fåg dem i7ix,{kilde från lammanhang med 
alt annat land. 

Beaucbesnes - b ligger mittfor Magellans 
fund, och ön Lion mera i örter. Den lenare 
uptåcktes ej mycket långt tilbaka genom et 
Ikepp af famma namn , och tyckes vara den, 
lom MERCaTOR på fin charta kallade Crefia- 
lina, 1569. IIolIånd{ka Cap. HENR. BROWERS 
gick vid utrefån 1642, i Martii månad örter 
om Staters -landet til Stora hafvet: man har 
der på många chartor teknat et fund och gif- 
vit öftra fidan namn efter honom, men af 

H 4 hans 


b) MercarorsoiWta vi far redan bagge flockarna. 


120 


Om féga 

hans re(a finnes dertil ingen anledning z), och 
for öfrigt år denna nejd federmera /å ofta 
beféglad, utan at något fådant blifvit fedt,at 
FREZIER redan med fkäl utdömt det k). Man 
ville ånteligen hafva et fund offer om Sfaters- 
landet, fåledes berättas åfven om SHARP, at 
han genom det nyligen nåmda inkommit från 
Stora hafvet. LA ROCHE fkall 1675 fedt en 
ffrand vid 325:6 meridian och parallelen, 
om hvilken man fedan ingen vidare kunfkap 
bekommit, ån at ROGGEWIN formodar det va- 
rit ftranden af en flor 6, fom han fjelf kal- 
lade Belgia anftralis (Malouinerne). Nejden 
nedom Eidslandet har annars blifvit några gån- 
ger tåmmeSigen långt åt S befaren, shakp var 
i6go vid 6o:e parallelen åt /öder, COWLEYf 
gr. längre 1683, davis vid 63:0 juletiden 1687, 
och THEODERIK DE GUER 1 RT, fom COmmen- 
derte et af de 5 Roterdamfka fkeppen, hvil- 
ke 1598 fåndes til Stora hafvet, ka/tades år 
1 600 anda til 64:e parallelen , det lång/ta man 
med vi/sbet kan påftå någon varit i foder. 
Han uptäckte bår en hafkehg fno betakt (irand , 
fom liknade den Norrfka , oeh tycktes /fräc- 
ka fig långt åt våfter. 

27. Hafvet imellan America och Afien 
år det ftorffa på hela jordklotet , och kalla- 
des af MAGELLAN det Stilla, efter han der in- 


gen /form ut/fod , men Ryflarne och flere 
kunna vitna, huru litet detta namn pa/Tar /ig. 



i jGotofredi Hifl.An - 1 k) H, G. des F oy.JiLI: 
tipodam . j 2_p/. 


kånda lånder. N 121 

iiSöder-haf kan det ej eller heta, emedan det 
Iråcker i N ånda til ishafvet , torde derföre 
jtjenligafl: kallas det Stora, Deruti åro ftran- 
der och ganlka många öar fedda: men föga 
underfokta, ehuru flere gånger denfta rymd 
blifvit öfverfaren. Det torde vara redigart, 
at vi föl }3 dem, fom hår någon ting uptåckt, ty 
CANDISH , v, NOORT , SPILBERG, EREMIT A, ROGER, 
rmed flere, hafva vål feglat Jorden omkring, 
Geographien har dock dervid ingen ting vun- 
nit. Sjelfva MAGELLAN, fom lårdr ofs vågen 
til St. hafvet, har hår ifrån utgången utur 
fundet ( d. 28 Nov. 1520) til Ladrones (d. 
6 Mart. 1521;, ej fedt mera land, ån 2 fmå 
iöar Olycklige kallade (Desventuradas), eme- 
dan der endafl: fågs fkog, fogei och fjöhun- 
dar: han lade vål utan befvår 30, ja öfver 
40 mil til rygga om dygnet, men under tryc- 
kande behof af förfrifkmng. Låget af dem 
år ånnu obekant. Ålfta Relebefkrifningen f ät- 
ter förft den ena under 1 f gr. fudl. bredd och 
den andra under 9, men fedan råknas Cipang- 
hu (den förra ) 20 gr. ifrån lödra polen och 
Sumbdit (den lenare) 15 gr. derifrån. BLEAU 
med flere, både åldre och nyare, utfåtta S. 
Pehrs ö, anfedd för en af deflå, under 21 gr. 
f. br. och 221 meridian; gu. de L’ ISLE på 
fin verlds charta af 1700 fåtter den iö gr. 
mer i O, annars lika, men 1720 gaf handen 
17 2 gr. fl bredd, och anfåg Hundön för den 
andra olyckliga: famma tanka menas LEMAIRE 
haft, fom och fkall gifvit henne namn af Sjö- 
hundarne (Tiburons), fom der funnos , men 

H j i Ber 


122 


Om foga 

i Beråttellen Ilår, at de voro höga (Hund- 
én år låg), och at Magellan leglade i NW 
från fundet (Hundån ligger i WNW). Hr. 
riNGRé holler S. Paul och någon annan f-6 
gr. mer i O, ån Mendo^as oar, för de O* 
lyckliga l). Enligt beråttelfen år deras af- 
ftånd litet ofver 120 mil, och ingalunda de- 
ras vidd , lom galit blifvit ofverfatt m ). 

Om Drakes lå kallade hamn , lamt de^ö- 
ar han belökt, år man likaledes olåker. Ål- 
Ifa beråttelfen inneholler, at han kommit u- 
tur fundet d. 6 Sept. 1578, och dagen efter 
blifvit drifven åt W 36 mil, famt til 54 löd. 
parallelen, under hvilken en mån-formörkel- 


/ ) Hr. Pingré har d. 
25 Dec. i~j66 upläfl for 
Kengl.fr. Fet. Academi- 
en en af handling om bä- 
Jla belägenbeterne , at an- 
märka Feneris gäng för- 
bi folen d. 5 Jun. iy6y, 
jämt tillika med mycken 
möda granfkat läget af 
Same 1 St. hafvet. 

m) När Seb. Cano, 
fotn efter Mageilans död 
tog Sfverbe fälet, äter kom 
til Spanien , befants , at 
den dag ban räknade för 
d. 6 Sept . var a. 7 : för- 
fia gängen man lär dt , 
at, dä t or den kringfeg- 


I las frän O til IF, fbr- 
\ loras 1 dag , afven [om 
!/ vinnes , når kofan Jläl- 
\les frän W til 0. I be- 
| rätteljen Jom fändes til 
\Cardinalen af Salt&burg 
flår , ut dä Magellan Jäg 
American! ka kuflen flry- 
ka i Nfeglade ban i N JF, 
får at gä ofver Linien , 
och fedan i IF, at finna 
Philippinerne : efter 40 
dygns feg/ing , mall med 
gynnande vind, ofver gicks 
Jlenbockens vändkrets , 
och fedan f un nos de a 0 - 
lyckliga , vid bvilka fi- 
fkades 2 dygn. 


kånda lånder; 123 


fö obferverades: födan han återkommit til Ma- 
gcllanflca nejden blef han från viken -Vänners 
(kilnad drifven åt S, til 55 f gr. lat., hvaraft 
ankrades imellan några öar , lom hade godt 
vatten och kraftiga vaxter. Sedan legiades 
til en annan vik, ej långt från den förra , 
hvaråft både mån och qvinnor åro nakne, 
och fara imellan öarne ‘■efter födan : deritrån 
Iftåides kolan åt N, och d. 3 Otä. funnos 3 ö- 
ar,at hvilka en hade obelkrifvelig fogelmångd. 
Hår fants nu natten 2 tim. lång, och lom , ef- 
ter deras tanka, loien var 8 gr. från Scenboc* 
kens våndkrets, (kulle når hon hunne dir, hår 
blifva ingen natt n). Uti denna fifta omftån» 
dighet ligger grunden til måfta oredan. Man 
kan ej hafva lblen uppe hela natten , då hon 
år i nårmafte våndkrets , med mindre polhögd 
ån 667 gr., derfore lägger ock G. DE L’ ISLE 
idetta ftålle under poi-cirkelen, men vanligen 
fåttes det under 6o:de parallelen, ehuru den 
ifen are nejden af flere blifvit lå befaren, at 
idelie orter nåpligen kunnat blifva federmera 
:ofedde. De refandes llutlats bör ock få 

myc- 


n) R. Hackluyts Voya- 
ges , fbrfta npl. af 15891 
lämnar älfta Berätteljen 
om Drakes re fa. Fran- 
fka bjverfätningen fä- 
ger , at de 3 i 0£l. funä- 
ne bar l ägo 8 gr* från 
vändkretfen , menB , rys la- 
tin/ka åfverjätning (an- 


nars mindre noggran , 
än den franfka ) ocb Bar- 
lays , följa grundtexten , 
med tiljats , at invänar - 
ne berättade vid folft an- 
de t jolen Jynas hela nat- 
ten. 1 H. G. des Foy. 
XL 1 : 11 nämnes ej den- 
na omftånäighet . 


124 Om föga 

mycket mindre låggas til grund, fom beråt* 
telfen tydeligen vifar, at de foga varit långre 
ån 55 | gr. i S,ocb det får öfrigt år omöj- 
ligt, at (olen år på 8 gns afftånd från Vånd- 
kretfen d. 3 Odt. (G. fl:.). Råknar man efter, 
huru flor polhögd fordras, at vid litet öfver 
8 gr. fölens declination hafva 2 timmars natt, 
få blir det vid pafs'8o gr., men det paflar 
ingalunda, ty enligt omftåndigöeterne måfle 
hans oar legat emot våflra kuflen af Elds- 
landet, der teknas de ock under 54 gr. lat. 
af hondius, fom var i London några fir ef- 
ter DRAKES hemkomft, och med granlkning 
famlade Geogtaphifka underråttelfer. Om N. 
Albion och drakes förmenta kröning år för- 
ut nåmnt. 

juan FERNANDEz gick 1574 fjöledes från 
Peru til Chili; han fant vid 25- gr. f. br. 2 
öar S. Felix och S. shnbor ( på gamla chartor 
S. Nabor), hviika underféktes vidare 1579 af 
SARMIENTO. De fkola åfven blifvie kallade 
Desventuradas 0 ) , och komma annars nyare 
och åldre chartor öfverens om deras låge. 
Samma flyrman FERDINANDEZ upfant flere 
efter honom nåmde öar : den flörfla och måfl 
i O belågna Mafa de tierra (Jord-on) lig- 
ger under 33 gr. 40 m. lat. och 298 gr. long., 
enligt ulloaS charta: i SSW derifrån år den 
lilla Rdgets-ön belägen, och Mafa de fuera (U- 

tan- 


e) Hr. Pingré dbero- 
/wBarth. Leon. de Ar- 
gen fölas Conquifla de las 


I/las Molucas , M adr it 
1609 , ' 


kånda lånder, ia; 

tan-on) nåftan i W, vid pafs under 2 96:te 
meridian. HERRERA talar om en o S.Paul vid 
ij gr. 1 . br. och $58 merid., famt Trefots bar- 
ne under 19 gr. f br. och 282 mer. p). 

LOPE GARCIA DE CaSTRO, Regerande of- 
ver Peru, låt 1567 utrulla fin flågtinge Ge- 
neralen ALVARO DEfläENDANNA til af uptåc- 
ka nya lånder q : han utgick ifrån Callao d. 
»o Jan. 1568. Vid 6 | gr. C lat. fants en be- 
bodd 6 under 218 merid. (då vågen bringas 
i grader) och kallades jfefus. Under 209 mer. 
tråffades en anlenlig grund med några åar 
mittuti , hvilken af Mariae rening fick namn 
af Ljusbärare -grunden (BalTe de Chandeleur). 
Hårifrån lågs land , dit man feglade och der 
råkade en god hamn,hvaråfl byggdes en Bri- 
gantin,med hvilken PET. DE ORTÉGA, HERMAN 

gal. 


p ) Defc. de las Ind. 
Occid. 1601. 

q ) Chrift. Suarez de 
"Figuevoz,fom tyckes baft 
t äg äng på Original - 
handlingar och utgaf fin 
Hecbos deGarcia de Men- 
doca i Madrit 16 j 6 ; 
Acofta i Hi fl. delas Jn 


flere [pr åk år tryckt , och 
åfven bos Purchas i tom. 
IF i Gafpar Ens i Htft. 
Ind. Occ: col. 16 12, med 
flere af Pingré anförde y 
fäga y at Mendanna an - 
fört de?ina utfkickning . , 
men Herrera , ( hvilken 
i många andra omflån - 


dias ; Lopez-Vas, en digheter ej allenaft felar , 
P örtugijare , Jom ij8d utan talar ofta emot fig 
llef af An ge Ismän til- fjelf), nämner i ftället 
fånga tagen, och hade\ Mendoqa , och har af 
en handfkrift rörande I de flefte nyare blifvit 


denna reja , hvilken pj ] följd 



i2 6 Om foga 

Gallego och nödigt manlkap foro om- 
kring ön, (om het Ifabeila, hvarunder de fun- 
no och namngofvo (fora <Sn Malaita (få kal- 
lad af åboerne), Palm-ån (I. de Ramos, fun- 
nen på Palmföndag), fvarta udden (Gap Prie- 
to) , Galleren, Buena (ganilta bördig och 
med ftåder bebyggd ) , Florida , S. Dimas , S. 
Herman , Guadelup , oe/argd", Guadalcanar ( på 
hvilken en flod nämndes efter Ortega) r) och 
S. Georg (gan(ka rik på pårlor), imellan hvii- 
ken och Ifabeila år et fund, hvaråfl finnes 
god hamn för vål 1000 lkepp, med 8 til io 
fots djupt klart vatten. De funno ån flere, 
dels öde» dels bebodde öar, imellan 7 § och 
9 jj gr. f. bredd, fämc återkommo omfider til 
fkcppen. Ifabeila år öfver 50 mil lång och 
12 bredd: MENDANNA feglade derifrån til 
Guadalcanar, och hamnen vid floden Gallego 
kallades Kor jet, FERN. ERIRIQUEZ och GALLE- 
GO , förda ftyrman, befökte imedlertid med 
Brigantin åtlkillige (fållen i nejden. Hårunder 
hade 9 Spaniorer blifvit af Vildarne neder- 
gjorde, i anledning af en yngling, (om blif- 
vit tagen och Generalen ej vilie lösgifva, 
Gap. p. SaRMIENTO hade dock med mord och 
brand håmnats. D. 13 Jun. lyftades ankar, 

hvar- 

- — - , - 


r ) Lopez - Vas , och I men då hade aldrig Men 
efter honom flere , beråt - j danna fenare gången , 


ta, nt flr anden af Gua- 
dalcanar följdes til ig 
gr:s bredd , utan at man 
åndock derpå fåg flat , 


Quiros, Le Maire ocb 
Roggewin kunnat gå 
den fårbi. 


kända lånder. 127 

h varefter öarne S. CbnRopber , S. Catharina och 
S. Anna funnos: på den forfla och tredje, 
blefvo Spaniorerne illa bemötte. Styrman 
trodde ånnu i W något mer kunna uptåckas, 
men MENDANNA beilöt , at anträda återrefån. 
De omtalte öar hafva (edermera allmånneii- 
gen fådt namn af Saldfepns öar , antingen Spa- 
niorerne inbillat fjg,fo 1 n LOPEZ- VAS beråttar, 
at hår varit det råtta Ophir, eller ock, at de 
i almånhet anfågos, fom ganlka rika på guld, 
filfver, perlor, m. m. Sedermera hafva de 
fotgåfves blifvit många gånger fökta. De- 
ras låge år imellan 7 och 12 gr:s f. lat., och 
efter de bafta underråttelfer 950 mil ifrån Cal- 
lao til den måft i O belågna, hvilka vid om- 
nåmda bredd fvara emot 95 gr., få at den 
famma ligger ungefärligen under 2oj:te mid- 
dagskretfen s). På hemvågen fågs i W vid 
2-3 gr. lat. teken til land, fom hölls för N. 
Guinea , ehuru det låg åtminftone 60 gr. bak- 
om dem, Linien paflerades, en bebodd å 
fågs vid 5 gr. nordlig bredd och S. Frans vid 
19 § g r -> hvaröfver , inemot 4 gr. mer i N. 
teknades af G. DE L’ ISLE 1720 och 1724 en 
ftrand, hvilken mendannå ijö8 fkall hafva 


up- 


s)Enligt Figueroas be- 
råttelje aro tj fo fpanfka 
mil imellan Lima och den 
öjlrafle af Salomonerne : 
Quiros i en inlaga til 
Fipe-kenungen i Peru in- 
tygar y at det efter Men- 


dannas utjaga vore 1300$ 
men A coda och Lopez- 
Vas fdga 800 , hvar emot 
Herrera uppenbarligen 
mot få ger fig , då han går 
afftandet från Lima ipoo 
och från kuflen 800. 


128 Om foga 

uptåckt, menFlGUEROA nämner intet ord der- 
om, ej eller finnes det på Spanlka chartan, 
fom åtföljer ANSONS Rela. Vid 304- gr:s bredd 
biefvo de af en få forlkråckelig florm ofver- 
failne, at GALLEGO, fom feglat i 45 år , aldrig 
varit ute f6r någon dylik: fartygen biefvo 
våderdrifne, åtfkilde, maflerne afhuggne, o. 
£ v. Omfider efter få många olyckor anlän- 
de MENDANNA til S. Jacob på Mexicanlka 
kuflen d. 22 Jan. IJ69, famt andra fartyget 
3 dagar efter , hviikec då ej hade mer ån en 
fialka vatten quar. 

Andra gången utfåndes MENDANNA af 
Vice Konungen garcia hurtado de men- 
DOCA, at på Salomonerne fladga et nybygge t). 
Flottan beftod af 4 fkepp, fom ifOfcl. 16 Jun. 
ingingo från Payta. PEDRO FERNANDEZ DE 
quiros var ofverflyrman. D. 21 Jul. emot af- 
ton l ågs en o , Lom kallades Magdalena-, den var 
hog, bergig, bördig och vacker, bebodd af nå- 
ftan hvita invånare, fom voro ganfka tjufak- 
tige och helt nakne: en hamn år på födra 
fidan under 10 gr. f. bredd och 24i:a merid. 
Vidare fants Dominica , ganfka vacker af i vifs 
ordning planterade tråd, och S. Cbriftina , fom 
år vål bebodd: hamnen i W fick namn af 

Guds 


t ) Gemelli Carreri 
fager > at Mendo^a ut- 
fåndes. Hr . de Brolies 
bar bajt en briftfdllig 
Befkrifningom denna re - 
fa j hade vid början ocb 


mitt ut i, men Hr. Pin» 
gré anforer en omfldn • 
de lig underrättelfe utur 
Figueroa , fom haft til- 
gdng til Quiros pap- 
per. 


kända länder,' 129 

Gads Moder och var belägen under 9 \ gr. 
bredd, quiros berättar i en af fina inlagor, 
at della öar ligga under 9 til 10 gr. bredd, 
goda 600 mil från Lima ochN. Guinea, famt 
400 från närmade ftrand af N. Spanien , at 
invånarne åro af ganfka godt finneiag, at cli • 
matet år fundt, at hår i ålian rågnar och be- 
ftåndig O barlkar, m. m. Alla 4 tilfammans 
fingo namn af Mendogas oar. D. > Aug. läm- 
nades Chriftina, efter några dagar bebådade 
Generalen fnart land, men åndock råkades 
intet ftjrr ån d. ao fyra fmå oar, fom af da- 
gen kallades S. Bernhards', de ligga under 10 j 
gr. bredd och vid pafs 216J i Långd. D. 29 
träffades en liten, låg, rund och fkogrik 6 , 
iom kallades Den Enfamma , belägen under 
10 f gr. lat. och 207 gr. i Långd. Farhåga fot 
klippor lårer gjordt , at man drog fig for långt 
i S och feglade forbi Salomonerne. Befåttnin- 
gen mumlade och land råkades ej förr, and. 
7 Sept. , då en lågande Vuican tiilika märk- 
tes. MENDANNA dömde ftraxt af invånarenas 
färg, at här var den fokta orten, ön kalla- 
des H. Korfet (S. Croix), var hårlig, bördig 
och vål bebodd. Spaniorerne blefvo ej fä fyn- 
nerligen välkomne, men invånarnes Styres- 
man Malope blef fnart få vål med MENDANNA, 
at han ville naed honom byta namn. Nybyg-, 
get anlades, men til olycka vardt Malope ibjål- 
flagen och det ftog ej at forfonas, utan häm- 
nades invånarne med alt det onda de kunde 
uptånka: åfven blefvo en del af Spaniorerne 
uprorifke, hyilket, ehuru det alfyarfamt be- 

I ftraf* 


130 Om foga 

ftraffades , dock tillika med en befvårlig refå 
och mångahanda bekymmer, (nart bringade 
MENOANNA om lifver. Han dog d. 18 Od. 
54 år gammal, och hant fom knappad: upråt- 
ta teftamente, i kraft hvaraf hans efterlåmna- 
da Fru ISABELLA BARRETO dllades öfverbefå- 
lct, och nåft henne brödren LARS BARRETO. 
Begrafningen fkedde med prakt. L). 17 Od. 
upgick månan helt förmörkad, hvaraf följer en 
longitud af «H3f gr., eller 189, om det an- 
tages, (om år nog hkf, at if min. gådt förbi 
ifrån fölens nedgång tils månan marktes va- 
ra totalt förmörkad: Fl. Koilet år låledes ej 
troligen bland Salomonerne. Sedermera in- 
ritade dg 1’jukdom och ledfnad af många be- 
fvåiligheter : hårtil kom, at Don LAURENT 
3 en fåcktning mot invånarne blef i benet bles- 
ferad och dog deraf d. 2 Nov., (åat omfider 
hade 20 modige Vildar kunnat göra anda 
med hela nybygget. Det beflöts derföre, at 
vid S. Chriftopher ytterligare föka Amirals- 
fkeppet, fom förlorades innan ditkomflen, 
och at fedan ftålla kofjn til Manilla, för at 
årholla förflårkning af pråfter och foldater. 
I-Iåraf fynes , at man ej trodde fig hatVa gådt 
förbi Salomons öar. De 3 fartygen lyftade 
ankar i ömkeiigt tilffånd d. 18 Nov.: d. 27 
hade man teken af land vid 5 gr:s lat., fom 
förmodades vara N. Guinea: <1 11 Dec. pas- 
ferades Linien: d. 19 om natten förlorades 
fregaten och kom aldrig mer til råtta : d. 3 
Jan. fågs Guan och Sarpana af Ladronerne , 
och ånteligen aniåndes til Mindanao d. 1 1 Febr. 

•* 1596 


kända länder. 131 

if9(> u). Til Mardlla rån H. Korlet räknades 
omtrent 550 mil , hvilket, tillika med hvad 
förut år anfört, gifver läget för denna ö vid 
pafs under 189 meridian. G. DE V ISLE fkiljer 
henne åfven ifrån de Salomonifke x). 

År 1600 fk da 4 fkepp, fom ärnades (il 
Philippinerne, biifvit drifne af ftorm til fö- 
der om Linien , hvarålf de träffat rika öar. 
Förnåmffa orten kallades Monte de Plata , e- 
rnedan filfver var få ymnigt, at det byttes e- 
mot järn efter lika tyngd, och i en nåtva jord 
fants 1 kronas värde. De fåttas ti! 1 måna- 
ders féghng från Lima, men håraf kan ingen 
ting med låkerhet flutas y). 

I 2 P. 


u) Quiros förde fedan 
Donna Ifäbella til Mexi- 
co igän. Hos de Brofles 
och i några andra refe- 
fatn lingar , her åttas , at 
Ståthållaren på Manilia\ 
J ande Hn Hofmåflare til\ 
Donna Beatrix, at be- 
klaga hennes for g , men 
Jlraxt nedanjöre Jåges , 
at Ilabeila yVWé 1 en fol- 
dat med [var, det förra 
år fålcdes fkriffel. 

x , Hade Mendanna 
boilit fin Åo ja imellan 8 
och 10 gr:s f bredd bå- 
de han ej låtte ligen gådt 
viffle om Salomonifke 0- 


arne, W. Betagh berät- 
tar vål i Un reja omkring 
for den, utgifven i Lon- 
don i~:d , at då ha a var 
i Lima , utjåndeFice Ko- 
nungen en Tayl et, at /fi- 
ka dem, han feglade fl ån - 
digt under to gr. bredd , 
kom dock med 0 förrätta- 
de år end er tilbaka , men 
det bör mårkas , at han 
ej hade mer ån 2 måna- 
ders pr ovifion , få at han 
kanfke ej hunnit t il Mag- 
dalena eUer nattetid gådt 
den förbi. 

y) Simon Fernandez, 
Portugififk flyr man, be- 


i 


132 


Om foga 

p. f. de quiros ärhoil af phiiip III tilliånd, 
at i Lima låta utrulla 2 fkepp. De utgingo d. 
2i Dec. 1605 ifrån Callao, en liten o uptäck- 
tes d, 26 Jan. följ. (Incarnation) under 2% gr. f. 
lat. och 242 meridian, obebodd och utan hamn. 
I W derifrån fants efter 3 dygn Johan Ba- 
ptifla: d. 4 Febr. lågs S. Elm (natten forut vila- 
de lig under grufvelig lform S. Elms eld)om- 
gifven med hklom en mur af coraller : d. 6 
feglades forbi De 4 krönta , S. Mtchael och 
Pauli omvänäelje : d. 9 träffades Den tionde vid 
18 f gr. lat.: d. xo en bebodd, formodeligen 
Skytten , der vankades Cocosnötter, men ej 
vatten: d. 14 kunde ej för vädrets fkull an- 
läggas vid Den Flycktiga: d. 15 Pågs Pelgrims- 
én: d. 21 råkades S. Bernhard under xo gr. 
bredd, helt låg, ofvervåxt med Palm- tråd, 
ganfka f fkrik och öfvertåckt med lådan mångd 
fogel , at de kunde med händerne tagas z): 

d. 2 


rattade iflere fine lands defpt öar , famt at han 
mäns närvaro , djg Mart. j ricktigt återkommit til 


160 j , for Rich. Hakluyt 
i London , at detta händt> 
då han var i Lima, Lud- 


Peru. Se turchas tom . 

IF. 

z) Denna S. Bernhard 


vic de Tribaldo, en A. kan ej garna vara den 
delsman uti Spanfka Am- \jamma wWMendannas, 
haffadeuren Gr ef ve de i ty då hade Qtiiros vål 
Viiia Meciia nas jhlje , [ kant den igan : denna var 
förfäkrade Hakluyt, at\enjam och (kilj er i myc- 
han 2 år forut fedt en j ket från de fornt uptåck* 
Capitaine , Jom i Madrit ta. Of van anförda under - 
hegårte loj , at intaga råttelje om Refan har Fm- 


kända länder. 133 


d. 2 Marf. anlades vid Fackra folkets 5 , fem 
kallades Monterrey efter då varande Vice Ko- 
nungen i Peru; folket var vackert, helt hvict, 
men elakt: d. 4 feglades härifrån, och fom 
Latituden var lika med H. Korfets (iof gr.), 
ftåldes kofan i W, a t ej gå den mifte, och läm- 
nades på bägge fdor öar, fom flöts af fogels 
och pimpflens mängd: d. 7 Apr. uptåcktes 
några och d. 9 landflegs på Taumaco eller Tau- 
viago , hvaråft ved, vatten , for trifkningar och 
fredlige invånare funnos: d. 21 (ägs Tncopia 
eller Tucopio : d, 25 Nueftra Senora de la Luz 

I 3 och 


gré tagit utnr Torque- 
rnadas Monarquia India- 
na, tryckt i Sevilla 1615; 
men i Qa i ros egit Me- 
morial namnes bvarken 
Bernhard , Monterrey el 
hr Taumnco , ehuru hans 
ändamål tyckes varit , at 
omtala alla fina uptåck- 
ter. Kanfke någon Res- 
kamrat förblandat Nue- 
ftra Senora del Socorro 
med Bernharderne , och 
tillika bedragit Torque- 
mada. Quiros glömmer 
väl Taumaco bland fi- 
na 23 upfinningar , men 
befknfver den. Han up- 
pehöll fi? här 7 dygn och 
vid afrdan medfördes 


någre Vildar , fom berät- 
tade , at der omkring vo- 
ro of ver 60 bar ; at et 
ftort land Manicolo låg 
j dagfeglingar från Tu- 
copio i N och S, hvilket 
pajjar på H. Ands Lan- 
det , dock fager ej Qui- 
ros , at han varit der , 
fom De Brofles ( Navig . 
aux Terres auftr.) och 
Prevoft (H. G. des Foya- 
ges före gifvaj.it an deras 
anförda ftälle handlar om 
Taumago ; at Chicayna , 
Guaytopo { Mecaraylay , 
Fonofono , Pilen och Nu- 
pan åro oar, f/mt Puro 
et ftort land. De ftefte tor- 
de vara Salomoner. 


134 Oro föga 

och åtfkilliga flere , af hvilka de 7 förnamfta 
åro S. Mar c us , Petri 1 årar , i. Raymond , Jung- 
fru Maria , Trägården , Be lems Port och Sara- 
gotjas Pelare. D. 30 ingick man i en vik af 
H. Ands Landet , fom kallades af jacobi och 
Philippi <aag , hamnen hck namn af Rätta 
Kor jet , lamt 2 floder af Jordan och P år Fräl- 
Jare. QuiROS tviflade ej, at ju detta lamman- 
hångde med N. Guinea. Vånfkap föktes för- 
gafves med invånarne. TORQUEMADA berårtar 
ock, at en ordentlig ftad Jerufalem bygg- 
des, men det lårer endalt varit i förflag. E- 
millan Taumago och Mexico räknar QUIROS 
i et Memorial 750 mil, hvadan Longituden 
for den förra blir 109, oeh fkulle följakteligen 
höra under Saloroonerne. Enligt feglingens 
omftåndigheter tror Hr. pingrc nåoligen kun- 
na antagas öfver iogrts Ikiinad emillan Tau- 
mago och H. Ands udden , och fåtter den 
fenare under 195 :te meridian: SANSON fatte 
den 25 gr. mer i O. Hvad fenafte (eglingar 
gifva vid handen, (kall nedanfore nämnas. 
QUIROS förfokce fedan at gå til H. Korfet, 
men kunde ej för vinden komma dit, utan 
fortfatte refan til Mexico, hvars flrand uptåck- 
tes d. 3 Oå. 1606 a). Andra fartyget, un- 


a) Quiros feglade al- 
drig med Gallego , fom 
Prevoffc och De SroiTcs 
fä ga. Vid hemkomflen til 
Mexico for han til Spa- 
nien , och anhåll at de be- 


Jökta orter mätte tagas 
i befitning. 1 ottonde me- 
morialet beklagar hal lig, 
ej bafva jädt fvar om 
deffa nybyggen , eluru han 
jor de omtalta aptäckter 


kånda lånder. 135 

der lud. perez de torrez befäl, blef på vågen 
Ikilc itrån det förra , råkade åtlkillige på guld, 
perlor och krydder rika öar , lamt följde en 
ffrand hela 480 mil , men hårom åger man 
ingen tilråcklig underråttelfe b). 

Cap. DAViS beråttas emot flutet af 1687, 
vid 27 gr. 20 m. f bredd, a tim. for dager 
tydcligen hafva fedt en liten, låg och fandig 
6, omtrent s?o mil från Copayapo eller Co- 
piapo, fen ftad i Chili under 27-281'de paral- 
lelen), (amt något öfver 300 från Gallopagos 
under linien : 9 mil i W härifrån tågs et flört 
land eller fammanftötande öar. DAVIS kom 
från Gallopagos och årnade fig til Juan Fer- 
nandez: når han hunnit til i2f gr, lat. och 291 
merid. kåndes en grufvelig anftöt af jordbåf- 
ning, fom då utbröt i Callao, fedan de kom- 
mit (ig före efter för(kråckelfen fortfattes ko- 
fan i Si O och SO tils de hunnit til 27^ gr. c), 

I 4 ' Föl- 


i 14. år anvåndt fin å- 
g endom och många g ån 
ger vågat lifvet : han 
befkråver deras bördig- 
het , Ijefligbet> rikedomar, 
invånare , m. m. och åbe- 
ropar Jtg hela refe-jdl~ 
fkapets vdne sbord ; men 
Philip 111 lämnade än- 
dock Quiros utan under- 
flod. Se Mem. de PAc. de 
Berlin 7757. 

b jSkada dr at deTor- 


rez resbcfkrifning , fom 
i Spanien fkall finnas band- 
(krifven^ej bli f ver tryckt. 
Han var lika nitijk om 
ny utruflning ,Jcm Qui- 
ros, b vilken ock haft del 
af de Torrez memoria- 
ler ; men Spanfka krigen 
voro detn til hinder. 

c)W af er , Jom var med 
Da vis, låmnnr den an- 
förda berätte/fen: han an- 
gifver dem be/ågne 600 


i $6 Om föga 

Foljakteligen lågo de uptåckte oar örter om 
391 mend. och partar leglingen på S. Felix 
och S. Ambor. De låggas vanligen efter wa- 
FERS upgift under 277 f gr. i Långd, men 
dét ftrider emot omrtåndigheterne , ty de 
fkuiis då ligga mer i W ån 29t:fta merid. ; 
DE bougainville har ock der förgåfves fökt 
dem 1768. 

Et Spanlkt fartyg har 1714 på refan från 
Callao til Chiloé, under 38 gr. Lat. och in- 
emot 300 mils afftånd från Chili, t dag följt en 
bhg (Irand , fbm 1 anledning af derfedd eld trod- 
des vara bebodd, och kallas S. Daniel d). 

Sedan schouten gådc förbi Cap. Horn 
fågs 1716 d. 1 Mart. Juan Fernandez; d. n 
öfvergicks våndkretfen; d. xo Apr. fants en 
låg 6 , med krarta bevuxen , utan fött vatter, 
hvaråft fågos fpanfka hundar , fom ej kunde 
ikålla, vid 15 gr. 15 lat. och 650 mil (fån 
Peru (formodeligen 305:16 merid.), kallades 
Hund- 


Ens;. mil från Gallopagos 
och 500 från Copiapo , 
bvilket fenare nödvändigt 
tnåfte vara tryckfel flr 
i jo. Om en 6 David vid 
27 gr. bredd och 276 gr. 
loiig. berättas i Sv. På(l- 
tidn. 1771 ,n.y,at Spa - 
nior er ne t as it den i be- 


gick får motvind til Con - 
ception. Vid ankonflcn 
låg der et från S Ma- 
lö under Du„Fresre Ma- 
rions befäl, fom fick del 
af dagboken. & Bern. 
de la Harpes Hem. pour 
la France , firvant a la 


decouv. desterrcs aufir. 
fittning och kallat den tryckt i Ramts. Hr. Pin- 
S. Carl. Igré anfer underrättelfen 

d) Spanfka fartyget J for p åi te lig. 


kånda lånder. 137 

Hundön och Ikali af le maire hollits for 
en af MAGELLANS Olyckligs» Natten Imellan 
d. 11 och 12 var ganfka mörkt och fruktades 
för Tiborons-éarne. Hvad dermed menas år 
ovisft, DE L* ISLE med fl. rala allenafl: om en, 
och blanda den ihop med Hundön. D. 14 up- 
tacktes en ffor fkogrik o, fom Tuberons, 
under 14 gr. 35 ro., vid hviiken Ikeppet tyc- 
kes legat til d. 15 om afton, kallades Utan 
botten , och hade tjufaktiga invånare: d. 16 e- 
mot quällen tråffades vid 14 gr. 4 6 m. IV at- 
tenland , fom hade fött vatten, Krafle, Lac- 
tuk,lkog (ej Palmer och Cocos), tycktes va* 
ra låg, Ifenig och obebodd. Man gick fedan 
til ij parallelen, at finna QUIROS vik. D. 18 
råkades Flugön vid 1 5 f gr. 14 mil från Wat- 
tenlandet, hvaråft fågos 7 ganlka långa kar- 
lar, ehuru der ej fants fött vatten, men vål 
en odrågelig mångd flugor : d. 24 lågs myc- 
ken fogel: d. 3 Maj. värderade man flg 910 
mil från Peru: d. 8 fågs teken til land och 
några feglande Indianer fångades : d. 10 och 
11 tråffades 2 öar, hvaraf Cocos -bn vid 16 gr. 
16 m. var hög, hade fogeliga, dock tjufak- 
tiga invånare, men den låga Bedragave-bn i 
granfkapet hade elakt och talrikt folk: 21 mil 
från Cocos ön fants d.i^Hopps- bn, vid idgr.,föm 
var bebodd. Man ftyrde åt W til d.ifi, då afffån- 
det från Peru antogs 1 100 mil, men torde ej al- 
deles varit få ffort, ty SCHOUTEN var alt ifrån 
Hundön otålig,atej hafva funnit Söderland, 
och fade flg aldrig gådt om bord,onl han trodt 
få lång fegling föreftå. Det år fåledes troligt, 

1 $ at 


138 Om föga 

at han värderade högt, for at få kofan rtäld 
åc N, hviikct ock måtte fke d. 18. Dagen ef- 
ter träffades Horns-öarne , af hvilka den ftör- 
re heibergerade i Endrågtighets viken, under 
14 gr. 56 m. våra fjomån til d. 31 , ehuru 
invånarne i början e| voro fynnerligen vän- 
lige: hår vankades allehanda förftifkningar, 
LE MaIRE trodde den vara en af Salomoner- 
ne och Söderlandet ej långt borta , men SCHOU- 
TEN påttod N. Guinea vara i graofkap. Sedan 
fågos Gröna bar ne, hifou , Moa , Anmoa , S. j/o- 
bun , famt den g»önaoclvvål bebodda Scbou • 
tens 6. Stranden föm den 25 Jun. troddes va- 
ra N. Guinea torde varit N Britannien e). 

Der år förut beiåctat, at taSMAN 1643 
fantN. Zdand, och dervid d. 6 Jan. 5 hun- 
gars 0, (om var obrukad, men ägde fött vat- 
ten och ganfka långt folk. Derpå årnade han 
upföka Salomons öar och fant under aenna 
refa åifkilliga nya: d. 19 Jan. vid 22 gr. 35 

m. 


e ) Schouten var dyr- 
mans Capitaine , hade 
gjordt flere refor til 0- 
lndien men var radd och 
hindrade , at ratt nytta 
drogs af denna fegling. 
Le Maire ägde flott fnil • 
le och f br de vid rejan hf- 
verbefalet , ehuru det i 
H. G. des Foy. XXXIX 
tiUägges Schouten : Pre- 
voft hade kunnat inhäm- 


ta det af infeription , fom 
Narborough fant pä 
I ,e Maires S, hvilken an- 
för es i Tom XL 1 . Dag- 
boken finnes tryckt pä 
Franfyfka i g, A i8i följ. 
är utgafs den i Amfter - 
dam i 4 , bäde pä latin 
och franfyfka ; 1622 ut- 
kom i Amfterdam i fol. 
den päliteligafte undtr- 
rättelfen om denna reja. 


kånda lånder. 139 

m. lat- och 204 gr. 15 m. long. Pylftaart , 
hög och fkarp fick namn i anleaning af en 
ftor hop fifk-måfar, fom häromkring funnos: 
d. 20 Amflerdatsi och Rot er dam förfedde med 
allehanda nyttiga vaxter och djur, famt den 
lenare befynnerligen angenäm, emedan Co- 
cos-och allehanda frukt träd der åro plantera- 
de i råta iineor, bagge bebodde atgamka be* 
fked!igt,men tjufaktigt folk. Amfterdam lig- 
ger under 20 \ gr. lat. och 205 f gr. long. 
1 ) 6 Febr. råkades vid 17^ gr. lat. och 202 1 - 
gr. long. rt) til 20 öar, omgifne med grund 
och kiippor. Prins JVilhelm , Hems-Kerks grund, 
Antbong Java , Mark , Gröna on , S. Johan , Ca- 
ens - Gardeners- och Fifcbers-öar blefvo nu fed- 
da } * åfven den Vulcan SCHOUTEN iakttagit 
vid 5 gr. 4 mims bredd, under 164 gr. 27 
min. i längd, tasman gick tilbaka imellan N. 
Guinea och Gilolo. 

Sedan roggewin 1722 befökt Mocha och 
Juan Fernandez feglades kring medlet afMar- 
tius med god vindi WNW. Man anlånde til 
28 gr. lat. utan at finna Davisland , men fom 
foglar fågos och vinden blef oftadig feglades 
ån 12 gr. åt W, då den 6 A pr. (annandag 
Påfk) fants Päfknn under 28 gr. lat. och tro- 
ligen högft vid 257 gr. long., ty Davis land 
troddes då ligga under 273 gr. long, , och u- 
tan tvifvel hade man gådt4*5 gr. öfver, in- 
nan det undrades, at det ej fants f). Landet 

var 


/ ) Forfta berätteljen 
em denna Ref a utkom på 


HoUändfka i Dort 
men innehåller både {må- 


140 Om foga 

var vM brukat och bördigt, famt invånarne 
dels hvite, dels 1 vårte, måH: brunaktige, fog- 
lige och tjånftaktige. Efter 560 mils fegiing 
uti åtfkilliga kofor fants Carlsbof fom en del 
forgåfves trodt vara Hundån, hvilken irring 
dock torde hulpit til at Geographerne flyttat 

den 


Joker och orimligheter. 1 rens fager allena (i tänt' 


C. F. Behrens, Officer 
på Roggewins fkepp ut 
gaf en påliteligare pä 


me ligen lång. Folket år 
vål växt , quickt , behag- 
ligt , faktmo ägt , klädt 


ty (ka 1738 i Leipfig , och i fint och Jom tilke mjukt 


på franfyfka /75g 1 Iiag : 
longituderne räknar han 
ganfka oredigt. Påfiköns 


tyg. Quinfolken hade rö- 
da eller huita kläder , 
brukade ror hattar och en 


long. fättes 268 gr. och] ganfka högröd f mink. Kar - 
ll. Berg I iar ne måla fig med alla- 


lat. 27 gr. i Hol 
på c b ar t an vid den ty - 1 hand a figur er, bruka käpp 


fika ligger den vid 25 och en fjädertofs i huf- 


gr. lat. och 272 gr. long., 
men texten ger 23$ gr. 
long. Buache gifver 3/ 
gr. lat. och 278 gr. long. 
"HolländfikaB er ätt el fen 'fa- 
ger , at den ej låg öfver 
4.20 fr. Jjhnil från Juan 
Fernandez , men det kan 
ej kallas feg la fort , när 
en da fl 18 Jad ane om dyg- 
net läggas til rygga: den 
anför er ock , at fårfia in 


vudet. Öronen åro lån- 
ga af tunga hängen. Re- 
geringen tyckes vara hos 
husfäderna. Landet är 
ajdelt ,Jkogrikt , har Fi+ 
fang, J ocker rbr , mycken- 
het fogel, befynnerligen 
hons m. m. Månnifko-bil- 
der af flen röktes fore. 
Deras våningar äro af 
rör , öjverjmetade med 
ler och tåckte med lof. 


vänaren de fingo fe var I Ön är inemot 6 mil om- 
12 jet läng , men Beh-j kring. 



kånda lånder. 141 

den nåftférut nåmda få långt i O: den låg 
under 15 gr, 45; m, lat, och förmodeligen 209 
gr, long. Natten efter råkades 8 mil iångre i 
W, lamt imeilan 15 och 16 gr. lat., 4 vack- 
ra öar : vid den Skadeliga förlorades et af 
fartygen , de 3 öfrige kallades Bagge hrhdernc 
och Syftet n. Invånarne voro ftörre ån på Pålk- 
ön, rödbrune med långt fvart hår, målade fig 
och brukade 18 til 20 fots pikar. 6 mil lån- 
gre åt W fants 1 gryningen en Ikogbevuxen 
ö , 1 cm fick namn af Märgonrådnad , och e- 
mot quållen den Ikogrika och låga Afton ön. 
Dagen efter eller d. 39 Maj. marktes Irrgångs ■ 
önrne , åtminftone 6 til antalet } vid pals un- 
der 206 f gr. long. Ån feglades i W, och ef- 
ter några dagar råkades under 16 gr. lat. den 
höga och vackra Förfvifknings bn , fom hade 
ymnighet at Pifang, Sockerrör, Cocos -Gra- 
nat-och Palmtråd, brödlik jordfrukt, m. m. 
Folket hurtigt, ftyft, quickt, håren fvarta och 
fmorde med Cocos olja , karlarne målade, 
brukade gördlar; men quinfolken voro alde- 
les klådde i fint tyg, prydde med perlemo om 
lif och armar ; de narrade Hollåndarne i för- 
fåt, Longituden år ofåker §•). Efter 3 dygn 

mark- 


g ) Hr. Pingré tror 
Fhrfrifkningsön vara den 
Jamma , fom Cocos • on : 
ai ej Bedragare on näm • 
nes menar han kommit 
der af , at feg lingens om- 
ftdndigbeter för dem dbljt 


fundet , hvadan de tagits 
för en och [amma. Det 
tyckes likväl , at Rcg- 
gewin , fom til kF-lndi- 
fka Compagniet qaf för • 
flag til Söderländers up* 
täckande , och fjelf der - 


142 Om föga 

marktes åtlkilliga tacka öar, hvilka fingo namn 
efter Cap. Bauman , lom törft låg dem; lan- 
det år bördigt och vål upbrukac , lamt go- 
da ankarftcåilen kring kullerne, invånarne åro 
hvita, lom Europeer, vackra, muntra, höf- 
liga och klådde med et fynnerligt iiikestyg. 
Latituden åc 12 gr. och, enligt omftåndighe- 
terne, longituden omkring i<)5. Dagen efter 
råkades 2, lom höllos tötCocos och Bedragare- 
harne : den lenare lattes under ix parallelen, 
dålikvål LEMAIRE lågger fin under 16 hvil- 
ket nog vilar, at de åro lårlkilte. Sedan up- 
tåcktes"2 flora öar, lbm kallades Tienhoven 
och Gröningen: man var ovils, om de icks 
hångde ihop lins imellan och med Söderlan- 
det. Vore tid och kofa bekante, lbm de leg- 
Jat ifrån de nåltforegående, Ikulle något kun- 
na Hutas om deras läge, imedlertid år ej o- 
likt, at det varH. Korfet, hvilken MENDANA 
underfökt på våftra fidan och ROGGEWIN nu 
följt på den öllra. Moa och Arimoa befun- 
nos öfvervuxne med Cocos-tråd, lamt den le- 
nare ganlka folkrik. Ej långt härifrån råkades 
en myckenhet öar, forn kallades De Tu. ende , 
med Ivarta, Imå, nog ludna och bedrag iga 
invånare, nakne med gördiar om lif, ben och 

ar- 


til utgick ined 3 fartyg 
från lexeln d, 2/ Aug. 
i-]2i , bordt val känna 
Le Maires och Scbou- 
tens re fa. Tid ankom 
ftsn til B at avi a , confi- 


fquerades och hort anSiio- 
nerades fkeppen ,fr/mt A • 
mir. Roegewin arrefte- 
rades. Håröfver upkom 
procejs , hvilken om/ider 
IV- -lndifka compagn.vant. 


kända lånder. 143 

armar, hvaruti futto fvintånder, halmhattar 
brukades med fjädrar uti at Paradisfoglar, fam t 
ring i nåfan. Sluteligen feglades långs efter N. 
Guinea och Papous til Batavia. Amiralen hem- 
fördes och inlopp åter på Texeln d. 1 1 Jul. q 25. 

I fenare åren hafva åtfkillige ångelsmån 
feglat öfver detta haf, men deras refor åro 
ej fullftåndigt upgifne, få at Geographien i al* 
månhet af en del hittils d'agit c ringa fördel. 
Corom. joh. BYRON gick ifrån Ångland 1704 
d. 18 Apr., kom in 1 St. hafvet d. 9 Apr. 1767, 
tog vågen til Mafa Fuera, hvarifrån han d. 1 
Maj, få mycket af omftåndigheterne kan Hu- 
tas, ftålde kofan til 2o:de parallelen, h vilken 
fedan åtföljdes vid pafs 2 månader. D. 7 Jun. 
råkades 2 bebodde öar, på hvilka ej vågades 
landftigning, och kallades derföre Feljlagna 
åndamalet', d. 11 Jun, fågs Corall-bn i WSVV, 
omtrent 35 mil från nåftföregående , hvilken 
torde vara den famma, fom qdiroS kallade 
S. Elm,alla omftåndigheter tyckas hårutinnan 
fammanflåmma: Konung Georgs och Prinfens 
af Wailis oar döljas ån mer, ty icke en gång 
tiden, då man ankom och afrefte nämnas: 
d. 21 fants 'Farliga on\ d. 24 Hert af For k , 
obebodd: d. 28 ftåldes kofan iNNW, fotn 
tilförne var i W: d. 4 Jul. träffades Byrons b, 
fom troligen ligger norr om Linien och tor- 
de vara någon af Carolinerne, ty d. 8 an- 
ländes til Tinian : d. 9 Dec, gick Commen- 
deuren från Batavia, kom d. 14 Febr. 1766 til 
G. H. udden och, til Ångland d. 9 Maj. 

Hr. DE EOUGAINVILLE utgick från Breft 

1766 


144 Om föga 

17 66 d. 17 Nov., kom in i St. hafvet d. 26 
Jan. 1768 , ftålde kofan i NNW omtrent tils 
våndkretfen var paflerad, då fedan feglades 
åt W, imellan 20 och 15 paralieien. D. 23 
Mart. tråfFades under i6o:de meridian 4 Fa- 
cardins kallade, lamt Spjut kaft are - 6/1 , hvaråft 
kopparfårgade vildar med lanfar hotade: d. 
23 fågs den låga Harp 6n> fbm hade Cocos- 
tråd och flört folk : d. 24 - 28 feglades imel- 
lan 11 låga, med farliga klippor omgifna 6- 
ar, iom kallades Farliga (kärgården. QUIROS 
befor fodra delen hårar och tyckas få många 
låga oar utmärka et ftort land i granfkapet, 
hvarom åfven QUIROS hörde invånarne tala. 
BOUGAINVtLLE tror Labyrinth öarne höra hit, 
men de ligga mer i W. D. 2 Apr. fick en 
hög Pik namn af Boudoir (troligen QUIROS 
Tionde och WALLACES Osnabruck): d. 3 an- 
låndes til Tditi på norra fidan, under 17 4 gr. 
lat. 0ch22fv.de meridian. Denna ljufliga ö kal- 
lades af byron Georgsland, af eougainville 
i början N. Cythera och torde vara Skytten hos 
QUIROS, vi (kola fnart derom nämna något 
mera. På hans res-charta teknas Heeri , Umä- 
tia och Papara , fom någondera til åfventyrs 
år BYRONS Prins af Wallis. Den långa flrand 
BELLIN lagt vid i8| gr. lat. och 232 gr. long, 
hade EOUGAINVILLE flött på, i fali den funnits. 
D. 4 Maj. tråfFades Seglare hn : d. u Fbrlo- 
rade fonen'. d. 22 Pingflön ■ På Spetofk- öarne 
höggs ved: invånarnes fjukdom gaf anledning 
til namnet. 0.25-29 fågos många öar innom 
3 gr. i bredd och 5 i långd, hvilke kallades 



kånda låndef. 145 

de Stora Cycladernes {kärgård. Hår §r efter all 
liknelfe H. Andslandet, fom QUIROS utgifvic 
för fammanhångände, då likväl Jacobs och 
Philips vik år et fund af flera mils bredd, 
kring 15 gr. lat. och 1S6 gr. iong.j fom BOU- 
GAlNViLLE leglat igenom. Refan forcfattes un- 
der farnma parallel inemot N. Holland , då 
han gick norr Ut:d. 5 lun. fågs Dianas [and « 
råfvel : ifrån d. 10 til 26 Lovijiad -viken , lorri 
dublerades vid Befrielfe-udden , och åtföljdes 
öflxa fl.randen af et ffort från N. Britannien 
genom fund affkilt land, Lovifiada kallat: vid 
upfarten befoktes ock Krigare -fioden ,Cboifeuls- 
b och vik mitt emot på höger hand : d. 3 Jul; 
dublerades Cap. Av er di , det nordligafte af. 
Lövifiada. Sedan fågs on Baka (få nårrid af 
et ord, fom invånarne ofta uprepade), och d. 
6 landades i Praslins hamn, gen t emot lilla Ham- 
tnar-bn , påN. Britannien, utmed hvilkens nor r 
fa kufl: feglades, hvarunder öarne Bourhand , D* 
Öraifon , Bouchage och Suzannet efter fartygens 
Officerare upkallades. D. 4 Aug. fågosDAMPiERS 
Mathias och Storm - on, d. 8 den angenåmä 
Och bebodda Anachöretes, d. 9 Brådfpels fkå- 
ren, d. 2 Sept. ankrades vid on Boero ^ d. 
ii och 13 pafferades genom fundet imellari 
Buton och Pangefar, d. 18 genom fundet Sa- 
leyer och d. 18 landades i Bataviä* lamt d. 
16 Maj 1769 i S. Malo. g). 

K A£ 


g ) Byron och Bou- 
itain ville undra utan fkäl 
hvarfåre de ej träffat Sa- 


lomonerne , emedan de ej 
lat Linien nog när i 


/Dalryroples^wÄ»^ äf 


»4*5 Om foga 

Af kringfeglingar lårer ingen mera rick- 
tat Naturkunnigheten, ån den, (om Hrr. BANKS 
och SOLANDER gjordt. De utgingo d. 20 Jul. 
1768 ifrån Woolwich, forfedde med allehan- 
da til underfokningar tjänande bequåmlighe- 
ter, och fördes fkeppet af Gap. jam. cook. 
Sedande befokt Madera och Rio Janeiro, famt 
dublerat Gap. Horn d. 25 Jan. följ. träffades 
land förft i April: Lagone vid 18 gr. 44 m. lat. 
och 216 middagskretfen , bebodd af brunt 
folk med fvart bår : Fogel on inemot 4 gr. 
längre i W under 17 gr. 24 m.: fedan fegla- 
des nåffan under (amma parallel , d. 8 Apr. 
lågs Kedje- 6 n , sf gr. ån mer i W: d. 10 Os - 
nabrucks-on , ej långt derifrån, famt d. 13 två 
genom et fmalt nås fammanhångande land , 
förut befokte af byron, wallace och eoug- 
ain ville. Invånarne kalla ftorre delen Utabite- 
nua , och den mindre Utabite-eta, Kungsham- 
nen ligger emot andan åt W, under~i7 gr. 
29 m. 15 f. lat. och 230 gr. 17m. ixf. long. 
Defs öfrige namn åro förut anförde. InVå- 
narne åro af måttlig våxt, något ljufare ån 
Portugifare, oåndeligen vige, hafva merendels 
fvart hår och ibland rödt: huden år tjock och 
något filkesaktig, fom på Morianerj manfol- 
ken göra mycket varde af fitt fkågg. Af 
Fyrfotade djur finnas endafl: fvin och hundar, 
famt befvårliga rottor. Cocos , Bröd-tråd, Po- 

ta- 


Fefor til St. hafvet på • 
Jlås } at de ej äro annat , 
in N. Britannien , delt 


i många fmå oar: någre 
bolla dem rent af jor 
dicktade. 


■ 



kanda lån der. 147 

itafocs, Mufa , Bananer, m. m. våxa hår b). 
D. 13 Jul. 1769 feglades härifrån, då en invå- 
! nare Tobias och dels dräng Tiato följde med: 
1 on Titeroab ligger i granfkapet, Ulyateab un- 
i der 16 gr. 47 m. och flcail vara obelkrifveligen 
Vacker, Otaha under 1 6 gr. 37 m. , Moroab 

K 2 och 


b) Svin och hund kbtt 
1 flekes i upbettada flen- 
1 gropar , i bvilkci det in - 
1 lägges med Ibf omfvept , 
1 bfvertäckes tned heta (le- 
i mr och jord , då det b Hr 
; muftigt och ganjka vål- 
1 Jmakande , i fynnerbct 
1 hundköttet, fifk och fo- 
i ge/ finnes ymnigt. Brod- 
i tråd år et nytt Genus 
1 hörande under Monoecia 
med rund frukt . flora fom 
bujvud: de fom bafvafrån 
uti fig fmaka fåmre , der- 
före bafva de utrotat al- 
la han-tråd ocb fortplan- 
ta genom råtter dem fom 
bafva bara honblommor. 
Fruckten plattad imellan 
jlenar ocb bakad ofver 
koleld , f makar, fom tjoc- 
ka bvet bröds kakor: då 
den ej kan bafvas färfk 
inlägges frukten i kärl, 
undergår någon gäsning 


och gräddas efter bebof. 
Deras almänna dryck år 
Cocos-mjålk: faft af en 
I /Jags peppar gör fetma. 
J Kläder ghras af Moms 
I Papyrifera , hvars bark 
: blötes , klappas ocb på al- 
lehanda lätt får gas, famt 
ger et ganjka fint , ehu- 
ru ej flarkt tyg. Et jlag 
Fleut - Travers upblåjes 
med ena näsboren. Invå - 
narne bruka bågar , bvil- 
ka ej äro bekante på N 
Zeeland , ehuru på bäg- 
ge är famma fprak: U- 
tahite-boerne jynas der • 
före fnarare härflamma 
från N. Zeeland , än defs 
invånare från Utabite. 
Hr. C . Green obferverte 
här Venus 176 9 d. 4 jlun. 
i Solen : han dog på hem- 
vågen och obfervationer- 
ne finnas i Phil. Irans . 
får ij 7/. 


148 Om foga 

och Bola-Bola , (mon quiros Flyckciga och Pe2 
legrim?) famt ånteligen Ohiteroah under 22 
gr. 23 m. lat. och 227 f- gr. long. Ifrån Cap 
Horn voro nu 14 öar befokte , imellan hvil- 
ka invånarne fegla: Tobias nåmde ånnu 10 i 
WNW ochSSW,til få dagsfeglingars afftånd. 
D. 10 Aug. Jåmnades Hfla on och feglades i 
S, at gå til N. Zeeland. 

Under fjelfva linien, ej långt från Ameri- 
ca, ligga Gallopagos eller Skillpadde öarne. Car- 
nero,"Los dos Hermano, lfabelia, Marcus, 
Clemens, Maria, Aguada och N. S, de la E- 
fperanza, åro de förnåmfta. cowley befokte 
dem 1683 och gaf andra namn, men fom nu 
åro obrukeliga. De fom ligga foder om Li- 
nien åro på ulloas charta utmärkte. 

Längre i våfter teknas af homan och fle- 
re bar , fom Spaniorerna allena fkola åga när- 
mare kunfkap om ; men man vet dertil nu 
ingen pålitelig grund. 

Norr om Dagjåmnings-kretfen uptåckte 
SAAVEDRA 1 527 Kungs barna och de låga B av 
hus : de förra på Trettonde- dagen. 1533 ut- 
fkickades en annan liten flotta från Mexico 
under DTEGO HURTADO Öch FERN. DE GRIJAL- 
VA, hviiken ej fant mer ån ön S\ Thomas , d. 
2iDec., vid 20 f gr:s bredd och under 262:a 
meridian; men den, fom 1542 utgick under 
JUAN GAETN och BERN. DELLA TORRE uple- 
tade Rocca partid a , Corall-och 7 r å går ds -barn e'-, 
La Matelotte och Are%is , famt anlände til N. 
Britannien. 

S, Barthold uptåcktes 1525, af ALFONSUS 

DE 


kånda länder.' 149 

DE SALAZAR, fom efter Amir. GARCIA DE LO- 
AISES och SEB. CANOS dödeliga frånfalle tog 
befälet öfver de 6 {kepp Kejf CARL V utfkic- 
kade at fegla omkring jorden. 

Enligt icemphers beråttelfe {kola 2 oar lig- 
ga öfler om Japan. Den norrafte kallas Gin - 
fima (Silfver ön) och den andra Kinfima < Guld- 
on). Deras läge döljes {orgfålligt for Europé- 
er, (om cj eller hittat på dem, ehuru til den 
andan (kepp {kola blifvit utlånde från Spa- 
nien 1620, famt 1639 et och 1643 två ifrån 
Batavia. Mon någondera år Gamas land? Til 
flut några ord om en gammal charta, fona 
KiEMPFER fort ifrån Japan i), hvilken fedan 
kommit uti Prasf. sloanes famling och i fam- 
mancirag utgifvits af Hr. de guignes. Den 
vifar Japan, derofver en ö Jefogafima i NO; 
j N några mindre öar, famt et {iort kringflu- 
tit land Oku-Jefo; i O teknas åtfkilliga och 
til en del anfenliga öar; America utmårkes 
ganlka ofullkomligt, dock kännes California 

K 3 igån 


i) Eng. Ktempfer var 
född i IVeftphalen 16 ji, 
ftnderte på åtfkiihga J läl- 
len , dfven i öp/ ala: gick 
16 S3, Jom fvenfk Lega- 
tions Secreterare til Mo- 
feou : befor Ryfsland ^ JE- 
gypten , Lyckliga Arabi- 
en , Per fen , dt. Mogof 
Malabar , Ceylon , Benga- 
la , Sumatra , Japan , 


m. m. Blef 16 Sy Holland - 
fka 0 - lndifka Compag • 
niets öfverfåltfkår , for 
1692 til Europa med mån- 
ga kunfkaper om Öfler- 
lånderne , fom kan fes af 
bans Amcenitates Exo- 
ticce , bans ReJ or och hans 
Befkrifning om Japan. 
Blef 1694 Med. DoBor 
i Holland och dog q 16. 


iyo Om foga 

igån, och finnes hår Mexicanfka viken, m.rr», 
af offra fidan, Med få ord: man fer hår en 
blanning af Chinefernes och Japanernes Geo* 
graphifka föreffållningar med cb kunfkaper, 
fom Europeer bibringat, af hvilken dock fo- 
ga upiysning kan vinnas. 

28. Defla åro nu de flållen af Jordklotet, 
om hvilka man åger en ganfka ringa och o- 
fullkomlig kunlkap. At nogare underlöka dem, 
eller at uptåcka hittils aldeles obekanta , anfés 
af de Naturkunniga för möjligt, hederligt och 
åtminflone båtande för vetenfkaperna ; men 
en fjö- farande håller fådant för åfventyrligt , 
och en flatsklok både for onödigt och onyt- 
tigt. Hår år ej rum at uppehålla fig vid des- 
fa omflåndigheter, jag vil endaft nåmna,hvad 
fom hittils legat vår vetgirughet eller fnål- 
het måft i vågen. Is år et hufvudfakeligt hin- 
der, at beföka de traöler, fom ligga nårmafi: 
omkring polerna , och det mer emot den fö- 
dra, ån den norra. Det hånde vål 1725, at 
is träffades fommartiden uti Atlantifka hafvet 
vid 41 gr:s bredd , fom ungefärligen fvarar 
emot Madrit, ja d. 15 Jun. voro få når 2 fkepp 
deraf förlorade vid 45:e parallelen £); men 
det har, få vida bekant år, aldrig tildragic 
lig hvarken förr eller fedan, utan all is år 
gemenligen ifrån April förfvunnen anda til 
6j:e parallelen. Söder om linien år annor- 
lunda befkaffat. davis var 1686 mitt på var- 

ma- 


k) DeHandes Me/n. 
de P Ac. des Sc. de Pa- 


ris 17 2j. Kall S bérfka- 
de i Bretagne til d. 18 Jul. 


kånda lånder. 151 

mafle årstiden få når inneftångd af is under 
62 1 gr. lat. efter fkeppsråkning. frezier fåg 
1714 d. 13 Mardi et isberg éfver 200 fot högt, 
vid 58 f gf.s bredd och 2511 gr. 38 min. i 
långd, hvaråft ingen fornt mårkt fådant* e- 
huru nejden då varit befeglad i många år. Det 
andra lkeppet, fom var i hans följe, fant is 
vid 54 gr., men mera i offer, halley träffade 
is mitt på iommaren vid 52 gr., och bouvet 
vid famma års tid började at möta is vid 47 
gr., fom nåftan fvarar emot bredden af Paris. 

Detta oaktat tyckes is ej vara enda or- 
faken til den ringa framgång, fom upfinnings 
refor hittils haft. Is gifver tilkånna granfkap 
af land, fom långre fram fkall vifas, bor få- 
ledes ej råknas för elakt teken. Hade bouvet 
fortfarit at följa ifen åt, få fkulle han troli- 
gen på något flålie fluppät igenom, ty et land, 
fom har flora floder, kan ej gårna få inne- 
flångas af is , at icke ftranderna någon tid om 
fommaren åro rena, åtminflone framför flo- 
dernas utlopp /). Råtta felet torde beflå der* 

K 4 uti 


/) Herr Buache bar 
uti Mem . de /’ Ac. de 
Poris iljh i anledning 
af de fl a Ilen is år funnen 
påi gifjat det flora Sö- 
derlandets befkaffenbet. 
Han tror et isbaf mitt 
under polen, fom hafver 
2 utlopp dfven fom det 
norra. N. Zeland är högt 


ocb bergigt , fornt defs 
nejd ej bejvarad af is , 
der före lära floderna gä 
inät landet , äfvenjomi 
fodra America. Vore 
landet fammanhängande , 
' fkulle de ftora floderna , 
[om gifva fä ofanteliga 
isberg tn ttjor America, 
gä fram under Jjelfva 


I ja Om föga 

uti, at fådana utruftningar blifvit- gjorda fråq 
Europa, Man måfle derigenom utftå en lång 
refa, få at brift på uppehälle, fjukdom , tröct- 
het och ledfnad redan åro om bord, innan 
de flällen träffas, fom äro underfokningens 
föremål. Dylika utredningar borde derfqre 
Ike få når, fom möjligt år, intil det man fo-; 
ker, Ifråu Island , Norrige och Siberien til 
de norra okånda länder, famt til de fodra från 
Chili, Batavia, G. H, udden eller något an. 
nat flålle , alt fom ändamålet vore. Sådan 
anftalt, tillika med tjänliga upmuntringar for 
befättningen, och vål ofverlagd fegling, om- 
kring famma parallel, eller efter någon annan 
faft och förnuftig grund , (kulle fnart affkud- 
da ofs den fkanam,, at ej känna ytan af vår e- 
gen vånings • Dlats. 

28. Til flut några ord om vägen til Chi- 
li a. Den vanliga är forbi Shetländlka öarna, 
få ned uti Atlantifka bafvet til Cadix; hvar- 
åft drojes gemenligen omkring i månad , der- 
ifrån inemot Brafilien, få nedom G. H. ud-. 
den, genom fundet emillan Sumatra och Ja- 
va, hvarpå man äntsligen går upöfver Borneo, 
lamt efter imellan 20 och 30 veckors fegling 

hin- 


polen , innan de bunno, til 
utloppen , där flelna och. 
förblifva jämt tilfrufna. 
Pä GonneviUes tand om- 
talas endad fmä floder , 
fom Orne i Normandie. 
Han fätter derjåre ena 


utloppet af (itt isbaf emil- 
lan, <fo:e och fo:e meri- 
dian, famt det andra i- 
mellan detJ2-jo:e ocbipoie, 
hvaräfl Sharp, och i Jyn- 
ner het Da vis, funnit of- 
ver 400 fots boga. isberg . 


kånde länder. 153 

hinner til Canton. Längden af denna väs är 
åtminftone 2500 mii, och har åtfkdliga befvår- 
ligheter i anfeende til pallad-vindar, drom* 
kadningar, na, m, fom noga måde tagas i 
akt, 

Ginare våg vore genom jshafvet, förbi 
Kamtfchatka och Japan, fom ungefärligen år 
1000 mil kortare, ån den vanliga, men tros 
nog almånt vaia aldeles obrukbar. Detta om* 
döme år dock troligen förbadadt. Vi vilja 
icke uppehålla ofs vid mindre påliteliga un- 
derråttelfer m ), utan jåmnfora re^belkrifnin- 
gar med fakens natur. h. wilougiibv (kall va- 
rit den förda, fom budit til, at komma den- 
na våg til China: han utgick från Ångland 
1553 med 3 fartyg, dublerte norrade delen 
af Finmarken, gick til 72 gr. lat. och berät- 
tade fig der funnit land , men bar förmode- 
ligen i töknigt väder mifstagit fig på några 

K 5 klip- 


m ) Hr. Buache berat- 
tar , at en Portugis , Da- 
vid Melguer, med fkep- 
petPere eternel vintrat 
på Japan och gådt der - 
ifrän d. ig Mars i6(jo , 
följt Tartarifka kujien , 
j or t farit åt norr an- 
da til 8 g- gr: s bredd ’, 
Jamt fedan kommit ned i- 
mellan Spits-bergen och 
Grönland , feglat v å fl er 
sm England , och omfi 


\der lyckeligen ankommit 
1 tit Porto. En fr an fk ma-' 
! tros fr an Havre de grace 
'/kall för 4.0 eller jo år 
tilbakas fedt fkeppet och 
M e 1 g u e r s be gr af ning. 
Men Portugiferne voro 
redan 20 är tilfbrne ftrån- 
geligen afvifte frän Ja* 
pftn , bvilket utom annat 
gör denna, beråttelfe nog 
fagolik. Med Ryfka char- 
ter pajfar den ej eller. 


i54 Om foga 

ldippor , åtminffone berättar wood fig ej fun- 
nit det (amma, willoughby måfte för elakt 
våder landa i Lappmarken vid Arzena, der 
han med alt fitt folk af kold omkom. Cap. 
steph . burrough befökte 1 5 5 6 fundet Waigatz 
emillan N. Zemlia och Samojedernes land , 
anfåg viken innanföre fåfom et öpet haf, kom 
fåledes hem med den underråttellé, at han 
funnit den fökea vågen. Capitainerne arthur . 
FETT och Carl JACKMAN utfeglade (edan 1580, 
påDrotn. ELISABETHS befallning, ingingo ge- 
nom Waigatz, men blottftåiles för (torffa fa- 
ror af is och våder, pett med fitt fartyg 
omkom, och JÄCKMAN befkref omffåndighe- 
terne (å vid hemkomften , at man i Ångland 
på lång tid förlorade hugen, at göra ytterli- 
gare förfök. Hollåndarne gofvo dock ej alt 
hopp förlorat. W. BARENTZ och J. HEMSKRRK, 
ganfka (kicklige fjömån, utffyrdes på befall- 
ning 1594: de komrao in genom Waigatz, 
utftodo (fora fvårigheter ; men funno vatnet 
i denna vik (ött ochlåtoej af(kråcka fig , utan 
'gjorde en ny refa , och ånteligen 1596 en tredje, 
följde då N. Zemlias norra och öfira kufler, 
men ilen bföt omfider deras (kepp vid 76 gr, 
lat., man(kapet fatte fig med båtar i land och 
måfte utftå en (vår vinter på offra (Irandens 
fodra £ ånda ti). 1676 (kedde å nyo et forfok 
från Ångland af Cap. joh. wood, men han 
böd förgåfves til, at komma fram imellan 
Grönland och N. Zemlta, utan trodde fig fin- 
na 


ti) Se fornt jf. rjt lid. 47, 


kånda lånder. 155 

na en fammanhångande is. Alla defla olyck- 
liga utflag bevifä ingen ting i hufvudfaken , 
ty man fér af hvad ffraxt fkall anföras, at de 
härrört, dels af okunnighet om ländernas lä- 
ge, dels deraf at ej råtta tiden valts, dels ock 
emedan de hollit fig för når til land. Samo- 
jederne berättade enhälligt for linschot , då 
han 1J94 var vid Waigatz d. 31 Jul., at in- 
nom 10 til 12 dagar fkulle all is vara borta, 
och fedan ingen froft komma på 6 veckor. 
Han kunde ej tro, at isberg, fom räckte län- 
gre, än man förmådde fe, och få hopftaplade, 
at man med moda kunde imellan dem kom- 
ma fram, fkulle få fnart forfvinna, men til 
fin flora förundran fåg han d. 9 Aug. et rent 
haf och icke en gång is i den fota viken ned- 
om N. Zemlia: d. 10 biåfte N utan teken af 
is: d. 11 fant han Obysvik helt ren. Samo- 
jederne berättade åfven,at fund och vikar fry- 
la alla år, men aldrig ftora hafvet : at fifta ifen 
emot flutet af Maj brytes och ganfka fort för- 
fvinner: at öfler om N. Zemlia året vidffråckt 
haf, m. m. fr. martens, fom 1671 befökte 
defla tracler, anmärker, at imellan Grönland 
och Spitsbergen bryter ifen up i Apr. och til 
något afflånd norr om det fenare finnes fnart 
ingen 0 ). Kongl. Vet. Societeten i London läm- 
nar i fina Handlingar för 1675 någon kun- 
fkap om en märkvärdig refa uti Ishafvet. Et 
handels bolag i Amfterdam utruffade 2 far- 
tyg, at föka våg i KO til Ofl-lndien, defla 

gingo 


156 Om föga 

gingo til inemot 80 gr. lat. och efter en del 
underråttelfer til 100 mil ofler om N. Zem- 
lia, famt fålqdes .til iyotde meridian, men låt 
dem allenaft hunnit mitt for Lena ftrömmen, 
hvaråd på åldre chartor finnes teknat; Huc 
usque Hollandi pervenerunt , lå vifar det dock, 
at de ftörfta hinder, man nu vet af, varit 
ofvervundne. Bolaget anhöll om uteflutan- 
de handelsråttighet at defla kanter. Öitindi- 
{ka Compagniet infåg nogfamt de farliga följ- 
der , fom detta förflag kunde medföra, och 
tog juft råtta utvågen, at göra det om intet, 
ty ehuru få begicks, at privilegium afflogs, 
fants det lik vål otilråckligt, hålit almånheten 
blef mifsnogd, aten få långe, och emot Hor 
upfatt belöning, fokt uptåckt, fkulle fruckt- 
loft förfvinna, man fadlade derföre om , tör- 
fåkrade at nordöftra vågens utfpanande vo- 
ro deras högfta önfkan , men det gjorde ej 
tilfylleft, at hafvet år fegelbart åt O, man måfte 
ock veta, om något fund år, at komma ned 
at S, och detta borde ifrån Oflindilka nybyg- 
gena underfökas. Man utlånde åfven från 
Batavia 2 fartyg med befallning, at gå til 50 
gr. lat., härigenom förblindade man hopen, 
förfta ifren fåcktade (ig, bolaget fkingrades 
och då förböds vid lifsftraflf, at något Hol- 
Jåndlkt fkepp fick fegla norr ut från Japan, 
fom til fullo röjde meningen. Dagboken öf- 
ver omnåmda Refa fkali icke finnas efter 
vanligheten inregiftrerad i Amiralitetets hand- 
lingar, på det ingen derom måtte få kunfkap. 

Samma Societet omtalar et bref af peter 

I i 



kånda länder. ij7 

I i Rysfland, hvaruti et fritt haf i N fåges va- 
ra uptåckt. Vi hafva tilförne anfört de leg- 
lingar, fom från Siberilke hamnar blifvit an- 
ftålte p), och torde de flårta vidrigheter, fotn 
dervid mött, kunna hårledas af otjänlig tid, 
ovan betjäning eller odugliga fartyg q). Po- 
lar- lånderne hafva flere månader folen ftån- 
digt uppe, hvilket griper ifen häftigt an. U- 
tom redan anförda beråttellerj rörande vår- 
man 


p) Jf. iq. dd. 3q. \ finner dernti f åd ana ftri* 

q\ Hr. Engel på får | digbeter , fom fkola vifa 
ocb anforer många om- at de blifvit konftlade ocb 
ftåndig heter til bevis , at efter affickter vridne: 


de anflålta feglin gar af 
lilpit helt annorlunda , ån 
fom upgifvits : at Siberi 


han flbdjer ock mycket 
på et flålle hos Gmelin 
i förtalet , rörande de an - 


fka kufler alla är kunna dalta feglingar i Ishaj 
be feglas ‘ at detta of po - 1 vet, bvaråft fåges, at det 
ht: fka orjaker ej allenafl ; vore en ftraffbar djerf- 
fbrdöljes , utan befkrif- fet om han vågade iip • 
ves fä/om omöjligt : at tåcka alt , hvad om dem 


til fvärigbeternes okan 
de man , emot b åtre vett , 
förlånger Hfien hela 30 
gr, ocb teknar et flört 
utfkott 7 /chuktfchi nos, 
(Jot?t Muller kallar det , 
hvilket hos Gmelin he- 
ter Scbalaginfkoi nos ) , 
m. m. Han nagelfarer 
de upgifnaberätteljer och 


kunde honom vara bekant 
och fknde blijva ver Idens 
förundran : han förf åk- 
rar åfven, at Gmelin 
pä refan til Tiibzngen en 
gång nödgats vidgå , at 
isudden , imellan Taimu - 
ra ocb Ptafigaf kunde fe • 
glas fbrbi. liden lå '• 
rer uplyfa alt detta, 


158 Om fogå 

man i detta climat r), fant HUDSON ganfka 
varmt under 8ofgr. lat., ja Ångelsmån för- 
fåkra, at rjåran d. 21 Jun. 1608 fmelte af crå- 
verket vid Cherrys eller Björn 6n , nåftan 
under 75 gr. lat., och MARTENS talar långt för- 
ut om dylikt vid Waigatz 1671 s), hvilket den- 
na tid åfven ofta fker kring Spitsbergen, ehu- 
ru mig veterligen flikt ej vanligen händer un- 
der fjelfva Linien. Lågges hårtii, at Grönlands 
norra del har beten, djur och varma, mer 
ån den fodra : at på Spitsbergen trifvas flere- 
handa vaxter; at der finnas gölar, fom ej boeten- 
fryfa,då i Jakutzk tjålan (kall vara ogenomträng- 
lig :at is kommer från floder och fött vatten, m. 
m. få blir det ganfka troligt, at ishafvet villa 
månader på året år fegelbart. Vid fådana refor 
borde man kanfke anlånda til Nord Cap i bör- 
jan af Maj, ty då åro redan många Valfifkar fån- 
gade kring Spitsbergen, derifrån fegla i NWdet 
iångfla man kan från ftranderna til 80 eller 
85 parallelen, och få följa den åt til mitt för 
fundet Anian. Detta gör en våg omtrent 
af 750 mil , om de nyare chartor antagas, (men 
långt mindre, om de åldre anfes för tilförli- 
gare), och fedan år omtrent åfven få långt 
til Canton, hvadan wood med (kål påftod, at 
refan kunde göras på 6 veckor, ehuru haa 
fjelf fedan hölt den för aldeles omöjlig, då 
han emot egna grundfatfer ej vågade fig långt 
nog från landet, Hafvet blir jufl ej alla år 
lika fnart rent, men viken under N. Zemlia 
brytes altid före d, 12 Jun. och ånnu förr 

flo- 


r) /. 22. f, 75.. 


J s) Voy. au Nord t 7,11. 


kända länder, i;9 

I ftora hafvet, låt dock vara , at mati förft kring 
i medlet af Jun. gingo från Nord cap, få har 
i man ofverflodig tid, at våja is, i fall någon 
vifar Og , famt at afvackta tjänliga den lamma 
afForande våder, och kan likafullt hinna til 
fundet i början* af Auguftus , lom otviflaktigt 
då år rent. Vindarne gynna ock detta före- 
tag , ty til Junius komma de vanligen från S, 
åro i Jul. offadige, famt blåfa från N i Aug. 
och Sept. N förer is, få långe den finnes, e- 
mot ftranderne, h varå ft den hopftaplas, men 
S bryter och afförer den. Man borde vid 
forföken vara val betänkt på alla omflåndig- 
heter, ty det lättade år i början ofta (vårt. 
Huru många hinder mötte icke innan man 
förfla gången bant förbi G. H. udden? 

Genomfart i NJV til China vore vål enda/k 
några ioo mil längre, ån vanliga vågen, men 
förmodeligen långt befvårligare. Jag vil nu 
ej tala om, at dubleFa Grönland och kom- 
ma ned genom Anian, emedan defla trader 
åro aldeles obekanta, och man ej vet huru 
långt landet ftråcker (ig: det år nedom Grön- 
land , fom man med få mycken lfver fokt ny 
våg. At Grönland om ej fammanhånger , åt- 
minftone går når intilN. America, år otvif- 
laktigt af de ftrander, fom i Baffins vik blif- 
vit följde. Invånarne tala ock om et få fmalt 
fund,at man kan från ifen på bagge fidor hö- 
ra hvarannans rop t ). Man har åfven flere 

gån- 


t ) Se D. Cranz Be- 
fkrifn, om Grönland. Han 


berättar ock , at enHerrn . - 
hat are , fom kunde grön - 


1 60 -^m fogå 

gånger trodc 11g funnit genomfarten : th. cow» 
LES vid 59 gr. lat., men den redden år få 
befaren af ångelsmån , at om det vore fantj 
kunde de e; bårom vara okunnige: ToRQUE- 
MADA talar om et hollåncilkt fartyg, förta hår 
gådt igenom, men i Holland år det obekant: 
CHARLEVOIX berättar om et fpanfkt fkepp från 
Acapulco, fom blifvit i detta fund indrifvit 
och fedan gådt til Dublin, Konungen i Spa- 
nien fåges vål hafva låtit upbrånna dagböc- 
kerne, men huru all befåtningen kunnat för- 
mås, at tiga härmed, Vet man ej: lovegro- 
ve fåtter fundet vid 62- gr. lat. och der fkall 
wilson omfider funnir ec rent haf , men dé 
fom Hr. doebs utvalt och underrättat, hafvå 
på kuften ifrån 55 til 67 gr. bredd ej funnit 
annat, ån båckar och vikar, o. f v. it). Éri 
Clyny utgifves nyligen hafva kommit fjöledes 
in från St. hafvet,men mig år derom hittils 
ingen ting vidare bekant, låt dock vara, at 
något fund vårkeligen finnes, få måfte det 
vara ganfka långt, ty Vildarne imellan 50 och 
60 gr. bredd vid 280 meridian tala om län- 
der åt W, belågne 3,4 eller 5 månaders våg 
derifrån ; om länder derutom ; om floder , fotri 

mail 


låndfka , i-jd 4. befokteFil- 
darne på Labrador : de 
förfta han träffade voro 
kring 200 och flydde , men 
då han ropade fiannade 
in och aterbragte de of- 
fige , Jom på vdnligafle 


fatt togo honom emot. De- 
ras fpråk fkall ej fkiljd 
mer från grdnländfka , 
än hog-och platt -ty fka ■. 

u) Hr. Buache Conf 
Geogr. ffdmf. föregående 
fl. 24 och iji 


klnda lånder. 261 

man kSnner flere 100 mil x). Långa £und åro 
defsutom i fynnerhet af is befvårade i denna: 
nejd. Man vet, at kring Nelfons fåfte under * 
57 gn lat. liårlkar en grufvelig 8 månaders 
vinter och kan ej fås ner för köld, då i Si- 
benen vid 59 f gr. man ikötdar rågechhaf- 
ra i början af Aug» Enligt JEREMIES beråttelie 
kan Hudlons vik befaras från d. 15 Jul. til 
d. «5 Oöt.,ofra år man dock, oaktad all för- 
ficktighet, hela månaden inftångd imellan is. 
Davis fund år ån mer befvårat , ja andre 
t il fry fa, utan at federmera gå up y). Det år 
derföre föga troligt, at någon boquåmlig ge- 
nomfart vinnes i NW. 

L VI 


.r) Vi bafva tilfårne 
•anfört flere fikäl , at A- 
Jien ocb America ga nä- 
ra intil hvar andra* Se fl. 
24.. Härtil katt läggas , 
at fjfefiuiten Grellon i 
Tartariet träffat en Hur- 
ronifk quinna , Jcm ban 
.fornt dhpti Canada , -b vil- 
ken blifvit fangen ocb 
förd ifr ån et folkjlag til 
det andra , jamt oviftder 
bit aniändt. Likaledes 
berättar Charlevoix om 
en Spanfka , fom fången 
ocb fbrd genom kalla län- 
der änteligen kommit til 
Cbina , der gift fig med 


en fartarifk folåat ocb 
blifvit af en Jefuit i* 
gänkänd. Ingendera ha- 
de farit öfver något flört 
baf. 

y) Bi/k. H. Egede , 
fom frän r]2t til /75/f vi- 
ftats pä Grönland, vifar 
på fin charta et fund, fom 
börjas pä öfira kuften vid. 
65 gr, bredd, ftryker f». 
dan i NIV * ocb ändas 
vid 6 9 gr. pä den väft ra: 
detta fkall fordom varit 
rent, men är nu Händigt 
tiifrufit. Hans Befkrifn. 
om Grönland utkom pä 
Danfika q 41 i 4, 


2 62 Öm föga 

Vi komma nu til den frågan bvilket vore låtre 
at gå gamla vågen eller nedom America genoi?i St. 
hafvet. An fe vi endaft långden , få må (le den 
nya flraxt forkaftas , ty den år inemot 700 mil 
ftérre, men fom tiden, på hvilken den kan 
befeglasj, år det fom förtjenar upmårkfamhet, 
få böra vi ej förhada ofs. Når man kom- 
mit et ftycke in uti Stora hafvet, få år vin- 
den ftadig, inga befvårliga dröm kaftningar, 
och årfarenheten beftyrker, at hår vinnes an- 
fenligt i tid. peachox gick ifrån Havan 1, 
nedom Gap Horn, genom St. hafvet til Ja- 
pan på 4 månader, lamt fedan derifrån för- 
Di G. H. udden tilbaka på ånnu mindre tid.. 
Åger denna refa fullkomlig riktighet, (å år 
den hitdls aldeles utan like- For öfrigt kom- 
ma alla i detta haf hållna dagböcker deruti 
ofverens, at man feglar ganfka fort til Oftin- 
dien. Med en fullgod vind kan man hinna 
yo mil i dygnet, men belfåndiga våder åro 
hår ån kraftigare. Gallion, fom årligen går 
imellan Acapulgo och Manilla , hvilka ligga 
omtrent 1400 mil ifrån hvarandra, måde för 
motvind gå up til of ver 30 gr. lat. vid bort- 
refan , och anvånder 6 månader, ja ibland til 
200 och några dagar, men pä återrefan vanligen 
kring 25, och aldrig öfver 75- , en ganfka roär- 
kelig fkilnad på en och famma våg. Månne 
då icke refan til China med förmän kunde 
fke genom St. hafvet, och hemvågen tages 
förbi G. H. udden? Störda fvårighecen hår- 
vid torde blifva , at vål komma in uti nåm- 
da haf. Mage lians - fitnd år ganfka befvårligt; 


kånda lånder. 2 6 $ 

defs långd år omtrcnt $$ mil ifrån Jungfru- 
til Långtans- udden , och bredden roinft §, 
hogft knappa 4: når man kommer framom 
Cap Forward, eller vid pals 37 mil, år lik- 
fom en Ikilnad och bågge hafvens mote. FoC 
at låra kånna denna genomfartens omftåndig- 
heter kan följande gifva någon uplysning i 
MAGELLAN leglade derigenom 1520 från d* 
6 Nov. til d. 28 ; LOAISE och CANO 152$ från 
d. 5 Apr. til d. 2; Maj; DRAKE 1578 frånd, 
äö Aug. til d. 6 Sept.; CANDISH 1587 från 
d. 3 Jan. til d. 24 Febr. a); R. hawKINS kom 
igenom i 59 3 från d. 10 Febr., dock med plats 
och til olycka a); v. NOORT 1 598 från d. 24 
Nov. til d. 29 Febr.; Amir. jAC. MAHUS flot- 
ta 1599 från d.' 2 Apf. til d. 3 Sept., dock ej 
alla Ikeppen b)\ spilberg i6if från d 4 25 Mart, 

L 2 til 


a) iypt utgick han å 
fiyo med j fartyg i Aug. 
men kunde ej komma in 


niorerne. Efter Mahu , 
fom dog , blef S. Defcor- 
des Amiral. Ifundet må - 


2 St. h af vet i han låm-\fte dr hjas hela vintern , 
nade den bekanta Knivet \Jajnt fvärafte anflhtar af 
fäjom dod på Brafilifka I kold , Jlorm och hunger 
kuften , bvilken der fedan utbar das. Sedan de kom - 


långe lefde ibland E il dar 
och Portugifare . Ca n d i fh 
dog fjelj på återrefan. 

a) Sp anior er ne togo hö- 
nom til fånga. 

b) Hollåndarne utj an- 
de if (>8 Mahu med jfkepp 


mit in i St. hafvet drefs 
Cap. S. de Weert tilba* 
ka genom Jundei och må - 
fe gå hem. Cap. Balt. 
Defcordes blef ock åter- 
drifven in i fundet, tneti 
ko?n ut igin tch omfider 


at i St hafvet ofreda Spa ■ på Tidor af Portugifef - 


1 64 Om foga 

til d. 6 Maj. Ridd. NARBORöUGH vintrade har 
1 669 och gjorde många nyttiga anmärkningar* 
BEAUCHESNE - GOU1N feglade igenom 1 699 från 
d. 24 Jun. til d. 2t Dec. med 4 franlka kries- 
fkepp; BYRON ingick 17640,21 Dec., men bVef 
fedan han hannit förbi Hungershamn c),tilbaka 

drif- 


ne tagen. Cap. Gueritk 
drefs ända til 64 gr, lat. 
ccl> nödgades omfider If- 
verldmna /ig dt Spanio- 
rerne. famt lefde ötnkeli 
gen i Ca lian. Amiralsfkep- 
pet förlorades i Febr. 16 00. 
Fice-Amiralen Beunin- 
gue kom til Bungo , och 
efter j dr på japanfkt 
fartyg til Moluckerne , i 
men omkom Jlraxt efter : 
i en fäcktning mot Por - ; 
tugiferne. Jag bar med 
andra råknat Defcor- 
des fegling til 3 år ( (id. 

ehuru mig veterli- 
gen aldrig fedan d. 24, 
Febr. 1600 ombonom år- 
bollits någon kun (kap : 
De Weert dre/s tilba- 
ka och kom hem om 3 
år. 

e) Philip II i Spani- 
en ville lefäJlaMagellans- 
fundf at hindra genom- 


farten. 1581 utruflaåes 
2 3 fkepp Jom fbrde 3500 
fålar , utom joo Joldater. 
P. Sarmiento, blef ny - 
byggetsGouvetnetir :y far- 
tyg förlorades fn art , de 
öfrige vintrade i Rio Ja- 
neiro : flere omkommo fe- 
dan och Sarroiento hant 
til fundet med 3 fkepp y 
4 00 man , 30 quinfolk och 
8 månaders provifion , 
bvaräft an i fartyg för- 
gicks* Vid ingången an - 
lades en fkans kallad Je- 
fu namn, t v arå fl läm- 
nades ipo man. Sedan 
anlades på et angenämt 
/?<f&Phtlippeville, men 
blef ej före vintern fär- 
diga utan Sarmiento 
feglade med 2j man til 
JeJu namn , drefs ut i 
Nord/jön, led fkepp sbrott 
i AUbelgona vik , bygg- 
de nytt fartyg > men blef 


kända lånder. 265 

drifven,och underfökte då Maiouinerne,'derefc 
ter kom han igenom 1765 ifrån d 8 Febr. til d. 
9 A or ; WaLLAS for här fram 1767 och BOU* 
GAiNVliLE 1767 från d 5Dec. til d. 26jan.,at 
fortiga flere. Håraf fynes, at man alla års- 
tider kan komma igenom , famt åfven vintra 
hår, och år det befynnerligt, at drake gjort 
denna genomfart på 13 dagar, nåftan mitt i 
den ortens vinter, famt MAGELLaN på 22 i 
Nov. , likvål våljes gärna fommaren, ehuru 
då vanligen fodras från 40 til 70 dagar. En 
del hafva dock aldeles icke fluppit fram: J. 
chidley från Ängland ditkom d. 1 Jan. 1590 
med 5 fartyg, men måfte d. 14 Febr. vånda 
om, och Cap. genes från Rocbelle gick efter 

2 månaders fåfångt forfok tilbaka 169 6 d ti 
A pr. MARCant kom med fartyget S. Barbe 
1713 d. ij Maj utur fundet in 1 St. hafvet 
genom en forut okånd canalS. Barbe kallad; 
vid detta tilfålle fick Svarta udden namn. 
genes båt torde ock varit i S. Barbe. 

Le Maires fund år f mil långt och hogfl 

3 bredt. Derigenom hafva efter upfinnaren, 
ibm 1515 i Dec, gick derigenom, feglat E» 
KEMiTA 16241 Febr., BROWERS 1643 vid hem- 
refan, fouquet och. PORE' från S. Malo 1704 

L 3 d. 11 


til fånga tagen af ang. 
Ridd, W ; R aleigh. Ny- 
bygget plågades mied ler- 
tid af hunger , Vild 'ar , 
köld ^ odjur , alla omkom- 
mo utom en man, fotn 


Candifh förde til Euro - 
pa. och upbrånde alla 
quarlefvor. Håraf har 
det fedan med fkål få dt 
heta Htwgirsbmn. 


Öm fåga 

d. ji Apr., FREZIER 1713 d. 8 Maj vid bortre* 
fan d), ROGGEVIN 1722 i Jan., anson 1741 
d. 7 Mart. e), EA baRBINais 17x4 på 2 timmar, 
oacktad motvind , men ingen lyckligare ån 
HEN tBRIGNON med jkeppet Condé från S.Ma- 
lo: han gick det igenom i Mart, 1747 på i| 
timma, följde fedan få når möjligt var Elds- 
landet, kom på 8 dagar forbi Cap Horn ifrån 
Le Maires fund, famt ånteligen på 5 til Con- 
ception: efter fina handels angelågenheters ut- 
rättande anftåltes återrefan d. 22 03 . 1748» 
på 13 dygn anländes til Horns -udden och 
d. 6 Nov. til 307, gr. 29 m, i Långd under 57 
gr. 2 m. iBredd, med få god vind,at ibland 

olver 


d ) Han gjorde manf brott pä en b vid vciflrci 

ga nyttiga anmärknin ■ j Para gon ku/l en . 130 man 
gar und-r denna reja , ocb , revolterade , byggde en 
Idef fedan Fortifications 1 dubbel flup , gingo genom 
jpirecfeur i Brefi, \ fund et ocb kommo i 0- 

e ) Ånfon kom med befknfiigt elände allena (i 
iilbjelp af (lar k fiod ige ! 30 til Brafihen ; Cap „ 
nom pä 2 timmar-, men Chead med de quarblif- 
titfiod fedan grufveliga ne uj ledo äjven for nod, 
formar ocb fick ej fe bringades efter band til 
Juan Fernandez förr än 1 , 4, jom af en American 
d. _p jfun.pfom vid an- j fbrdes til Cbilce, efter 
nan är stid bar fkedt på \ uprättat c arte! hemfbr- 
35 äygn Ifrän Mtdoui- \ des Chead, Hamiiton 
ver ne: nf hans 8 fartyg* ocb Byron pä et Fr an fk t 
mäfie Severn ocb Per- fartyg , men Carrspbel 
lan vända om til Bra/i - \fbljde med Amir . I J izat> 
lienx Wager led (kepps* 1 ro til Europa \ 


kånda länder. 267 

éfver 30 mil lades om dygnet til rygga , dock 
utan all oro af ftorm. Båfta tiden at gå ned- 
om Cap Horn tyckes vara ifrån Nov. tiljan., 
drömmar och våder göra det åfven låctare 
ifrån, ån til St. hafvet. Når man vunnit täl- 
råklig kunfkap om förhållandet af våder, hafs- 
fiod och drömmar hela året igenom på den- 
na nejd, få år det troligt, ar farten genom 
deflä fund hlifver nog lått, det år hkvål fvårt, 
at dår drömmar och våder ofta på det gruf- 
veligade hårfka, hafva land både pä dyrbords 
och bagbords fidan ( höger och vånder om 
fig), h varemot man kan förloras. Derföre 
år rådligad, at gå öder om Staters landet, 
famt kanfke inemot 6o:e parallelen , innan 
Cap Horn dubleras, hvilket med förmån fkedt 
af BRO V/ERS 1642, SHARP i hemvågen 1680/), 
L 4 cow- 


f) Bar t h. Sharp g ick\nt t nia; fpravg fortare, 
16 S'o d. // A pr, ofveri än hundar och rågetter ; 
Dar i ens nås , flröfvade ! k lej med otrolig be b än - 
Jcdan från Panama til diabet i tråd , 0 J. v.) 
Juan Fernande % , där han Sjbröfvarenns antal var 


glömde en M oskit Indi- 
an., bvilken Dampier, 
Jom nu var med , åter- 


7 0 under Cap, C,oo\,forn 
då han dog fe k 1 'aVis 
til efterträdare. Daro- 


jant efter 3 år. ( Skot - 1 pi-er var ef på famma 
ten Alex. Seikirk lefde 1 fkepp , fom .Cowley , och 
bär öfver 4 är en fam , 1 for 16 $6 i Mart. med 
fatt i land af fin C.pi- Cap. Reed, til Afiafi- 


tainé : Woöd Rogers 
fråljle honom no 8 den ■ 
frän, då han nä fl an glbmt 


(ka bar ne, ftannade pä 
Nicobar 16 88, ocb kom, fe- 
dun ban befökt Tunquin 


268 Om foga kånda ISnder. 

COWLEY 1683 > DA VIS i hemvågen 1687, BEAU. 
CHESNE-gouin från S. Malo 1700 i hemvå- 
gen, feuille' ir-08 i Dec. g), frezier 1714 
i Marr. i hemvågen. Jag vet ej eller nå- 
gon, fom hår bhfvit fårdeles hindrad af is. 
Det har varit kallt, men ej olideligt, och de 
éfriga olågenheter bäfva antingen kommit af: 
otienlig års-dd, eller deraf, at man gådt för- 
litat i föder , innan dubleringen företagits. 
Nya handelsgrenar , forfrifknings- platfer, m. 
rn. kunde ock göra bortrefan genom St. haf- 
vet fördelaktig. Det år fant, at G. H. vågen 
år båtre kånd och låttas mycket genom kun- 
fkap om Magnet nålens mifsvisningar i des- 
ja haf} men iådan fördel år endaft i affeende 
P å vår ru varande infikt. Låt ofs antaga, at 
farvatnen voro lika vål kånda, och at man 
hade lika många rön på compafs • mi(svisnin«» 
gar våfter om America, (om ofter om hen« 
ne, då blifver frågan, hvilkendera vågen i 
fig Ijelf borde föredragas? Hvad man nu ej 
vet , kan en annan tid blifva fatt i dager, om 
man beflitar fig derom. Men det år redan 
för mycket fagt om et företagande, fom fér- 
modeligen år efterkommanderna förbehåliit, 
at efter mogit öfvervågande och flere anftåita 
prof, antingen vidtaga eller förkafta. 

FJF.R- 


ocb ftånlace.a , ifrån Su- 
matra id yl til London 
med et annat fkepp„ 
SW a r en Minimus ocb 


CaJJinis Usling. Sändes 
til St. bafvet at göra an- 
märkningar i Natur kun* 
nigbeten. 



Om ytans ojämnheter. £69 

FJERDE CAPITLET. 

Om ytans ojämnheter. 

30. Jordens torra del år hittils endaft i 
anfeende til ftorlek, låge och omkrets fkår- 
fkådad, nu bor fkapnaden af dels öfverfta 
Ikårpa nårmare betraktas. Våra egna ögon, 
vattudrag och afvågningar öfvertyga ois om 
en beftåndig omväxling. Ån upftjger jord- 
brynen mer eller mindre häftigt och utgör 
högder af mångfaldiga förändringar: ån iän- 
ker den fig, hvarigenom gropar och dålder 
tillkapas : ån löper den ut i flåtter och jåmna 
tålt, hvilka dock gemenligen åro mer eller 
mindre fluttande , ehuru det ibland ej kan mår* 
kas utan tilhjelp af tjenliga vårktyg. 

Stränderna åro vanligen de lågfta delar 
af et land. De beilå vål underftundom af bran- 
ta och höga klippor, men merendels höja de 
fig ifrån vattubrynen, mer eller mindre, til 
et vifst afftånd, hvaråft de börja (anka fig åt 
andra fidan , til defs de omfider å nyo , antin» 
gen förlora fig under vatten, eller ock innan 
det Iker, flera gånger reia fig, och därigenom 
tillkapa åclkilliga rader af högder, dalar och fält, 

Vattudragen utvifa någorlunda hvilka ftål- 
len uti hvart och et land åro de högfta. Så- 
ledes tyckes Sweitz vara den höglåndigafte 
craft uti hela Europa , åtminftone föder om 
öfter - fjön , ty ifrån S. Gothards nejd uprin- 
na ftora floder, hvilka på ganlka aflågsna Ital- 
ien utfalla, iåfom Po uti Adriatilka hafvet ; 

L 5 Do- 


27 o Om ytans 

Donau, fom går anda til det Svarta; Rhen, 
fom utlöper genom Holland , och Rhone , 
hvilken afbördar fig uti Medelhafvct. Men 
afven mindre yror hafva fina hufvud-högder. 
F.n dei af Bourgogne år iådan uti Frankr ke, 
ty den gifver genom Seine, Loire och Rhom: 
vatten Sc Hordfjön, Wåfler-och MedelhaL 
vet b \ 

Uti Afilen åro åtfkilliga dylika del -pun- 
&er, och utan tvifvel i Äfrica, hvarålt det 
inre år få litet bekant, at man ej vet ftåilena. 
Uti America år Quitos nejd fådan, hvilken 
ligger inemot idoo famnar ofver hafvets bryn, 
och fåledes af bebodda länder det högfta uti 
hela bekanta verlden , hvaremot Savoyen , 
Sweitz, Auvergne, m. fl. åro at anfe, fom 
ganika låga, ty ehuru Kloftret på ftora S. Bern- 
hards berg fkall Jigga omtrent 1370 famnar 
ofver haivet, få ftiga dock de höglåndigafle 
bebodda orter foga öfver hälften af Quitos 
hågd. 

Sådana flåilen, fom utdela vntnet åt fle- 
ra kanter, kallas i t almånhec Landbögder , och 

om 


b ) Hr. Chappe d’ 
Auteroche fkall i fin Si- 
berifka Re fa hafva af 
V >. /g n i n g st a flor öfver hela 
vägen , ifrån Paris til 
Pabclfk , men jag bar 
hittils icke haft tilfäUe 
at fe detta pr ågtiga var k , 
mäjle ock bekänna , at in- 


gen metbod år mig be- 
kant , genom hvilken un- 
der en baftig 'främre fa 
Jådant med fåkerbet kun- 
j na t utrbnas. f åm får bvad 
Jom (åges om B ar ometer - 
, bågder i C a fä let om 
j Luftkretjen . 


ojämnheter, 271 

■ om de åga någon anfenligare utfiråckning i 
1 en eller annan kofa få de namn af Landryggar, 

31. Når hogder åga den hårdhet, at de 
iaf rågn ej kunna upblotas, kallas de egente- 
! ligen Berg. Stora jordfafta ftenar få vål ofta. 
famma naron, ehuru de knapt i dagen vifa 
Ifig, men kunde, om man ville göra fkiinad, 
inåmnas får Fafta badar. Med kullar forfiås 
fmå runda hogder, i fynnerhec om de befiå 
aflöfare åmnen eller dermed öfverhoijas : /?<$• 
gar åro mindre och lackar aflånge. Hånga fle- 
re fådana tilfamman och åro Ifålde uti någon 
vifs kofa, eller en enda åger någon anfenii- 
gare utfiråckning, få upkomrrer derigenom, 
hvad fom gerrrenligen kallas Ås. 

Berg finnas vål underllundom enftakade 
mitt på flacka fålter, lamt branta och hoga, 
fom torn. Sådana finnas i China och Irland, 
farm kallas på lenare ftållcC Djefvuls - ffenar 
(Devifis flone). Merendels åro dock flera i 
gr an [kap , hvilka med fina rotter gå ihop och 
uti någon vifs led utgöra likfiom ryggar på 
jord (korpan, h tsars många olika toppar på långe 
håll hafva anfeende af er brukande baf. Des- 
fa, ehuru de flerffådes fånka lig under hafs* 
bryner. , der de antingen ådackomma dåida 
klippor och {kår , ei ler aKenafi med fina of- 
verfta andar upificka under namn af ca:, få 
fliga de likvål ofta aldeles ucur vatnet och 
titftiåcka fig å r.yo ofver det torra. Lik fom 
vid hvar enftakaa hågd fot, fluttning och topp 
fårfkilt anfes, få kunna åfven, då fiere fam- 
jnanhånga, de ytteifta och lågfea fkiijas från 

dä 


I 


2J2 Om ytans 

de inre och högre, famt defFe ifrån de hog- 
fia: de kunde kallas For - berg > Millanberg 
och Håga berg. 

Sådana ryvgar kunna i allmänhet råknas 
af tre flag. Det for fl a utgör de hogfta berg, 
hvilka med fpidarna ftiga åfver målnen och 
hyfa på dem beftåndig (no hela året igenom, 
faftån de voro belågne mittunder linien i). 
Deras toppar åro kalla och fkarpa klippor, 
ibland hvilka ofta finnas Vulcaner, det år få- 
dana, (om underltundom fpruta eld ifrån fig: 
de vidgas nedåt, råkas fåledes omfider och 
utgöra på den gemenfamma foten gropar, 
dålder och fålt, hvaiåft vatten famlas af ån- 
gor, fmålc fno och is famt kållor, båckar 
och tråfk upkomma. Öfverfl: på foten växa 
inga tråd: längre ned kunna de vål bårja fig, 
men hlifva krypande och ovanligt fmå, hvil- 
ket tvång aftager med hogden, få at nederft 
kring roten tråffäs ofta ftora fkogar. Den del 
af en berg -rygg, fom ftiger til (ådan högd, 
at tråd der tvingas uti fin växt, får egente» 
Jigen namn af Fjäll. Ifrån denna hufvudllråck- 
ning, fom ej otjenligen liknas vid en rygg- 
rad, utfkjuta åtfkilliga fido- grenar, under rå- 
ta, eller ej mycket därifrån afvikande vinklar, 
likfom refben. Dede af andra Jlaget tåfla un- 
dcrfiundom i högd med de föregående och 
hafva aldeles fam ma egenfkaper, men ej fål- 
lan åro de lågre, ja få, at de ibland finnas 

med 


1 mbeflänåiga fnb- chmater befkrifvas. 


ojämnheter. 


*73 


med {ko, 2 öfvervuxne, i fynnerhet til något 
afftånd från hufvudraden, ty ju långre deri- 
från, defs mindre blifver vanligen deras högd. 
Imellan defla hafva de flörfta floder fin våg. 
} Tredje J hget år ånnu lägre och beftår oftoft 
af kullar , h vilka utgå ifrån huf vudgrenarna , 
fom defle ifrån högffa berg -ryggen. Backar, 
åar och mindre floder hafva imellan dem fic 
lopp. Vatnets kofa utmed flika ryggar utmär- 
ker deras ftråckning, få at cm det rinner I- 
ifrån O til W fäges åfven hogden egenteligen 
jlftryka ifrån O til W, och ej tvårt om. 

Når bergftråckor åfkådas förefalla de i 
Ibörjan likfom af flump och utan ordning ftål- 
!da, men vid nogare befiktigande finnes en 
iganlka märkvärdig éfverensftåmmelfe deras 
delar imellan, hvaraf följande omftåndighet 
hår bor omtalas. På många ftållen, hvaråft 
två nåftgrånlande berg eller klippor låmna i- 
mcllan lig någon dåld, år den fa befkaflfad, 
at utfkott eller utgående vinklar på ena fidan 
hafva motfljurande inbtjningar pä den andra , 
hvadan dalens bagge kanter löpa parallelc, ej 
'annorlunda ån lineor på et fåftnings - vårk , 
:eller ånnu likare, fåfom bräddarna af en flod k). 

Dock 


k ) Bourguet f fom 30 
gånger på 14 olika {täl- 
ten farit öfver Alperna , 
2 gänger qf ver Apen- 
nin , fatnt der i nejden , 
fä väl fom omkring ber- 
get jfura gjordt ätfkit- 


liga refor ) , har for/l 
anmärkt detta. Se Lettr. 
phil, Jur la jormation des 
Sels. Samma har Jeder- 
mera pä Alper ne , Apen- 
nin och flera berg blif- 
vit iakttagit af BufFon 


274 Om ytans 

Dock nånder åfven, at dalar emot bagge åtl* [ 
dar hoptrångas och bergraderne råkas /). 

Vi (kola nu forft bjuda til , at följa deffa 
ryggar åt, få godt de ofullkomliga underråt* 
telfer man hktils åger, det kunna tillåta. Vo- 
re dugliga Phyfilka chartor öfver alla lånder 
at tilgå , behöfdes ej i detta mål at klaga öf- 
ver brift ; men fådane åro at önlka, knapt 
på långliga tider at forvånta m). Man måfte 
imedlerdd hjelpa lig med beråttelfer, vattu- 
dragens betraktande, och mera dylikt, 

32. Det bekanta Se we -bergets rygg utgof 
nåflan - hela grånfen imellan Sverige och Nor- 
rige, lamt ftånger ofs til en del åfven ifrån 
Ryfsland, Vid Götheborg mittfor Jutlands- 
udde börjar denna bergltråcka at refa lig öf- 
ver vattubrynen, följer ledan Götha - elf åt til 
Venern, få genom Dal, Bohus - lån, Werme- 
land och Nerike til Dalarna. Hår boriar han 
ofvanfor Lima eller Tranltrand, at biifva an- 
fenligare, och efter hand vinnaren högd* 

loin 


Bertrand, De la Lan- 
de, m. fl. jamt kan af 
hvar ocb en, j om bevi- 
ftar dylika tracler , ge - 
nom egna Sgon bekräftas. 

I) En fnotfk Lord fkall 
hafva funnit det pä Py- 
rene er ne. Gått. anz.176 y. 

m ) Phyfifka chartor 
kallar jag fådana , fom 
vifa länders natur ligabe- 


fkajf enhet, i anfeende til 
berg , höjder , flätter , fio - 
der , källor , ämnen , lyn- 
ne nt. m. Herr Guettards 
Miner alogifka chartor pä- 
fyfta en del af de (fa än- 
damål , ocb ännu fler ef å- 
dana , fom H:r Landsbof. 
ocb Comm. Baron Tilas 
fårejlär , uti fit ut ka fl til 
SverigefMineral hifloria. 


ojämnheter. 27 $ 

iom tilhörer fjäll. Annars börjas i Jönköpings- 
lån vid grånfen imellan T veta och Wäflra hä- 
rader en land- rygg, iom under ‘åtlkilliga böj- 
ningar går norr ut öls den omfider råkar riks- 
grånfen och en från Lindesnås genom Norrige 
framffrykande berg - rygg i Rute och Skars- 
fjåiien, nåftan mittfor ikiinaden imeiian Her- 
jcdalen och Jemtland, h varefter de merendels 
följas åt til Halde - fjällen, norr om Torne» 
Lappmark.' hår fortiåttes berg -ryggen nåflan 
i O , och iå upföre til Tana . ålf, hvaråH: riks- 
grånlen åter träffas , fom imedlertid krökt nå- 
got åt S, at långre ned ilöta til nåmda ålf, 
men land - ryggen går genom Kemi Lappmark 
och Öfterbotten , ikiljande det från Savolåx, 
Ryisland och Tavaftland, genom Kyroikog 
fortfarande til Öfterijon vid Björneborg. Berg- 
ryggen går fedan til Hvita hafvet, emot hvil- 
ket han dock mycket fånker fig. Vi lämna 
honom nu litet för at fe ois tilbaka. Sjelf- 
va fjåll - ftråckan år pä våftra eller norika fi- 
dan brantaft, ty landet har på den ivenika 
40 til 50 mil at höja fig på, når den från 
norika ftranden upftiger til iamma högd ofta 
innom 2 til 4 mil. Derifrån gä åtikillige ii- 
do- grenar: en lådan år Dofre- fjåll, fom de- 
lar Norrige i nordan och funnan-fjålls. Wa- 
lter» botten , Ångermanland, Medelpad, Hel» 
iing- land, iamt grånfen imellan Jemtland och 
Herjedalen, vifa dylika på öifra fidan. Både 
på ftora ryggen och grenarne finnas ganika 
boga upikjutande berg med mindre imellan, 
ftålde merendels tvårsföre, utan viis ordning 

ef- 


276 Om ytans 

efter långden »). Berg -ryggen fortfar ifrån 
Hvita bafvet åtO, åtminftone tiJ mynningen af 
floden Ob o). Torde hånda, at åfven detta 
endafl: år en gren, och at fjelfva (lammen gåc 
åtS, ty efter fvenfka fångars beråttelfe, ftry- 
ker en fådan rygg ifrån Ishafvet vid Waigat£, 
hvaraf förmodeligen hela Novaja Zemlia år 
en fortfåtning. Den fkall ftråcka fig derifrån 
åt S, ånda til Wolga flrömmen, och vid fta- 
den Samara kallas Araltag (Örnberget ), famt 
fedan vånda fig i oso, löpa imellan Siberien 
och Stora Tartariet, dock lå i högd aftaga, 
at den norr om Turkeftan förvandlas til fam- 
manhångande kullar. Men vid yo gr:s bredd 
och 9 3 gr;s långd refer den fig åter och flry- 
ker i O anda til floden Irtys under namn af 
Vluktag ( flora berget), hvarcmot en i NO 

emot 


n ) Pontoppidan a. fl. 
Tom. 1 . f 6 7 ; H:r Cron- 
fledt F. Ac. Handl. rf 3 
f. 2y/,' H:r I ilas, a. fl. 
och i fynnerhet HtrPrem. 
Jng. Marelius, Jom i K. 
F- Ac. H. rpi och 1332 
utf årligen tued bifogade 
chartor uplyft detta ämne. 

0) Varenius ( Geogr . 
gen. c. X. pr. 1 . ) menar 
denna (Iräckan vara de 
gamlas Ripheifka berg. 
Andre fatta Ripbéerna 
annorftädesf&eyexCotttW' 


Petr. Tom. 1 } Becman 
Hift. Orb. Terr.). De 
gamle fatte Hyperboreer - 
ne utom de (fa berg , eller, 
den nejd N bläfle ifrän , 
och mentes der med i bör- 
jan den flräcka, fotn gar 
från Pyreneerne til nor- 
ra delen af Thvacien^pä 
bräddarne af Pontus 
Euxinus , men dä efter 
band äfvanfåre fants^N, 
flyttades de med uptåck- 
terne alt närmare polen 
ti Is de aldelcs forfvunno. 


ojämnheter* 177 

emot Cafpifka hafvet derifrån åt foder utfkju- 
tande gren kallas Kizigtag (lilla berget) p ). 
Stammen går förmodeligen utmed Siberilka 
grånlen och utfkjuter åtfkilliga grenar åt N, 
imellan detta flora landets floder , ehuru man 
3 briffc af underråttelfer ei nogare kan utfta- 
ka deras våg. Hela Kamtlchotka tyckes ut- 
göra en bergked, af hvilken Curilerne, Jefo- 
öarne. Japan, med öfriga nedanföre, tyckas 
vara fortlåtning och grenar. 

En annan ftorv berg ~ rygg delar Afien i 
O och W, hvilken med den omtalta har fam- 
rnanbang genom Gdofkotc, fklijer China från 
Tartariet, går öfver Tibet, Perhens öfredel, 
lamt omkring Caspifka och Svarta hafven 
ånda in uti Europa 5 men innan vi följa den 
långre bor man gå tilbaka och nogare betrack- 
ta honom. Åtfkilliga flora grenar gå ifrån huf- 
vud -ftråckan. En delar Corea, hvaraf ber- 
gen på öarne Lieu-kieu, Formofa, Philippi- 
nerne, Celebes, Borneo, med fl., tyckas vara 
fortfåtning; en öfver Indien utom Ganges, 
ånda ned til och långsefter Malacca , famt 
fortfar öfver Sumatra i N och S: en öfver In- 
dien innom Ganges ned til Commarins-udde, 
fom bår namn af Gate och troligen famman- 
hånger med Maldiverne: lamt ånteligen en 
öfver Arabien til fundet Babelmgndel. Min- 
dre fldo-fkott åro ganfka många. 

Taurus kallades fordom en dpi af denna 
ked, fom Ikilde Pamphilien från Cilicien och 

M lilla 


p) Hijl, gen. des Tartares, 


178 Om ytans 

lilla Armenien. De gamlas Caucafus tyckes 
legat lmellan Cafpilka och Svarta hafven y); 
lamt deras Imaus Jmellan det Cafpilka och 
Gangis urfnrång. Ararat lårer varit det hog- 
fta, fom finnes i Armenien, och dår nu he- 
ter Malis eller Mefefular r): hårmed betek- 
nas åfven en bergftråcka i lamma nejd. Si- 
nai ligger uti öfre Arabien , ej långt från rö- 
da hafvet. Horeb år deraf en lågre del. Li- 
banon ftråcker fig ungefår i N och S , uti nor- 
rafle delen af Judeen utmed Medelhafvet, och 
år Ikildt från Antilibanon genom en dal eller 
flått: detta fenare år mer i O s ). 

Vi Ikola nu vidare följa den berg.ftråc- 

ka 


q) Jåmf.P\in\us (B. IV. 
L . v:27;A 7 /.:/7h*Varenius 
{Georg. gen. c. X . ), Bec- 
man (Bi/l. or b. j, Kirch 
( Mifc. Ber. Tom. Ié-'). 
Curtius (L. Fil. c 3.) 
fatt er det för långt i 0 ; 
Je Freinshemii noter. 

r) Otter, Foy. enTur- 
quie & en Perfe , 1734 

s ) Se Maundrells Re- 
Ja til Jerufalem och Re- 
iands derefter författa- 
de charta. G. de L’Isle 
lämnade vid fin dhd 1726 
en c bart a öfver H. Lam 
det i fom genom broderns 


omforg utkom 1763 * en 
medfbljande be/kn/ning 
inneholler utdrag af res • 
befkrifningar och gör 2 
vol. i q. Detta år et up ly- 
ft ande arbete. C arme l har 
gemenligen bollits fbr et 
enftakat berg , men här 
vifas^at dertned utmärkts 
2 färfkilta (Iräckor : en i 
Juåa , våfler om Döda 
bafvet : den andra , Jom 
egente ligen (å hetat , går 
mtil Medelhafvet uti /- 
fafcars ochZabulons fåg- 
ten , äger form af en har- 
pa och innefluter *n for- 
dom ftarkt bebodd dal. 


ojämnheter. 179 

ka fom lämnades i Armenien. Hårifrån ftxy- 
ker den fram til Macedonien och utbreder 
fig, under olika namn uti flera grenar ofver 
hela Europa. Ifrån Svarta hafvec til Presburg 
ftryka de Carpatifka bergen fram imellan Wal- 
lachiet, Moldau, Sibenburgen, Schlefien och 
Polen. De voro fordom gråns imellan Ro- 
merlka herraväldet och Sarmatien. 

De Sudetifka , imellan Bohmen ochSchle- 
fien, kallas i Båhmen Kerkonolke Hory t). 
De gå i N åt Meisfen, i S åt Öfterrike och 
i W St Voigtland. 

De Hercynifka gå uti många krokar mitt- 
igenom Tyfkland. Den del, fom loper ge- 
nom Anbaltfka, Halberftadfka och Braunfch- 
weiglka länderna kallas ånnu i dag Hartz, 
fom tyckes vara en lämning af denna grenens 
gamla namn. Fichtel - berget horer hit och 
lårer fådt namn af fin fuktighet «). 

Högfla Alperna börjas vid Lago maggio* 
re, fkilja Mejland och Sweiz, famt räcka til 
S. Gothards nejd x), h vårärt de Penninifke 

M 2 ta* 


t) Strabo ocb Ptole* 
mteus kalla dem Cerco - 
no ([ti* 

u ) Detta berg har äf- 
vamippä en fjb , (om gif- 
ver 2 floder ifrän fig. 
Tvä komma defsutom 
frän berget. Fuktighet 
kallas i Tburtngpn Fi- 
cbte. Att. Erud. 77/7. 


*) Ctefar kallar dem 
Alpes fummce och Plini- 
us Lepontice. Et ibland 
Alpernes förberg är nog 
rycktbart under namn af 
Pilati - berg : defs fpits 
upfkjuter knapt til\hbg- 
den af de bfverfta AU 
per: kring foten (kal fin- 
nas fandfteny kalk der - 


l8o Om ytans 

taga vid och fortfara til flora S. Bernhards 
bt.rg (Monte Giove, Monte maggior di S. 
Beinhirdo ), imelian Savoyen och Piemont. 
Håfitrån til berget Cenis kallas de Grefka (Al- 

J )es Grajar), fedan Cottifka intil Vefulus, el- 
er loni det nu heter, Monte vifo, och ån- 
teligen Sjå- Alper härifrån til Monaco. 

Apennin år en gren fom utfkiurer från 
Siö - Alperna vid Savona på Genueofka ku- 
flen, går igenom hela Italien ånda til Reggio, 
och räcker troligen ei allenafl genom Sicilien, 
ut.m årven under vatten -til de rootfvarande 
Åfricanfka bergen. Defs namn åro olika I- 
mellan Lucca och Modena kallas det S, Pe- 
regrino, o. f v. 

Rhetifka Alperna gå imelian Mejland och 
Graubiinder - land. 

Tridenfka millan Tyroln och Venedigs 
befal: Norifka imelian Salrzburg ock Venetian- 
fka landet: Carnifka imelian Kårnthen, Krain, 
Friauln och Iflnen , ånda til hafsviken Car- 
nero; alla grenar från famma ftamm yj 

Fyreneerna fkilja Frankrike från Spanien 
och åro åfven en gren af Alperna, fom de* 
lar fig uti årfkilliga mindre under olika namn. 


imelian , famt hopgytra • 
de kijlar , men ej quarts\ 
en /jo derpd har foregif- 
vits upväcka oväder , dd 
flenar kaflades ivatnet : 
1307 fbrböds at ingen vid 
feraff fick gå dit: /$<}'/ 


fräflades fbrgäfves nt 
grajva ut den . Se M. 
A. Cappelleni Hift. 
Montis Pilati in vico 
Lucernenfi fet i, tryckt i 
Bajel 1767 i 4 med 7 taft. 
y) Lulof, a. ft. §.166. 


ojämnheter. «8i 

Imeilan Catalonien och greffkapet Rouffillon 
kallas de Col de Pertuis, imeilan Gafconien 
och Arrogonien Monte Jacca de S. Cbrifline, 
i Navarra Monte da Aldala, o. f. v. 

Alperna hafva florre branthet åt S och 
W ån uti N och O. Det år ogonikeniigt på 
de Sweizifka, både i allmänhet och pånvar 
et i fynnerhct. De åro hogfl i ofre Vallefia, 
Canton Vri och Graubundner land, famt llråc- 
ka fi g förnämliga/! åt S och W, men flutta 
fmåningom af åt N och O uti de flora falt, 
fom Rhen och Donau rinna öfver, hvaremot 
Rhone på andra fidan med häftighet (lorcas 
i Medelhafvet. I hela Sweiz Ikall dock nor- 
ra fidan vara ganfka brant: från Wallis år vä- 
sen åt Italien öfver alt drågelig, men åt Bcm 
nögfl belvårlig många mil. 

Uti Africa ftråcker fig Atlas \ O ochW. 
Det delas i lilla och flora: det forra heter Ef- 
rif och går ifrån Gibraltar til Tunis, det le- 
nare, Ayduacal, delar Barbariet från Biledul- 
gerid , fortfar til Egypten och troligen til de 
Arabilka bergen, på bägge fidor om Nilen 
fl ryker en bergked fram fom förmodehgen 
fammanbinder Atlas med Måne -bergen. Des- 
fe åro, åfven fom det öfriga inuti Africa, 
ganfka litet kånde, fattas dock merendels un- 
der 9.*e norra parailelen, under namn af Lu- 
pata, lamt tros utflråcka grenar til Mozambik 
och ånda til det ytterlla af Africa. 

Uti America löpa de namnkunnige Cor- 
dilleras bergen utmed våflra kuflen af Chili 
och Peru. Nåft intil hafyet åro flåtter, om- 
M 3 kring 


182 Om ytans 

kring g mil breda, hvilka kallas Lanos. Se- 
dan börja kullar och dalar omvåxla med hvar- 
andra, och intaga under namn af Sierras i- 
bland en bredd af 1 6 mil. Längre in uti lan- 
det ligga de högfta bergen, fom kallas An- 
des. De intaga omtrent lika bredd med Sier- 
ras, och Iro ganlka branta på våftra fidan, 
men åt ofter långlammare affluta uti vidlyf- 
tiga falt, fucktade af de ftörfta floder i verl- 
den. Ifrån föder om Cuenca til norr om Po- 
paya år bergftråckan dubbel, gor derigenom 
en dal öfver 70 mil lång i N och S, famt 2 
til 3 mils bredd , hvilken fjelf for fltt höga 
låge kunde räknas for berg. Uti denna lig- 
ger Quito. 

Åtfkiliige berg-ryggar finnas defsutom i 
fodra America, fom förmodeligen med be- 
fkrifna ftråcka åga fammanhang. En gren lå- 
rer vid våndkretfen gå derifrån til Auguftins- 
odde, och en under linien til de fmå Antil- 
lerna. Hufvudryggen fortfar genom Panama 
utmed våftra kuften af norra Amprica, och 
torde dela fig innom polkretfen på höger til 
Grönland och på vånfter åt Afiens granfkap. 
Imedlerdd går ifrån denna ftråcka en gren åe 
California, fom ftryker långsefter denna halfö, 
famt en omkring de ftora f jöarna , Guinipi- 
que, Bois, Superieur, Michigan, Huron, E- 
rié och Ontario, hvaraf en del breder fig ut 
i de få kallade Apalache-eller blå bergen än- 
da til det ytterfta af Florida; en annan gren 
går åt Acadien. 

33. Sådant år nu ungefärligen de bågfta 

ber- 


ojlmnhefer. 185 

ler gens fammanhang på det torra , men det 
år ganfka troligt, at de mångftådes fortfara 
under vatten, öar, klippor, grunder och ban- 
kar imellan motfvarande uddar gifva anled- 
ning at tro det på följande ftållen : Sewe-ber- 
get tyckes genom Juchnd förenas med Alper- 
na; genom de klippiga öarna norrom Skot- 
land både med Island och Grönland, famt 
med Bntannifka öarna och Terre -neuve. An- 
tillerna och Lucailka oarna hopbinda landber- 
gen i Cumana och Florida; Canarierna, Ma- 
dera och Azorerna åro fynliga leder af keden 
imellan Terre neuve och Baiadors udde, famc 
Noronha m» m. imellan Auguflins och Tan* 
grins uddar. Öar och Ikar på båda fidor om 
Madagafcar likfom utftaka fortfåtning af en 
Africanlk rygg, ifrån Mozambik til Suma- 
tra. Afien och America tyckas åga före- 
ning forffc genom en^ftråcka, fom ifrån Chi- 
loé ftiger up til födra våndkretfen, famt i- 
mellan den och linien går ånda til Helige 
Ands-landet, o. f. v , ; för det andra genom 
en rygg ifrån S. Lucar på California, utmed 
norra våndkretfen ånda til Ladrones; för det 
tredje genom Aleyuts öarna mittför ötira de- 
len af Siberien, Torde hånda at dylika fin- 
nas imellan omfkårelfe och G. H. uddarna, 
famt imellan Elds landet ochånnu okånda Sö- 
derländer, o. f v. %). 

M 4 34. Ber* 


s) Hr. Buache bar, 
uti Parif. Handl. 1752 , 
gifvit utkad om berg - 
flråckorna hiver jordklo* 


tet , tillika med 2 cbar - 
tor ; en Sfver nämda ryg- 
gar och (ten andra öfver 
den fd kallade Canalen , 


i84 


« 


Om ytans 

34. Bergens ytre fkapnaå har oandeliga 
fåråndringar. Underfta foten år vidare, mer 
eller mindre fluttande, och oftafl: med jord 
öfverholjd, igenom hvilken hårda klippan 
.upltiger, fora utgor toppen. Denna år ge- 
menlsgen fmalare upfore, eller i det högfta 
förledd med lodråtta fidor, fom Hunne uti 
Veftergöthland (Tab. I. f. 1.), Hall e der bred- 
vid och många andra, ja ljelfva det ryktba- 
ra Nålberget uti Dauphiné år ej annat, ån en 
brant och £fel klippa, forn upreler fig på en 
hog fet a). Ararats afgrund är halkelig, men 
defs brånda vaggar vila nogfamt, at den af 
våldfam eldfprutning blifvit tillkapad b ) , och 
låra endaft Vulcaner hyfafadana. Annars fin- 
nas åfven på andra grufveliga fiortor , och 
ofta likfom nedlkurna genomfarter ifrån den 
ena lidan til den andra , hvilka ej otjenligen , 
på vidt aflågfna orter, fådt namn af portar. 
Sådana finnas på Cordilleras , Caucafus , Tro- 
glodyt bergen i Arabien, vid Gibraltar imel- 
lan bergen Calpe oc Abyla, vid Hellefpont, 
och på många flere ftållen. De namnkunni- 
ge Tbermopyl®, fom nu for tiden kallas Bocca 

di 


hvars hatten både genom 
plan och profil pä gänfka 
uplyjande fått foreHäfles. 

a ) Se Lancelots af- 
bandi, om Daupbinés 7 
under , uti Mem, de 
P Ac. des Jnfpecl. Tom. 
IX. Mont-aiguiUe före - 
gafs på foten vara 100 


fleg omkring , och top - 
pen dubbelt fd vid ; men 
detta under är nu ined 
trall och tomtgubbar Jor- 
fvunnit. 

b) Tournefort befkrif- 
ver den i fin Levanttfka 
Refa } Tom . 111 , 


* 


ojämnheter. i8s 

di Lnpo , åro ej annat ån dylikt pafs genom 
et berg imellan Macedonien och fordna Gte- 
keland. Imelian Norrige och Sverige åro två 
befynnerliga portar af detta flag. Den ena 
kallas Skjördals-porten, hvilken^år (lord af 
dera, i hårda berget likfom nedfkuma och 
parallela diken. Hvar lådan gata år några 
famnar bred, och har tvårbranta vaggar af 
2 til 4 famnars högd. Bergkullarne, lom 
fkilja dem åt, åro nådan fyrlcantiga och åf- 
vanpå flata ("T. f. f. 2). Den andra heter Port- 
fjäll och år en några famnars djup graf, lod- 
rått nedfkuren mictigenom et dort berg. Si- 
dorna åro helt flata och 20 til 30 fot höga c ). 

Om vatten uchålkat defla grafvar afgö- 
res ej på derta dålle, men det år visd, at 
det fomligdådes ånnu har fin våg uti dylika. 
Hudfons elf i America går i norr och föder 
från Albany til N. York. På flera flållen mö- 
ta henne berg-ryggar, fom ftryka uti öder 
och våder, men de åro alledädes lodrätt ge- 
norofkurne, hvaråd elfven råkar dem, och 
botten för öfrigt der lika djup, fom ofvan 
och nedanfore d). 

Bergens öfverda del år mer eller mindre 
rundad, ja underltundom likfom affkuren, 
utgörande et någorlunda jåmnt falt. Sådant år 
Taffel berget i Afriea, Hunne i YVaftergöth- 

M 5 land 


c ) Se Herr C ro*ndedtsl/ 2 . f. 68- 7/. 
lelkrifn.om Jämtland i I d) Kaltn , Amer. Re- 
K Ac. Handi. 1763 , fä fa, Tom. III. f. 161. 

278 , ocb H;r Tilas , a, \ 


iS6 Om ytans 

land, med flere. Somlige toppar hafva nå- 
gon liknelfe med andra ting, fom Lejon-ber- 
get vid G. H. udden, Bitsbergs Klack, Klåck- 
ftapeln på Fernand Noronha, Lå(ten i Chi- 
neiifka fjön e ), o. f. v.; gemenligen behöfves 
dock ftark inbillning , at mårka en flik otver- 
ensftåmmelfe. Torde hånda, at de fom kallas 
Taurus , Urfus , Crocodilus, Virgo, m. m. haft 
dylikt urfprång , åtminftone åriChina vanligt, 
at berg båra namn af Drakar , Tigrar , Björ- 
nar, ja af deras afgud Fé, ro. m. enligt nå- 
gon inbillad likhet i utfeende. Någre hafva 
nere affåtningar eller likforn mindre berg 
lagde det ena ofver det andra. Sådan år den 
märkvärdiga Kinnekulle, fom ligger utmed 
Venern f). Andre upftiga, fom en fpit- 
fig fåckertopp : de båra i allmänhet namn af 
Pico och åro merendels alftrade genom eld- 
fprutning. 

Innan jag flutar om bergens ytre anfe- 
ende bor ingalunda forgåtas, at omtala de 
fållfamma och ftora pelare, fom genom na- 
turens egen hand finnas tilvårkade och upre- 
fte i Irland, famt några andra orter. Fem til 
lex mil ofter om Derrys utlop finnes, under 
namn af Jättevåg , utmed fjelfva hafsftranden 
en famling deraf, ftålde hel tått intil hvar- 
andra. Den intager vid lågt vatten, en vidd 
af 600 fot i långd och ungefärligen hälften i 
bredd. Tjockleken af hvar pelare år olika. 

Nå- 


e) Osbecks Chin. Re-\ f ) Vet . Ac, Hand 
Ja,f. 266. j 7747 , tab. 111. 


ojämnhet, 187 

(■Några åro anda til 2 fot igenom , andra mindre, 
i Somliga åroomtrent4o fot långa, men de flå- 
: fta kortare, dock fins-imellan olika , hvaraf den- 
;:na våg år ganlkaojåmn. Hvar pelare år prifma- 
:! tifk , gemenligen med s eller 6 fidor , fållan 7 , 8 
1 eller 3 ; dock alla kanterna af olika ftorlek, ty 
Hannars kunde de omöjeligen paftas få noga til- 
lhopa, fom nu Iker, då en knifsbak medmåda 
kan intrångas uti fogningarna. Längden beftår 
laf flera ftycken, hvilkas hogd år olika, från 
!§ til 2 fot. Der två ftycken fitta ihop år den 
ena fogningen utholkad och den andra kull- 
rig, få at de pafla efter hvarandra. Öfverft 
år hvar pelare flat, i fall icke någon led b.lif- 
ivit af bruten. Straxt bredvid Jåtte vågen lig- 
ger et berg, hvaråft utur hårda ftenen påö- 
nra och norra fidan utfticker en hop dylika 
6-fidiga pelare, fom dock hår ligga myc- 
ket lutande och kallas i granfkapet orgpipor. 
Hela berget hårftådes beftår af 3 hvarf pela- 
re, af hvilka den få kallade Jättevågen utgör 
en del af det underfta, går med en fpits ut 
i vatnet och har ingen betäckning öfver fig. 
Imellan hvart pelare hvarf ligger en bådd hård 
och fvart fteng). Se Tab. II. Några mil om- 
kring denna nejd finnnas dylike, antingen ut- 
ftickande genom hårda klippor, eller uprefte, 
dock i mindre antal. De fkiija åfven deru- 
tinnan från Jåtte- vågen, at de åro något tjoc- 
kare, inga 7 -eller 8 kantiga, och ledernas 
fogningar jåmna. 


g) P acocke Pbil, Tr. får 17 48 och 17 j 3, 


s88 Om ytans 

Ämnet år ganfka fint, hårdt, tungt och 
likartigt. Sidorna åro til fårgen hvirakoge, 
förmodeligen blekte af fölen, eller vitrade, 
ty fogningarna imellan en pelares (tycken fin- 
nas fvarta , då de åtfkiljas b ). Sådane finnas 
nu veterligen på många ftåiien, hvarom ut- 
förligare (kall handlas, då vårkningar af un- 
derjordifk eld omtalas, hår år nog, at anföra 
et enda exempel. 

35. Med bergs bogd forftår jag lodråttan, 
fom ift ar» defs ofverfta topp nedflåppes pi 
ytan af verldshafvet under famma parallel. 
l åt cd (Tab. I. f. 3.) föreftålla detta haf* 
vetsbryn, och ab falla vinkelrätt deruppå i- 
ftån berge<s fpits, få kallas ab defs högd. 

At måta denna lodråttans ftorlek vårkflål* 
les i allmånhet på två fått, antingen på et 
geometrifkt, medel (t afvågnings infirumen- 
ter, eiler ock et phyfilkt med tilhjelpaf Ba- 
rometer. Det hörer ej hit, at vidlyftigt för- 
klara defla utvägar, i lynnerhet bvad den 
förra vidkommer , fom genom vilfa vinklars 
och liniors afmåtning, låmnar fådana grun- 
der., at hvad fom åffundas, derutaf genom 
Trigonometrifk råkning kan utfökas. Strål- 
brytningen gör hårvid en ffor fvårighet, få 
mycket mer, fom den år föränderlig och ej 
altid tillåter med fåkerhet at råtta utflagen 
derefter. För öfrigt år en tjeniig och tilråck- 
lig grund-linca på få (fållen til finnandes, 
hvarigenotn ofåkerheten ökas om den fund- 


b) Phil.tr, abr.yol.il. J. Tub. F1I. 


ojämnheter. j§9 

na bögden. Det vore fifedes önikeligt, atvin- 
' na något vigare och påliteligare medel. 

I uft-kretfen omgitver vårt jordklot på 
; alla fidor. Dels ämne eller luften år en tung 
cch fpånflig kropp, hvilken fåiedes ju när- 
mare jorbrynen, dels mer måfte hoppackas 
af den ofveriiggandes tyngd. Hårutaf år då 
klart, at luft -krerfens tåthet, tyngd och tryck* 
ning målle aftaga nr er och mer, ju långte 
ifrån jorden och följakteligen måffe quickfilf- 
ret , Tom i en Baromerer vicl hafs bryoen plåga? 
flå 2f, 98 tum, nödvändigt fjunka i mån, fom 
den flyttas högre up. Vtsfle man med f åker- 
het den lag, hvarefrer luft kretfens täthet af- 
tager, få kunde låtreligen uträknas huru högt 
Barometern borde tå vid hvar och en gtf- 
ven högd, famt tvärtom, huru (for högd 
f varar emot et visft Barometerns fallande; 
men bärutinnan år icke fullkomlig dager. 
Det år väl nåfian allmånneligen antagit, at 
tåtheterna aftaga i et geometrlfkt förhå'1'ande, 
då motfvarande högdervåxa uti arithmetifkt, 
men det år dock oemotlågeligt , at Barome- 
ter observationer, anflåkla på afmåtna hög- 
der, härmed i få håndelfer flamma öfverer.szj). 

Den 


i > Caflln i vaknade io 
toifes i ho ad for hvar 
lineas fall i Barometern , 
läggande i fot til forfta 
lotalet , 2 til det andra , 
o. f. v. Denna regel be 
kräftades i Provence ock 


j och Langnedoc pä hög - 
j der , fom gingo til fj» 
toifes. Fatio och Che- 
zeaux . fom mått Mont « 
blanc hafva ock funnit 
den god. Bouguer up- 
gaf er. annan i föld af 


,$o Om ytans 

Den anförda lag grundar fig ibland annat dår* 
uppå, at luftens tyngd år ofdrånderlig vid 

al- 


fina obfervationer: han 
på fl är luftkretfens hop- 
packningar vara be fl ån - 
diga , (A filart man kom- 
mer högre an 800 fam - 
nar y och angifver fub - 
tangenten för Logaritb- 
mica , fom har uttryc- 
ker deras lag, omtrent 
for 4j<?2 famnar. At 
af 2 obferverade Baro- 
metev-bbgder finna or- 
ternas jkilnad i högd 
fubtraheras den mindre 
quickfilfvev hhgdens [räk- 
nad i lini er) Logaritb • 
mus [tagen med 6 zif- 
ror, af hvilka den lifla 
dr decimal ) , ut af den 
förres t fr an det fundna 
talet dragés deraf, 
fa vifar det återfående 
i toifes och defs tiodelar , 
bura mycket den ena or- 
ten dr högre , än den 
andra . Detta gå fler e- 
genteligen om högder , 
fom åro öfver 800 toifes 
och ut b f vas låttaf i jäm- 


för elfe med Pichincba , 
hvars högd dr afmdtt 
och dfven Barometerns 
fl And der pä bekant , nem- 
ligen 191 lin. Hans Ba- 
rometer-rör hade 2 lin. i 
diam . , var fy Idt med re- 
nat , men ej kokt quick - 
filfver. Efter afmåtning 
fants Picbincha 14904 
fot hogt, hvilket år 
mindre än efter Baro- 
metern , han afrdknade 
derfbre fäjom rättelfe pä 
Barometer - afvågningen 
denna afvikning ; men 
Hr. De Luc har ytter- 
terligareuplyfl detta dm- 
ne genom många mödo- 
famma obfervationer pä 
de högfia berg i Sweitz , 
kring Turin och pä flr an- 
den vid Genua. Han 
gifver 3 reglor : I. om 
Barometern ftlr på lagre 
ftållet 28 fr. tum — 536 
lin. och man upftiger tils 
quickiilfret fallit n linier, blir 

* fr t , det fenare 
336 . n ’ 



ojämnheter. 19 1 

alla afftånd ifrån jorden , och ehuru flullna- 
ilden vid anfenliga högder, hvaråfl luften blif- 
Ivit mycket tunn och utvidgad , torde vara 
lomårkelig, få lårer dock fådant icke banda 
på nårmare håll , utan tyngdens minfkning , 
ii raon efter afftånds quadraternas tilvåxt,måfte 
Ider tydeligare roja fig , och til en del vålla den 
Ifkilnad , fom merendels finnes imellan den 

högd. 


ftållets höjd öfver det för- 
ra; II. om Barometern på 
lågre flållet ftår 33 6 m 
lin. och vid uplligandet 
quickfilfret faller n lin. , fä 

blir fökta talet i fot ~ 6 ° 94 
i 16004 


3 3 6 +m — n 

! « - + - 6 ° 94 , 

‘3 3 °+ »<+ i — n ' 33 6 

eller i toiles rr log. (33 6f 
w) — log. ( 336+.?; — n), 
bagge tagne med y zifior; 
III. I föregående håndelfer 
bör Reaumurs Therm. flå 
1 gr. öfver o , men fkul- 
le den vara högre tillagges 
för hvar grad af he- 

la högden, flår den under 
nfdrages lika mycket , ty med 

värman ändras luftkret- 
fens högd , fä at mot j gr, 
fvara 607 fot , hvadan 
om gränjen vid 16^ gr. 
ar 3.6094 , blir den vid 
30 gr. 26489 , vid 2 5 gr. 
37096 , vid 10 gr, 2327 $ 


fot , 0. f. v. För öfrigt 
grunda fig dejja uträk- 
ningar pä den jats , at 
Barometer högcferne af- 
taga i geometri/k pro • 
greffion , dä afft anden 
från verldsbafvets yta 
växa i aritbmetifk. Dä 
Bouguer pä Picbincba ob- 
Jerverade quickfilfret flå 
ij par. tum u lin. fant 
han tillika, at 1 lineas 
variation pä Barometern 
ej 1 varade mot 79 — 7 g 
franfka fot , Jom vanli- 
gen händer vid fmä hög - 
der , utan emot 190, Så- 
ledes om et berg vore 
26094 jot högt, Jkulle 
vid en värma af 16 1 gr. 
quickfilfret der allenaft 
ftä en linea hfv&rytan i 
dofaiu 


•*93 Oro ytans 

hogd, fom mätning gifver, och den fom flu- 
tas af Barometerns fallande. Alla flytande 
medel, hvars tåtheter åro i mån efter hop- 
tryckningen , och fom tynga emot en vils 
punöt uti omvånt förhållande af afftåndens qua- 
drater, hafva den egenfkap, at om afftånden 
tagas uti et ouphorligt harmonifkt förhållande, 
få måfle de motfvarande tåtheter vara uti et 
ouphorligt geometrilkt k). Sådan år förmo-' 
deligen råtta grunden hvarefter bergens högd 
bör medelit Barometerns tilhjelp utrönas: men 
detta vårktyg bör då åfven åga ftörre full- 
komlighet, ån de fom hittils dertil blifvit nyt- 
jade , och desutom hållas rakning på vårman, 
fom i detta mål ej kan vara utan all vårkan. 
Mina grånfor tillåta ej at fåtta detta åmne uti 
vederbörlig dager, ej eller hörer det egente- 
ligen hit, jag iparar derföre utförligare un- 
derfokning til annat tilfålle. 

36. Hvad nu bergens hogd angår, lå år 
den ohka på iårfkilta flållen. ibland Europei- 
fka år de Sweizifkas anfenligafl. En topp uti 
S. Gothards nejd föregifves ar vara 18050/), 
och det få kallade Maudit i Savoyen, 11-12 

mil 


k ) Detta är jyntheti • 
ce bevift af Newton 
( Princ, P. N. Ltbr. 11 . 
pr. 22 . ) , ocb analytice af 
H:r Prof. Melander,/r 
Diff. de Atmojpbctra tel- 
luris, par. 11. 

l) Gaz. litt. de /’ Eu- 


ropé, tom. VI. f. 40. Dr . 
J. G. Scheuchzer [ätter 
annars flor fl a hop den af 
Alpes ftimmee C Åvicula , 
LuckmamterbergflS.GoV 
bard. Fur c a, Grimfula , 
Sempronier , Adula , m. 
fl . ) til dfjo fot ; men 


ojämnheter. 193 

mil norr om berget Cenis, ofver 15300 fot 
hogc m). Monte Roja norr om Turin år ock 
ibland de hogfta i Europa, nemligen om- 
kring 15250 fot n). Cenis , bland Alperne i- 
mellan Savoyen och Piemont, 9780 0). Uti 
Frankrike åro åtlkillige på et geometriikt fått 
afvågde p). Clairet uti Provence år funnit 
N 181g 


efter hans Barometer re 
gel blifva utjlcigen for 
fmå. Stella uti Gr au - 


1 bundner land fants af förra vid paj] 3000 ocb 


' hans Farbror genom Ba- 
rometer afvägning 1048 J 
' fot bbgt, Gemmi i Falli- 
' fien tror han vara ine- 
1 mot 7 000 fot. Se B hil. 
' tram. ahr. Vol. II. f. 

■ 30. Berget Avicula kal- 
las äfven Monte deP 

: Uccclio eller S. Bernhard. 
: Det dr en gren af A- 

■ dula eller Strr.bos A ict- 
: JWa Kcts , Geogr. Libr. 

III. 

m) Enligt De Lucs 
1 uträkning. Fatio de Dui- 
I lier har forft af vagt det , 
1 hvilket fedan ännu no- 
gnre fkedt aj Chefeaux. 
Det fynes til Dijon och 


äfven Mont-llanc. Ber- 
gen Salev och f ura vid 
Geneve fkola vara , det 


det fenare 4000 franfka 
fot högre , än Genfer- 
fjon , hvilken de Lite fun- 
nit ligga 186 toifes bf- 
ver hafvet. 

n ) Det fkal vara. 
21-2200 toifes högre, ätt 
Beccarias Objervatorium 
i Turin. Se De la Län- 
des V oy. en Italie tom. L 
0) De la Condami- 
ne F oy. dd Italie , uti 
Mem. de /’ Ac. a P aris , 

nsi- 

p) Dä Caflini ocb 
Maraldi vid detta hun- 


drade t als bbrjan för- 
längde middags - linien 
genom Frankrike ,blef vo 
Långres , fom ligga pd\ätfkiHigebergafvägde,$e 
60 lieues af (länd ; kallas | Mem. de P Ac. 1703, 


) 


194 Om ytans 

igi 8 fot; La Meffane i Rouffillon 2606; Bu * 
garach , fom år det bögfta i Languedoc, 
425 3 q ). I Auvergne : Le Puy de Bome 5317; 
La Cour lande 5501: La Co ste 5586; Le Buy 
de violent 7598; Cantal 6466 och Guld-berget 
6761 fot. Le Mont ventoux i Avignon år 
6798. Af Pyreneerna år $. Bartbelemy 781 1$ 
Mou/Jet 8461, och Camgou , fom bland dem 
år högfl, 945 2 t Uti norden åro vål inga fto- 
ra berg afmåtte, dock fkall i anledning af 
Barometerns fallande och flere omftåndighe- 
ter Svucku ftbt i Dalarna refa .fig omtrent 6 
til 7000 fot öfver hafvet r). Arefkutan i Jemo 
land år ånr.u högre, men uti Lule Lappmark 
åro förmodeligen de anfenligafle af hela Se- 
we ryggen, hvaråfl: fomlige fjåll fe ut fom 
de nåftan helt och hållit beftodo af beflån- 
dig fnö s). SnowdenhiU , fom nåd efter Oar- 
ned Llewelin råknas for högfl: uti hela Wal- 
lis, år endafl 3816 fot c £). Pico Ruivo bol- 
les annars för högft i Ångland och år funnit 
5281 fot u \ 

De Afiatifka bergen har man ingen til- 

för- 


q) En ann an matning 
gaf 12 famn. fthrre bogd, 

r) Browallii Betänk, 
om Fattu-minfkningen , 
f. 46. 

s) H:r Landsb. Tilas , 
a. (i. 


trice afmått af], Cas- 
well. 

u ) Dr. F. Heberdeen 
bar funnit defi bogd fä- 
dan ejter De Lucs /ätt, 
enligt bvilket 109 fv. fot 
fvara emot 1 lineas an - 


t) Det är trigonome- .dring på vår Barometer. 

I Se Pbil. Tr, qby. 




ojämnheter. 195 

förlåtelig kunfkap om. Vore det fåkert, at 
Ararats halfva hogd år med ftåndig fnööfver- 
höljd x), flå borde det i hela verlden vara 
högflj men giltiga bekt åfteller faknas ånnu i 
detta måi. lartarifka bergen , i no från Chi- 
neflfka muren, (kola efter oragjorda Baro- 
meter-förfök vara vid pals 15810 fot ofver 
hafvet vid Peking y ). I allmänhet antagas 
annars de Afiatifka bergen för nog högre ån 
de Furopeilka, dock bör man hårutinnan ic- 
ke lita på de gamles ofanteliga upgifter s). 

Atlas och Månebergen i Africa tros åt- 
minftone ågä famma högd, (om de Afiati- 
fk-i, men det år ovisfl: med hvad grund , i 
fynnerhet angående den förra rygaen a ). Taf- 
felberget år endaff 3668 fot b ). Pico på Te* 
neriffa år enligt flera mätningar omtrenti58oo 
fot högt r), och fäledes ibland de anfénliga- 
fte i G. verlden. 

Na Af 


x) Tournefort be- 
jkrifver det Ja iitifinReJa. 

y) Fäderna Verbiefl: 
och Grimaldi hajva bäv- 
an flå It B arometer -förfok. 

% ' Et prof behojver 
endafl at anföras. Ric- 
cioli menar ( Gepgr.Ref. 
L. El.) at berg kunna 
gifvas af 312 fiadiers 
högdy forn går imellan 
3 och 400000 fot. Sedan 
hans tid hafva fåledes de 


bog fl a berg fjunkit langt 
ofver yqoooo fot. 

a) Shaw berattar 
' at Atlas år mycket läng- 
flutt och fkogbevuxit , 
fimt at högd en y der han 
varit , ej hunnit til 2000 
fot. Se hans Re fa. 

b } jfourn. Hi fl. du 
Foy. fait au Cap de bon- 
ne efperance , par M:r 
De la Caille,/ 337. 
c) Fadren Feuillée 


196 Om ytans ojämnheter. 

Af alla bekanta åro inga högre ån de 
Åmericanlka , i fynnerhet imellan vånd-kret- 
ferna. Picbincha år 15978 > Cbaragon 16212, 
Chuffalong 16250 och Cbimborago , det hög fl a 

1 hela verlden, 21136 fot, eller 3136 fot mer 
ån en half mil d). De Grönlåndfka tros åc- 
minftone vara öfver 1000 famnar höge e ). 

27. Alla hittils omtalta ojämnheter, ehu- 
ru anfenlige de i fig fjelfva förefalla, betyda 
dock ingen ting emot jordens ftorlek, och 
hindra ej meradefs rundning, ån et fandkorn 
om 1 grans tjocklek, fåffat påcnglob,fom år 

2 fot mictigenom, Saken år klar, ty 21136 
fot utgöra omtrent jösö jordens half v a 
tvårlinea, och äfven få flor del år et gran af 
en fot. De flörfta af deffa maflör förmå dock 
at draga et lod mårkeligen utur fin linea, 
hvilket flerftådes blifvit iagttagit f). 

FEM- 


fant det 14 526 , menD. 
Th. Herberdeen bar 
genom en nogare mat- 
ning bekommit de/s hhgd 
lika med ijtfiofot, hvil- 
ket fiere fenare matnin- 
gar bekräftat , äfven 
tvä, Jom ängel/ka Con- 
fulen Crofle änflålt. Se 
Pbil. tr. ijj2. 

d) Herrar Bouguer 
ocb De la Condamine 


afvägde ätjkiliiga berg 
vid grad-mätningen uti 
denna verldenes del. 
e) Cranz a. fl. 
j) Hrr. Bouguer ocb 
Co n d a m i n ebafva märkt 
det i Peru, De la Cail- 
!e vid Canigou , Bofco- 
vich i Italien, Liesga- 
nig i Öflerrike ocb Bec- 
caria vid Monte Rojä, 



* 97 


Öm jord-hvarfven. 

FEMTE CAPITLET. 

Om Jord-hvarfven. 

58. Vi hafva hittäls folgt ytaa åt, och 
om man måfte bekånna, at den ganfkaoful- 
komligen år ofs bekant, få gåller det ånnu 
mer om Jordens innandöme. De djupafte 
grufvor hinna foga långre ned ån 630 fam- 
nar g ) , Tom på långt når ej utgor s-oöö 
jordens halfva tvårlinea. Lågges hårtil, at 
grufvor åro få och endaft finnas i berg, hva- 
dan deras botten fållan hinner ned til hafs- 
brynen, få kan derutaf någorlunda inhämtas, 
huru olåkra de auftorers beråttelfer måfte 
vara , (bm tiltro fig at befkrifva anda til be- 
fkaffenheten af fjelfva medelpunften. Några 
grufvor finnas dock gå under hafsbrynen: 
fådane åro Ut6 jerngrufva i Södermanlands 
fkåren och Solftads koppargrufva vid Wefter- 
vik, fom ligger endaft några famnar frånö-j 
fterfjön, men det blir dock altid til obetyde- 
ligt djup. 

39. Med Hvarj menar jag hår naturliga 
belåtenheten af alla Sten-rikets åmnen, hvil- 
kas öfriga egenfkaper forutfåttas vara af Mi- 
neralogien kånde h). De ligga gemenligen 
uti båddar uppå eller bredvid h varandra, och 

N 3 


£•) Oppel , Markfcbei - 1 merendels tagne antingen 
de kunfty §. j yy, j afH:rPr. ooyiL.Wallerii, 
b) De fvenfka namn j eller H:r Cronftedts Mi- 
på mineralier , Jom i det | neralogie , fom ut - 

fl Ij ande förekomma , åro j kom i Stockholm. 


i$8 Om Jord-hvarfven, 

i anledning derutaf år anförda namn hit låm- 
pat. At undvika tvåtydighet kunna de i an- 
feende til fite lågge Ikiljas uti flera flag, och 
de kallas Floar , fom ligga ungefärligen våg- 
rätt eller åtminflone icke mårkeligen fltipa. 
Hit hora fåledes bergsmans fvåfvande gångar 
och for öfrigt alt hvad hos dem heter Fiöt- 
fer. Når en bådd kan delas uti flera mindre, 
dock alla af fa mm a åmne, kallar jag defla 
tunnare hvarf Lager. Gångar kallas af Bergs- 
man igenlåkfa (pri ekor. Klyft och Skjol be- 
tyder hos dem ungefärligen det lamma, men 
Drummer bemärker en mindre igenfyld (pric- 
ka, hvars våggar gå ihop och utgöra liklom 
en ftjert. Gångar kunna vårkeligen anfes 
fom et (lags hvarf, men fom åclkilliga åmnen 
åro dem iikfom enfamt förbehållne, få bö- 
ra de fårfkilt betraktas. 

40. Man må gråfva hvar fom behagas, 
och anda til några hundrade fot, (å befinnes 
jord(kårpans lölare del beflå af flera floar öf- 
ver hvarandra. Deras grund-åmnen åro huf- 
vud (akel igen (and och lera. Jag menar hår 
med land (förre och mindre flenkorn, h vil- 
ka gemenligen til fm natur antingen åro kalk* 
eller kifd-arcade, dock förftås i det följande 
merendels fenare (laget , då ingen ting tiliåg- 
ges fom utftakar arten. DefTe åmnen fpela om 
hvarandra , mer eller mindre blandade, lamt 
uti olika ordning och tjocklek, på åtlkilliga 
orter. Innom en liten traet bibehåller hvar- 
dera af floarna ungefärligen (amma måktighet 
och ftryker vanligen jåmnt med öfverfta (kår- 

pan ? 


Om Jord-hvarfven. 199 

pan, hvilken på de flåfta ftållen beftårafmer 
eller mindre upblandad mylla , ibland til fle- 
ra fots tpcklek. Uoderftundom finnes dock 
fjelfva fvartmyllan utgöra floar på anfenligt 
djup. Ibland åro multnade fnåckor detofver- 
fta hvarfvets hufvud-åmne, fålom i Helfing- 
land, på åtlkilliga ftåilen i Finland och fle- 
re andra orter. 

At belfyrka och uplyfa hvad hår fore- 
gifves fkola några hithörande ron anföras , 
fom på Itorre eller mindre djup blifvit an- 
ftålde, 

T, 1 Amflerdam. 

Öfverfl: växtjord 7 fot; fedan torf 9 ; 
mjuk lera 9; fand B; jord 4; lera 10; jord 
4; land , på hvilken pålar flodjas vid bygnader 
der i ftaden, 10; blå- lera 2; hvit grof land 
4; torr jord 5; fin mjuk jord i ; lånd 14; 
iändblandad lera 8 i fnåckblandad fand 4; le- 
ra 102 ; fand 31 : tilhopa2 32 fot i). 

II Fid Marly-la Fille i Frankrike, 

Rodaktig jord blandad med flarn, fåmt 
både kalk-och kilelartad land 14 fot, 3 tum; 
ftarkare tilbanning af landflagen 2. myc- 

N 4 ken 


i) Denna under f hk- 
nihg fkedde 1616 d. 16 
Jun. af Pieter Pitrefs 
Ente vid brunns - gr df- 
ning. Ifrån anfårda be- 
råttelfe , fom dr länt af 
d/Varenius» fkiljer Ca- 
fpar Commelins deru - 


1 ti, at han fager vara 
[funnit under de 14 f. 
(and , jord f andb landad 
lera , / å fnåckor $ fot , 
(ndckblandad lera 3<f, 
bård lera 70, ftenblan- 
dad fand 4 och dnteligen 
ren fand 29 fot. 


200 


Om Jord.hvarfven. 

ken kifelfand tilblandad, 3. 3; hård märgel 
2. 2$ ftenmårgel 4. 4; märgel-pulver med 

k. land, 5. 5 ; fin k.fand 1. 7; mårgel-jord 
med litet k.fand 3. p; hård märgel med flin- 
ta uti 3. 9; märgel-pulver x. 1; ften, hård 
lom marmor och ljudande 1.7; mårgel-fand 

l. 7; ften-mårgel, fin 1. 7; grofvare 1. 75 
ånnu grofvare 2. 8; k.fand med hela och 
glånfande hafs-lnåckor 1. 7; märgel, i pulver 
2. 2 ; i hård ften 3. 9; i groft pulver x. 75 
hård kalk-ften 5. 1; land, blandad med ofor- 
åndrada (hackor 3. 3 ; hvit 2. 2 ; randig r. 
1 ; grof 1. 1; grå och finare 9. 4; fet, utan 
Ihåckor 3. 3; fa nd ften 3. 3; fand, randig 
4. 4; hvit 3. 9^ röd 16. 5: tilhopa nc t. 
84. t. ;• 

3 II. Uti en fand -grop ~ w /7 väfier 0® Gr av ej and , , 
Flint-ftenar uti tegel-färgad land 1? tum; 
dylik lånd, fom kilade fig ut på fidornaoch 
förlorades biadd flintften, 10; flintften med 
röd land, hvars bådd blef tjockare åt båda 11- 
dor, 20; tegelfårgad fand, utkilad mot fi- 
dorna, 10; "blandad med flintften, 30; ren, 
delt i lager, 20; mörk lera, outkilad mot 
fidorna,~4; krita likaledes utkilad, blandad 
med flåt flinften, 12 ; tegel-fårgad grolre 
fänd med flat flintften, < 5 o; krita, blandad 
med ljus fand, Imå flata flint-ftenar och fnåck- 

Imu- 


k) Denna un derf åk- 
ning fkedde vid en brunns 
gvdjning , uti H:r Dali- 
bards närvaro , Mar lyda- 


ViUe har bog grund. Buf. 
fon , Hift, tfat, Tom . 1, 
J • 2 3J> ' 



201 


Om Jord-hvarfven. 

fmulor, af olika tjocklek, 15; fin, ljusgul 
land, 40. Detta gor tilfamman 23 f. 66. t. 
Ec muikötfkott härifrån ligger en 12 famnars 
djup Kritgrop, fom år lågre ån denna bac- 
ke, få at botten för nåmde floar lårer vara 

IV. Vid Boferup i Skåne. 

Matjord med iandmylla , kbppur och 
jårnmalms-ftenar 1 2 til 14 fot; fandften, 
fom uppå år löfare och grofvare, i6'-i8> 
ftenkol, i; en blågrå flifig lera eller mårgei , 
fom i luften faller til pulver, 6; fin blåaktig 
fandften i flera lager, af hvilka en del kun- 
na anvåndas til olje-ftenar, 10 } enfin,fvart- 
blå, falt, hård och ganfka litet fandig lera, 
fom i eldblifver hvitguioch i ftarkafte fmjdje- 
hettablifverofmålt, men förvandlas då i en bård 
ften,fom ger eld emot ftål , 14 - i6j flenkol 2; 
kolfvårta, i; hvit flifigfandbiandadlera, 6-8 J 
en hård fandften , fom år flue vid et djup af 1 17 
til 12 j fot. Den öfre ftenkols floen ftupar åt 
våfter, buktar fig på åtfkilliga flållen, famt 
åndrar fin måktighet imellan £ och 1 fot. 

V. Fid Mulheim an die Ruhr. 

Öfverft ftenblandad (and , med infallande 
mårgei (kölar, 36 fot ; fin och fet r^alklera, 12; 
gulaktig fandjord, blandad medocbra och lera, 
24; brunaktig fandfkifer 48 ; grof lös och grå 
fand, 30; ftenkols-fio, fördelt uti flera lager, 
ifrån 3 til 8 quarter måktig, ftupande från sw 
til nw omkring 6 gr. Några famnar djupare 

J ' Jig- 


l) Kalm. A. R. Tom. IL f. 20. 


202 Om Jord *hvarf ven, 

ligger en annan flenkols-flo, men fom ej år 
lönande p ), 

41, Således tyckes jorfkårpan til et vac- 
kert djup , och (om man ej vet hvaråfl: det 
uphörer, vara fammanfatt af klotartiga Ikal, 
fom imellan Hg åro fkiljaktige både til ftor- 
lek» åmne och tjocklek. Dylika hvarf upkom- 
ma vårkeligen då et vatten åtfkilliga refor 
blandas med olika åmnen och imellan hvar 
gång njuter den flillhet, at de jnblandade 
partiklar få fatta flg til botten. Aro jord-flo» 
arna på fådant fått lagde , fom ganfka likt fy- 
nes, få måfte alt det torra någon gång med 
vatten varit öfverhöljt. Defsutom kunna de 
då ej på en gång varit danade , ty om vatnet 
hyft alla deflfa fårfkilta åmnen tillika, få måfte 
de tyngda forfl hafva fjunkit, och få de of- 
riga efter (amma grund. Nu finnes vål nå- 
ftan altid, at åmnet innom famma flo ligger 
efter egenteliga tyngden, men floarna lins- 
imellan råtta fig ingalunda derefter. Ånteli- 
gen måfte ock vatnet ej haft famma tilblan • 
ning of ver alt , emedan hvarfven åro få myc-» 
ket olika , ofta innom ringa afftånd. 

Deraf af hafvet kunnat åftadkomma dy- 
lika hvarf, fom nu vårkeligen utgöra jord- 
fkårpan, följer vål icke at de nödvändigt åro 
defs limningar, men det år imedlertid gan- 
fka troligt, då ingen ting annars ftrider der- 

e- 


m) Denna underråt- 
t elfe , få Pål fom föregå- 
ende om Boferups flen- 


kols-brott år meddelt af 
Hr. Direft. och Ridd, 
Rinman, 


Om Jord hvarfven.’ 203 

emot* och fnåckor, fora vid Marly -la- Ville 
funnits på 70, i Amfterdam på inemot 100 
fots djup (föreg. §. it. 1. ), och på många 
flera ftållen til anienlig aflågfenhet från yt&n, 
tillika med fnåckmyila på långt från haf be- 
lågne orter, förvandla troligheten nåftan uti 
fullkomlig fåkerhet. Vida ojämnheter och ut- 
kilningar på fomliga hvarf; §. 39. m.) tyckas 
ån nu tala om den fqualpmng, fon> under 
deras fåttning varit förhanden. Tiden då def- 
fa jord-båddar biifvit lagde år obekant, hva- 
dan de med fkå! kunna kallas urminnes , få 
mycket tyckes dock vara (åkert, at om de 
genom naturliga orfaker biifvit danade, har 
ingen häftig flod eller öfverfvåmning alleftå- 
des kunnat åftadkomma fådana, til et djup, 
lom man visft: vet vara öfver 200 fot , och 
fom kanfke år mångfaldigt ftörre. Finnes 
fvartmylla någonflldes på djupet, få tyckes 
det utmårka torra landets ofverfvåmmande. 

42. Utom urminnes hvarfven finnas fom- 
ligftådes andra, fom båra mårken af mindre 
dlder. Sådana åro fyllningar i dalar genom 
höjdernas affkoijning \ orters uphojning af flyg. 
fand, forrutnade ämnen, m. m. fom på an- 
nat ftålle (kall omtalas. Jag vil hår endafl: 
anmårka , at de fållan åro få ordenteliga fom 
urminnes floarna, och hyfa inga hafs-låmnin- 
gar, oro icke några biifvit löstifna från berg 
i nejden. Et par prof kunna for denna gån- 
gen gora tilfylleft. Vid Langenfalze i Thii- 
ringen finnes på några ftållen under myllan, 
£orft en kalkartig pipug fkårp ften (tophus), 


204 O*" 0 Jord-hvarrvm 

och på andra, en fin, hvit och med flod- 
fnåckor blandad fand. Hårunder ligger et 'la- 
ger faflare Aen, hvarefter följer, 'antingen 
en pipug, eller fand, och fomligflådes et tomt 
rum. Under alt detta möter åter en faAare 
ftenbånk; fedan en löfare eller fand; derpå 
torf , beftående af blad , bark » tråd , rötter , 
flod fnåckor m. m. ; omfider vidtager en gul 
fand, och ånteligen en med hafs-låmningar 
blandad grå valk-lera n). Stenfloarna åro af 
olika måktighet, ifrån 6 til 12 fot, och hyfä 
flod- fnåckor, ben, hufvudfkallar, plommon- 
kårnar, kornax m. na. Sådana hvarf ftråcka 
fig under hela ftaden ånda til Unffcrut, hvar 
åfvanföre ligga Alabafter och Kaikberg, fom 
med fkål anfes for deras modrar. Befynner- 
ligit år, at inga hafs-låmningar tråfFas förr 
ån leran vidtager , fom hår år det ytterfta af ur- 
minnes baddarna. Uti Modena finnas vid gråf- 
ning på 23 fots djtipquarlefvoraf gamlabygg- 
nader, derunder bård jord; fedan dy med nå- 
gon art juncus, hvarefter til 45 fots djup tråfFas 
hvit och fvart jord med löf, quiflar och grum- 
ligt vatten, fom med tegel må Ac föremuras; 
derpå följer en 18 fot måktig kritbådd, full 
af hafs-kråk; vid 63 fot råkas åter et 3 fot 
mäktigt dyhvarf med löf och quiflar; fedan 
krita til 8f , hvarunder ligger dy, krita, åter 
dy , och vid 103 fots djup en g fot måktig klap- 
pur-bådd med fnåckor, flockar, m. m. Hår- 

un- 


.n ) C. S. Schober 1 VI, J. 441-44J. 
Hamb, Maga%. Band. j 


Om Jord-h varfven. 2 ®S 

under år vatten, fom måfte gå vida omkring, 
ty goda brunnar, fom ej minfkasaf ftrångafle 
torka, tråfFas alleftådes i nejden o). 

Hit hora ock de båddar , fbm eldfpru- 
tande berg hopftapla. I Peru kunna fådana 
ganfka lått underfékas , emedan fqual-båckar, 
ibland af mer ån 200 famnars bredd och om' 
trent 100 i djuplek, Ikuric fig ned genom dy- 
lika. Hvarfven finnas hår nog lkiljaktiga bå- 
de til fårg och tjocklek, beftående af forflag- 
ga de åmnen : pimpften; fvart land, fom dra- 
gés af magneten ; afka ; m. m. En bådd med 
forbrånda ftenar , mer ån 40 fot mäktig , 
ligger kring foten af Catopaxi p ). Ibland 
utftromma flora floder af fmålta åmnen, 
hviika ftelnade kallas Lav, Ofta finnas defla 
hvarf under fkogbevuxen mark. Mera hår- 
om längre fram. 

43. Bergens inre befkaflfenhet kan ej u- 
tan ftorfla fvårighet utrönas. Ras, fprickor, 
underjordilka hålor och utlkårningar åro de 
tilfållen, fom naturen fjelf lämnar ofs, at på 
fomliga Hållen få ögna belägenheten. Som- 
liga berg tyckas ej annat vara, ån ofanteliga 
flenmaflbr, fom vifa inga märken af floar, u- 
tan fortfara uti et fammanhang djupare, ån 
man hittils formådt följa dem , endafl: fördel- 
te 


0) De fontium M11A 
tinenjium admiranda [ca- 
turigitie traciatus pby- 
fico-mathematicus a Bern- 
ardo Ramazzini tryckt j 


med auciorens öfriga ar- 
beten i Geneve 77/7 i 4. 

p) Bouguer, Foy.au 
Perou» 


2 o6 Om Jord-hvarfvem 

te i lager. Sådan år ftundom Graniten eller defi 
allmänna gråften. Det år dock visit, at nor- 
ika fjållen^), Alpeme, Apennin *•), TafteU 
berget vid G. H. udden j), och fjelfva de 
högfta Cordilleras bergen t), fortåkras beftå 
af tydeliga både hvarF och läger. 

Några berg tyckas vara hopvråkte at fle- 
ra åmnen, utan någon tynnerlig ordning. 
Itrån Quedlie hemman i Norrige, igenom 
Portfjållet, och längre i norr til Linnebothn* 
famt kantke ånnu vidare, finnas berg bopgyt- 
raäe af bara klappur. I de branta klipporna 


q) Bl/k. Pontopoidan 
fbrfdkrar , at ty del igen 
kal! kunna fkånjas , det 
imnet uti norfka fjällen 
vant mjukt , och fatt feg 
bvarf efter bvarf, ehuru 
icke altid vdgrdtt eller 
efter egenteliga tyngden . 
Se a. fl. T. 1. f. 24. 

r) Hr. Gr ef ve S. j. 
Cronftedt bar iyji med 
et ganfka upmärkjamt 6* 
ga 7 gånger öfverfarit 
Alpeme och funnit dem 
helt och hollit beftå af 
bvarf och lager. Lika- 
ledes Apennin. De an- 
märkningar han genom 
bref och fedan munt di- 
gen meddelat mig /lida 


i det fhljande anföras. 

s ) Kol be, och fom år 
p ålit di gare , Hr. De la 
Caille, berättar hela det- 
ta och närliggande berg 
beftå af vågrätta flonr \ 
Se hans jfourn . de Foy. 
fl 142. 

I 1 1 Hr. Bouguer fä - 
I ger , at Peruvi an (ka bef- 
\gen uti högfta ryggen haf- 
va ftupande bvarf efter 
bergens af hängigbet , men 
de fom finnas på fcten 
och utom ftrdckan haf- 
va vågråtta floar , ofta 
af olika färg , bvaraf de 
mångftädes likna ruiner , 
torn , hus , tn. m. V ry. 
au Perou. 


Om Jord -hvarf ven. 20 7 

Vid Q vedlie, föreftåller genomfkårningen , på 
en högd af ao til 40 famnar, idelig grå, 
grandgrynig och litet fkimmerblandad klappur, 
med grå fjållig fkimmer ombäddad och hop- 
vuxen, men det, fom förtjänar ännu ftörre 
upmårkfamhet, år denna fmåftens fkapnad, 
fom finnes få plattad på djupet, at de undra 
knappafi: hafva f tums tjocklek, i det ftålle, 
at de öfre blifva rundare, ju högre up: ty- 
deligie mårke at de i början varit mjuKe och 
fåleaes, i mon efter tryckningen, blifvit ut* 
plattade. Väggarna af det förut omtalta Pore- 
rjållets genomfkurna gata, åro en dylik hop- 
gytring , endaft med den åtfkilnad , at klap- 
purn hår beftår af hvit grynig quarts u). Nor- 
ra Måflevåla fjåll, vid (jön Fåmund på grån- 
fen imellan Sverige och Norrige, år famman- 
fatt af fandften och klappur, ibland af fådan 
ftorlek , at den för en karl vore olyftelig» 
Klappurn år måft fandartig, dock åfven af 
hornberg och kålk , medeift fint fandgrus hårdt 
fammanvuxen, och utgör ftörre delen af ber- 
get, men på våflra fidan infkjuter fandften, 
fom en vågrått kil, hvars lager emot flutet 
böja fig fom et valf (f. 4. a) x). och utvi- 
fa fin tilkomft genom et flytande åmne. 

Ibland finnes dock klappurn ordenteliga- 
fe hopvuxen, låfom uti Vård-kaas berget på 
Hern-ön, der han Ikall ligga i 24 hvarf y). 

De 




u ) Hr. Tilas , a. (i. 
O - 7 1 . 

x ) Hr. Tilas , K .Fet. 


Ac. H. 1743,/. St. 

y) Hr. Prof. och R. 
Wallerius, Dijf. fiftens 


a#9. 



208 Om Jord - hvarfven. 

De flåfla berg vifa låledes hvarf af oli- 
ka åmnen. Underflundom torde våi gifvas 
lådana, fom altigenom beftå af et och lam- 
ma §mne. Dylika kalkberg Ikola finnas iA- 
fien til anfenlig florlek. Men förmodeiigen 
hyla lådana innom fig flera båddar eller lager, 

44. Berghvarf åro Ikiljaktige i anleende 
til årune, måktighet, ordning och ftupning. 
Hvar och en af defla omftåndigheter fortje- 
nar at lårfkilt betraktas. 

Hvad de flenrikets alfter vidkommer ,fom 
egenteiigen förekomma uti bvarf , lå råknas buf* 
vudfakeligen hit alla tåta kalkarter, hvilka lå 
vida mig bekant år , altid tråflfas flo - lågriga, 
och med hatslåmningar mer eller mindre blan- 
dade. Sådana finnas i ymnoghet på jordklo- 
tet, Krita utgor flora hvarf utiÅngland, Frank- 
rike och på flera ftållen. Emedan vitriols 
fyra kan förvandla kalk til Gipsarter , lå år 
ej underligt om de åfven råkas uti dylika 
båddar. 

Hvad den gryniga kalken vidkommer , 
få finnes vål den lållfyntare uti flik belägen- 
het, och år åfven gårna Iri från tilblandning 
afhafs fofier, dock vilar han underflundom, 
at ingendera delen ftrider emot defs natur. 
Råttviks focken i Dalarna kan dåruppå låm- 
na prof z), utom andra orter. 

Faft alun - malm och ftenkol råkas natur- 
ligen ej annorlunda, ån uti båddar. 

' Åt- 


obf mineral, ad plagam 
occ.fmus Bothn . 


s) Hr. Tilas, Sten' 
rikets Hiftona , /. 6. 



Om Jord - hvarfven. 209 

Åtfkiilige Ler -arter åro flo-lågrige, och 
kan man fomligftådes likfom ögonfke.nligen 
: följa deras förftenande. På offra fidan af Se- 
vern i Ångland finnes en lodrått aflkuren ås, 
uti hvilken, ibland andra hvarf, trålfas biå 
och rödbrun lera , hvilka på några flåilen åga 
vanlig mjukhet, på andra åro hårdare, men 
ännu möre, och nnnorffådes innom iamma 
bådd aldeles forflenade a). 

Likaledes fand -arter, fom ofta enligt fin 
egen och det hopfåftanrie åmnets olikhet , 
hårdnar til ften af olika flag. Pirna fandffcens- 
berg, fom nu åga vid paft 400 fots högd 
öfver Elben, vifa öfverensftåmmande hvarf 
på bagge. lidor om denna flod , och tyckas ef- 
ter all anledning af honom vara géoombrut- 
ne. Den öfre ften år grof, men den undre 
fin, och fomligftådes hvilande på en ånnu lös 
fand - bådd. På et ftålle i berget träffas hvk 
lera , fom hår allelfådes lårer förena fandkor- 
nen , ty den har fådana gula flackar, fom öf- 
ver ak finnas uti fjelfva ken en b). Sand hård- 

O nar 


a) Aff. Wallerius, F 

A 7 C - 743 . /• H3- 
Hvarfven bär åro under 

fvartmyUan: grä jord ; 
mörkbrun Jandften ; ljus- 
grå fand ; rodt ler i jand- 
blandad jord; mörkbrun 
fprucken fandflen \ ljus- 
grå fand ; rbdt ler ; fand- 
aktig jord > mörkbrun 


ften ; blå och underjl råd- 
lera , af 10 til 12 alnars 
måcktig het fammarlag- 
de. Hr. Canc. Rådet 
Ferrner bar på 2 ftäUcn 
i Ångland uti et och fam- 
ma hvarf funnit grader- 
na af en Jlik för (ler ing. 

b i J.C.Heik, Hamb. 
Magaz. FI. f 213-21?; 


axo 


Om Jord * hvarfven. 

nar dock icke alleffådes uti ordenteliga lager, 
utan ofta körtelvis, eller uti oformliga' (tor- 
re eller mindre klumpar. 

Fin fiags T rapp eller Järnbinda utgor an- 
fenlig bådd uti ae märkvärdiga Våft -göta 
bergen. Brynften, Takfkifver och Hornbergs 
arter träffas likaledes i hvarf, åfven Jalpis, 
Hålleflinta, Porphyr, Ställffen, Feltfpatsråda, 
Murkften, Granit, med flere (ammanlatte hål- 
learter, af hvilka (enare dock en del ibland 
intaga (å anfénlig mågtighet, at man e; ännu 
alleffådes utrönt, hvarken om de med andra 
arter omväxla , eller om de i tydeliga lager 
vårkeligen åro fordelte. 

Bergfalt finnes flerftädes och altid flots- 
vis. Pol (ka faltgrufvorna Wieliczka och Boch- 
nia åro i lynnerhet bekante. De ligga bägge 
på foten af Carpatilka bergens norra fida i r). 

An- 


c) Uti Wieliczka grttf- 
va ligger lera väft un- 
der myllan, fä J and, län- 
gre ned fa fl ( vart lera, 
fedan kommer et bvarj 
af f altnjurar frän hnf- 
vucls florlek til jo cub. 
alnars innehall , inbäd- 
dade uti lera eller en klän- 
ning af Jalt , Jand, jord 
och Alabafler ; änteligen 
tager rena Jalt- floen vid , 
fom ofta genomjlrykes af 
sr - eller [and - Jkifvers 


floar, hvilka dock fom- 
ligftades äro rubbade och 
brutne genom väldfam 
tryckning. Uti Bochnia 
är i fynnerhet den ätftdl- 
nad , at faltet börjar, ej 
uti njurar , utan ftraxt 
flbts - vis. Bergen om- 
kring bägge Jlällena äro 
rnäjl leraktige. Fid den 
fenare gär nägon /lla- 
bafter ut i dagen. Se 
Herr Schober, Hamb. 
Mag. FL f. 114. 


21 1 


Om Jord-hvarfven. 

i Annars träffas bergfalt på åtfkilliga ftållen: i 
'Wurtenberg och Tirolen, hvitt , grått och 
rodt; i Bern och Ungern hvitt och grått; i 
Catalonien vid Corduba , rodt och blått d), 
famt defsutom på flera orter i de andra verl- 
denes delar, i fynnerhet Africa. 

45 . Hvarfvens måktigbet år icke allenafl 
ganfka fkiljaktig , i anfeende til fårfkiita, utan 
åtvcn föränderlig fortet och famma åmne. 
Gamla och nya grufvor, malmgångar, bergs 
lodråtta affkårningar, m. m. öfvertyga ofs om 
båddar af anfenlig tjocklek: men ofta åro lå- 
dane åtfkilde genom helt tunne aflosningar, 
fom emot de flora kunna anfes fåfom fog- 
ningar, fyllde med olika arter e ). 

Trapp- bådden på Halle år lomligflådes 
långt öfver roo fot djup: flenkols floar ibland 
til 4? f)l falt-flotfen vid Wieliczka, imellan 
30 och 40: alun-fkiffern några mil från Lut- 
tich, 25 til 30, utom många dylika på andra 
orter; men både defse och andre åmnen fö- 
refalla annorftådes af ganfka ringa djuphet. 
Svart och hvit marmor finnes gemenligen 
uti flarkare hvarf, ån den fårgade. I ften- 

O 2 gruf- 


d) Hr. E. Bertrand, 
Di£l. orycl. Tom. II. f. 
180. 


ämne, lik fom de tjocka- 
res Jammanbindningar. 
Hr. Raspe har iaktta - 


e) Marfigli fart uti git dylikt i tyfka berg, 
Vngerfka bergen och gruf- \Je hans bok om lnjula 


vorna imellan ften - bäd 
dar na tunnare hvarf , 
gemenligen af ler akti gt 


natnntes. 

f ) Hr. Bertrand, Di&. 
or. I. f, 127. 



212 


Om Jord - hvarfven. - 

grufvorna vid Paris år floen ej mer år» 16 
til 18 tum tjock, och ehuru marmorn i Bour- 
gogne år anfenligt mäktigare, få bry tes dock 
åfven uti famma landfkap et annat och hår- 
dare flag af en knapp tums tjocklek, hvilken 
der brukas för taktegel g ). Strålgiplen lig- 
ger uti tunna flagor imellan alun-flufern vid 
Andrarum, imellan kalk* fkifern i Canada, 
o. f. v. Samma hvarf bibehåller underftun- 
dom öfver alt hka måktighet. I Frankrike 
Ikall en marmor- bådd af mer ån 5 mils långd 
vara befunnen lådan b), och torde tåt lnåck- 
blandad kaikilen merendels vara (å befkaffad. 
Andra åtnnens tjocklek har ofta mårkeliga 
förändringar, fåfom lenkol, ler -och fand- 
arter, m. fl.; men i fynnerhet förtjenar det 
anföras , Jom vid Rörås (våfvande koppar- 
malms gångar år anmårkt, nemiigen at de 
alielädes, hvaråft någon högdi dagen vifar 
fig, åro förtryckte mittunder, och tvärtom 
opna hg under dålder . likfom åmnet i bör- 
jan varit mjukt och efter mer eiler mindre 
tryckning biifvit tvingat i ). 

46. Vidare åro hvarfven fkiljaktige i af* 
leende på ordningen , uti hvilken åmnena föl- 
ja på hvarandra. Således år på Kinnekulle 
under! fandlen ; få alunfkifer ; deruppåkalkj 
fedan åter fkifer ; och öfver! en mörkgrå 
trapp; men uti Osmunds berget i Ö!er-l)a- 

lar- 


Tom. I. f. 2jr. 

i) Hr. Tilas, Sten • 
Rikets Hift.J. 10. 


g ) Hr. Buffon , a. fl. 
Tom. J. 

h) Hr, Buffon, a . fl. 


Oai Jord-hvarfven. 213 

larna, ofverfi: kalkjderunder filfverhaltig le- 
Ira; fedan brun Ikifer; brun fkifer, med ftör- 
re och mindre kalkbållar, genomträngd af 
mycken berg -olja; brun ka k; brun Ikifer; 
brungrå kalk; brun Ikifer; tät brun kalk; åt- 
lkilliga hvarf grofre och finare vaik lera; brun- 
grå hård Ikifer; grof, tet, grå, landblandad 
lera; leraktig Ikifer, lamt deronder (and, 
grus och klappur k Det fortjenar at noga 
lutforlkas, om berg- hvarfven bafva någon 
llags ö verensftåmmelle. Det år fåkert, at 
ide på vida trailer äga likhet. Kmne-kuHe, 
Billingen, Mode- Olle -Gille- Hunne- och Hal- 
de-berg, uti våftergothland, åroderpå et märk - 
iligt prof, jag vet dock icke ännu, om alla 
Hellas fot utgöres af fandften. Bergen vid Gren- 
na, Omberg, Kungsberg 1 Norrige, m. fl. 
ilkola åfven hy la kalk båddar. 

Ofta trålfas famma hvarf uti lika o r dning 
och til lamma hogd på båda fidor om en 
dai l), likfom de torr varit hoohångande, 
och genom någon våldfam orftk federmera 
blifvit genombrutne. Anmärkningar ötver 
O 3 hvarf- 


k) Hr. Tilas, Fet. 
Ac. Handl. H4°. f * l 94* 

l) Hr. Bulfon bar 
funnit Jamma marmor - 
bädd til lika hogd uti 
kullar, [om voro fkilde 
genom en del af mer än 
100 fots djup och omtrent 
4.000 fot bredd. Han på * 


flår äfven, at motfuaran- 
de kullar äro lika boga , 
men man kan ej i detta, 
mål lita pä bganmättet. 
Hr. Bertrand nekar det 
fen are aldeles , fe hans 
Mem. fur la (iruci, int. 
dela Terre. 


2X4 Om Jord-hvarfven. 

hvarfven, på båda fidor cm furrd , Ikulle an- 
fenligc uplyfa den frågan: om alta nu från 
hvarandra fkilde länder varit få från början, 
eller med tiden blifvit genomfkurne? 

Öfverita berg-arten tyckes hafva mycken 
del uti högders ftörre eller mindre branthet. 
Trappen uti Våftgötha bergen gtfver mång- 
ftådes lodråtra väggar m). fiålleflinta och Por- 
phyr-arter vifa fig i fkarpa, men kårtftråckta 
fjäll: fom Svucku , m. fl : hornfkimrige vågige 
berg åro vål höge, men långflutande, fåfom 
kring Rorås: grofve tåljflensarter finnas flak- 
låndige, men tvärt genombrutne, fåfom vid 
Skjördals-porten : flående hornfkifer gif ver fål- 
lan höga, men ofta fkarpa branter: liggan- 
de fkifer år låglåndig, men ej fållan tvärt af 
fkuren: losgrynig fandften flår aldrig uti hö- 
ga berg: grå granit gifver berg-kuSlar; den 
röda ofta anfenliga högder, med dels flågtin- 
ge finfka Rapakiwi håller fig altid vid jor- 
den n ) : kalk utgor aldrig fpttftga eller bran- 
ta klippor, utan kullriga fält, och då den 
har fitt lage ibland de undre hvarfven, fkju- 
ter han ofta ut i Itora flaka fålt, i fynnerhet 
den röda kalk flifan, fåfom Våfferplana på 
Kinnekulle; Klefva hed, Nyckelångarna, och 
med et ord, hela Falbygden kring Moffe och 

Ålie- 


m ) Hunne ar naftan , gar ända ut i H enern 
runt omkring med en lod- ' ocb bed är aj Jamma äm- 
rätt (l enkrona fårfedt(fig. nen , i tika ordning. 

/). Det fkiljes med en n) Hr.' filas, H. Ac. 
dal ifrän Halle , bvilken | H. qjy. f 22 7. 


Om Jord-hvarfven. 2 1 $ 

Ålle-berg. Fftland, Ölands alfvar <?), ja hela 
Canada tyckes ligga på en kalk-fkifer, fom 
luktar likt orften , och i dagen vitrar fonder 
til en rodaktig jord p ). Monne denna fifta 
kan anfes fom et från Blå bergen utfkjutan- 
de hvarf? Det fortjenar vidare underfökning» 
ty om alla , eller de flefta berg befunnos å- 
ga fin kalkbådd, fkulle den uptåckten gifva 
mycket ljus om jordbrynens danande q). I- 
talien floll öfverflöda på kalk, lom börjas i 
Piemont, träffas kring Turin, från Montcail- 
ler til Cafal och flemådes, i nejden af A- 
pennin, vid Pifa, Livorno, Viletti, Sezze, 
Terracina, ja anda til Salerno i Neapel: li- 
kaledes på andra fidan, kring Loretto, An- 

O 4 cona 


0 ) Hr. Ar. och R. v, j hy (er inga fkalkråk. 7 til 
L.innés Vått got ha Re(a. \g mil frän Quehec inät 
p) Hela berget hvar . landet , b or i a elfs-bac- 
uppä Quehec är bygd f karnet , fom förut b edådt 


famt de höga , branta S. 
Laurentii flods dr ander . 


af kalk-fkifer , vara af 
bara mull. Se Hr. Kalms 


flera mil ofvan och ne - Am. R. Tom. 111 . 
dom denna (i ad , m. m. j q) Norfka f jällen fko» 
be (iår af en fvart kalkAla hyfa fä mycken mar- 
fkifer, fom på djupet är ! mor , at Bifk. Pontoppi- 


tät , men delt i lager , 
frän tvär hands til och 
of ver i alns tjocklek. Som - 


dan tror denvore tilråk * 
lig for hela Eupora. Se 
a d. Tom. 1 . f. 2dy-26y. 


ligdäds finnes bvarf af i Kalk finnes ymnigt pä 
alns mäktig grå fin kalk-\ jordklotet ocb?\\n\mfrä- 
ften , (om brukas til to \gar: Ouoto locononjuum 
baks -pipor. Kalk fkifern \marmor ? 


2i 6 Om Jord- hvarf ven. 

cona, berget på hvi'ket S. Marin år bygd, 
k"ing Fadua, Verona, Btefcia, ro. m. När- 
mare håga bergen förvandlas kalken i mar- 
mor, fåfom vid Lago diComo, Roveredo, 
Verona 3 Trent, Fadua, Jångsefter TyroHka 
bergen , åfven i Iftrien, Dalmatien och Alba- 
nien på andra fidan am Adriatilka hafvet r ). 

Uti Glaris fien-grufva åro befynnerliga 
lager af farorna ämne, nemligen (kiftvis et 
hårdt och et mjukt. Det tages noga i akt 
at bryta denna fvarta och tums tjocka fkifer- 
ften på det fått , at en mjuk och en hård Ikif- 
va fitta tilfamman, ty annars håller han ej 
til bord eller andra ändamål. Man kan ock 
snfe två af detTa for et, (om år hårdt på un- 
dre och mjukt på ofre fidan s). 

47. Hvad ånceligen hvarf vens flit [min g vid- 
kommer, få undergår den alla mojeliga för- 
ändringar. Vi (kola i det följande nogare ut- 
märka 


r) De la Ländes /''by. 
en It al i c. Det anförda 
ligget i öuettards han- 
de calc/dre eller marneu- 
fe , dit ännu Sicilien och 
on ■ Capri fkola höt a : 
hande fchifleufe eller me - 
tallique utgörs af höga 
bergen bakom marmor- 
(irdekan eller bande de 
marbre, hvart il ånnu låg- 
gas Tofcaha , La Mar. c a 
Trevigf ana , Idria , Ti 


cenza , Brejje , Ber gamo , 
en del af Piemont , Pia- 
cenza , Lucerner diden , 
Corfica , Sardinien , m. 
m. bvaråfi fkif er, granit , 
quarts och metaller fkola 
råda. Dejfe q band för- 
dångas til öar ne i Me- 
delbafvet. 

s) Joh. Scheucbzer, 
Mem. de /’ A c a Paris. 
i n 08, 



Om Jord-hvarfven. 257 

roårka lldlnaden imeilan Flötsberg och Gång- 
berg, hår mårkes allenaft, at de forra egen- 
fdigen tilhörer, at åga horizontela hvarf, dock 
finnas åfven fådane af fenare flaget, fåfora 
Stora Glucken, beftående af mild och nå- 
gorlunda råtklufven hornlkifer; en landtun- 
ga imeilan Quedlie och Wafsdahs vatten af 
grå liggande hornlkifer med fina granater ti- 
tt ; Snala högar åfven afhornige liggande ar- 
ter, och kanfke ån flere fjåll pä grården i- 
mellan Jemtland och Norrige, man lår 01 k 
underftundom le granit af dylik befkafFen- 
het, men det år i almånhet nog rart., och å- 
ro de nemde båddar at anle, lorn lager, tils 
andra arter under dera blifva blottade. Uti 
Qsmunds berget Ikilja fig hvarfven dels 15 
gr., dels 25 til 27 ifrån lodlinean. På Mi- 
norca år en hög ftel klippa , uti hvilken de 
åro tydelige, parallele, och göra med fyn- 
kretfens plan en vinkel af 30 gr. t). Skifer 
tråftås ofta i floar ; men uti Sweiz llupar han 
nå lian öfver alt åt löder «), ja den- finnes 
vid floden Meufe, några mil från Luttich, 
på bårffc eller aldeles lodrått, 4 til 5 fam- 
nars mäktig ock blottad til 30 famnars djup, 
utan at ånnu vara flut x). 

Somligflådes år hela hvarfvets yta ej u- 
O 5 ti 


t) Sami. Nen. Reif. 
th. FUL f. S7 . 

u) Joh, Jac. Scheuch- 
zer, it. alp. Tom. 1 . 


x ) Hr. Rinman har 
behagat lämna mig dej 
fä väl af denna f Jo m 
många andra artiga an • 
märkningar. 


2»8 Om Jord-hvarfven. 

ti famma plan, utan bruten och ofta flera gån- 
ger. Stenkols båddar flryka underftundom 
jåmnt med ofre ytan, få at når en högd i 
dagen förefaller , få hoja de fig derefter y ). 
Naftan alla möjliga förändringar vifa fig vid 
Vier-Waldtflådter-ljön uti en oergked af några 
mil. Det år mårkeligt, at icke et enda hvarf 
finfnes vågrätt, ehuru alla åro det på fåitet om- 
kring , utan måfl flående, annars förekom- 
ma hår alla flupningar, och brytningar åro 
ån uti bågar, ån fom hvalf, vågor eller zik- 
zak, formerande med en enda bukt dalen 
Auf Aramon der en by, af famma namn lig- 
ger , dock ehuru flor olikhet hår, och på an- 
dra flållen , förefaller, få åro dock hvarfven 
alleftådes parallela och ganfka fållan bruftna s). 
At anförde omliandigheter om bergs be- 
fkaffenhet på en gång må falla i ögonen bi- 
fogas hår en närmare underåttelfe om Alper- 
ne och Apennin. Alperne åro helt och hol- 
lit flolågrige med mer eller mindre flupning , 
ifrån O tii W, ibland afvikande åt N, i- 
bland åt S. Då man upfliger på Jtalienfka 
fidan har man hvarfvens kant emot fig, de 
undre finnas då mindre ftupande inunder ber- 
get och beflå af fet huit quarts med mer el- 
ler mindre glimmer af alla fårgor, måflefter 
fkifringen, dock ofta vrcfigt. I defla hvarf 
finnas drummer och gångar af quarts til al- 
lehanda måktighet med cryflaller , malmer , m. 

m. 


y) M. Triewald , V. z) J. Seheuchzer, «•' 

Ac. //. 17 -9. fl. 


Om Jord -hvarfven- 219 

m. Ju högre man kominer dels mer ftupa hvarf- 
ven , glimmern uti dem tiltager och fårom* 
fider namn af fkifer. Bergen Gothard, Rof- 
fo, Vifo, m. fl. af de högfta toppar, beftå 
af dylika, och finnerman öfverft: på demcry- 
ftaliCr af några 100 fkålpunds vigt. Omfider 
intränger glimmern aldeles quartlen, blir helt 
mör och börjar få kalkfpats körtlar. Häref- 
ter blir ftupningen mindre, glimmern får fa- 
flare famnianhang genom kalktilblanning, man 
träffar jåmvål Ikiftvis kalk-och glimmer-hvarf 
med fpatdrummer i den förra och körtlar i 
den fenare. Kalkhvarfven hafva allehanda får- 
gor, dock hvardera en enda eller ådras allena 
med hvitt. Efter hand uttrånges glimmern 
tils man ånteligen råkar grå eller grågula kalk- 
hvarf med otaliga drummer: de åro från 1 
tum til 3 fot mäktiga med mångfaldiga fina 
kalkfpats aflosningar: de göra branta (piffar , 
fom , ehuru liggande öfver (kifern , dock på 
få ftållen flå quar til famma högd (Fig. f ). 
Hvarfvens minfta ftupning 25 gr. och den 
hogfta 50. Bergens nakenhet och dalarnes 
djup ger ymnigt tilfålle til dylika underfok- 
ningar. Åpennin öfvergången imelian Flo- 
rens och Bologna vilar hvarfvens ftupning 
ifrån SO til NW. Ingen fkifer fynes utom 
vid hafsftranden, der den hyfer malmgångar 
och (ticker up i dagen. Vid foten och i fm år* 
re berg på Florentilka fidan tråffas glimmec- 
ften i tjocka hvarf med inpackade vrefiga 
klumpar af dimma dag , bitumineufa ftenfli- 
for , famt körtlar och hela hvarf af mer el- 
ler 


2 20 


Om Jord-hvarfven. 

ler mindre gli in mer blandad märgel. Upftap- 
lingen fortfar, fom i Alperne, kalkhv rf i 
(fort antal, men trappvis af brutne, ta at de 
ei kunna göra nog höga toppar för ftåndig 
fnö. Förfta upkörfeln år brant, men (edan 
hållar omårkeligen några mil. I början (es 
kalkbranter på båda fidor, men förfvinna 
omfider under ras af mårgel, lamt klumpar 
och fkifvor af glimmer, utgörande etvågigt 
mångflådes (kogbevuxit land, fom (lutades 
aaed en hop fvarta olika höga och oredigt (tål- 
da toppar af råt mörk lava med hvita fläc- 
kar uti , hvilka utgjorde der ftörfla landhog- 
den, betåckte kring foten med lave-or.h kalv- 
fly eken, hvarunder på Bologneflfka fidan vi- 
la fig kalkhvarf, ftaplade på hvarandra och 
hållande ifrån iave-topparne, hvilka på Flo- 
rentflka hafva forenåmda mårgel och glim- 
merkiumpar ifrån (in fot af hållande i ftridig 
led .mot alla öfriga bergens hvarf. Nedfar- 
ten vifar hvarfven brantare åt Bolognefllka 
lidan. FörA råkas då grå kalk, fedan röd, 
brun, blågrån och fvart, betåckte med båd- 
dar af kalk , gråften , quarts och glimmer i 
klumpar. Derefter möta matta hopflamma- 
de kalk -lera -mårgel;- och fandsiens-hvarf til 
någon mäktighet, men med mindre lutning. 
Defle forfvunno omfider med föga (lutning 
under fenare fjöfåtningar, (om utgöra kullar- 
ne, åndatsl Bologna, der låga flåtten vidtager. 
En gren af Apennin framflryker anda til 
Terracera mitt imellan Rom och Neapel, 
hvaruti kalkhvarfven åro vågråtte: en annan 

gren 



Om Jord-hvarfven. 


221 


gren framftxyker vid Tivoli, ej långt från 
Rom, med föga ftupande hvarf, fem mitt 
uti fynas flintarrade och ibland aldeles aro af 
kifelart a) 

48. Gan- 

a) Dejfe underrättel - j Natlurgerjjån , hela Ni 
fer om Apennin och Al-\dauifka diftnclet , nejden 
perne äro utdragne af 'kring Bern , til ytterfta 
hr ef frän Hr. Grefve\knUarne nf T korsberg. 


Cronftedt, hvilka Jnart 
färfkilt fkola utgifvas. 

Ilr Guettard under- 
rättad af Cappeler och 


Denna ften är kr in g Bern 
vac kraft , här och der 
blaaktig , annars mjuk 
och oduglig, hårdaft i 


andra päftår berget Ju- j bergen vid Aigle . Hela 
ra vid Geneverjjön tiUi - ' denna fräcka utgifver 
ka med en del af Gou-' Hr. Guettard för fkifer. 
vernementet Aigle , be fl [i Kring Chavornay ocb 


af märgelflen , men Al- 
perne af fkifer , Hr. v, 
Haller har til Götting- 
fka Vet. Societeten här 


Bern träffas i denna art 
bergolja. Jara beftår af 
en ganfka härd gulaktig 
\Jlen ,■ fom ingen politur 


emot inlämnat anmärk- \ antager och kan kallas 
ningar , bvaraf här til | mårgelartad : ibland är 
vidare uplyfiing lämnas den blaaktig , f yld med 
et kort utdrag. Slätten j ftenvandligar , fäfom vid 


eller ä t min don e de läg 
fta kullar ne beftä affand- 
ften ända igenom , fäfom 
vid Lutry , vid Gene- 
verfjon , vid Lau finne , 
vägen öfver berget Jo- 
rat genom hela Frey- 


Mandach. 1 kuliarne af 
denna nejd finnes en 
pbosphorejcerande felenit, 
der träffas ock cryflaller, 
men oredige ,famt järn- 
malm i körtlar , Jom af 
fin fkapnad der kal • 


bur g , oflliga ftrandenaf\las bönor: kifel är rar. 


222 


Om • Jord- h varfven. 

48. Gungar aro af mångfaldig befkafferj- 
het. De anfes tils vidare fåfom igenlåkte fpric- 
kor, och (kola vid dem ofvervågas fåmma 
omflåndigheter, fom i det föregående om an- 
dra båddar åro betraktade. 

Ämnet , fom fyller dem, år ej allenaffc 
quarts, fkimmer och fpat; utan åfven Avbeft, 
Amianth, kalk, hornberg, talk, hålleflinta, 
agat, fandflen, flufs-fpat, gips, jårnbinda, 

trapp. 


Närmare ti! Alper ne fö- 
refalla hårdare arter , 
ofta åtfkilligt färgad 
marmor med petrifica- 
ter , genomfa tt af quarts- 
ådror , dock kan ej nå 
got almånt härom upgif- 
vas. Kring Geneverfjfm 
r ad er kijel. 1 mellan Ro c be 
och Ivotne ftryker mitti - 
genom Ijelfva mar mor n en 
rhdaktig fandflen s-åder. 
På andra fidan floden 
Grandau har gips bf ver- 
banden* Inner fl i jorden 
förefaller dels en glim- 
merblandad fandflen , dels 
en hård märgel , hvar- 
igenom falt vatten fe ger 
fig. 1 berget Taveyan- 
naz är en ganfka hård 
mork fandflen , och på den- 
na fidan floden Avancon 


börjas fkifer. Alpernes 
| åfverfla del fäges be flå 
\dels af fkifer , dels af 


gr anit , i hvars granfkap 
i äfven infaller marmor 
' och alabafter. Alperne 
hyfa ock malmer . Flere 
floder fora guld , Jlikt 
träffas jämväl kring fle- 
la berget Sempronius i 
gul och r od akt i g lera , 
farnt utfmeltes med for- 
del: qnickfilfver utva - 
fkas : koppar vinnes u- 
tur de föd liga Alper: 
järn är ymnigt , famt 
' utfmeltes i Binnenthal 
och Hajlithal: bly fin- 
nes vid Morele ochLau- 
t erbrunn : bergcryflaller 
fäs i JVallifcrland och 
Bernifka Alperne. Se 
Gött. anz, i~]6 p. 


Om Jord hvarfven. 223 

trapp, och med et ord, icke allenaft arter, 
foru utgöra berg, grålien undantagen, utan 
ock nåflan alla de öfriga ftenrikets invånare. 
Malmer förefalla vål ibland i ftåckvårk, det 
ar uti ftora klumpar inuti fjelfva bergarten , 
de finnas åfven underftundom iikfom utgö- 
ra hela berg, fålom Kerunawara och Loufo- 
wara berg uti Pitheå Lappmark, hvilka en- 
dafl: åro fkilde med en iiten dåld, och beffå 
öfver alt af bara järnmalm b)\ men deras van- 
liga födelfe -ort år uti gångar, hvaråft me- 
tallerne ibland finnas fullkomlige och frie 
från andra, ån metallifka tilblanningar, famt 
kallas då gedigne, til flulnad från mineralife- 
rade, fom af fvafvel åro (å uplöfte och för- 
ändrade, at de af fyror ej kunna frånfkiljas. 
De oådla kunna desutom Förefalla i kalkform, 
mer eljer mindre blandade med främmande 
åmnen. 

Guld finnes merendels gediget, i flagor, 
taggar, korn, quiftar, blad, rutformiga, ot- 
tafidiga eller pyramidalifka cryftaller. Det hål- 
ler fig gemenligen vid quarts , men tråffas åf- 
ven uti limberg vid Ådelfors uti Adolph Fre- 
drics fcbackt, och år funniti Balfnås grufvan 
vid Riddarhyttan uti hornblende. Ibland Euro- 
peifka åro Ungerfka guld-grufvorne de rikafte 
och dernåfl de Salzburgifka. Norden år dock 
e; a deles beröfvad denna ådlafte metall. Ä- 
delfors i Småland har ifrån 1741 til närvaran- 
de tid gifvit öfver 10000 ducater, ochNorrige 


b) Hr. Tilas, Mineral Hifl. f 73,. 


224 Om Jord-hvarfveö. 

har åfven ofvertygande anledningar c). tJti 
de (torre och varmare veridenes delar år 
deraf mera tilgång, hvaråfl det mångftådes 
träffas uti Vafkvårk, fom bergsmän kalla det, 
eller 3 f någon flod bopfköljt och blandat med 
lofäre åmnen. Sådant lärer det förefalla i A- 
kim, på Guinea kuften, hvaråft en perfon 
kan famla til 20 lod orn dagen d >. Vatten, 
fom rinna fram der guldet alfhats, flåpar of- 
ta Sösrifna partiklar med fig. Sådana guldfö- 
rande floder finnas 9 bara i Frankrike e), at 
förtiga alla andra. Guld finnes åfven mine- 
ralilerat uti Guldkis , gyldifk cinnober och 
Schemnitzer blende eller kugelercs. Det åc 
fant, at guld och fvafvet ej kunna förenas al- 
lena, men genom tilfats affådant åmne, fom 
ftarkt attraheras af bagge, låter det fig göra. 
Jårn gör vid Ådelfors denna förbindcife. At 
guider der år uplöfl: och ej inblandat flutas 
deraf, at det med kungsvatten ej kan utdra- 
gas, 


c) Pontoppidan, a. 
(t. Tom. I. f 293 2 $6. 

d) Römer, a. (i. 

e) Reaumur, Mem. 
de /’ Ac. a Paris, q 1$. 
Rhone ; Garonne ; Doux; 
Ceze och Gardon i Sa- 
Dennes; Ar i ge och Sa- 
bat från Pyreneerna ; 
Ferriet och Benägnes åro 
guldjårande i Frankri- 
ke . Desutom åro Rhen t 


.Po i Italien , Tagus i 
Spanien , Eder i Grej - 
fkapet JValdeck, Schsvar- 
ze i Scbmarzhurg , Bo- 
ber i Schlejten oeh Aar 
i Siveiz fådana , Jamt 
från gammalt Pa&olus 
i Lydien , Pha/is i Col- 
chis , Hebrus i Thracien 
och Ganges, i fynnerhet 
hit räknade. Janeiro år 
otroligt rik. 


Om Jord-hvarfven. 225 

i gås; och at fkårftens kakorne ej åro rikare 
i på undre fidan, ån på den ofre. Alt gedi- 
i get guld år gårna blandat med filfver, koppac 
i och underftundom ålven med jårn /). 

Hvita guldet eller Platina del Pinto år 
fen ny uptåkt. Det fores gediget ifrån Rio 
di Pinto i Spanfka America, uti fmå fjåll eller 
i korn, fom ofta dragas af magneten genom 
vidlådande jårn: år nåft guldet den tyngfta 
tnetäll och defsutom får fin ogemena ftrång- 
finålthet märkvärdigt g). 

Silfver finnes ymnigaft uti fodra Ameri* 
fea. Det bekanta berget Potofi gaf ifrån 1 545 
til 1638, 395619000 piafter: och uti fand- 
hedarne emot hafvet åro fundne filfverklum- 
par, aldeles rena (utom några i ytan faftfit- 
tande fandkorn), fom vågt anda til 150 mar- 
P ket 


f ) Bergbaup. v. Im- 
hof i Zellerfeldt berät- 
tas aga en bandftaff af 
rent guld inieUan fina 
falband. Vogels min. 1 
Tranjylvanien fkall fin- 
nas Guldbranderts , men 
jag bar ännu ej fedt nå- 
gon dylik. 

g) Wood, en angelfk 
'metaUurgus hembrakte 
forfi iifi ifrån Jamai- 
ca ei ringa fbrråd här * 
af, jon» berättades va- 


ra ifrän Cartbagenti. Be- 
vifies vara en egen ädel 
metall igj2. Se af b. der - 
om af Hrr. Scheffef , V. 
Ac. H. Lewis 

Pbil. tr. 1*1 j4; Walle- 
riuSj F. Ac. H. tyär, 
f. lät. 1 blahning med 
én del andra metaller 
f me It er det lätt , men ej 
\enfamt , utanför bränfpe * 

f el, hvilket fenare Hrr. 

lacquer orÅBaumc*/» 

täckte 1*158. 



226 Om Jord-hvarfven. 

ker h). Kungsberg i Norrige år bland Eu- 
ropeifka rikaft, 1 666 fants der en klump af 
560 marker. Det måfta denna grufva gifvit 
om året var 1768) nemligent omtrent 38096 
lodig marker, och tilfammans ifrån 1728 til 
1768 har der vunnits öfver 1 150000 m. Siltver 
finnes i följe med åtfkilliga metaller, famt i 
quarts, kis, kalk, blende och underftundom 
hornberg. Det gedigna holler merendels litet 
guld och år fållan aideles fritt från arfenik: fö- 
refaller annars i klumpar, gryn, grenar, hin- 
nor, hår, owtaédrifk och dendritifk form. Un- 
der fiftnåmda utfeende fås det i lynnerhet vid 
Kungsberg och Potofi , fittande fom fmå fina 
granquiflar inuti hårda kifeln af Americanfka 
handflenarne. Uplöft i lvafvel ger detglaferts 
med cubifkejler alunfigur ; kommer arfenik hår- 
til blir det Rothgulden, den vackrafte malm 
Jfom gifves,ofta rubin röd, klar, 6-fidig prif- 
matifk med låg fpets, hopfatt af 6 trianglar eller 
3rhomber; Hornfilfver beflår af filfver med 
kok-faltsfyra , i grågula hinnor eller halfklara 
cuber,ochårganfka fålfynt; med koppar, jårn, 
antimonium,m. m. finnes ock filfver förbun- 
dit, men aldrig få ymnigt, fom i föregående. 

Qvicknlfret finnes under löpande form 
i lerfkifer vid Idria uti Friaul och på några 
andra Milen. Mineraliferadt til Cinnober träf- 
fas det underftundom i ordenteliga gångar. 
Vid Almada i Spanien år gångarten^ kalkartig. 
Denna befynneriiga metall fordrar få litet var- 
ma 


b)Hr, Ulloa, Voy. del' Am . Tom.I.f. 524- 52^ 


Om Jord-h varfven. 227? 

ma til finfmeltning, at luftkretfen nåffan aldrig 
berölvas denfamma, det fkall doek lomligffå- 
des i Siberien mot flutet af 1772 varit få kallt, 
at det aldeles ftelnat i fria luften, orntrentvid 
80 gr. under o, hvilket förut förd: 1760, och 
då genom köld förökt med konft, kunnat år- 
hollas. Stelnadt år det fmidigt vid pals fora 
ten, börer derföre til de få kallade hela, och 
etter defs kalker merendels utan tilfats kunna 
återfå metallifkt lynne, gården når til de åd- 
ia metallerne. Högröda klara cinnober cry- 
ffaller träffas ibland > dels cubifke , dels med 
3 kantig prisma och 3-fidi'g afhuggen pyra* 
mid på hvar ånda: underffundom felas prif- 
ma aldeles i). 

Bly -malm finnes uti ordenteliga gångar, 
underffundom i håileflinta, eller ock i kalk. 
Blyglans år oftaft fmittad med mer eller min* 
dre filfver, Bly år ej ånnu med fåkerhet fun- 
nit gediget, ty hvad fom derföre utgifves 
mifstånkes mea fkål at vara utfmålt och til- 
fålligt vis kringfört från flagghögarne/&). Mi- 
neraliferadt med fvafvel år det gemenligen 

tårnigt och ibland offaédrifkt. Sammanfåt» 

ningen af gröna, hvita och röda malmer år 

P 2 ej 


i s Vid ldria fås 2- 3000 
Centn. om aret. Spanfka 
och Americanfka quick- 
filfver grufvorne dro 
Idngt rikare. IZweybrnc- 
ken ar ofta gångarten 
quarts:åfven annorftådcs . 


k) Hvad fom Volck- 
mann förfåkrar finnas 
vid Schcnewalde och Mo- 
fil boller Lehmann , fiom 
på ftållet imderfåkt det , 
för utjmelt. Se Abb, von 
Flötsgeb . 



228 Om Jord hvarfven. 

ej ännu r ed viPshet afgjord /): de förfin åm« 
da förefalla prifmatifka 6-fidiga, af huggna el- 
ler med 6-fidig fpets; andra flaget fås ock 
prifmatifkt med 4 til 6 fidor och låga fpetfarj 
det tredje år Ipatigt, långtårnigt och veterlh 
gen endaft funnit på et ftålle i Siberien m). 

Koppar följer gärna horn -och fkimmerar» 
ter. År gemenligenrikaft, men ofta fpridd och 
fparfamt i kalk «). Quartfen tyckes förådla ho- 
nom. Skiferhyfer ock ibland koppar. Han fin- 
nes gedigen, antingen anflugen, tåt eller gry- 
nig. I kalkform år den blå, grön eller rödbrun ♦ 
den fifta hopvuxen kallas med råtta koppa.glas. 
Med fvafvel allena upkommer grå malm , meri 
då litet jårn tillika uplöfes fås Fahlkupfererts 
och Påkallad koppar lazur, famt med merä jårn 
gul kis af flere förändringar , fom ibland tråfFas 
anlkutert i aflånga 8fidige cryflaller vid VaPs* 
wik på Dal och På andra Hållen. Ibland tråffas 
rödaktige alunformige cryftaller j Pom om de 

vo- 


/ ) Hr • Sage påflår 
blyet i dem vara f orent 
med fa It jyra, hvilket 
dock Hr. Laborie ne- 
kar. Henckel trodde dem 
vara arfenicalifka , men 
CronHedt holler demjhr 
bara hopvuxen biykalk. 

m) BergsR. Lehmann 
har uptåckt och béfkrif - 
vit den i et hr ef til Qref- 
ve Buffon i"]66. 

J 


n)At dock koppar kaii 
trifvasuti kalk finnes vid 
Thunabergfivardfl gång- 
arten år kalk och icke defi 
mindre gången beftån- 
dig både på djup och i 
fe It. Håkansbo ocb Mårs- 
hytte koppargrufvnr har 
Hr. Baron Hermelin be- 
råt tat mig likaledes haf~ 
vä kalk til gångart. 


■ f 

Om Jord- hvarf ven. 229 

voro malleable fkulle anles for gedigen kop- 
i par. De blå prifmatifke cryftaller med rhom- 
bodalilka fidor likna dem, fom genom konft 
med uplofning i flycktigt alkali kunna århol- 
las, defle fenare hafva dock en föränderliga- 
re fårg, ty de flåppa fnart alkali och blifVa 
grona. Mon få kallade Atlas-ertzer upkom- 
ma på dylikt lått? 

Järn finnes under åtlkilligt lynne, uti 
Otrolig myckenhet på jordklotet, och tyckes 
nåftan 6fver alt i ftenriket vara fåfom et for- 
bindnings medel tilltådes, ja det ingår åfven 
uti de andra naturens riken. Dels malm fin- 
nes i fall berg: hopgyttrad uti fjo-och myr- 
malmer: uti gångar; ibland anlkuten i otta- 
mång-lidiga eller kiftformiga drulér, lamt for 
ofrigt på mångfaldiga fått inblandad uti alle- 
handa åmnen 0). Gediget Ikal vara funnit 
vid Steinbach i Sachfen /;), och annorllådes 
f). Vid floden Sanaga i Africa berättas Mo* 

P 3 rerne 


0} Hr. Dir. Rinman 
upråknar et an Jen ligt an- 
tal Jlen ocb jord- art er , 
Jom hålla jårn j fe V. 
Ac. H. njd- 
p) Hr. Marggraf å- 
ger en bår tagen band- 
Jlen , bejlående af jårn- 
tråar , hvars miUanrnm 
fyllas af bruna granater , 
Jom dels åro genomfkinli- 
ge y dels icke. Tr åarna 


j lata hamra jigfmen fked- 
vatten råder ej på dem. 
Se Hr. J. F. Stoy , Hatnb. 
M. Fil f 441. 

q) Pr. Grauel i Stras- 
bur g , fkall ock hafva 
funnit gediget jårn i 
form af bår , men man- 
vet ej defi befkajf enbeU 
Hamb. M. Vill . f. 477. 
Uti Freybergfka Colle - 
gii famling fkall vara en 


230 Om Jord-hvarfvem 

rerne förfärdiga kårl och kitlar af gediget 
jårn r). Järn tyckes vara af den belkaffen- 
het, at det kan aga metallifkt utfeende och 
dock hafva en ganfka olika mängd phlogi- 
fton. I kalkform dragés det ej af magneten, 
men bringas fnart derhån, ofta genom blott 
upgloggning, ty det tager och flåpper det 
b r änbara ganfka lått. Vil man nu anfe den 
malm fom af magneten dragés, för gediget 
järn, få finnes det viflerligen i flor mångd, 
men om bårmed menas lådant, fom liknar 
ftångjårn, famr låter hamra fig och uplöfes 
af fkedvatten, få torde få haodftenar hålla prof- 
vet, om icke de, fom nyligen funnits i Sibe- 
rien. Annars tråftas jårn ymnigt i kalk -form 
både i pulver och mindre flrycken uti myr- 
cch f jomalmer, famt hopvuxet med metal- 
lifk, rod, gul eller fvart fårg uti blodflens- 
roalmer, hvilka oftaft hafva utvårtes anfeen- 
de af droppften, men inuti åro .ifrån axeln 
ftrålige. Kommer litet fvafvel til få antingen 
blifva de magneter eller åtminflone dragas 
deraf. Cubifka cryftaller af jårnkalk finnas 
flerffådes, alunformige dragas gemenligen 
af magneten och åro i Fahlun öfverklåddc 
med talkhinnor. Jårn mattat med fvafvel 
ger kis ofta til form tetråedifk, cubifk, o£ta- 
edriflc, dodecäedrifk eller orediga inuti flråli- 
ga klimpar. Det år ej olikt, .at de(Te med 
tiden kunna förlora fvaflet och låmna jär- 
net 


petiieen järnklump om\ r) / 2 llg. Reif. baud ih 
några marker, | 



Öm jord-hvarfven. 331 

net calcinerat. Jag åger fådana, fom fynas haf> 
va hunnit olika 1 denna förändring, och åro 
Blodffenar förmodeligen på detta lått dana- 
de. Med kalk ingår jårn i ftahlftein. 

Ten finnes ej almånt i Europa, men i 
Böhmen, Sachfen , Schlefien, Spanien, Ång- 
land och få andra orter åro deraf vakra ne- 
derlag. Cornwall floll enfamt om året låm- 
na 12000 fkeppund blockten. Malmen före- 
faller nåpligen i ordenteliga gångar, utan i 
drummer, ifock.och feifenvårk, med kifelar- 
tade åtnnen, åfven i fiötfer. Gediget ten år 
ganfka fålllynt, dock funnit i Cornwall , iorn 
gryn i en lös ften, beftående af £ tums zwit- 
terfkorpa med kårna af drufig quarts och hvit 
arfenik s). Arfeniken tyckes intyga, åt defsa 
gryn ej tilkommit genom fmeltning. Oftafl: 
förefaller den i Ivarta eller bruna otydeliga 
cryftaller, Zinngraupen eller zwitter kallade £), 
och underftundom i alunformiga hvita. 

Vismut finnes enfam ej annorlunda ån 
fiåcktals, men måftadels följer den Cobolten 
åt, ehuru fjelfva metallerne ej blandas i fmelt- 
ning. Gedigen tråfFas den ofta både anflugen 
och tåt. Annars förefaller den mineraliferad 
med fvafvel , eller medfvafvel och jårn tillika. 

Nickel råkas likaledes i Cobolt - brott, 
P 4 an- 


s) rbil. Tr. !"](><{. 

t) Hr. de RoméDe* 
lille bar i fin vakra Cri- 
ftallographie tab. 4. f. 12, 


ajritat en af de tyddi - 
gafte. Hr. Sage päfiat 
at zinngraupen innebal-. 
Jer falt fyr a. 


»3* Om Jord - hvarfven. 

antingen i kalk form eller med jårn, cobolt, 
arfenik och fvafvel förbunden a). 

Arfenik gör underftundom hufvud- 
åmnet i egna gångar, och ar nåftan öfver alt 
annars i följe med andra metaller. Han fin- 
nes gedigen under namn af Fligenftein ; blam 
dad med fvafvel uti Auripigment och gedi- 
gen Raufchgelb ; med Tenn - kalk i Zinngrau- 
pen; med fvafvel och filfver i Rotgulden $ 
med blykalk i blyfpat; med Cobolt - kalk i 
Bliithe; mineraliferad, med Svafvel och jårn 
i Gift-kis; med blotta jårnet i Misfpickel, 
o. C v. Skapnaden år ftrålig i den hvita kal- 
ken, fom dock år ganfka rar; cubifk i kisj 
prifmatifk 6 fdig med 2 fidiga fpirfar befla-i 
ende af 5 kantige plana i Raufchgelb. Elei^ 
gedigna år fkaiig eller fjållig. 

Cobolt ffryker uti fmala gångar i Sve<! 
rige, fom ån opna fig, ån hoptrångas, och 
i anledning håraf biifvit kallade radbands-gån- 
gar. Annorftådes förefaller han mäktigare. 
Finnes ej gedigen; defs kalk förftenad ger co- 
boltmalm: år funnen förenad med fyafvel och 
jårn allena, i Baftnås grufvan vid Riddarhyt- 
tan , men merendels holler den arfenik tillika. 
Vid Tunaberg finnes lenare flaget anfkutit 
ibland kopparmalmen med cubifk Ikapnad, 
hvars alla plana åro emot nåfla fidor afkanta- 
de och råflade få, at direcfionerne åro in- 
bördes lodråtte på dem, fom ligga bredvid 
hvarandra: härigenom upkomma 18 fidor. 

Zink- 


«) Hy. Cronfledt,^, Ac. H, 17 ji och I7f#> 


Om Jord - hvarfven. 233 

Zink * malm finnes i gångar , hvilka 
fielt och hållit deraf upfyllas, når arten år 
Gallmeja, då ock ofta blyglans år i följe. 
PJende tråffas nåpligen utom denna följefla- 
gare, dock hånder det vid Dannemora. Den 
fr§n China kommande Tutanego år en vår- 
kel ig Gallmeje-kung. Om denna fmidigafte 
halfmetall finnes gedigen år ej ånnu afgjordt 
&), Med jåm ochfvafvel finnes den minera- 
jiferad både i metallilk och kalkform, 

Spits - glas faller flack - tals och drum- 
vis, ofta uti bly -glans - och blod- ftens -gån- 
gar. År funnen gedigen uti Carls - ort i Sa- 
la grufva y ), Måft förefaller den minerali- 
ferad med ifvafvel, men åfven i förening 
|ped arfenik och andra metaller. 

Vi hafva hittils betraktat metallerna måft 
fåfom enftakade, men de förefalla merendels 
flera i lållfkap. Hornartige berg åro i lynner- 
het malmförande, underftundom åfven berg af 
kalk, Ikifver, fåltfpat, Jaspisarter, fkifrjg fand- 
ften och granit 3 Gips förer ock kopparmalm, 
gobolt, blyglans, m. m. men det år fållfynt z). 

Når gångar hy fa malmer kallas de af 
Bergsman fyndige, annars få de namn af to- 
ma, ehuru de med andra åmnen kunna va- 
ra upfyllda. Underftundom år gången fylld 

P 5 med 


.v) Hr. de Bomare 
påftår /ig bafva funnit 
gedigen zink i gra böjli- 
ga trädar vid Goslar. 

y) Hr.BergsR.Swab, 
K <dc. H. 1148. f. 89- 


s)Lehmann vonFlötz- 
geb. Briickman talar 
ock om filfver funnit i 
Hlabafler uti Norrige och 
Henckel om ten träffat 
i Selenit. 


234 Om Jord »hvarf vem 

med famma ämne, fom berget beflår af. Vid 
Geddebolm i Södermanland och Biyhållarna 
finnes en gr of röd fåltfpats - råda, uti h vilken 
ftryker en blekare gång af famma flag, fora 
förer fpridd blyglans med violet flufsfpat a). 

Uti råmnor och båligheter anfkjuta mång- 
faldiga cryftaller, hvilka efter lin glans, fårg 
eller hårdhet vunnit olika vårde. Uti Jemt- 
land och OfFerdals focken år hållearten en 
fkifrig hård tålj-ften, hvaruti fpela åtfkilliga 
drummer af fet hvit quarts, af hvilka deftor- 
re, ( kanfke under krympningen), bekommit 
flera få kallade drake-eiler drufe-hål, med 
anfkutna quarts -cryftaller af båfta flag. Be- 
fynnerligit år, at de funnits afbrutne och hårdt 
inpackade uti gulaktigt ler, hvilket utmärker 
någon våldfam rubbning, fom åfven beftyr- 
kes af cryftaller med afnotta kanter, hvilka 
vid Ijo - ftranderna i nejden blifvit fundne b). 
Bergcryftaller åro i allmånbet prifmatifke, med 
6 aflånga rätvinkliga fidor och 6 fidiga pyra- 
mider på en eller bägge åndarne, i anfeende 
til omftåndigheterne vid anfkjutningen åro 
dock mångfaldiga flörre eller mindre afvikel- 
fer från denna hufvudlkapnad. De fom med 
ena åndan varit faftvuxne åro endaft klaree- 
mot den ofre, och merendels emot den an- 
dra dunkla, famt nog lika gammal is: de å- 
ter, fom anlkutit utan fåfte, åro altigenom 
klare och förfedde med fpitfar på bägge ån» 


a) Hr. Rinman. 


b) Hr, Cronftede, V. 
Ac, H. n(>3, f. 2$o< 


Om Jord-hvarfven, 235 

dar. Underftundom inncfluta de fkörlftrålar, 
berglin, fpitsglas, glimmer, ja man fkall fin- 
na dem, fom vifa inneflutit vatten, fådana 
har jag dock hittils icke fedt. Fårgen år ej al- 
tid enahanda, utan ibland violet ( amethift), 
brungul (hyacinth), gul (Bohmifk topas), 
rökig (röktopas), blåaktig ( vattenfaphir), fjö- 
grön (öåkta beryll), men ganfka fållan röd 
eller grön. Underffundoro åro ds aldeles o- 
genomfkiniige, och ibland fundneaf mer ån 
800 fkålpunds vigt. Diamant- brotten iGol- 
conda befkrifvas uti dylik belägenhet. De 
adlade cryflallerne finnas hår uti klyfter och 
drufehål*, åfven inpackade uti lera c). Det 
år fkada, at man ej åger tilråklig kunfkap om 
adla ffenars naturliga belägenhet ? och egen 
fkapnad. Diamanten förefaller alunformig , 
då han år rå, men föregifves åfven ibland 
vara cubifk, med eller utan afhuggna hörn; 
6 fidig prismatifk med 3-ftdig låg fpits på 
hvar ända d), ja den Brafilifka och Malacci- 
fka år rundaktig med flera fidor. Til fårgen 
finnas de ej allenaft vattenklara , utan gula , 
röda, bruna, gröna, blå och fvarta a-f alle- 
handa förändringar. Deras fanamanfåttning år 
finfpatig, hvadan de ock låta klyfva fig i vifs 
led , hvilket ftenflipare målle veta , om de 
Ikola kunna gifva honom all den glans, fom 
han kan emottaga. Detta , ibland aik bekan- 
ta, hårdafte åmne, år dock i ftrång eld flyck- 
tigt 

c) Tar ver nier, Foy. I d) Hr, Quift F, Ac, 

des Indes , fiv. U, [Ii, 1768. 



236 Om Jord-h varf ven. 

tigt och förfvinner efter hand aldeles^). Man 
vet, at åmnen af fpatig fammanfåttning i eld 
ipraka fonder, men om detta år i närvaran- 
de håndelfe orfaken, made den vårka lång- 
famt och e ndaft i ytan i kraft af fin flora fin- 
het. Vid ilutet af fiflförflutna 100 -tal räk- 
nades 




e ) Kejfar Frans I 
lämnade til fövjbk ädla 
ftenar för mer ä.nöooo fl. 
Detta bar npmuntrat an- 
dra , at underftbdja dejja 
dyra experimenter , fä at 
man redan uptdckt för- 
underliga egenfkaper. Di- 
amanter lagde i diglar 
och bollne 24. timmar i 
flrängafle eld , blefvo för fl 
matte , fedan bladige och 
fårfvunno omflder alde- 
les: de efterjägos kvar 
annan timma . StorHer- 
tigen i Florens lät göra 
flika förf ö k med Tfcbirn- 
baufens bränglas: efter 
x minut b le f en diamant 
om 20 karat dunkel och 
bviti efter f m. märk- 
tes bl af or pä ytan , bvar- 
efter den fprakade Jbn- 
der i oändeligen fint floft\ 
ingen fmeltning fkedde 
med tiljats af afka y ki- 


fel, fy af ve l, metaller fa 
ej en gäng med lutfa.lt. 
i~]6 j började Dr. d’ Ar- 
cet i Paris at utfått a 
diamanter för flark eld 
och fant dem fhrf vinna 
bäde i öpna ocb Jlutna 
kärl. Fbrföken åro Jedan 
af andra och pä flere , 
flällen omg jorde. När di- 
amanter bollas i eld,fom 
gbr guld vål qvickt , blif- 
va de fnart fullt ' hvit- 
glbggade ocb börja fedan 
utan teken af fmeltning 
minfkas, dock ej paral- 
lelt med ytan, utan 0- 
redigt. 4- y grans vigt 
förfvinner pä et par tim- 
mar; det Jo m ligger qvar 
äger diamantens hårdhet 
och egenfkaper. Boyle 
talar om diamanter , jom 
kunde innovt kort tid 
bringas at gifva [karpa 
ängor. 


Om Jord- h varfven. 23? 


hades 20 diamantgrufvor i Golconda och if 
i Vifapur, men defleårofedermera måfi: ofver- 
eifne. Nu för tiden åro de Partea.lifka (vid 
roten af Gatifka bergen, något öfvfcr 20 mil 
från Golconda och nåftan 10 våfleit* om Ma- 
zulipatan, der Kiflera faller in i Krichna) måfl: 
ackta def). Floden Guel i Bengala och Syc- 
cadang på Borneo Ikola ock föra diamanter. 
1 Brafilien, vid lilla floden Milhoverde (ej 
långt från Villa nova do Principe i landfkapet 
Serro do-Frio) vinnas nu de måfta Ameri- 
canfka g ). De , fom finnas i jord , aro om- 
gifne med en fkorpa til fårg och hårdhet lik 
fpat> famt inpackade i fand eller lera* men 
Fom man ej kan veta råtta godheten innart 
fkorpan aftagits, få komma de fållan med den 
til Europa. Den ftorfla diamant rtian vet af 
år från Brafilien och väger omtrent 23 lod b), 

Ru« 


f ) Se Hr. Danvilles 
Éclair, fur la carte d 
P Inde , rjjz i 4:0. 

g ) Diamanter dro 
fundne i Brafilien vid 
floden Janeiro , lofa i 
fand, fom kiflar. Vid ef. 
terfökande i närliggande 
berg märktes flora cry- 
flall - ådror , bvarifrån 


alla andras uteflutandé , 
och låt flytta en hél ftad 
til fmygbandels förekom- 
mande. Se An fom fiefa. 

b) Stör fl a diamanter 
man vet af åro följan- 
de: Konungens i Portu- 
gal af 16 So karat , från 
Brafilien; St. Mogols , 
fom innan fipningen våg • 


vatten nedfkålfi dem. At ( de 7^3 k . , funnen 7 
då förekonmia vanpris \ dagsleder ifrån Golcon- 
uplåt regeringen denna j da ; Jlipad fom Rofenften 
handel til et Jääfkap, med Jags den af Tavernier^ 


233 Om Jord • hvarfven. 

Rubiner finnas rriafl 8-fidiga, röda, hvi- 
ta och amethiftfårgade: de Brafilifka åro lo- 
fare, blekrode, prismatifke med 6 eller flera 
fidor , och 3 eller flera fidor på (petfarna; 
Hårdheten år mindre, ån hos diamanter, men 
i det ftållet flå de båtre emot eld och kun- 
na icke en gång för brånfpegel förflyktigas i). 
De bekantade Rubingrufvor åro i Pegu i ber- 
get Capelang, 12 dagsrefor från hufvudfta- 
den Siriang. På Ceylon föra floderne inifrån 
landet vackra Rubiner, men rundade. 

Saphirer finnas af parallelipipedifk (kap- 
. nad 


och väger 2-9^ k. , den- j 
na har en liten flagring 
inunder ; Ryfka Kejfarin- 
nans , jom köptes i~]~]2 , 
af en Grek från Ispahan 
Greg. Saffraz, 26z\k., 
denna fkall vara från 
gamla grufvan Laborat; 
StorHertigens i Tofcana , 
139} k., år ganfka ren, 
men drager i c itron gult; 
denfamRegenten iFrank- 
rike köpte af Angels- 
man Pitt, år ganfka full- 
komlig , Jlipad i p.kant, 
fom brillant , och våger 
i2t>\ kr, Sancy , fom Jit- 
ter i franfka Kronan, år 
ypperlig, Slipad fom dub- 
bel rofenjlen i form af 


aflångt hånge , men vå- 
ger endafl j j k. D en för (l- 
nåmda Portugififka år 
värderad til 47 9000000 
ducater. 1 Karat år vid 
pajs 4 af}. 

i) 1 digel finnas Ru- 
biner efter 24 timmars 
eld nä fl an oförändrade . 
För brånfpegel fmelta de 
omfider til feg maffa } fom 
tager emot intryck , men 
förlora föga af tyngden , 
och bebolla åfven til flor 
del fårgen. Carbunculus 
hos Plinius torde varit 
hithörande , ehuru Hill 
för er den til Saphir, i 
noterna < 5 /wrTheophra* 
(ti bok om (lenar . 


Om Jord-hvarfVen. 239 

nad, åfven prifmatifke dfidige med dylik fpets. 
Af fenare figuren har jag lemnat 2 til K. 
Academiens i Upfala mineral-famling, den e- 
na mörkblå ytterft på fpetfén, men annars o- 
fårgad, den andra år i fpetfen gulaktig och 
nedanföre blå, famt något oformlig, men 
ej otydelig k). De åro måft blå, men ock- 
få hvita, gröna, amcthiftfårgade, gula, ibland 
opaliferande mörkblå i reflexion och ljusgrö* 
ne eller gulröde i refraébon, Ifrån Brafilien 
fås underlhmdom Saphirer af fpatig famman- 
fåtning. De måft värderade komma från 
Pegu och finnas gårna ihop med Rubiner: 
fmelta ej i Porceilaines ugn, men förlora fär- 
gen , förflyktigas ej eller af den eld , fom rå- 
der på diamanten, 

Topas träffas ån 8fidig med 2 afhugna 
fpetfar />; ån prifmatifk 4fidig med dylik fpets 
på en eller bågge åndar, hvilket år hufvud- 
fkapnaden på Sen Brafilifka; ån prifmatifk 
mea 8 olika fidor, famt 6fidiga af huggna fpet- 
far, fom den Tyfka vid Schneckenflein. Får- 
gen år gul, brun, hvit, röd, grön, o. f v. 
Hit bör ock råknas hyacintb, fom år pri (ma - 
tifk med 4 fexkantiga fidor, och 4 rhomber 


k) Som hårdheten år gen hergcryflall förmår 


råtta fkiljemårket af äd- 
la ftenar , få har jagfor- 
fåkrat mig om deffa 2 
faphirers art dy me del fl, 
at de gjorde ftarka ri- 
por på topas , hvilket in- 


l ) Topas kallades hos 
de gamla för Chry/oli- 
thus , och tvärtom. Henc- 
kel har anmärkt at den 
Saxifka år Jkifrig, 



240 Öm Jord • bvarfven. 

i hvar fpets, merendels gulbrun: den finnéS 
i Polen, Bohmen, Slefien, och annorftådes 
tn). Likaledes Chryfolithj prifmatifk med 4 
fexkantiga och 2 fyrkantiga fidor, (ämt hvar 
fpets hopfatt af 2 féxkäntér och 2 fyrkan- 
ter. Topafer forlora fårgen i eld n). 

Smaragden tåknas årven til de adla flé- 
nar. Defs fkapnad år qfta prifmatifk 6(idig* 
utan fpets: jag har ock fedt fet priima med 
12 fidor, men en ånda faftvuxen i quatts och 
den andra af bruten , få a t ingen rfeda kunde fås 
om fpetfen 0). Fårgen år gron. Smaragd 
fmelterii ftark eld och hvitnar j århölls fordorrt 
ifrån öfre ^Egypten p), hvaråft fert bergftråc- 
ka ej långt från Afna ånnu kallas Smaragd 
grufvä. Från dalen vid Tomana, imellan ber- 
gen i Grenada och Popayan, fores en mångd 
til Carthagena. De fås ibland af anleniig 
ftorlek , men fållan af fullkomlig klarhet, Och 
taerendels uti quarts q). 


t n) Hr - Hill bar be- 
vift , at de gamlas Lyn • 
curius är det vi kalle Hya- 


alla Brafilifka Rubiner 
jålunda tilvårkas. 

0) Flere f brändringar 


cinth i deras Hyacinth af figuren kunna fes bas 
var violet. Hr. De Romé Delifle. 

72.) Den Brafilifka Jom p) Plinius H. N. 

är gulaktigblir , dåden XXXFlI : j. 
inpackas i a [ka och up - p)l Genua åger Doni- 
glöggas, rodjjvilkei guld- kyrkan ei 6 kantigt , grönt 


fmeden Dumelle för K. 
Fr. Fei. Academien up- 


ocb genom [kin ligt karl 
( il Sacro catino ) , fom af 


gifvit. Mången tror i at\n± tum i diameter * <> 


Om Jord-hvarfven. 241 

De måft värderade Sdla ftenar komma 
-frän Alien, och efterhand har fkilnaden i- 
mellan Öfterlåndfka och Wefteriåndlka blifvit 
mera en utmårkning af godhet, ån af fådel- 
leorten. 

Så kallade halfådle ftenar åro ej annat 
ån fina och vackra flintor , fåfom Calcedon , 
Opal, Carneol, Onyx, m. fl. r ), hvilka dels 

Q åro 


tum hågt och 3 lin. tjockt. 
Det är af et Rycke och 
utgifvit får Smaragd, 
bvadun det hollits i flår- 
Ra värde. Denna hel- 
gedom [kaU. dr 11 01, vid 
Cef areas ärhfring i He- 
liga landet , emot en fi or 
f umma pänningar tilfal ■ 
lit Genueferne. 1319 fick 
ock Republiken derpä lå- 
na 1200 marker gvJd. Det 
hänger pd präfiens hröfi , 
då det vi fas, och färin- 
gen komma der vid med 
något äggiärn, men 0- 
lyckligt vis hade Hr. De 
la Condamine 77/7 til- 
fälle , at nogare betr ack- 
ta det emot en lampa , 
det fants bafva en mhrk * 
gr ån färg , utan ringa - 
fie t eken af fjädrar , d- 1 
dror eller Jkuggor , men ' 


vijade i ftället ftuå af- 
långa och runda b lä for, 
et fd obebageligt, fom 
tilfårliteligt vedermäle , 
at denna Smaragd ej an- 
nat är , ån et grönt glas. 

r) De/fe halfådle Re- 
nar voro fordom i Rort 
värde. Opalen märkvär- 
dig får fin egenfkap , at 
vift annan färg, fe dd 
medel R refleSierade Rrd- 
lar , än då den Jes me- 
deljl refringerade , var 
fil acktad, at Romerfka 
Rådsherren Nonius , fom 
ägde en, värderad til 
20000 jeRertier , heldre 
gick i landsfiycktighet , 
ån han ville låmna den 
åt Antonius. Se Plinii 
H. N. XXXVll: 6. Ro- 
mer [ka Kej faren äger nu 
en af 3 \ karats vigt, 


242 Om Jord - hvarfven. 

åro gångåmnen, dels finnas derifrån afflitne, 
dels "tyckes vara i löfa ftenar alftrade, tydå 

de 


fom år bl åaktig i reflexion , 
men gulråd med blå kant 
i refra&ion. Den , [om 


klarna i vatten och ån- 
teligen blifva helt ge- 
nom fkin It g De åroganfka 


Dr. Haflelqvift omtalar fållfynte. Tre af årts [for- 


var af haffelnöts florlek, 
oliv-fårgad i reflexion 
och rubinröd i refraBion , 
famt funnen i Alexan- 
årias miner. Onyx bru- 
kades fordom til de [ko - 
na ålderdoms qitarlefvor , 


lek och får g finnas i Brit- 
tijka mujeum , komne från 
lofcana. Den fl or fl a ko- 
dar 300 pund d. och de 2 
minfla 200. Konungen i 
Frankrike har budit 6 noo 
livrés får endera. Då de 


fom med råtta ka das an - ! åro klare b af v a de röd- 


tiker och nåpligen nu för 
tiden kunna eftergöras. 
Carneol brukas ånnu til 
utdickningar , och af Ca- 
cholong [varfvas i Kal- 
muckiet defnyggafle fmå 
kårl. Hårdhet , glans , 
politur ocb färg gifva al- 
la de [fa kijlar et fynner- 
ligen vackert utfeende. 
Hit lårer ock bbra fö- 
ras det Jå kallade V erl- 
denes öga, ifaUdetår 
ften och ej någon art 
ben. De fl befynnerlighet 
år, at vara ogenomfkin- 
lig , / å långe den år vål 
torr, men at efter hand 


gul berndens fårg. AUa 
hka tyngden , ifrån t t ^ til 
i. De låta ikårafigmed 
knif, men rifva likvH 
glas. Spiritus vini vår- 
kar trögare ån vatten på 
dem. Se F. D, H. vfj 0. 
//rD.vandeWynperfle 
i Grhningen har en grön 
med hvita flackar. 1 
Hinnbur g [kali finnas en , 
fom förfl vijar luftblå for , 
innan den klarnar. Man 
vet at rifvit glas år 0- 
paB , men blir åter ge- 
mmfkinligt , då vatten 
påflås, hvilket kommer 
der af, at l ju fet i et ojåmnt 


Om Jord -hvarf ven. 243 


de inuti betracktas, åro deras hvarf och ådror 
pareliele med ytan , hvilken ock ofta vifac 
faftfittande fanakorn j famt gropar och knag- 
ligheter, juft fådana, fom et fegt åmne låtte- 
ligen kunnat årholla. Den gemena flintan 
finnes i kritberg, antingen kortelvis eller lig- 
gande hel tått i vågråttä och tunna hvarf x). 
Alleflådes, bvaråfl: kiflarne inuti fig fådt öp- 
ning, der finnas bergcryflraller anfkutne. Sjelf- 
Va quartfen tyckes ej annat vara, ån en få 
ymnig cryftallifation , at maffan yftat fig til* 
fammans hel och hollen. I Nafa fjåll finnes- 
en quartsftock af några 100 alnars bredd och 
flere 100 famnars långd. 

Utom de anförda finnas i gångar, drum- 
mer och drufehol mångfaldiga andra åmneri 
lanfkutne, fom grynig och fpatig kalk, flufs- 
fpat, gips, berglin, glimmer, feltfpat, zeo- 
ilith, brunfiren, rri. m. Granater, och åfven 
ifkörl, finnas ofta inneflutne mitt uti andra 
i åm nen. Jag åger af detta fenare flaget fle- 
ra handftenarj hvaråfl: hårda quartfen omgif- 
ver på alla fidor enftakada lvarta prKmätifkå 
xryftaller, med 6 parallelogrammer och hvar 
fpets hopfatt af 3 rhomber. Når cry (Trallen 
utfaller år i quartfen en fullkomlig forna 
iderefter. Defla har jag redan 1765 funnitgé- 
nom vårmå allena blifva något ele&rilka t ); 

Q 2 ehu- 


1 medium fores ifrän fin 
väg, och at vatten går 
•ihopa med glas et jam 
'nare än har a luft der - 
med. 


x) Hr. Kalm, A.R . 
1 ; Abilgaard om Ste- 
vens klint. 

t) Fi Ac. H. q 6 fe 


244 Om Jord-hvarfven 

ehuru ej til den grad, fom defs nårmafle 
flåkting Turmalin , hvilken hittils i fynnerhet 
funnits på Ceylon af gulbrun och mork fårg, 
men i Brafilien gron, blå eller annorlunda 
färgad, fårat anfkuten juft i fkorlform. De- 
ras eleftrifka poler åro en vid hvar ånda af 
cryftallen, famt til fin natur ftridige, och år 
for öfrigt märkligt, at tunnafle fkifva efter 
tvåran år aldeles ogenomfkinlig, då de i alla 
andra direcfioner åro klare u). 

I allmänhet befinnas gångar rått ofta hy- 
fa fammaåmnen, fom hållearten , ehuru mer- 
endels finare eller I annan proportion. 

49. Gångar anfes fom parallelipipeder , 
hvars två dimenfioner åro nåftan oåndelige 
emot den tredje : Jlrykning kallas defs fort- 
gång i felt eller horizontela dimenfion } ful- 
lande eller ftupning defs emot flrykningen 
lodråtta utftråckning , och mägtighet fåc defs 
tjocklek heta, hvilken måtes af en mot fal» 
landet uprefi: lodråtta. Mägtigbeten år olika ej 
allenaft uti fårfkilta , utan åfven innom en och 
famnoa, alt fom väggarna åro ftålde emot h var- 
andra. Ofta fliger den til flera famnar. Helt 
tunna och obeftåndiga kallas Drummer, i fyn- 
nerhet om någon ftörre hufvudgång finnes i nej- 
den. Malm-ftrekan rättar fig dock icke efter 
råmnans bredd, utan defs opning och fortryck- 
ning följer egna lagar. Ibland åro väggarna 
parallele, ibland gå de från hvarandra på 
djupet , ofta kila de" fig ut i dagen eller fkil- 


u) V , ’ Ac. H. 


Om Jord -hvarf ven, 34$ 

jas åt mer och mer upföre. Åro våggar- 
ne lodråtte, få Ikiljas de efter våderflrecket, 
men om de luta kallas den öfre tak eller ber* 
: gets hångande, och den undre dels liggande : 
år botten nåftan vågråt, få får den heta Sohla. 

50. Ordningen af de åmnen , fom utgö- 
ra en gångs fyllning, år ftor Ikiljagtighet an- 
t derkaftad. De fom fitta närmad: intil berget 
[eller Hållearten kallas af Bergsmän Salband, 
[eller llåpplkjölar, beftå ofta af ler- arter, berg- 
lin, talk, lös Ikimtner eller fpat. Åro inga 
falband fåges malmen vara anvuxen : Jläppande 
kallas den, fbm på lidan ej år fållad. 

Sållan fyller malm hela rummet imellan 
bägge falbanden, utan der förekomma andra 
föijftagande åmnen, hvilka kunna nämnas för 
Gäng/ien, och efter olika malmer åro fårlkil- 
te. Sjelfva modren, uti hvilken metallen fit* 
ter fållad, heter Gång-art. Några exempel 
imåga til prof anföras. Vid ödra eller gam* 
: 1 a Hällefors grufvor år hållearten hvit kalk- 
flen : deruti ftupar en dohnlågig gång emot 
N, förande öfverll blyglans i kalk, derunder 
fvart hålleflinta och underll järnmalm 4%. 6) 
x ). Uti Bårby malm»fålt (Åtvidabergs bergs- 
Jag och Greby focken i öllergöthland ) år kop* 
parmalmen millanblddad med en aldeles malm- 
fri röd hålleflinta, fom hår utgör gångilen; 
Hållearten år i Bondegrufvorne röd granit; 

Q 3 men 


x) Hr. Baron S. G. 
Hermelin bar behagat 
iåmna mig del af denna 


och åtfkiUiga andra an- 
märkningar. 


246 Om Jord-hvarfven, 

men i Catharinashergs koppargrufvor en glim-* 
merblandad quartsråda. Ibland ftryka Ikolap 
tvårsofver hutvudgången och fora helt lår- 
fkilta åmnen. Uti Normatks jårnfelt och 
Brattfors grufva vid Philipflad år hålle-arten 
kalkflen, Skolarne hafva hår (alband af telj- 
Ilens blandad jårnmalm, hvarinfil fitcer blå 
filfverhaltig lera, och dernåft en grå lera. 

Ibland gå årfkilliga åmnen uti ormlika 
böjningar, dock alla fins-imellan parallelt. En 
få befynnerlig omflåndighet finnes uti flera 
jårnroalmsgångar i Risberget vid Norberg, 
belynnerligen mårkes det uti Klockflrecket. 
Malmen år en ljusgrå Ikimrande blodfien , 
föm hår flryker uti vågiga och irregulera 
hvarf, millanbåddad af Granatberg, grynig 
eller glafig quarts , (amtlkörlberg, delsquarts- 
och dels fkimmer-blandadt, hvilka alla arters 
planer kroka fig på mångfaldigt vis, dock li- 
ka och parallelt med malmen (fig. §.). Som- 
ligftådes tyckes hela berget befiå at båddar 
parallela med gången. Vid Högbergs jårn- 
grufvor (Grythytte bergslag i Örebro lån) 
drefs en ftoll in til Forfsgrufvan på 60 -talet. 
Då befants 27 famnar vara jord och Ilen, fe- 
dan råkades glimmerblandad teljflen y famnar, 
en tums mäktig teljflen, los fingrynig kalk- 
Ilen 1 famn, glimmerblandad quarts 3, los 
fingrynig kalkflen 4, hvit och gron hård 
kalkflen 2 , och til llut kalkflen blandad med 
gron Ikorl (fig. 7) y ). 

51. G an - 


y) Hr. Hermelin. 



Om Jord hvarfven. 247 

5 1. Gångarnas fallande år mer eller min- 
dre afvikande från lodlinean, dhda til en un- 
gefärlig parallel flåilning med horizonten. 
Bergsman komma ej ofvereiis om gradtalet, 
lom en ftrykning kan aga, innan den bor 
milla namn af flående, donlågig, m. m. At 
efter* någon lika grund fåfta defla bemårkel- 
fer, kunde de kallas flående, fom ej vika 
öfver xo gr. från lodlinean, de fvåfvande, 
fom ej gora ofver 10 gr:s vinkel med fyn- 
kretfen, och de fom ligga hlrimellan donlå- 
gige. Ville man fkilja dem, fom hålla un- 
gefärligen et medel imellan lodråttan och ho- 
rizonten , det år, flupa omtrent 4J gr., kun- 
de fådar-e få namn af flake. 

I afleende på flrykandet hafva gängar 
mer forr, ån nu, blifvit delte i Mårgongån- 
gar , fom firyka imellan SO - O , famt NW - W> 
Aftongångar imellan W - SW famt O- NO; 
Midaagsgångar imellan S-SO famtN-NW; 
Midnattsgångar imellan N-NO famt S-S W. 

Råmnors olikhet hårrörer ofta af åmnets 
fkiljaktighet. Uti engelfka krirgroparne och 
Tatternels ften-grufva åro fprickorna, antin- 
gen vågråtte eller lodråtte s). Uti flolågri- 
ga berg , i fynnerhet af kalk eller marmor , 
lamt uti flora bergkedjor fkola de gemenli- 
gen vara flående. Ånnu faflare hållearter for- 
1 åkras åga mindreantal, dock vidare fpri ekor a). 

Q 4 Gån- 

2») fr. Kalm A. R. a) Hr. BufFon, a, (i. 
Tom. II. f. 7 0} 7 om, 1 . Tom. I, 

f 


248 Om Jord - hvarfven. 

Gångars planer ligga icke altid jåmt, u- 
tan finnas ofta brutne, ja underdotn på å lkil- 
liga fått buktade, låfom i f åltet vid Ådel- 
fors guldvårk ( fig. 9. ) b). Sådane, fom hö- 
• ja fig tilbaka , plåga kallas JViderfinnige. Ge - 
menligen foråndras fallandet oftare, ån ftry» 
kander. Ibland råkas flere, och förenas, el- 
ler aflkåra hvarandra, utan rubbning. Un- 
derftundom finnes en gång förflyttad, eller 
kaftad utur fit naturliga låge , då det pröf- 
var Bergsmans årfarenhet och kunlkap, at 
återfinna den torlorada fortfåttningen. Hår- 
vid åro de få kallade flåpningar ofta til rjånfl. 
Når en klyft bb t, fig. 10.) affkår gången ab, 
hvars fortfåttning blifvit flyttad til bc, fin- 
nes underftundom gångens åmne a flåpa ef- 
ter klyften ditåt flyttningen fkedt. På andra 
klyftens vågg finnes åfven ifrån den förlora- 
da delen en dylik flåpning b. Sådana vifa 
fig mer eller mindre tydeligen vid Ådelfors 
c ), och tyckas ådagalågga quartfens eller gång- 
åmnets förffa mjukhet. Dylikt fkall åfven vi- 
fa fig vid ftenkols floars rubbande. 

LJfi de vid Severn i Ångland forut om- 
talta backar mårkes ganlka ögonfkenligen al- 
la hvarfvens förfånkning på två ftållen. Af- 
Ikårande klyfterrJa åro hår igenlåkte med en 
oordentelig blanning af alla denna högdens 
åmnen, famt gifva genom fin ftållning, och 
från det Öfriga Ikiljande fårg, en utfikt af tvj 


b )Ur. Ant.v. Swab,j c) Hr . And. Swab, 
K.Ac> H. i-#;. \KAc.Hi 15 i. 


Om Jord -hvarfven- 249 

ftarka pelare d). Sten- vallar och få kallade 
belvår, fom underftundom gå igenom ften- 
kols bäddar, torde offa åga lika hårkomfl 
med de nåmda ftod-lika klyfter. 

Ibland fordelar Hg en gång i flere gre* 
nar, af hvilka hvardara omlider förlorar fig: 
detta kallas at jbrdrumma fig. Ofta förftår- 
kes en gång genom tilfallande drummer, hvil- 
ket hos bergsmän heter Jlå buk. 

Fallandet år, ej mindre, ån andra en 
gångs dimenfioner föränderligt. Således åro 
jemtlåndlka koppargångarne forft ftupande 
och ledan fvåfvande. Vid Riddarhyttan ftu- 
pa en del gångar vågvis, ån åt N, ån åt S, 
10-15 g r * Somligftådes löpa flere gångar 
parallelt, fom vid Norberg, och vid Wå- 
fter-filf berget uti Stollbergetj annorftådes ftö- 
ta de tilfamman och formera roalmftockar, 
få torde det vara med 3 i Fahlun. 

Der malm holler fig i gången kallas malm - 
fall: hår menas egenteligen den, förhvilkens 
Ikull brytes , ty annars utgöra fåmre malmer 
ibland gångart, fålom jårnmalm för koppar 
fomligftåds vid Riddarhyttan, o. f. v. Tvår- 
klyfter plåga gemenligen antingen förädla el- 
ler förtrycka malmen. 

52. At båtre gifva begrep om berg och 
malm fel t, Ikola nu några korteligen belkrif- 
vas, då hvad förut lårlkilt blifvit betraktade 
hår tillamman kan éfverles. 

Guldvårket i Smoland år belågit bland 
flora rundaktiga berg, men flella anvilningar- 
Q. 5 ne 

"</) JJJ. Walleriui, y. AMTr^tdb^.f u 


550 Om Jord-hvarfven. 

ne åro kring en dal , fom dråcker figi N och 
S, å hvars ådra fida Nya och Gamla kroa- 
grufvorne åro fundsae i Öflandahults eller fe- 
dermera få kallade Kronehergets vådra {lut- 
ning. Hållearten år en måd dående horn- 
ikifer, fvart, mörkbrun, röd eller grönak- 
tig, ån mer eller mindre låttklyfd, ånvrefig, 
ibland los fom teljden, men underdundom 
hård och tjårf, ofta råmnad, i almånhet nog 
trégfmelt och lik den (kifer, fom utrikes år 
guldforande. Gångarne bedå hufvudfakeligen 
af dunkel quarts, drykande dels i O ochW, 
dels, och fom tyckes förmonligare, i N ochS, 
fvångande fig ofta i bukter (fig. 9}. Fallan- 
det går ibland til 30 gr. och magtigheten 
finnes olika ifrån 2 tum til <5 quarter. Guld 
trådas både gediget och mineraliferat, infprångt 
i f jelfva hållearten , men fornemligad i gån- 
garne , der ådla Fallen hyfa dels (ynligt guld 
1 blad och taggar , dels och måd uplöft i kis, 
ifrån omårkeliga fpor til 2 ^ lod på Centnern. 
Gul kopparmalm , högd af 30 prcCents halt, 
faller in i alla gångar, åf ven ibland litet gedi- 
gen koppar, famt kopparkalk, blå eller grön, 
men defsutom hvita kalklpatsdrummer med 
rod zeolith, grofgrynig kalkden, grön eller 
rodaktig hålleflinta, blyglans, låttfmelt gry- 
nig jårnmalm om 40 proCent, m. m. hvilka 
obedandigare vifa fig, och ibland åfven fö- 
ra något (ynligt guld. Ibland fordrummar fig 
en gång antingen i falt eller på djup, ibland af- 
(kåres den tvårt och förflyttas (fig. 10), i- 
bland kan den beholla full måktighet och åfven 

öka 



Om Jord-hvarfven. 251 

öka den, men åndock adla fallen magras, ja 
aldeies förlora arbetsyårdighet, N. och G. 
krongrufvorne åro, emot hvad man i bör- 
jan trodde, fundne beflandige både i falt och 
på djup : öfver hufvud holla gångarne , för- 
tryckta ftallen oråknade, 8 hl 10 lod guld 
på cubik famnen, Adolph Fredrics grufva år 
nu drifven til 70 famnars djup och befunnits 
innehatva famma gång, fom N. krongrufvan, 
hviiken blifvit förtryckt och bågd: på ftor- 
fta djupet kan nu ej arbetas utan i klart vå- 
der, ty hvarken ljus eller fvafveltråd vil der 
brinna. Nåft jårn år knapt någon metall almån- 
nare på jordytan ån guld, men oftaft beftåen- 
de i nåffan omårkeligafpor, fjelfva defyndiga- 
fte guldmalms fålt holla få fpridt gods, at of* 
ver hufvud deras tilgodogorning år foga lö- 
nande. Det år (ålllynt at finna guldftycken 
fom gå til 2 lod e). 

Vid Kungsbergs filfvervårk i Norrige 
fkiljes Underberget ifrån en fforrehogd, fom 
kallas Öfverberg. Hållearten beftår i bågge 
at jåmngående bäddar, lom ftryka i N och S, 
men deras nåftan flående hvarf åro från hvar- 
andra fkilde genom en fingrynig hvit quarts. 
balk med ftrimvis infprångd mörkbrun fin 
glimmer, af inemot | mils tjocklek. Band 


c) upvijles et ftyc 

ke guld for Fr. F. Ac. 
om 896 lod , tilhhrigt 
Corrlgldor i Arica , Don 

Juan de Mur, oebi Ant. 


Portocareros famling 
/tfgFeuillé et , jom väg- 
de 10)6 lod , men fåda - 
ne åro bbgft rare . 


2 52 Om Jord-hvarfven; 

kallas hår de båddar, fom beflå af bergarter 
utan fynnerlig mångd af jårn, men då den- 
na metall infaller få de egenteligen namn af 
Fallarter. I Underberget falla de 4-6 gr. , 
men i Öfverberget 26-32 gr. emot O. Hvart 
Band beftår i almånhet af famma åmne anda 
igenom, utom hvad drummer kunna info- 
ra: de oådla hyfa glimmer blandad med gra- 
nater, kalk eller quarts : de fom beflå af hvit- 
grå fingniftrig quarts med fin mork giim- 
roer och litet kalk, eller rod kalkblandad hål- 
leflinfa, råknas for båttre, men adla få de he- 
fa, fom fåra hvit fingniftrig quarts, antingen 
med fin mörk glimmer och litet kalk blan- 
dade, eller quartfen med glimmern hvarf- 
fals baddade. Måktigheten år från 1 tum til 
3 lackter: de gå ej altid rått fram utan krö- 
ka fig ofta, ocn flundom uttrånga tvåetmil- 
laniiggande. Fallarterne gå ofta på öfverber- 
get til 30 f. måktighet, men på Underberget 
ej of ver 16. 

Tvårsofver defla båddar flryka gångar, 
fom i Underberget falla måfl åtS, men i Öf- 
verberget mer åt N , hogfl 40 gr. ifrån lod- ' 
linieo , ifrån \ tum til 3 quarter mäktige. 
Alla diraenfionerne åro ej fållan förändrin- 
gar underkaftarte. Någre hufvudgångar gre- 
na fig fomligflådes , men famla fig åter. Gång- 
arten år kalk, ibland grynig och fjållig, dock 
merendels fpatig. Quarts tillika med hvita, 
blå och violetta flufsarcer infalla hår och der, 
famt ibland branderts med felenit och litet 
b^rglåder, Svafyslkts, måfl anfkutsn, litet 


Om Jord - hvarf ven. 253 

gul kopparmalm , famt hvitgul , gul , råd cch 
fvartbrun blende åtfölja gångarterne. Måfta 
godlet föm bar finnes är gediget, rothgulden 
ar fållfynt, men glaserts mera alman, bly- 
glans träffas i otilråckelig mängd. Gångarne 
iro altid anvuxne , fållan någon fet flåpploG 
na: äga anfenlig fortgång i fält och på djup; 
åro i de oådla banden förtryckta eller åtmin- 
ftone fattiga; når båttre råkas börja de lägga 
fig an och idet minfta gifva godt hopp, eme- 
dan deådlafnart plåga träffas, vid h vilka måfta 
rikedomen vankas. Fallarterne råknas for be- 
flåndigare ån banden och göra förädling. Bly- 
glans gångar åro fållfynte, och når någon fin- 
nes, uttrånges den på djupet af jårnmalm. 
kopparkis gångar, fom forr brutits på kop- 
par, hafva på djupet förvandlat fig til vanli- 
ga filfverförande , fåfom grufvan Förlorade 
fonen 1 mil från Kungsberg f). 

Sala malmfält år et ibland de befynner- 
ligafte och må hår inflyta de underråttelfér 
jag på ftållet kunnat famla g). Hela Soknen 

år 


f ) Hr. Riks Gaardien 
v. Engeftröm har med- 
delt denna underrättelfe. 

g) Hrr. Bergntåflare 
Belander och Berndfs- 
fon , fom gjordt fig fä 
mycket förtjente af den- 
na bergslag , hafva un- 
der mitt viftande vid 
Sahlberget flere gånger 
lämnat mig deffa under- 


råttelfer. Sala grufva 
bar frän är 1400 til när- 
varande tid gifvit of ver 
ny 8 000 lödig marker ftlf* 
ver. ijo6 var afkomflen 
ftårft. nemligen 3*266 
4 m. ( V. Ac. Hijänl 
70), nu för tiden hin- 
ner den ej til zooo om 
året. 


2$4 O* 11 Jord - hvarfven. 

år i gemen flacklåndig, dock vifa fig ftenro» 
fade backar, Tom fålten åro af fiimma art, 
(om underliggande hållar , lamt långfiuttan* 
de berghallar, dels bara, dels fkogbevuxne. 
På grånfén innom Kila Socken år hållearten 
en tåt blänning af giimmer och bålleflinté 
gryn; nårmare eller vid Trefots torpet bör- 
jar en grynig kalkilen , hår och der blandad 
jåmnt med quartsgryn. Imellan Staden och 
hyttan möfer granit, och år grånien juft på 
et ftålle, der åikan 2 gånger 1 manna minne 
flagit ned. Åt Norbergsiidan grånfar filfver- 
fåltet til hålleflinta, lom långe forttar. Sjelf- 
va Ikilnäderne åro ibland klyfter, fylda med 
jord och Imå Ilen af alléhanda att, med telj- 
ften , eller med hålleflinta. Innom grånforné 
åralmånna hållearten dels en grofgniiirigkalk* 
Ilen, lom fri från annan bergart ej forer malm, 
famt derfore kallas oådel klyft, dels fingni- 
ftrig glimmerblandad, fom bår namn af ådel. 
Hårutinnan tråffas Ikolar, florre och mindre 
éfver 100, beftående af teljilen, talk, ami- 
anth, asbell, lådflåg, hornberg, kalkften och 
Ipat , fållan hålleflinta och quarts. Når defie 
fortftryka innom oådla klyften fora de icke 
gods, hvarken innom fig eller bredvid , men 
innom den ådla intages ibland någon fyndig- 
het i fjelfva Ikolen , ftundom ftår malm ftrax 
bredvid och Itundom 1,2 ja til 15 famnar 
derifrån. Likaledes forholler fig, då Ikolen 
på en fida råkar den ådla, och på den andra 
oådla hållearten. Malmfallen beftå af en fi- 
nare kalk, ån ådla klyften, med blänning af 

guna- 


Om Jord-hvarfven. 255 

glimmer och ån mera af quartsgryn. Defle 
hafva, likfom gångar, flrykning och ftup- 
ning , ibland af anfenlig fortgång, men af- 
fkåres låtteligen af fmå klyfter, famt i fyn- 
nerhet af fkölarne och adla klyften, hva- 
dan de få korrt både fålt och djup. An- 
nars öpnas de och förtryckas, fom gångar. 
Någre få flåppa med en liten fköl eller klyft, 
men merendels åro de anvuxne och fomlig- 
flådes nog otydelige. De finnas aldrig i o- 
ådla klyftert, fom genaffc fortrycker dem; 
ftryka i N-W, famt S-O; affkåras af fkö- 
lerne, antingen med forådling, då malmfal- 
len flåpa med dem til anfenlig måktighet och 
fyndighet, eller förtryckas , men öpna fig å- 
ter et Aycke derifrän; åro altid i granfkap af 
lkoiar ( defle kunna dock finnas utan malm- 
fall ) , merendels imellan de flående och dohn- 
lågige, famt i almånhet defs filfver - rikare , 
ju nårmare dagen. Malmen flår flundom 
helt derb, flundom ifprångd öfver alt, ftun- 
dom kortelvis i gångarten. Foga gediget år 
hår funnit, blyglans ar råtta malmen, hvar- 
af den groftårniga funnits nåflan rikaft , ja 
ibland hollande 3 marker fint på Centnern. 
Emot flutet af 60-talet inföll en rödbrun art 
i Frifendorfs ort, på 70 famnars djup i ftor- 
grufvan , i fmå angefloger och körtlar: den 
hollej for rothgulden efter godfet fants nog 
rikare, ån förut, men hvarken fårg eller för- 
hollade for biåsrör ftåmmer dermed öfver- 
ens , jag har dock ånnu icke haft någon ren 
bit tilTörfök, utan endaft fmulor af tunna 

ange- 



2$6 Om Jord-hvarfven.' 

angefloger. Några gånger år kring Herr Sfens 
botten runnit quickfilfver i ringa mångd, i- 
bland amalgameradt med filfver. Annars träf- 
fas bår Rådflag och kis, famt i Carls ort e- 
mot flutet af fiftledna ioo-tal gedigen Anti- 
monii-kung. 

Rörås kopparvårk ligger några mil från 
Svenfka grånfen och i6i SO från Trundhems 
ftad^ Grufvorne åro på flutningen af flora 
bergftråckningar , til en del inftålte, ej i brift 
på malm, utan efter rikare gifves. Kungens 
grufva år på våftra fldan af en längflutande 
bergftråcka, fbm går i O och W. Hållear- 
ten år hornlkifer, i hvilken ån quartfen , 
ån glimmern råder. Gången ftryker i O och 
W, ftupar åt S något i början, fédan ån flac- 
kare, blifver fedan fvåfvande, upftiger ånte- 
ligen och ftupar emot N. Gångarten år 
et få fint hornberg, at hvarken quarts eller 
glimmer kunna Ikonjas , måktigheten år ifrån 
£ til 6 alnar ombytelig , men måft imellan z 
och 4. Malmen år måft helfkeft gul, ftål- 
tåt, fingniftig, grynig eller lefverbrun, ofta 
fordrummad , förtryckt och ftundom af quarts 
utkilad. Gången har blifyit aflkuren for fåit, 
men återfunnen, hvarvid affkårande klyftens 
(lutning följes åt den fidan ftupningen år. 
Inga flåpningar åro fedde. Så långe hållear- 
tens fkifring år orubbad tyckes den något flut- 
ta och gången år mäktig utan fördrumning 
eller förtryckning, men då fkifringen år vre- 
fig eller på kant flående, förtryckes gången 
och mitler af hållearten infalla. Smala klyf- 

tet 


Om Jord-h varfvei?. 257 

fer af hvifgul haifklar kalkfpat aflkåra gången 
utan fynneriig rubbning. Storwards grufvan 
år belågeni Rawålafjåll, fomftråckerfigiN och 
S, famt fluttar emot O. Gången ftryker i SSW” 
ooh NNO, (arm faller 10-12 gr. under ho- 
rizontal - linien , ftupar ftarkaft der hogder å- 
ro upofver i dagen. Han har flagit buk på 
et ftålle och intagit en flor mittel af mörk- 
grå glimmerblandad quarts med ftrödda fvaf- 
velkis gniftror. Hållearten föråndrar fig från 
tunlkifrig ljusgrå flållften fmåningoro til fvart- 
grå teljften. Malmen år måft hellkeft, ftun- 
dom blandad med fvafvelkis och något rod- 
flag. Chrillianus V och Håflklitten ligga ej 
långt från Storwards grufvan , arbetade på 
hvar fin fida om fjället, på famma liggande 
gång och nu ihopbrutne. Gången ftupar i 
aen förra emot O och i den fednare mot W, 
ftrykande i N och S. Rorås gångar hafva 
inga falband , men fkilja dock merendels från 
hållearten genom fkifringen. Några inftålte 
arbeten {kola haft itående gångar b). 

Ibland befynnerliga malmfelt råknas med 
Ikål det i Smoland belågna Taberg. Denna 
högdens hela långd drager vid pafs^ mil, ehu- 
ru den höglte ryggen ej kan råknas öfver hålf- 
ten: den ftråcker fig i NNW och SSÖ, fti« 
ger långfamt från norra andan til en tåmmelig 
hogd, Tanker fig då litet, men refer fig åter 
oeh tillkapar höglta kullen, fom flutar med 

R en 

b ) qtij ar bolls vid\ rad koppar. Herr Baron 
Borås s°°o fkepptd ga - J Hermelin, 


258 Om Jord - hvarfven. 


en tvår brant emot Månfärpa ftröm, 6fvef 
hvilken bergets högfla år omtrent 420 fot. 
Mittemot fudoflra flortan år på andra fidan 
om flrommen en motfvarande hogd. På vå* 
llra och fudvåftra lidan fynes et fammanhang 
af fiere hogder, lom åfven endafl (kiljas från 
Tabérg genom en llrom, rinnande i en dal på| 
mils afftånd. Utmed Vettern, forbi Jonköping 
och Taberg anda in i Öfsbo hårad, råder en los 
fandmo. Intil branten ligger en lamling af 
nedramlade järnmalms fkutor, ofta til llorlek 
lom fmå hus, hvilka genom upflapling in- 
taga omtrånt | al brantens hogd, utan all blart* 
ning af Ilen , endallmillanbåddade med eri fin 
mo i vågråtta lager. Tabergs rygg och förmo* 
deligen hela berget beflår af jåmnfidiga fmala 
järnmalms gångar , måll flående och ftrykande 
efter defs långd. De ådlafle åga fållan ofver 1 
q varters måktighet, kallas på orten omkring, 
Jårnband , fora en fvartaktig brunglånfande 
malm, fom holler 32* pC.Vanliga malmen år af 
egit utfeende,likfom fotad och utari glans, famt 
holler 3 1 pC. Den få kallade Rifp-eller Skatmal» 
men har hvita fpatflåckar långs efter lkitririgen, 
fom i tvårbrottgifver hvitrifpjgt utfeende : den- 
na holler 2i pC. Defle flags gång aråro i fyn- 
nerhet på våflra fidan af berget blottade. Vi 
hafva vål i Torneå Lappmark hela fjållberg 
af bara jårn*malm z)> och Gelliware berg i 


i ) Då Landsh , , fe- 
dermera Prcejid. Gyllen- 
grip 773; for fl fick fe 
de (fa fjäll, Kerunawara 


och Luofareara , Jom lig- 
ga i\ mil i IV frånffuc- 
kasjerfvi Kyrka , och 
endaft åro med en liten 


Om Jord hvarf ven. 259 

Luleå Lappmark, beftående af rik fvartblå 
järnmalm , fortfarande flere f jerdendels mil , 
(om en ordentelig gång med 3 - 400 famnars 
mågtighet, men^Taberg blifver dock på fitc 
ftåile ganfka märkvärdigt k). 

Omkring Hartzifka gångberget ända til 
grefikapet Mansfeld, finnes en upftapling af 
nere hvarf det ena ofver det andra, hvilka 
nu {kola i ordning upråknas utifrån, r.o träf- 
fas dam jord; 2:0 en bädd af grå orften, 42 
fot måcktig ; 3:0 en art Alabafter, 28-210; 
4:0 en vårkelig fkorpften (tuf), 8 S > 5:0 en 
vanlig kalkften, 14; 6:0 en blannig af kaik, 
fand och lera, 7; 7:0 forftenad lera, 1 tum; 
8‘o kalk och lera, inemot 2 fot; 9:0 en grå 
fkifer beftående af kalk och lera, 16 tum; 
to;o fvart fkifer, beftående måft aflera, men 
fom forer foga metall, 6; 11:0 fvart fkifer med 
litet koppar, 1; 12:0 fkifer, lik den, fom fö- 
rer koppar, 4; 13:0 god kopparfkifer, 1 ; 14:0 
flets-malm, beftående dels af kopparfkifer, 
dels en rik gron fanderts, 1; i ftållet for 13 
och 14 råkas ofta likfom en flående gång, 
R. 2 in- 


å al fr an hvarandra [hl- 
de , kom ban likfom utom 
Jig: han kallade det ena 
Konung Fredrics och det 
andra Drotn. Ulrica E- 
leonoras berg. 

k ) Alt Jedan Carl 
IX:s tid bar hår tagits 
malm öfver jord af ba- 


ra ras, fom [edan åt min- 
fione i 140 dr bollit 12 
masugnar i gång, och är 
för de?n ånnti i flereioe 
år tilråklig. Järnet är 
ganfka godt och tjänligt 
til manufaSlurer , Se K, 
V. Ac, H. 176 0. fid . /^« 
tab. / och 2. 


26o Om Jord - hvarfven. 

innehollande fpat, rik gul kopparmalm, co- 
bolt och blymalm; 15:0 blanning af lera, 
kalk, tand och ften, 3^ fot; 16:0 blå lera, 
2-8 tum; 17:0 röd ftenbådd hopfatt aflera, 
kalk, glimmer, talk och (and, 7tot; 18:0 en 
röd och taft ftenbådd hyfande kalk, tand, 
imåften, m. ra,, 140 -420; ip:o röd bladig 
hålleflinta eller Jalpis med ringhaltiga och 
fyårfroålte jårnmalms körtlar, 42-112; 20:0 
ånnu en röd jårnig ftenart , blandad med tand, 
inemot 2; 21:0 rod land 7; 22:0 röd jårn- 
halt'g lera, 28 -56; 23:0 Jefverfårgad lera, 
42-565 24:0 blåaktig tkifer, 32-70; 25:0 
grå hård lera, 1-2; 26:0 ftenkol, inemot 2; 
27:0 blåfvart Ikifer med aftryck af en After, 
inemot 2; 28:ofvart Ikifrig hålleflinta 42-105; 
29:0 blanning af kalk, lera, tand och fmåften, 
42 70; 30:0 röd jårnig blanning af kalk, le- 
ra, tänd och ften af hönsäggs ftorlek, 210 
fot, denna ligger omedelbart intil Hartzitka 
gångberget, ifrån hvilket alla de omnåmde 
bvarfven mer eller mindre ftupa under ho- 
rizonten /). Slu- 


/)Lehmann vonFlötz- 
geb. Hercynifka bergen 
gira en flråcka , fom lö- 
per genom hela Tyfkland: 
den del fom ligger i An - 
haltfka , Halberfladtfkn 
och Braufchweigfka lån- 
derne kallas Hartes , in- 
tagande i långd omtrent 
i och i bredd 3 miU l 


grejfkapet Wernigerode 
ligger defs ftorfia bogd , 
Broeken kallad , fom (kil- 
jer Ofver - och Under « 
Hartes. 1 trångare be- 
mår kelfe heter Luneburg - 
fka och Braunfcbrveigfka 
andelen Hartes , famt in- 
delas åfven i det öfre 
och undre , 


Om Jord - hvarfven. iSi 


Slufeligen må cck et (ynnerligit flolågrigt 
i berg i Rårtviks focken omtalas. Kring Boda 
I Capell tråffas brun, grå och gronflåckig flo- 
I kalk, öfver alt fpåckad med förftenade hafs- 
l kråk. Håruti finnas flere malmgångar. I Silf- 
t bergsgrufvorne på våfirra fidan af en högd, 
( (om ftråcker fig i N och S, ftryka åtflcilliget 
! NNO och SSW, med ffarkt fallande åt W, 
men kaffa fig ofta nog tvårt i andra våder- 
ftrek: på 5-6 famnars djup gå gemenligen 
våggarne ihop och uttrycka gångarne, fom 
fora zink, gallroeja och blyglans m ). 1 O > å- 
grufvan, fom år 3 famnar djup och ligger ftrax 
bredvid de förra, år inne en jord (kol, ftrykan- 
de, (bm de förre, hvaråfi: på offra fidan kalk* 
(fen tvårt affkåres genom en hongytring af 
q varts, kalk, feltfpat och fvart (körl, alle gry- 
nade'; deruti finnas ock fmå muflor, (amt en 
(årdeles klar blyglans, (om holier 31 lod fiifver. 
Huru långt denna bergart fortfar år obekant, 
men 60-80 (leg i O år åter kalkffen uppe i dagen. 

! H6gsmyre grufvan i brun flokalk med petri- 
ficater, har inne 3 måcktiga gångar, (frykande 
(om de förut nåmde, men med 30-40 gr. fallande 
emot O, forande mycken blyglans medfpatoch 
zinkmalm blandade. Rådaberget år högt, ftråc» 

R 3 kande 


m) Si tf bergs gruf • 
vor arbetades på flutet 
af 30 - talet i forra fecu- 
lum, då BergsCom. F. 
Krufe ej allenafl uptäck- 
te gallmejan hår , utan 
och vafkade den från bly- 


\ g fans, råflade den ocb 
gjorde der med måffing. 
ryS anfades här åter ar • 
beten , men utan nytta , 
mäjl af okunnighet vid 
fiika arbeten och Jmelte 
| ningar \ 



z 6 z Om Jord-hvarfven. 

kandefig iNoch S: hållearten år brun floka'k 
med petrificater, fkifrig i N och S, med 20 
gr. ftup.ning mot O; åt detta våderftrek har 
ock berget en 15 til 18 famnars brant ftot, 
i hvuken fes profilen af en i NNO ochSSW 
ftrykande gång, fom faller 10 - 12 gr. mot N, 
ofverft 1 , men nederft inemot 4 quarter 
roåktig. Gångarten år hård fvartbrun kalk, 
fom forer tåmmeligerf ren blyglans emot y- 
tan, men fedan uttrånges den af (vafvelkisj 
bår åra ock fpor af zinkmalm. 

Får de omtalte kalkftenshvarf kan fand- 
ften vid Styggforsfen formodeligen anfes fom 
fot , på fått fom i Veflgotha bergen. Den' 
na fandften år af flere fårgor, röd, gul, blå, 
giå och fvart, ofta flåckig, fom ger honom 
et fynnerligen vackert utfeende, liggande der- 
af och mårgel hvarf upftaplade intil en glim- 
merblandad quartsråda. Detta ftålle har 
namn af et 30 famnars vattufall, fom hoft 
och vår i fynnerhet är hafkeligt. Osmundsber- 
get utgor af denna flotstraft hogffa kullen , 
belågit \ mil i N från Capellet; den år be- 
vuxen och rymmer en by uppå fig, omtrent 
150 fot hogt åfver fin egen botten, ftråcker 
fig i NO och SW \ mil, bredden kan råk- 
nas til f och högfta ryggens långd til t t ? mil. 
På nordvåftra fldan år en brant, kallad Skår- 
backen, fom fluttar fo-55 gr. och år 90 fot 
hog. I denna fynas flere både fkifer och kalk- 
hvarf, ftrykande i NOtN och SWtS , h vil- 
ka under fkårpande i den få kallade oljegruf- 
Van funnits innerft beftå af hård grårod kalk 

med 


Om Jord*hvarfven. 263 

med fingerstjocka ådror och drummer af tåt 
mörk kis korsvis öfverfatt, i denna finnes 
flundom fpor af bergolja. Hårpå ligger en 
half tvår fingers fin blå lera , fom i tunna 
: angefloger, hälft vid affkårningarne der kis- 
i körtlar infalla, holler omtrent x 3 lod filfver 
| på Centnern. Sedan följer los, brun, oljig 
1 och i eld fprakande fkifer, \ fot; hård, tåt 
I kalk, fom i ftark hetta utlvettar bergfetma, 
i; los, brun, vågig, fprakande, fet fkifer, 
fom emot hångande och liggande hyfer flo- 
ra afiånga fotstjocka kalkbollar, famt mindre, 
runda af några tum, de förra af tåt hård kalk 
innehafva mycken olja, fom ibiand vid fon- 
derflående finnes rinnande, de fenare åro 
måft fy Ide med fpatig kalk, fållan tåte, 2J 
hård, tåt, brun kalk, 1; los, brun, i eld 
fprakande fkirér, 1; brungrå, hård, gniflrig 
kalk, 1 los, brun, i eld fprakande fkifer, 
hård, ganfka tåt, annars aldeles lik nåft 
föregående, x §, och utgör detta hvarf hån- 
gande i oljegrutvan , men liggande i valkle- 
re brottet , fom år något lågre. Alla hittils 
nåmde hvarf falla från lodlinien 25 til 27 

f r., men de följande endaft 15 gr. emot W. 

valklere-brottet år liggande genomfatt af 
kis-njurar, Deruppå ligger en grå, fet, fkö- 
lig vaiklera, 3 fot; fandblandad, råftig, fet, 
fkölig vaiklera, 3 fot; fand blandad, råftig, 
fet, men grofre léra, 1; fin, hvit vaiklera , 
en finger; brungrå, hård, fet fkifer, något 
finare, ån förr nåmda, 1 fot; grof, grå fet 
lera, blandad med fin fand och gul glimmer, 
R 4 ge* 


264 Om Jord-hvarfven* 

genomfatt af fmä kalkfars fkåll-hvarf, 4; lös, 
f et, brunaktig fkifer, 12 * dagfkorpan beftåen- 
de af klappur, grus, fand och mylla, 3-4 
n). Det vore uplyfande, at med fåkerhet få 
vera, om ickeTrapp någorftådes uppå denna 
högd finnes, efter den i alla våftgötha bergen 
utgör qfverfta bådden. 

53. Utom hvad tilförne kan vara anfört, 
och mer eller mindre tydeligen tyckes åda- 
galågga rubbningar och förändringar pä jord- 
ytan , få åro ånnu några andra omftåndighe- 
ter, fom ej vatit tilfålle at nårnna. 

Sådana åro de gantka många löfa ffenar, 
af flera flag, i fynnerhet gråftenar ? fom i- 
bland öfvertråffa ftora hus. I dalar och ne- 
danföre ftora berg finnas dylika utkaft (ge-, 
fchiebe) af bergets åmnen, mer eller mindre 
fpridde , och ofta til anfenlig aflåglenhet från 
de ftållen , fom hyfa faft ften af famma gry. 
Svucku-ftöt beftår af en fkifrig fammangyc- 
trad fandften, och år öfverholjd med ftenrö- 
for, hvaruti på våftra fidan åro några alde- 
les med berget olika arter. Vid foten, der 
landet fluttar emot Fåmunds- fjon , men måfi: 
emot vv , åro grafvar af 2 til 4 famnars bredd., 
famt lika djupa, i en ftråckning af 4 til 600 
fot. Åfvan for defla går en lång råt t vår* 
graf ifrån ftöten. Denna ftöt ligger efter Ba- 
rometern 2268 alnar öfver; Fåmunds -fjön, 
©ch år ofver alt full af förftörings-mårken 0). 


») Hr. Tilas, V.Ac. H. 
7 4 0: l H > 2. 


0) Nr. Tilas , V. Ac* 


Om Tord-hvarfven. 265 

Frilka eller nötta kanter, tillika med belägen- 
hetens belkaffenhet, gifva ofta god anledning 
til födelfe-ortens upfekande p). Underdun- 
dom rakas ock ofanteiiga lö(a fienar éfverft 
på flora högder. Uppå Rättviks kalkberg, 
lom ligga itnelian 4 och 6000 fot ofver ha£- 
vet, finnas dylika, fåfom på R6da berget, 
några famnar från förut befkrifna brant , en 
af gtof rödaktig feltlpat, blandad med quarts 
och brun giimmer, likaledes öfverfi: på Os- 
mundsberget ofantelige löfa fkutor af ljus 
feltlpat, jåmnt blandad med quarts och giim- 
mer, ehuru inga ftörre höjder åro närmare, ån 
Korrika fjällen. 

Mera tvetydighet låra de fkuror ochfvarf- 
ningar vara underkafiade, fom mångfiådes 
fynas på berg och klippors yta » liknande 
dem , föm utfråtcs af en påflående vattubryn. 
På Nilens öftra (t rand , vid Abuffode, åro 
höga berg, fom ifrån toppen til foten aga 
fådana, med vatnet paraliela marken q ]. Uti 
Peru lkola åfven på klipporna långt up uti 
landet, vara dylika fom de, hvilka ånnuda- 
geligen tillkapas vid hafs-lfranden r ). Brat- 
tefors på Kinnekulle j), och många andra 
ftållen , tyckas 'likaledes vila lämningar efter 
en fallande vatten -yta, dock kan et flolåg- 
R s ngt 


p) Hr. Tilas, F.Ac. 
B. 1-140, f, i$o. 

q) Cap. F. L. Nor- 
den, Foy. cP Egypte 
de Nul/iC) j Tota. U. J. 


134. tab . c? c . 

r) Hr. Ulloa, Foy. 
de t Atner . Tom. /, 

s) Hr. Linnés W 
Gfoha Refa , 



266 Om Jord-hvarfven. 

rigt vitrande årnne ofta ofkyldigt mifstånkas 
for flik åvårkan. 

Ånteligen bor oc-k nåmnas, at pä många 
ftållen finnes en myckenhet tråd och bulkar 
af åfkilliga flag, ofta ånnu på rot, dock al- 
deles ofverhöijde och gomde af mer eller 
mindre lotåre åmnen. Jag nåmner det endalt 
nu, ty derpru fkall mera talas långre fram. 

SJETTE CAPITLET. 

Om Stenvanålingar. 

54. Med Stenvandlingar (petrificater , fos- 
filier) forftår jag hår, icke allenaft ftenar, 
fom likna Organifka kroppar och deras de- 
lar, utan åfven dylika aftryck, och aliahan- 
da djurs och vaxters quarlefvor, fom finnas 
på ovanliga ftållen. Jag har förut flera gån- 
ger nåmnt fådana, och de hållas i allmånhet 
af mycken betydelfe. De åro och vårkeligen 
et flags fkåde-pånningar, fom blifvit nedlag- 
de unfler jordytans danande : deras lågen åro 
archiver, åldreån alla annaler, hvilka veder- 
börligen genomfokte låmna mycket ljus uti 
naturliga hiftorien af denna vår våningsplats. 

55. Det forfta, fom nu bor ofvervågas 
år deras utvdrtes fkapnad , i anfeende til hvil- 
ken de ftrax mifstånkas, at hafva fin uprin- 
nelfe ifrån åtfkilliga åmnen uti djur -och 
våxt - riket. 

Månnifkor finnas ganfka fållan uti ften- 
vandlings tiiftånd. Uti Aixi Frankrike fkall 

1583 * 


Om Stenvandlingar. 367 

11583, dä en liten klippa i en borgares gård 
kråltädes, en hel kropp funnits, hvars alla 
leder voro i ftenen aftryckte, lamt benen vål 
hårda, men kunde dock med nagel bringas 
i ftoft, åfven få (kall det varit med hjårnan, 
hvilken lik vål forfåkras halva eldat emot ftåif). 

1 Vid Oehningen foregifves åfven en hel kropp 
vara funnen i fkifer och flenhård u). I Fah- 
I lu grufva åro två gånger månnifko - kroppar 
påhittade, fom varit med jårn-vikcril aldeles 
genomträngde, men de forvitrade omfider i 
luften x), 1 Reims förvaras en hufvud- 

fkal 


t ) Det år fkada , nt 
Happelius, fom hårom 
j hr må ler ( Schap&kam. il ■ 
hernat. nnd vunderb. ge- 
fcbicbte ) ej nåmner , bvad 
art jjelfva klippan varit 
af. Henckel giflar, nt det 
varit f and fl en , och om- 
talar i fadan et dylikt 
fynd vid Freyberg i-joi, 
men hjårnan var i det- 
ta fri/k, bvit ock tjock, 
fafl den legat begr åfven 
bjvcr 150 år. 

u) Se I I. Scheuch- 
zer di(f. under fblj. ti- 


ners mening , at det va- 
rit quarlefvor af någon 
fifk , år mycket trolig. 

x) Hr. Cronftedc, 
Min. 24.1, Den Jiftafans 
y i Mårdfkinsgrufvan på 
8- famnars djup 8 , 
i då öpning Jlogs imellan 
Mårdfkins och V\ redes 
Jcbakten. Denna hade 
varit gruf arbetare, vid 
namn Matbi as ljraelsfon , 
och omkom i6yo. Då han 
fbrft uptogs utar vatnet 
1 var han hel mjuk , men 
I hårdnade fnart til fl en. 


tel : Horno diluvii tejlis 

Tigur. Dr. I. I. 

Schmidius hade fkånkt 
bontm denna . Hr. Gef- 


En gumma , fom med ho- 
nom varit förlofvad , kän- 
de igen honom. Han för- 
svarades långe i glas fkåp. 


2(58 Om Stenvandlingar. 

llcål helt forftenad y ), och i Ångland år 
öfre delen af en barne-fkalle funnen uti et 
kntbråct z). 

At fyrfotade djur åro dylika quarlefvor 
åfven mycket lållfynte. Åtfkillige ben och 
rangel af otantelig iforlek omtalas af de gam- 
la a), men de åro otiiråckeligt kånde. Uti 
Baumans och Scherzfeldfka hålorna upgråfves 
ibiand en myckenhet tånder, ofta år»nu med 
{in naturliga glans och uti tjåkar quarfittande, 
men fomlige få ftore, at man ej kan giffa, 
hvad djur de tilhört b). I en koppargrufva 
vid Altenffein åro ben fundne , fom beråt- 
tas hafva liknat Markattors c). Uti Frankri- 
ke, ej långt från Langoiran, brafl af en 30 
fots bog klippa,# hvarigenom allehanda ben 
och tånder kommo i dagen. De lågo i jord, 
imelian två Ifenbånkar. Hår hade 1 åledes o- 
emotfageligen en 1 £ fots klippa tiikommit up- 

of« 


tncn började omfider vit - 
ra och begrofs /74g. 

y ) Uti Dr. Joneti 
famhng. Argenvilie , 0- 
vy cl. 33_p. Påga troligt 
Jynes , at denna är af nå- 
gon månnifka, 

z ) Pr, Kalm, A. R. 
7 'on:. I. f. 444. 

a ) Strabo talar om 
et , 60 cubit. långt, fun- 
nit vid Ta tiger. Libr. 
XFU; Plinius om et af 


46 cub. funnit på et berg , 
Jom på Creta genom jord* 
bafning blifvit omjljelpt . 
L. Fil. c. 16} et fkaU 
vara funnit vid Rom 
kring ijoo, hbgre ån 
fl ad smur en , m. m. Mein. 
de /’ Ac. de Paris 1721. 

b) Leibnitz, Proto - 
gaa /. 24. 

rqSvedenborg, Regn. 
Subt, tom. 11 . fid, 16 §. 


Om Stenvandiingar, 269 

ofver d). Likaledes i Gibraltar: denna fåft- 
näng ligger på et berg, fom af tiden fråtes , 
och då der 1769 i klippan fkulle göras rum 
for en mur, fants 70 fot från hafsffranden , 
57 fot ofver vattubrynen och 10 fot in . uti 
berget, en hop ben efter 4-fotade djur. DeL 
fe voro omgifne med (korps, och millanbåd- 
dade med bitar af den marmor-art, fom gör 
grunden for hela fiaden. Alla ffyckena voro 
hoplimade med en brun cryltallifation, famt 
håligheter och opningar fyllde med finare 
cryftaller i gryn. De lågo i en brunaktig 
lerblandad kalkffen, förmångd med den hår 
vanliga blå, hvaraf klippans ofriga del be- 
ftår e ). 

Af Elefanter tros de måfta ovaoliga ran- 
gel vara, fom träffas i jorden. Sådane åra 
fundne på åtfkilliga ffållen. Vid Erford uti 
Thuringen år 1698 på 24 fots djup et up- 
grafvit, beffående af hufvudfkål med 40xel- 
tånder, slångtånder, ben pipor, fkulderben, 
ryggkotor, några ref ben och åtfkilliga hals- 
ben. Hvarfven lågo orubbade deruppå,nem- 
ligen öfverft fvartmylla, 4fot; kifel-artad fand 
uti hvilken fants benbråtts-ffen, 2 \\ fand, 
med benbråtts-ffen mittuti, 6; benbråtts-ffen 
och kiflar, 1 ; fin hvit fand, hvaruti ranglet 
fans f). De offörda hvarfven voro fåiedes 
tilkomne fedan djuret hår fådt fin graf. Vid 

Ton- 


d) Mem . de l' Ac.de 
Paris /y/jj. 

e) Phil, Ty. 41 4, 


ji Lvciitc. dss J 
ficaiinvs , /. 133, 


270 Om Srenvandlingan 

Tonne ej långt från Langenfalza fants 169$ 
et dylikt under en fandhog, med 2 ottafots 
långa tånder, famt för ofrigt af vederbörlig 
tyngd och ftorlek g ). 

Imellan Btuflel och Rupelle åro 2 ran- 
gel med oxlår och lång-tånder fundne b). I 
Sibenburg, Ungern, vid Donau och Rehn- 
flxömmen, träffas både ben öch tånder efter 
defla djur i), ja på fjelfva Island år en i ki- 
fel förvandlad oxel- tand uphittad k), och 
flika quarlefvor på åtfkilliga flera orter uti 
Europa. 

Uti Siberifka floderna Oby , Jenifea, Le- 
na > m. fl. fvåmma under blidare årstider an- 
fenliga ifår, fom losrifva och bortflota (fo- 
ra flycken af jord eller berg, hvarvid dylika 
rangél, ben och tånder blåttas, fom hår kal- 
las Momotovakoft. Et par lång-tånder kun- 
na ibland hår, dock fållan, tråffas af mer, 
ån 400 fkålpunds Vikt /) 4 De hafva til 9 £ 
fots långd och 6 tum i diameter. 

På 


g ) I. E. Tenzel de 
Jceleto elephantino Ton • 
na nuper effojjo. Gotb. 
16 $6 i 12. 

b) Sloane, Mem. dé 
l’ Ac. de Paris rj2rj. 

i) Marfigli tror dem 
med Rotnerfka krigs- ba- 
rar kommit bit , men det 
dr ej troligt , at de läm- 
nat lång -tänderna på 


dem , fom kunnat om- 
komma , emedan elfenben 
ii ar i Rom i bogt värde , 
fm fes bos Plinius L. 
XII. e. 4. 

k) Bartholinus , A£l. 
med. Hafn. Tom. I. 

/) Isbrand Id c$ y Foy. 
au Nord , Tom. Fl 11 ; 
Etat prejent de la Ruf- 
fie , Fol. II. Enligt Kejf. 



Om Stenvandlingar. 271 

På flera (tallen i Afien m) t Africa »), 
och America 0) finnas dylika lämningar, ot- 
ta på (ådana (tallen; hvaråft man ej vet, at 
elefanter någonfin kunnat uppehålla fig. Man 
torde dock ofta låtit fig nöja med ungefårl ig 
öfverensftåmmelfe. De kåkar och tänder, fo.cn 
fnnnits i Norra America, vid Ohio (trona- 
men öfver iöo mil ifrån hafvet, åro både 
ftorre och annorlunda (kapade ån elefanters/). 


Peter I:s befallning åro 
dylika\ märkvärdigheter 
famlade och til Peters- 
burg förf ände. G mel in 
/äger fig vid jämtiför el- 
fe ej kunnat fkilja de lip- 
gräfda tänder frän lef- 
vande elefanters. Der 
marken näflan jämnt är 
tilfrufen finnas de ännu 
omultnade. Strahlenberg 
fägeir dem Vara 9 tum 
i diameter. ‘ Siberiérne 
inbillade fig et djur Mam- 
mont af underlig fkap- 
nad , fom lejde i jorden . 
Se Gmelins Sib. Refa , 
tom. 111. 

m ) Sloane, a. fl. 

n) Vid Tunis fants 
et rangel 1630. Peirefk 
jämförde en oxel der af 
■ med en lef vande Elefants 


ocb fant dem fuUkonuH- 
gen lika. Vita Gaflén- 
di, L. IV 

0) De fom finnas vid 
Ohio äro bollne för Ele- 
fanters qliarlefvor. Se 
Pbil. Tr. 1363, ocb Hr» 
Buffons H. N. tom. XI 
i 4:0. Sloane gifiade oek 
fä. Det fom funnits i 
Canada och Hr. Kalm 
nämner ( Tom. 111 . f 
244) är troligen bit bö- 
rande. 

p) Dr. W. Hunter 

har noga under fokt ocb 
| pä en tafla jämnfbrt denl 
med Elefant-tånder ocb 
käkar. Men de äro fbr of- 
rigt lika tjänlige til arbe- 
te , fom elfenben. Se Pbil. 
Tr. 176#. p. 34 ’ 4 S > 
tab. 4. 




272 Om Stenvandlingar. 

Åfven få (kal det vara med en del Ssberifke. f 
nejden af Siena åro likaledes fundne oxeltån» 
der i lera inpackade, fbm {kola likna de A- 
mericanfka. Denna fkiljakcighet tyckes fåfe- 
des utmärka något annat och ftörre djur ån 
elefant 7), eller åtminftone en fynnerlig för- 
ändring från de bekanta. Någre kunna dock 
vål .hafva tilhort dem; fy ånnu åro på långe 
når ej alla dylika quarlefvor vederbörligen 
underfokte. 

Til Kejf Ryfka Vet. Academien äro från 
flere ftållen i Siberien fånde både hufvudlkå* 
lar och horn af Nåshorningar (Rhinoceros), 
men ingen i fullkomligare tilftånd, ån den 
fom fants 1771 i Dec. i en nedrafad fandhög, 
vid den nedför Jakuzk 1 Lena tallande Wil- 
ny-floden. Djurets långd tycktes varit 15 fot* 
Ej allenafl fenor och ledfogningar, utan ock 
den tjocka huden, på flere flållen med hår 
befatt, voro ofkadde r). Under en mårgei- 
hög i Amtet Hertzberg, åro träffade åtfkillige 
ganlka flora och med mårgel genomtrångde 
ben, h vilka åfven blifvit för Nåshörnige- 
quarlefvor anfedde s }. 

Tån- 


q) Dr. Hunter tror 
dem vara efter något ml 
iitbdt r of djur. Hr. Raf- 
pe påflår , at arter af 
flora och mindre frukt- 
famina djur , kunnat al- 
deles utrotas , antingen 
fér det de varit fhide- 
lige , eller fynne ligen nyt- 


tige, 

r) Af detta fynd hat 
Hr. Prof. Pallas fändt 
hufvudet och en fot til 
Petersburg. 

s) Hr. Prof. Hollman 
har noga befkrifvit dem i 
Comm, Soc, Gått. tom. IL 



Om Stenvandlingar, ~ 273 

Tånder af Vallrodar (Trichecus Rofina- 
rus) finnas i Siberien vid Ånadir och Tlchukt- 
fi hi nos i anfenlig mångd, en dei til 4 fot 
långa: 3 til 8 ihop våga vanligen kring 40 
!fkåipund, men man har tråffat lomiige, lom 
enfamme gådt til 3*. De åro tjocka, fora 
en mager arm och ibland 4 tum i diameter vid 
ftoråndan. DefiTe q varlefvor torde ofta anles (å- 
fom de tilhort Elefanter. Från Piafiga ofter 
om jenifey, kring N. Zemlia, Grönland och 
IHudfons vik åro Vallroflarne mycket mindre, 
och Ikola aldrig vifi fig imellan Piafiga och 
Kolyma. Vid Bologna berättas vara funnen en 
Vallrofs fk alie med oxlar och långtånder t). 
De q varlefvor, fom funnits vid Giifksbrunn 
i Ikifer torde ock hora foras hit u). 

Å'lkillige andre djurs lämningar åro åf- 
ven fundne , ehuru man ej år fäker om de- 
ras råtta art. Man har i Irland hittat på lå- 
dana, fom likna Eljar x), i berget Valmenara 
di Grezzana, dem fom likna Hjortar y), vid 
Quedlingburg i Zeunickenberg 1663 et tåm- 
meligen fullkomligt rangel med horn i pan- 
nan a), 1 Siberien horn efter Rnhorningeo 
(Monodon monoceros) a ) , annörflådes Rhen- 
horn b ), vid Scharzfeld i en hola och det 

S la 


- t ) Monti , Monum. 
(U luv ii in agro Bonon. 
nuper deteElum , Bon.qi 9. 

u) Swedenborg bur 
detta fcelet afritat. 
x ) Mem, de B Ac . de 


Paris , 7727. 

y) Spada, Cat. Lap, f^er. 

z) Leibnitz a. ft. tab. 

12. 

1 a) Gmelin. 

I b ) Pbil. Tr, n. 227. 


274 Om Stenvandlingar. 

få kallade Enhörningsberget åro for några år 
fedan okande kåkar, tånder och ben träffa- 
de r). Dylike efterlefvor fundne under jord 
hollos en tid for mineralier, men vid bör- 
jan af fift forlidna i oo -tal började man anfe 
dem för det de åro d ). Lång - tånderna af 
Indifka Elefanter gå fållan öfver 4 fots långd, 
men i Africa, der de ftörfta finnas, under- 
ftundom til 10. 

Turkofer åro ejeller annat ån tånder, fa fl 
man icke ånnu vet af hvad djur. De tråffas 
gemenligen i bvit jord, uti hvarf af några 
tums måktighet, ofta öfver 50 fot djupt, un- 
der fand, (öm emot dagen blifver alt grof- 
vare e). Perfien och Frankrike vet man åga 
defla dyrafte ftenvandlingar. 

I allmänhet finnas tånder, horn och ben 
gemenligen i grus, fand eller jord, på åcfkil- 
hga orter, men åro dock oåndeligen fållfyn- 
tare, ån ilenvandiingar af hafs-fofter f). 

Fo- 


c) Hollmann. 

d ) De la Bro fä. De 
la natur e , ver tu & uti - 
lité des plantes , Paris 
1628 i 8:0. 

e ) Den Jlore Reau- 
mur har af (kapnad , 
far g , inre byggnad, fafl- 
bet , m. m. ut för ligen vi- 
fat , at de varit tånder , 
ja opningen for nerven 
fynes ibland tydeligen . 


Mem. de P Ac r]ij. En 
Turkos af haffel - nots 
florlek värderas til 200 
riksdaler. Uti berget V bi - 
rous ( Caucafus ? ) , och 
et 4. dagsrefor frän Ca- 
fpifka hafvet , dro fkåna 
1 ur kos - brått. F ny. de 
Chardin, Tom. IF. 

f ) Herr Bertrand , 
StruB. int. de la Terre t 
f 37* 


Om Stenvandlingar. 275 

Eogel-nåbb {kola vara fundne i Sweiz* en 
ftjert-fjåder i Ikifcr vid Oehningen g); åggjklor 
och ben; deras bo; ja åfven fogel med ågg 
i bo , dock bara ofverdragne af dråpp - eller 
fkårp - {fen. Fogelberger vid Wefterwalde i 
Heden {kall hafva firt namn af dylika fynd, 
fom annars åfven ttåflfas i Baumans hola,vid 
Kindelbruck i Thiiringen, i en Siebenburgilk 
Saltgrufva, och annorflådes b). Nåpligen åro 
några vårkeliga fogelförvandlingar hittils fund- 
na. Ryggrader af Ödlor, åfven aftryck efter 
dem årc råkade i fkifer vid Meinungen och 
Eifenach i), forflenade grodor vid Glaris k) y 
ormar och padd-hufvud derfammaflådes k) y 
ITorndyflar / ) , Ekoxar, Trollflåndor /), Heme* 
robii, fjårilar m), flugor;;), bikakor med bi, 
malkar och honing 0), metmafkar /»), m. m. 
föregitvas åfven någon gång vara tråffade, 
ehuru ganlka fållan. 

56. Vatten -djurs qvarlefvor förekomma 
S 2 of- 


g) Scheuchzer, Vind. 
pifcium tab. 2. 

b) LeHer, Lithotbeol) 
Hr. Vogel, miver. 
i) Hr. Vogel. 
k) Hr. Gesner. 

/) Scheuchzer. 
m ) Scheuchzer. Hr. 

I Guettard bar ock uti en 
1 Sweizifk fkifer funnit en 
•liten nattfjäril , fe Mem. 
de l' Ac. de Paris , 17 p y 


tak XI. f. 2. 

n) Langii Hifl. Nat, 
Lap. figur. Helveties. 

0 ) Lippi fbrfäkrarfig 
i en bergbola vid Siout 
i bfr e /Egypten hafva fe dt 
forflenade bikakor med 
torkade bi , mafkar , ägg 
och honing. Mem. de t 
ac. de Paris 170 j. 

p ) Albrecht Epb, N, 
C, vol, VI. 


276 Om Stenvandlingar. 

oftare, dock åro lämningar efter de flora gan- 
fka rara. Et helt Hvalfifk rangel år funnit f- 
mil från Quebec, der nu icke rinnande vatten 
år^). I Tiftedalen vid Fredi ickshallfsns 1687 
et dylikt , åtmindone 40 famnar ofver hafvet r). 
Fördenade kotor af defla djur åro likuedes 
tråfFade s). Ben af Hippopotami åro hatils 
nog tvetydiga r), men af krokodiler vifas fler- 
dådes uråldriga qvarlefvor. 1 Thuringen har 
rangel uptagits på 100 fots djup, utur Kup- 
ferlalifka grufvornes fkifer , dock endad vid 
pafs 3 fot långt, eller mindre u ) : dylikt år 
funnit vid Eldon i lera ar), och nyligen i Maas- 
drickts fandften y ). At dede varit Lncertae 
år vål ingen tvifvel, men om de varit jud 
af den art, fom bår namn af Crocodil, det 
år ånnu oafgjordt, åtmindone om alla. En 
hel fkilpadd år tråffad vid Berlingen i fand- 
den k), et rangel vid Glaris k), lamt afiön- 

■ dra- 


q ) Dr. Kalm A. R. 
111 . J. 247. 

r \ Biflk, Pontoppidan, 
a. (I. I. f. 67. 

s) En forflenad Hval- 
fifk -kota bar vant i 
L a c h m u n d i Jamling. 
Leibnitz a. fl. jf. 55. 

t) Lang. 

u ) Miflc. Ber. 1710. fl 
103 f. 24. Det bar kom- 
mit til Apotbecaren J. 
H.Lincki Jamling i Leip- 


flg. Dr. C. M. Spener 
i Berlin äger et mindre 
frän ja v; via fl alle , dock 
med bufvitd , jom i det 
form felar. 

x ) Stuckely,/^/. Tr. 
n. 360. 

y ) Härom äger jag 
ännu ingen vidare kun - 
l kap , än nt Gr ef ve C ron- 
dedt vid flin hemkomfl 
\ berätta^ flor mig om 
\fjelfva fyndet. 




Om Stenvandlingar, 277 

drade {kyltar i Ångland s). I Glarifka iki- 
ferbrottet åro åf‘/en Raja och Baliftes fyngna- 
thus upgrafde a). 'Lander efter Haj (Squa- 
lus ) åro for(t uptäckte pä Malta, (de kallas 
ormtungor eller Glo (lo petra;), men (ederme- 
ra på gnnfka många ftålien , i alla verldenes 
idelar , undedlundom ånnu qvarfittande i kå- 
kar ne Z>), h vilket utom fullkomliga likheten 
tydeligen vifar deras urfprång. Kräftor af åt- 
Ifkilliga arter råkas ftenvandlade i Pappenheims 
;mårgelfkifver c), i grå lera vid Verona, i 
Glarner taklkifver k), i Eyftetter martnor r), 
på japan d), yfgypten <?), Coromanddika ku- 
llen /), och flerilådes. isålian kunna några til 
lit rätta fpecies igånkånnas, om icke Cancer 
craniolaris och feriatus g). Filkar träffas un- 
derffcundom hela k), och ända til mindredelar 
tydelige. Hufvud, fljårtar, gål, ogon, ran- 
gel i), bea och kotor, af allehanda arter, å- 
'To ej (ållfynte. Sådana finnas iTyfklandvid 
Coffnizerfjon , Oehningen, Eisleben, Mansfeld, 

S 3 O r 


z) Woodward. 
a) Hr. v. Linné. 
b ) Leibnitz, a. fl. §. 
ef. 3/. tub . Fl. FIL 

c) Bayer Orycl.Nor, 

d ) Lefler a, /?. §. 381. 
e ) Zanichelli muf. 

f) Bourguet, Tr.des 
Petnf. Davila tab. 3. 

g ) Herr Prof. Beck- 
mann. 


b ) Uti Dr, Joneti och 
några andra fa mlin gar 
finnas hela fifkar. 

i) Hr. Guettard har 
bekommit et fullkomligt 
af tryck från Blattenberg 
i Sweiz yfom vi far et fi/k- 
rangel med hufvud , gål, 
m. m. ganfka ty de ligt 3 
Je Mem . de V Ac. a Pa- 
ris qj2 } t, IX. 


278 Om Stenvandlingar. 

Ofterode, m. m. ; i Sweiz vid Glaris, m. m.» 
ej långt från Tripolis i Egypten; på kuften 
Coromandel; i China och på flereftållen. De 
flefte aro af dem , fom haft veka och tagcfiea 
fenor, men med bråfkiga åro fållfyntare? Sål- 
lan kan ordo och mindre genus kannas, dock 
mmngifvas Pleuronetfes, Murarna och Xi- 
phias i fvart fkifer , famt Murarna , Fdox , 
Perca, Cyprinus, Scorparna , PJeuroneåes , Sca’ 
rus, Scomber och Trigla i kalk eller mår- 
gel a). Padd flenar (Bufonirer) tyckas va- 
ra oxlaröf Anarrhichas, en del ock kanlke af 
Sparus. Hvad de få kallade Råm -eller Årt- 
ftenar (Pifolithi, Oolithi) vidkommer, fä åro 
de nåoligen annat ån fandkorn, öfverklådde 
med flere kalkfkal, det ena utom det andra, 
fom på en lok, åtminflone årode från Carls- 
bad, fom jag underfokt, få belkafFade. 

Alt hvad hittils blifvit nåmnt, år emot 
den nåflan oåndeliga mångd fhåckor och fmå 
hafs-kråk, fom finnas i jorden begrafne , ej 
annorlunda at cnfe, ån fom en liten inf jö e- 
mot flora verlds hafvet. De åro ej allenafi: 
af et obefkrif veligt antal uwrn ock af få mån- 
ga artei , at alla deras likar ej ånnu hunnit 
upfökas lefvande. Imediertid år nu nåflan 
ingen, fom hyfer något tvifvelsmål om de- 
ras hårkomfl från djur - riket k). Man fin- 
ner 


X’) Svarigbeten,atfår-\Ja flor , at månge ku 

nv/t nll n nsi/1 ,1 ». . r * 


klara alla vid ftenvand- 
lingar förekommande om 
fländigbeter , bar varit 


nat , emot fina bgons h 
tygan , inbilla flg , dt 
naturen formerat de b 


Om Stenvandlingar. 279 

ner i fkapnad, florlek, ftrimmor, m. m. ofta 
få fullkomlig likhet imellan flenvandlade och 
dem, fom tråfFas i hafvet, at arten utan fvå- 
righet kan utftakas: man finner dem, fom 
ånnu vifa fpår af gångjärns -mufclarna: (åda- 
na fom hy fa perlor /): lom åro genomftuck- 
ne på lika fått, fom dem Purpura med fin 
tagg opnat, at fortåra kottet m ) : fom haf- 
va famraa tyngd och famma chemifka grund- 
åmnen : fom åro of verdragne med gångar af 
Serpulte, på lika fått, fom de, hvilka fångas 
i hafvet ja man råkar ibland fådana, fom 
ånnu åga lin fulla glans och aldeles likna 
dem af famma art, fom hittas vid flranderna. 
År det då möjligt, at i detta mål vara ofåker? 

Det år fant, at åtfkillige arter finnas i 
S 4 'jord- 


för at gbra likhet imel- 
lan det tärra och våta , 
at gyckla med månni- 
fkors kunfkap , och jör 
flera lika barnjliga af fik- 
ter, . En olård påttmaka- 
re i faris , Bernh. Pa- 
lilfy, vågade i flutet af 
16 :e hundrade - talet få- 
ga de lårde mitt i Jy- 
nen , at Jådane fofjilier 
varit djur , fom blifvit 
af hafvet låmnade der 
de nu finnas. Men den 
inritade meningen bibe- 
höll fl g ändock Jedan in- 


emot 100 år, 1 våra ti- 
der år foga någon , fom 
tviflar , at de vant hafs- 
kråk. Er. E, Bertranci 
, har likväl icke långe 
\derom varit bfvertygad. 

1 jfårnfl hans Str. int. de 
la Ter re och Ditt Orytt . 

l ) Rajus fant fåda- 
na i Florens ; fe hans 

Refa. 

m) Woodward, a. fl. 

2 (få. 300. 

n ) Woodward , a fl, 
13, emot Plo t, fom påflod 
dem vara Lufus Natura, 



2 go Om Stenvandlingar. 

jord hvarfven, hvars likar i hafvet ånnu ickc 
åro bekante; men deras antal mir.fkas dage- 
ligen, alt lom man hinner mer på djupet, och 
får mera kunfkap om alla verlder.es delar. A- 
nomia craniolaris år funnen i hafvet, och å- 
ger jag I jeif en fåftad på röd corall o) Af 
Anomia cerebratula åro ock omfider lefvan- 
de origitialer upfilkade i djunafte hafvet ut- 
för Norrige p )\ en tåftad Lepas anat;fera år 
nyligen bekommen ifrån Africa, hviiken hit- 
tils varit okånd, ehuru defs Aenvandiingar 
ej åro fållfynte uti våra berg: Ammons -horn, 
Numifmaler, l.ituiter, Orthoceraf ter , Bete- 
mniter, med flera, höra efter all liknelle til 
Na itilus, fom af deras kamrar, fiphunculus 
och öfriga byggnad lått kan finnas. Vid Am- 
moniter quarfltta ibland fly 'ken, ja hela (ka- 
let af defla hafs folier q). Kan man vål då 
neka, at en lådan Inåcka år til? Om djurets 
ftorlek fvaiar emot fkalets kamrar, få måfte 

det 


o) Dtfie är o fundne 
flenvandlade på Jiran 
derna af Ivon vid Bäc- 
kefkog , jamt inbäddade 
i Balsberget. De kallas 
Brattenburgs pänningar 
och åro befkrifna af Bro - 
mel i AB. Upf. och i 
Stobad Numogr. 

p) Hr. Pennan t lår er 
fbrft bekommit en fådan. 
Nu finnas dylika uti min> 


jamt fiere fvenfka fam- 
ling«r, och äfven i ut - 
länfka^fajom Hr. Smidts 
i Bern och Fru Bois 
Jourdains i Paris; Ber- 
trand, DiB. Or. 

q) Fid Pefare , pä et 
i berg , /kola träffas hela 
| Ammons fnäckor . Pafle- 
< ri , 1 fl or i a de Foffili del 
Pafaro. Lehmann , tn.fi. 
\ ha fva ägt dylika. 


Om Stenvandlirigar. 28 r 

det , eraot hela fnåckan , vara ganlka litet. 
De åga ock ibland flera fots tvår-linea va- 
dan det bor falla mindre underligt, at dju-- 
ret måfte hålla fig vid båtten och ej af haf- 
vetkaftas tilland, fom de mindre arter af faro- 
rna flågte t ). De fom delsutom blifvit upfi-r 
fkade åro fundne hårdt faflfittarrde vid klippor- 
na a). Man har icke dels mindre vårkeligen 6f- 
verkommit och kunnat urlkilja flere til fin avt 
och likhet med lefvande af detta ilåkte x ). 
Numilmaler eller Pånningltenar viia et fam - 
manhang af kamrar inuti , fom alddes ofver* 
ensflåmmer med de föregående j). På Or- 
S 5 tho- 


r) Bourguet har haft 
en med ijo kamrar ; 
Valifneri, en fom var 
10 fot omkring ; Erhard , 
en få Ror Jom et lagligt 
hord ; Spada, en fom 
vagt 10 marker. 

t ) Pid Rimini beflår 
fanden af finå Nautiler , 
af hvilka 11000 gå på 1 
uns, PJancus de Conchis 
minus notis . Hid Bergen 
i Norrige finnes en nå- 
got fl hr re art. Att. Mog. 
tom. I. f. 114. Mon des- 
fa fmå kommit af ägg fom 
flutit , utkläckts och ka- 
ftats pä land , hvarätl de 
dbdt fkilde från vatnet l 


u) Rumphius, fom 
funnit en art vid Amboi - 
na, berättar den fitta 
här dt vid klipporna. ■ 

x) Hr. Julsieu bar i. 
genkänt 3 arter. Mem. de 
l’ Ac, a Parts /72 a. 

y) Pir. Gefner koller 
dem får Nautilither , Ilr. 
Bertrand for Opercula , 
och Spad a får mufslor . 
Kanfke har hvar der a nå- 
got rätt , ty de äro vär- 
keligen af flera Jlag. De 
kallas ock Lenticulares , 
Lapides numifmaticffru « 
mentarii , Cirkel - Renar 
Sa lic i t er , Lerpänningar , 
Nummuh lutet , vt, m. 



282 Om Stenvandlingar. 

thocerafiter åro likaledes ibland träffade bi- 
tar af {jelfva fnåckan), och deras likar fund- 
ne vid Rimini z). Belemniter vifa ofta hafs- 
låmningar utan påfig: deras ftråliga famman- 
fårning liknar Inåcklkals: deras alveoler åro 
afdelte med lkifvor, genom hvilka går en 
fiphunculus til axeln af fjelfva fkalet , m. ro. 
fom utmärker flåktflcap med fnåckor och i lyn- 
nerhet Nautiler a). Belemnit-fnåckan Ikall 
ock redan 1762 vara funnen på Sargazo, un- 
der feglingen ifrån Surinam til Holland b), 
ehuru mig veterligen defs fullkomliga be- 
fkrifning ej hittils blifvit af trycket utgifven. 
Echiniter åro ymnigt inbåddade i jordhvarf- 
ven, vi kånna ålven de fiåflas originaler, men 
rörande Oliv-eller Judenffenar halva åtflciili- 
ge tviflat om de vårkeligen varit taggar af 
Sjo åplen (Echini), men ehuru ej ånnu kun- 
nat 


Plancus. Lehman 
berattar /ig ägt en Or 
thoceratit med helt /kal. 
Abh. von Flösgeb. 

a) RofiOj Hamb.Mag. 
VIII. f. 97 i Pbil. Tranf. 
för 176 4. De natur kun- 
niga hajva varit och å • 
ro ånnu af ganfka olika 
tankar om Belemniter. 
Alla naturens riken haj- 
va likfom tå/lat , at til- 
vålla {ig dem, och fedan 
ånteligen det animalifka 


med almånt bifall jådt 
dem under (ig , har icke 
def mindre varit g an- 
lita tvetydigt hvad Jlags 
djur de åro lämningar 
utaf. Se Di cl. Oryåt. 

b) Af Dr. Phil. Fer- 
min fkall Bele mnit fnåc • 
\kan vara funnen , och nu 
1 kunna fes i Ma a sfr i c kt , 
Iförvar ad uti Spiritus vi- 
ni. jfourn. Enc. Alars 
1-68. Sådant fynd för- 
tjänte vifft befkrifning . 


Om Stenvandlingar, 283 

nat upletas någon Iefvande, fom ågt dylika , 
få år icke defs mindre all ovifshet håfven, 
ty i krithvarfven i Kent emot Themfen, år 
en Rchinit af flinta funnen, på hvilken både 
Tpitfiga och rundade oliv ftenar ännu futto 
på fina vårtor faft c). Håraf låres, ej alle- 
naft, at Olivflenar åro Sjöåple taggar, utan 
åfven, at en och famma k 3 n åga dem oli- 
ka. Nya Echinit* arter hafva nyligen upfun- 
nits, och åro troligen alla, få kallade Cryftall- 
åplen eller kalkbolla^, Echiniter eller defs når- 
mafte flåktningar: två fårfkilta arter åro åt- 
minflone redan med mycket noggranhet ut- 
redde d), 

Hjuiftenar (Trochitas, Entrochitte) åro 
en eller flere leder af Ifls Entrocha. Stenliljor 
(Encrinity), tillika med Stjernflenar (Afteria?, 
Afteriy columnares), Liljeftenar ( cariophyl- 
lithi), m. fl vet man nu vara kronan j en 
eller flera leder af fljelken; leden, fom for- 
binder kronan med ftielken, m. m. af Ifls 
Afleria och defs nårmafte anhörige, flenvand- 
lade e ). Ento* 


c) Hrr, de Luc i 
Geneve inropade en lott 
al Pounds Jamling i 
Angland , fom efter e- 
garens dbd bortfäldes. 
De vifte ej af denna piece 
jörr ån efteråt , ocb baf- 
vabefknfvit den i^de to- 
men af Mem. des Scav. 
Etr , p, tab. 12, 


d) Hr . T. A. Gyllen- 
hal , fom med en fynner- 
lig flit underjbker ber- 
gen i IVeftet got bland , 
har der upletat 2 fpe- 
cies, fom noga blijvit 
befkrijne ocb af ritade i 
F, Ac. H. 7772, 

e) Hr. Guettard har 
uti Fr. V. H. läm. 


284 


Om Stenvandlingar. 

Entomolichus paradoxus år fåkert af fle- 
ra fårlkilta arcer j). Dels originaler åro än- 
nu litet eller intet kånde, en Onilcus fun- 
nen vid Petersburg har dock blifvit derfore 
utgifven, men icke belkrifvits, lä at man 
hårutinnan år utur (tåsd, at gora någon 
jåmforelie. De bekanta Ipecies af detta in« 
feft tyckes icke Ikicka (ig efter ftenvandlin- 
garne, aldraminft Entomon, fom har en 
fpitfig utdragen ftjert, och med den öfver- 
ensftåmmer ej eller belkrifningen , fom iag 
från förfta upfintiaren århollit g). Ganfka 

mån- 


nat utförlig med figurer 
uplyft befikrifmngom det - 
tn djur , fom under namn 
Sjö palm finnes uti Hr. 
Boisjouräains famling , 
kommit ji an Indi (k* bafi 
vet , Stjelken är nederft 
rund , 'men blir ernot kr o - 
van mer och mer 5 kan- 
tig, Jtnj. Davmas t. i. 2 

f) Defie djur förefal- 
la ymnigt ibland petre ■ 
falla och hafva derfbre 
årboUit ätfkiUige namn , 
Jåfom Trinuckus fimbma- 

tus , Concbites 3 lobus , 
K&fermujchel , Ka ka du 
mufebel , Dudley Fo sfils, 
Poulettes , m. m. 

g) Hr, Lehmann har 


^ i Comm. Fetrop. tom. 
X upgijvit , en af Hr. 
Sf enlin funnen Omjcus 
j fbr Pr otyp us til En t . 

, paradox us. Som han dr ax 
efter dog har jag fökt 
i at fä närmare underråt - 
'telfe i detta ämne , och 
har Hr. Staehlin fknf- 
teligen berättat , at det- 
ta djur funnits i lilla flo- 
den Fontankä , vidhvil- 
ken hans malmgård var 
belägen , under det hans 
betjänter der pä några 
alnars djup utkaflade not: 
diuret var ganfka hvitt, 
knapt 1 lin. tiockt , fyn- 
tes ej hafva hvarken 
mun , f biter , eller fkyl- 


Om Stenvandlingar. 2B5 

rfiånga andra åro til fina originaler dels ofå- 
kre, dels aldeles obekante. Om de ymniga 
Por.piter, fom på Gothland finnas, hårflam- 
ma från någon. Medufa eller Madrepora år 
ej afgiordi Z>), Hyflerioiither i), TofFelmufslor 
( Sandaliolither , Crepidolither ) k) , Skrufflenar 
(Helmintolithus Epitomium) /), KloffkalrH. 

Con- 


dar , utan endajl fkrynk ■ 
lor , hopdrog (ig ndftan i 
en rulle , dd det vidrör- 
des , fnarade lik en talj- 


Original , men i S. N. 
tom. Ill tviflus, om ic- 
ke en Madrepora dr det 
ratta. 


klimp , än ct djur. Def- 1 i) Pir. Bertrand an» 
fe dr boll BergR. I eh- [er dem , fom kår nan af 
mann inlagde i Spiritus en Terebratula kallad 
vini , men åro efter hans ( OflreopeSiinites. 
dod icke igenfundne. Hr . ! k) Se Hr. Baron von 
Staehlin b, r väl lofvat ! HupfchesAfc«£ Entdeck- 
fända mig några , om ungen in der Natur ge» 
han der af fkulle räka pä fcbicbte des Nieder Deut. 
flere , men jag bar fe- \fcblandes. Han bar fkic- 
dan ej bördt der af. I kat mig dejja fyrmerli- 

Muf. Teff. t. 3. f. 1. i. \ga Tofclmnfjloty bvilka 


dr en ganfka (lor a fri - 
tad'. andra Jlag finnas 
ajteknade t K, A. H. 
*75 Hy * 

b) Hr. Linné har 
handlat om dem i Mm. 
1. f 01. to b, 4. f f tom. 

IS t 3. f 7 - V. Pä le- 
nare ddllet anfes en Me- 
dufa frän Indien för • 


man i får fl a åfeendetndp- 
ligen boller for lämnin- 
gar af 2 - fkaliga kräk. 

I ) Kallas ock Lapi - 
des trocbleati. S kr uf (le- 
nars utfldende kanter gä 
ej i f pir af utan dr bvar- 
deru rund i jamma pla- 
num. De florfla dro 2 
tum långa och 1 tum 


286 Om Stenvandlingar. 

Conchidiumå vi), Anomiter, Gryphiter, It* 
fkillige Tubiporiter, Madreporiter, m. m.; men 
det år ingalunda underligt, ty de djupafte haf 
åro fylde af ånnu okåndadjur, och i monfom 
de (Te blifva bekante få tiivåxer ock denvand* 
lingars kännedom n ) m 

57. Stetrvandlingar af hafs- foder finnas 
uti obefkrifvehg mångd öfver hela jordklotet 

Uci 


tjocka, liladen ligga of 
ta parallelt , men ibland 
Jnedt. Opningen dr an- 


t. j. j. 8 : komma nog 
bf ver ens med Sand a ho- 
lither , men dro dubla , 


tingen tom eller fyld med och likna f 'por af et klöf. 
quarts. De aro af kalk n) Da ge li gen nptdc- 
viä Averbabn , imellan kas nya hafsfofler , Jom 


G os f lar och Clauflbal , 
vid Hiitterode i jdrn 
malm med hvit kantig 


kan fes af Donatis och 
och flere nyares arbeten. 
HSi följde med et lod 


axel af quarts, omgifne up pä 236 famnars djup. 


med ochra til en cylin 
drifk fkapnad, vid Suc- 
koi v i öckermark kött- 


under 7 9 gr. lat. och 8 0 
Ang . mil från Grönland - 
fka ftr anden, en förr o- 


färgade i grön kalk, My- i kand haf spolyp (IJis , fom 


lius räknar dem for ftyc - 
ken af Medujue hufvud , 
( Phyf. belufl. tom. 2) ; 
Lieberoth för fnäckar 
{Hamb. mag. IX ocb 
XIP); Lehmann för 
Entr ocbi (AS. P et. i"]df e ). 

ni) De (fa finnas pä il- 
land ocb Got bland , famt 
åro afritade i Muf. Tejf. 


Hr. Ellis gjordt bekant. 
Se Hijl. des Corall. J. 
t. 57. Om Sten- 


no 


vand lin gar fot tjenar , u - 
tom de anförda , Hr. 
Walchs Steinreich ocb 
hans Gefchichte der Vor- 
fteinerungen i lynnerhet 
at låfas. 


Om Stenvandlingar. 287 

Uti och brevid Sewe-ryggen finnes der- 
af otaligt många. Uti Rättviks kalkberg, 2 
til 3000 alnar ofver hafvet, Belemniter, Or- 
thoceratiter, flera flags Ammoniter, m. m. 
Mylla af multnade fnåckor råkas i Helflng* 
land och på flera ftållen i Finland 0 ). Vid 
Stenefund , några mil norr om Bergen , år 
en klippa, hvaråftpå anlenlig långd allehanda 
fnåckvandlingar fitta utanpå faflklibbade p ). 
Vid Gromftad, åfven i Norrige, råkas åt- 
fkilliga fnåckflag neduti jorden, ja på oarna 
utanfore finnas flere båddar deraf med ler- 
hvarf imellan q). Uti Bohus -lån och Dals- 
bergen finnas de i ymnoghef. Vid Uddevval- 
la åro deraf 4 backar upflaplade, 180 fot hö- 
ge 6fver hafvet, h vilka utanpå med mylla å- 
ro höljde, fom hår och der utan blanning 
Ikjuter ned i dem , fom omvånd kågla. In- 
uti finnes annars en oredig blanning aflera } 
fand; gråflen ; hela, brutna, flora, ffnå och 
på ftranden okånda fnåckor, fom miftat fm 
glans. Båtten år en flemmig lera r ). Våflgö- 
tha bergens kalk och fkifer tyckes fomligflå- 
des vara en hopgytrring af bara hafs-kråk. 
På Ivon i Skåne tråfFas de få kallade Brat- 
tenborgs pånningar. Balsberget, Öland, Goth- 
land, med flere orter i Sverige s)> hyfa o- 

tali- 


0) Bifk. Browallius, 
a. (i. 185. 

p Bifk. Pontoppidan, 

n. fl. l.f.gS. 

q) Hr. Kalm, A. 


Tom. I. 

r) Hr. Wa)lerius,tf^ 
de collilus Uddervallen- 
Jibus, 

s) Se Hr.v.LxnnésReJor. 



2gg Om Stenvandlingar. 


taliga dylika hafs-iåmningar. Kritbergen, Tat» 
ternels Ren-grufva, och många andra orter i 
Angiand, åroderaf full q t). Likaledes bogder- 
nai Geidern och marmorbråtten i Flandern. Vid 
BaffelraraBalaniter, m. m. Ej långtfrån S. Croix 
i befälet Yverdun, finnes en fådan mängd 
taggar af Sjö-åplen, blandade med några andra 
flag i Ijeltva klippan, at den tyckes öfvertråffa 
det antal, fom hår på en gång kunnat ietva. 
På fidan emot Yverdun åro otålige Pefliniter 
och oftrondkal, och uti et litet ftyckeaf ber- 
get Jura flere ftenvandiingar från aflågfnafle 
orter , ån fom fvnas kunnat trifvas ihop uti 
mycket flörre rymd af verlds-hafvet u). Vid 
Pfeffers och utmed floden Sil i Ziirch en flor 
mångd Numifmaler eller Pånning-ftenar. På 
Guppen bland Alperna, mer ån 4000 fot of- 
ver hafvet, åro fundne Ammons horn , ja öf- 
verfta klipporna af Pilati-berg åro nåftan af 
bara fnåckor hopgyttrade*). Oräknelig mångd 
ligger uti högarna kring Paris och i Bour- 
gogne. Vid Chaumont beftå kullarna , fora 
en del åro anfenligt höga, af bara fnåckor, 
och vid Reims år en bådd af flera mil både 
i iångd och bredd. 1 Poitou, 5 til 6 mil 
från hafvet, ligga på 10 fots djup allehanda 
Ammonshorn , m. m. , och vid klåftret Fonte- 
vraud betåckes et falt med förflenade oftron- 
fkal, 1 å flora fom talrikar 7). Uti Touraine 

Öf- 


t) Rajus ocbPr. Kalm. 
aa. Jftt. 

u ) Hr. Bertrand, 
Strutf. int. de la lare. 


ar;Scheuc hzer, it. alp . 
1 . J. 1-6. 28. 

y) Mem. de l’ Ac. de 
Paris , /7/y. 


Om Sfenvandlingar. 289 

ofvdr .15 mil från hafvet , på vid pals 9 fots 
djup, ligger en bådd af bara fnåckor ochan- 
dra hafs-kråk, foro i rymd intager långt of- 
ver 170000000 cubik famnar z). Uti Char- 
treufe i Dauphiné ligger en fnåckblandad mar- 
mor-bådd, mer ån 200 famnar under hårda 
hålle topparna a). Vid Leina, i granlkapet 
af Neoftadt , finnes et hvarf af bara oftron- 
Ikal , et annat af bara finå Turbines och et 
af Tellinte b): på åtfkilliga flållen , men i 
lynnerhet vid Liineburg, Ormtungor, na. ro. 
uti mager alun-jord : uti Baumans-håla; Ho- 
maloceratiter vid Åken, Pendioiither, Sanda- 
liolither, m. tn. i HertigdÖmet Julich c). A- 
fteriter, m. m. vid Brilon i Weftphalen, i 
nåftgrånfande blygrufvor, på Krottenberg, i 
Wiirtenberg, vid Querfurt, vid Briigge I 
Hannover, i Afleburgifka fienbrotten uti 
Braunfcbweig d ) : i Schwaben : imellan Ba* 
reuth och Bamberg: uti fandgroparna kring 
Leipfig: i Pfaltz: Hyfteriother , rn.ro. i Hel* 
fen: uti Tyrollka bergen: uti Vienlka ften- 
grufvorna, och flerftådes i Tyfkland tråffas 
Stenvandlingar. Likaledes på båtten af de 
Ungerika, i Pollka lalt-floarna, uti Pyre- 
neerna, i berget Genis, A pennin och de 
flåfta Italier-lka marroorbrått. Sanden vid 
Bologna beftår af Ammons horn, lom ej å* 

T ro 


s)//r.Reaumur,Af^»i. 
de /’ Ac. i’]20. 

a) Hr. BufiTon, a. fl. 


b ) Hr. Raple , Inf. j Syftem. 


nnt. f. A. 

c) Baron Huplch. 

d) Vogel, Miner af 



290 Om Stenvandlingar* 

ro i linea igenom e), och öfverfl: på bergef 
Paderno år fullt af Stenva^dlingar. Vid Li- 
vorno kan man ej fatta foten til marken , u- 
tan at trampa hafs -lämningar / ). På Mal- 
ta finnas i fynnerhet ormtungor: på Minorca 
allehanda forftenade hafs- folier g och om 
Pånningftenar varit hats - djur, lå beflå hela 
bankar och klippor derutaf vid Villers - Cot- 
teretsj vid vågen imellan Valorbe och fjön 
Joux , uti befälet Romainmotier b)\ vid Ve- 
rona; i Schlefien i och på mångafaldiga an- 
dra orter, hviikas upråknande fkulle intaga 
for mycket rum. 

Uti Afien år formödeligen antalet ft 6 r- 
re, men vi äga icke tilråckelig undetråttel- 
fer derom. 

Vid Nakoura, fordom Scala Tygriofum 

kal- 


e) Comm. Bon, f. 6 6. 

f ) Vallisnieri, De 
Corpi marini che Ju mon- 
ti fe trovano . 

g ) Sami. iV. Reif. 
yhi.j. 134. 

b ) Hr. Bertrand. Str. 
jnt. de la lerre , /. 27 . 
Det är hos AuBorerne 
en flor förvirring vid def- 
fa [ma runda eller platta 
kroppars namn. Så myc - 
ket jag af de fiefla kan 
Jluta menas med Meco- 
niter ( Valmofrb ) ocb 


Ccnchriter ( Hirs ) [må 
plattade ; med Pifolither 
ocb Or obias jlörre , run- 
da , famt (kaliga; med 
Pbaciter ( Linfar ) de Jom 
bafva kamrar inuti , ocb 
annars kallas Numifma- 
ler; med Hammiter och 
Stigmiter de aldramin- 
Jla. Öfver hufvud kal-> 
las ofta alla defje Ooli- 
ther , ocb Pyriter , då de 
äro af järn. 

i ) Bertrand, Dic. 
or. 11. J. 73 * 


Om Stenvandlingar. 291 

kallad i finnas hafslånaningar , hvar fom gråf- 
ves k ). Uti bergen vid ftaden Gibeal , öf« 
ver 7 mil från hafvet /), och åfvan for 13 a- 
rut i berget Caftravan, tråfFas forftenade fl- 
ikar. Libanon hyfer fifk-rangel, rod corall, 
Echiniter, m. m. m)\ Carmel en royckenhec 
juden -• ftenar oftron-fkal 0), Hyfterio- 
lither p), m, m. På Sinai åro fienvandlin- 
gar (ållfynte, men vid Corondel tråfFas Pe- 
itiniter, Ecbinus fpatagus>m. m. q). Öfverfl 
på några berg, imellan Smirna och Tauris, 
finnas fnackor til öfverflod r), Perfifka ber- 
T 2 gen 


k) Dr. Shaw, Foy. 
Tom. IL f. yo. Carmel , 
bergen vid Latikea ( for- 
dom Laodicea ), JeruJa- 
lem och B et h le hem , hy- 
Ja hvarf af lös krita. 

l) Mem. de P Ac, de 
Paris, 1703 

m) Paul Lucas, tom. 
11 . f. 380. De jå kallade 
Bethlehemitifke arter 
frän Judeen fkola ej an- 
nat vara ån med fiere 
kalkfkorpor öfverdragne 
korn, af lika b e [ka ff en- 
heten , jom de , hvilka 
tråffas i /Egypten och 
på Libyfka bergen. 

n) Shaw, a. fl. 

0 ) Cor. Brun, Voy. 


aii Lev. chap. jy. 

p ) De Montconys , 
part. 1. f. 334. 

q) Shaw, a , fl. 11 . 
T. 84- 

r) Tavernier, Foy . 
tom. I. Han fant befyn- 
nerliga ftenvandlingar i 
en långfluttande backe 
vid fiaden Tokoriam „ 
Hvarfven voro öfverfl 
kalkflen , derunder en 0- 
duglig fvampig fkårpften, 
och underfl en fom glas 
genomfkinlig ftenart, uti 
hvilken åro fundne ödlor, 
m. m Stenen hugges til 
prydnader i hus. Der 
Cajpifka hafvet infkjuter 
i landet Marandran,fka » 


sc )2 Om Stenvandlingar. 

gen tyckas fomligftådes hopgyttrade af bara 
Jand och fnåckor. Likaledes de fom ligga 
omkring Cafpiika hafvet ånda til topparne» 
fom öfverftiga molnen s). Uti Caramaniens 
höga berg åro åfven fnåck vindlingar inbåd- 
da. le t): vid Tfchudinora och andra (tallen 
i Siberien u ): öfverft på Chinefifka bergen 
.*•) , o. f. v. 

Uti Arica imellan Suez och Calro, fame 
uti alla Libyens högder, (om ej af fand åro 
ofverhöljde , råkas Echiniter, (nåckor och 
musflor, (om aga (ina likar i Röda hafvet. 
H nejden af Ras Sem , i Riket Barca , har 
flygf anden bortgömt många Jafs F.chiniter och 
andra h.ds • lämningar. Omkring /Egyptiftca 
pyramiderna tråfFas pånning- (tenar , Sjöåplen 
och deras taggar, coraller, orratungor, fnåc« 
kor, m. m. Klipporna vid Oran hyfa i (yn- 
nerhet coraller y). Vid Maftreicht, befyn- 

ner- 


la rakas flika fienvand- 
lingar , men fparfam- 
mare, 

s ) Ka?mpher Am. 
Ex. fi. 430. Olearius 
talar om berg , der gr af 
var åfverfi voro ut hugg • 
ne. Tvä med honom bjelp- 
te hvarandra dit up Väg- 
garna af kamrarna be - 
ftodo af fand och Muficu- 
liter hopvuxne. 

t ) Spanfka Sändebu- 


det Figueroa anmärkte 
det med förundran , pä 
fin r ef a jr än Or mus, Leib* 
'nitz, a. fi. $. 23. 

u ) Pr. Gmelin, Rei- 
Je durch Siberien. 

• r ) J e f D’lncarville, 
Phil. Tr. vol. 48. 

y) Shaw, a. fi. tom. 
\li.f 84. 123-129. Hvad 
I fom föregifvits om Ras 
Sem , eller den Jä kalla- 
de fbrftenada byn , at der 


Öm Stenvandlingar. 293 

nerligen emot byo Zichen eller Tichen och 
lilla berget Huns, finnas många hafs fofler. 
Sand bergen vid Ceraldo åro dcraf fulle a), 
och uti et berg vid Fez ligga både Europei- 
fki och Americanfka fjo-kråk begrafne a). 
Uti Akimfka guld - grufvorna, 200 mil ifrån 
Guinea- kullen , lkola finnas förftenade ågg 
af åtfkiilig fiotiek, fnåckor, rn, m. b 

T 3 Nya 


f kulle finnas gammalt och [kola ej annat vara, an 
ungt folk, bo [kap lmfe-\en otalig Jmälta Sjååple- 
råd, m. m. jörftenadt {taggar. I Bourgogne , 
uti åt fkilliga (lållningar,\ej långt från Dim ? , år 
ar en ogrundad dikt. < et ftort fienbrdtt af fam - 

s) Foy. des Mij]io-\ma pnrpbyr, men ej bår - 
naives , tom. 111. f iop', daie ån martnor , och vid 
tom. Il f. 312. 1 ftaden Montbard en dy- 

a) Bourguet , a. fl. lik, men ännu mjukare 
b ) Romer. a. ft. ]• ocb mera hvit af anfen * 
20. Den gamla mar mom ligare antal taggar . 0 - 
och få kallada röda pnr - ' belifkerna pa S. Pebrs , 
pbyrn, ( ingen vårkelig\Lateranfka ocb Navon- 
Porpbyr bar bitti Is fun- ■•fika platferna påfias va- 
nits hy fa (lenvand lingar ,) i ra ifrån agyptifka pyra - 
fom förmenas vara ta-\miderna , Ämnet lärer 


gen af Salomos tempel 
och agypt/fka palats , 
Jamt är i Rom på åtfkil 


vara en rodaktig gra- 
nit , fri från hajs kräk , 
äfven Jom gröna por • 


liga Jl åilen avvand, /kall pbyrn. Ruinerna af lla- 
hyja myckenhet hafsfo-\den Ain el Moufa ocb 
fler. hvita fläckarna uti des vattuledningar fant 
denna porpbyrn bafva] Dr. Shavv fulla, af j näc- 
mit uti en Jvart prickocb-.kor. Likaledes gamla 


294 Om Stenvandlingar. 

Nya verlden år icke fattigare pä hafs- 
lämningar, än den gamla. Canadas kalkffen 
innefluter mångfaldiga hafs -k 1 åk. Uti Nya 
York, Penfylvanipn, Maryland ochVirginien 
finnas de i jorden rnåd hela och foga förän- 
drade. I N. Jerfey, omtrent 17 mil från haf- 
vet, råkas Clams i jorden, ja oflron - Ikal på 
mer ån 40 fots djup. I Carolina, ro til ig 
mil från hafvet, ligga oflron 15 fot djupt. 
De hoga blå bergen , (om fkilja Ångelfka 
nybyggena från Indianerna, famt fträcka fig 
iN och S från Canada ända til Carolina, hy- 
la mångfaldiga fnåckvandlingar, både i löfa 
jorden och inuti hårda flenen , de ligga dock 
inemot 50 mil från hafvet c),. Grunden på 
Antillerna år nåflan bara hafs - fofler. På ber- 
gen vid S. Julien, ifrån toppen och ända ned 
i jorden , träffas flora oflron- fkal, ehuru in- 
ga finnas i hamnen d), Stenvandlingar fin- 
nas åfven annorflådes, i Brafilien, Tucuman 
och Magellanifka länderna. Kring Conceptions- 
viken i Chili , långt ifrån hafvet , ligger en 
lnåekbldd af några famnars måktighet. Der 
åro ock kullar af 20. til 50 famnars hogd of- 
Ver hafvet , hvilka endaft beffå af hafs - fo- 
fler 


murarna i Suez ocb qvar- 
lefvornaaf de/s por t, Mu- 
rar na af fladen Holt er - 
ra i To/cana , byggde for 
zpoo är fedan , be/iä ock 
#ff ikkb landad fl en . Ste- 


non, foliduni intra Ja» 
lidum. 

c ) Hr. Kalm , A. R. 
tom. II. ocb 111 . 

d) Se Ridd. Nar bo* 
roughs Rcja. 


Om Stenvandlingar. 295 

fler e ). I Mexico vid Chalma , vid Suvra , vid 
Rucra, och flerftådes finnes deraf i mycken- 
het/). Uti Cordilleras - bergen troddes en tid 
inga ftenvandlingar vara g ), men fede r mera 
åroder fundne Amraons horn b ), och 1761 
i Gouvernementet Vanen- Velica, under 13 
gr. 14 m. lat. Peflinicer til anfenlig högd of* 
ver hafvet i). 

58. De anförda och dylika hafs lamnitl - 
gavs läge år flera förändringar underkaftadc. f 
anfeende til hafsbrynen, få finnas de ibland 
flera tufende fot derofver på anfenliga berg- 
toppar, fåfom vid S; we- berget, på högfla 
Alperna, ja i America til hela 14442 fotder* 
öfver k ). De finnas i hvarf , x til 300 fam • 
T 4 nar 


e ) Hr. Ulloa, a. ft. 
tom. 11. 

f) Dom de Alzate 
y Ramyres, fourn.des 
&, ni3 , Juin. 

g) Hr. De la Con- 
damine bar gjott denna 
anmärkning. Det vore få 
mycket underligare , fom 
der finnes marmor pä fle 
ra ftällen , och Ciuoyaquil 
ligger på en kritgrund. 
Man bar giffat , at eld- 
fprutningar öf vev höljt el- 
ler fördort dem. 

b) Hr. De la Con 
damine har Jedan ge- j 


nom Iref blifvit under- 
rättad , at Ammons horn 
I f unnits pä höga bergen 
i Peru. Mem. del’ Ac. 
1-68. 

i) Mem.de /’ Ac. de 
Paris , nj2. 

i k) Hr. Gentil bar för 
Fr. V et. Academien up- 
vifl Pe8ir.es tagne 2200 
toifes öfver bajfvet i et 
berg, fom boller quick- 
filfver malm. Quickfilj » 
tet flod här i~] fr. tum . 
{jr lin . , men pä toppen 
J 16 tum 6 lin. Hr. Roller,, 

| OhfPbyJ.Vc.tom.r/UL 




296 Om Stenvandligar. 

nar under härda klippor, fäfom i Dauphiné 
och ' berget Cenis: de träffas ock i jor- 
den på ftörre eller mindre djup, låfom på 
båtten af Ungerika grufVorna, i Amfterdam 
på inemot ioo, och i några berg, på iocq 
fots djup /). 

Merendels åro flera flag fammanblandade, 
få at uti famma ften k 3 n träffas en Echinus, 
en Helix, en Millepora och en flik- tand ?//), 
o. (. v. Stora och fmå, gamla och unga, 
ligga om hvarandra. Men underftundom fin- 
nes en vifs art råda, eller enfam utgöra he- 
la bädden , låfom de förut nåmda Tufbines 
och Tellinas vid Leina, Entrochiter vid Rie- 
chen, o. f v. Det år ganlka märkvärdigt, at 
mångffådes der taggar af Sjo-åplen finnas i ffor 
mångd träffas intet enda Sjö - åple n ). 

På*många ffållen ligger et flott hvarf, 
utan någon främmande tilblanning, ty den 
jord, fom imellan dem finnes, år ej annat, 
ån fnåckbitar eller pulver af fådana, (om blif- 
vit brutne, nötte och multnade. Så år (häck- 
bädden LTouraine befkafftd. Annorflådes år 
en oredig blanning af hafs-kråk och flera åm» 
nen, fåfom i Skalbergen vid Uddevalla. 

Underftundom lefva deras likar uti når- 
grånfande haf. Så år med de arter , fom fin- 
nas förftenade i Libyens högder , hvilka rå- 
kas uti Röda hafvet. Ofta år en blanning från 

vi dt 


/) Ray’s difcourfes. 
vi) Leibniz hade en 
jådnn f rån Malta. Se a. 


fl. § 

n) Bartrand, Struc , 
int. de la Terre , f. 2$. 


Om Stenvandlingar. 297 

vide nflågfna vatten, fåfom i Touraine och 
vid Uddevalla. Vid Fez ligga Europeifka och 
Åmericanlka nihopa. De fiåfla arter, lom i 
Ångland finnas fienvandlade fäs ej igen i haf- 
vet^fprrån emot Florida 0 ). 

Ånteligen märkes, at de på många Hål- 
len ligga vågrätt eller juft få, fom vatien 
forer flika ämnen. Uti Angelika krittbråtten 
råkas oftronlkal i lådan t låge, med urhåika- 
da fid'än upvånd p). Så ligga intil de mm-- 
dre bitarna uti Tourainfka bädden, tilteken, 
at de efterhand blifvit ditlamlade af vatten, 
och ej af påliggande tyngd londertryckte. An- 
norfiådes finnas dylika hafs- folier oredigt, lik- 
fom med Hor våldlamhet hopvråkte. 

59. De ämnen uti hvilka hafi-fofler fin- 
nas antingen lofe, eller til hård Hen tämman- 
vuxne, åro af fiere fiag. 

Löfe träffas i fand, lera, märgel och al- 
lehanda jordarter, men åtlkillige flenarter åro 
aldrig befundne hyla fpår deraf. Flokalk, 
krita, a!un-och ler-lkifer åro de flag, fom 
allmånnafi: och i florfla mängd äga fådan 
främmande inblanning, i fynnerhet det förlla. 
Uti defla ämnen träffas icke allenall mulslor, 
fnåckor , coralier, djurvåxter och dylika kräk, 

T 5 utan 


0 ) Pr. Kalm , diJJ. de 
ertu Petrificatorum ,fi 7. 

Littorales pläga hafs- 
<kr åk kalla s , fom hälla til 
ej långt från landet och 
dode ymnigt träffas pä 


flr anderna upkaflade;men 
de fom lefva på fl or fl a 
djupet få namn af pela - 
gicce. 

p) Pr. Kalm, A. R, 
I. f. 292. 


20g Om Stenvandlingar. 

utan åfven ibland fifkar af allehanda flåkter, 
merendels helt platte, dock ofta få noga ut- 
märkte, at fenor och de^as firålar kunna (kiljas, 
I Ikifer åro vanligen ftenvandlingar lå ned- 
tryckte, at de ofta bruftit fönder. 

Uti Sandften åro de fållfyntare, dock fin- 
nas de på åtfldlliga orter, fåfom neduti et 
berg vid Rofenthal, ej långt från Dresden j 
uti Pirna fandffens - berg- ifrån toppen til fo- 
ten q)\ uti B å bergen i America r) , och på 
några andra ftållen. 

Gips forer vål fållan flenvandlingar,dock 
åro deruti fundne kåkar med tåndgr af obe« 
kant d|ur, m. m, s). 

Uti flint- arter råkas Stenvanlingar i de 
nyligen nåmde Blå berg och annordtådes. 

Bernften mnefluter ofta mygg, flugor, my- 
ror', fpindiar, eller andra yrfå, Utj 


q) Hamh. Mig. IV , ! 
VI och VII. 

r ) Pr. Kalm , A. R. 
U. f. 2JJI. 

Prof. Donati har fun- 
nit enfnack lådd utvber- 
gen , (om fk.il ja Provence 
frän Piemont . En klippa 
bar han fedt til an fen - 
lig hSgd genombärad af 
Pholades. Denna art muff- 
lor lefver inuti härda ften i 
dock altid under vatten. 
Således tyckes bafvet , /om 
anm beflär denna klip‘ 


pans fot , här anfenligen 
hafva fånktjin bryn. Se 
Phil. Tr. vol. L. p. i. f. 
60. Det namnes ej hvad 
ämne denna klippa beftär 
utaf 

j) Hr. Cotte har vid 
' Montmorenci träffat (å- 
| dane och flackat dem til 
\Hr. Macquer. Mem.de 
:/’ Ac. de Paris , qä 7, J. 
1 28. I Perflfka Alabafiren 
berättar Ridd. C bard in 
(ig hafva fedt en bdla. 


Om Stenvandlingar. 299 

Uti Sweiz fkall fjelfva gråflen icke va- 
1 ra fri. Vid Mulithal , ej långt från ftaden 
i^offingen, finnes en grofgryni g hård ften, 

! boplatt al quarts, flinta, fkimmer och fpat, 

1 uti hvilken pediniter, orm -tungor, m. ro. 
ymnigt åro inblandade. Stenen finnes i flo- 
ra blåck, iroellan två fiintblandade fandhvarf. 
Något långre från farorna ftad, vid flåttet 
Wickcn, träffas famma, men fingrynigare flen- 
grt, åfven fnåckblandad t\ Defik arter åro 
dock fnarare en fandgytring, år granit. 

Ibland finnas hafs-fofter uti malmer. På 
Jarlsberg, Hagatjårns Schurflf, iNorrige, lig- 
ga mufslor uti magnet u). 

Horn-fkifer, tål jften, Asbeft- arter gfim- 
mer, fpåckften, Porphyr, Granit, med Hera, 
har man hittils icke funnit hårbergera dylika 
främmande faker. 

Alleflådes der flenvandlingarna ligga in- 
packade i faft klyft finnas aftryck efterfiem , 
til teken, at de fallit uti mjuk bädd. Ibland 
år ock aftrycket tomt, och kroppen, hvatef- 
ter den blifvit giord, forfvunnen. 

60. Hvad Stenvandlingarnas egen be fkaff en- 
het angår, få år den åfven mycket fkil jäk- 
tig. Somligflådes finnas de aldeles oförän- 
drade. Sådana fkola tråffas i fkal- högar- 
na vid Conceptions viken i Chili. I bergen 
vid Verona år et hvarf hvit och mjuk ften, 
uti hvilken (hackorna åga vanlig glans x). 

Rått 


t ) BertrandjZ?/'#. or. 

II. /. ij9. 

u) Hr. Cronftedt, 


Min.f. 244. 

x) Rotari uti et Iref 
til Vallisnieri. 



3®o Om Stenvandlingar. 

Rått ofta år dock den g!ån(ande hinnan helt 
tun och fjällas lått af. 

Ofta förekomma de likfiom calcinerade , 
matte och Iköre. Gemenligen ligga i lola- 
re jordhvarf fådane. 

Uti kalk -berg åro de antingen i lynne 
af tåt kalk, fåfom på Gothland» eller fpati- 
ge, fom i Balsberget uti Skåne. Entomolither 
åro nåftan aldrig Ipatige. 

Somlige åro förvandlade uti flintarter. I 
Tommftromraen uti Siberien finnas musflor 
af Carneol, och uti Konungens i Frankrike 
fämling förvaras pe 3 ;initer deraf, famt echir.i- 
ter af agat. Echiniter åro ofta af kalkfpat, 
fylde med flinta och åfven omgirne dermed: 
ibland å^o cie Ijelfve af flinta och fyllde med 
krita. Entrochiter åro måfi: (patige och gan- 
Ika fållan af flinta. På Gothland ttåffasMfl- 
leporte af hvit flmta. Sjelfva quartfen träffas 
ock underftundom i lkrufftenar och några få 
andra ffenvandlingar y). 

Af viktril genomträngde råkas omkring 
Reims. Uti Andrarums alunfkifer åro kis- 
vandlingar. J Norrige vid Tonsberg år fun- 
nen en fingers tjock och en fot lång orm- 
lik flenvanäling, med ena fidan intryckt uti 
et ffycke fvafvel-kjes z). 

I Schleflen,' Ångland och flerflådes fin- 
nas flenvandlinsar med gedigna ränder af 

guld 


y ) Bertrand StruSl. 
ie la Tsrre , /. 3 i Leh 
mann , ASl, Pet, 176 4'-) 


Gesner de Petrif . 

z) Pontoppidan 
fl* I* /• j8 • 


a, 



Ono Stenvandlingar. got 

guld eller filfver på ytan. Mufslor af cinno- 
ber, fyide med famma art malm, åro våi ra- 
re, dnck ibland fundne a). 

Turkos hyfer koppar i kalk -form. Vid 
Eisleben, Mansfeld , Ofterode oeh annorftådes 
finnes kopparkis i förftenade flfkar. Jag har 
redan nåmnt om ftenvandlade mufslor i mag- 
net fi än Jarlsberg i Norri ge och förtjånadefi 
fa närmare befkrifriing. 1 den hanemen af 
omtrent 8 cub. tums rymd, fom finnes i A* 
cademifka Samlingen hårftådes , beflår detmå- 
fia af en fvart magnetifk jårnmalm med nju- 
rar och ådror, dels af koppatkis, delsafgroft, 
grått, jårnhaltigt leråmne, fom år tåmmeli- 
gen hårdt: af detta fénareåro fienvandiingar, 
lom likna Anomia lacunofä, dock fynes in- 
gen quarlefda af Ikalet, men med kopparkis 
åro de mer elles mindre dels öfverdragne, 
dels genemfatte. 

Vid Blankenburg träffas Pettiniter, Tur- 
biniter, Entrochiter, m, ro. af jårn-malm. 

Skalen åro för öfrigt antigen torna, el- 
ler fyida med hvarfvets åmne, c cryftali, flin- 
ta, kjes, fnåck- bitar, m. m. År fyllningen 
af annan art, är det oragifvande hvarfvets, 
år det tecken, at defla fnäckor blifvit flyttade 
ifrån en annan bådd. Ibland tråffas endaffc 
deras kärnar. Äro de af hvarfvets åmne, få 
fynes gemenligen deruti fkalets aftryck , men 
annars icke. 

61. Allehanda vaxter och åeras delar tråf- 
fas 


a) Miner. Sami. tom . L 


§02 Om Stenvandlingar. 

Fas åfven i jord ■ b v ar f ven inpackade. Ibland 
finnes ej mer ån bara aftryck derefter. Såda* 
nc tråd åro fundne af mångahanda fiag, få- 
fom palm., aloé, bok, ek, gran, tall) haflel» 
en, mullbärs -tråd, lind, m. fl.j likaledes or- 
ter och ormbunkar: fåckerror, korfvel, fån* 
kol, råfrumpa ua. m* b). 

I anleende til hafsbrynen, Få finnas def- 
fa åmnen anfenligt både öfver och under den 
famma. Öfverft på Srella, bland Alperna» 
foregifves en (lam ligga, ehuru ftållet fåttes 
öfver 4000 fot högre , ån höglta ort hvaråft 
på defia fjåll tråd kunna växa c). Vid ftadeti 
Munda finnas berghvarf af tråd på mer ån 
ixoo, och vid Alledorf i Heden på 1500 
fots hogd d). ?å många ftållen råkas anfen* 
lig mångd underjordiik Ikog, mer eller min- 
dre djupt, men fom gemenligen bår mårken 
af mindre ålder, ån ftörre delen af de åm- 
nen, fom forut blifvit upråknade. 

Uti Tylkland åro fundne aftryck efter 
Ofiindilka våxter e), och vid Chaumont i 
Lionnois en lkifrig ften , uti hvilken nåflan 
alla lager vila blader och ftjelkar i aftryck, 

men 


b) Bertrand, Dicl. or, 
II. 203. n 9. 

c) Dr. joh. Scheuch- 
zer bar flera gånger bu- 
dit til at fjelf fa betrak- 
ta den , men blifvit af- 
bållen genom fnb. De 
vågfatnmafle jägare b af * 


va endafl [edt detta un- 
der , i fall det är fani, 
Mem. de V Ac.de Pa- 
ris 1710. 

d) Hollman, Pbil. 
Tr. 1760. f. jod, ftlj. 

e) Leibnitz, Pr&to - 
\g* a - 



Om Stenvandlingar. 303 

jiftien ingen enda franlkort, utan antigen från 
1 Oft - eiler Väft- Indien. Ormbunkar och hår- 
!'Våx,ter lynas hår tydeligaft. Aftrycken åro ef- 
ter utvicklade blad, juft fom de varit flytan- 
de på en vatten -yta. Befynnerligaft förekom- 
irrer, at deafrryck, fom ligga ihop, åro af 
I famma fida, det ena urgröpt, och det andra 
luphöjt. Månne, under det bladet flutit, nå- 
,got flarn fatt fig på ofre fldän, hvilket omfi- 
1 der hårdnat, famt fedan bladet multnat och 
bortfallit, nedljunkit uti mjuk bådd, hvarårt: 

I iamtr.a fida å nyo blifvit aftagen /)? Af- 
i trycken vifa ofta ej allenaft ftjelkar och blad 
imed alla fina fibrer, utan fron på Ormbun- 
kar, famt ibland blommor med Stamina och 
IPiftiller g). Hela blommor åro underftun- 
dom få tydelige , at man trodt fig kanna dem 
igån, låfom Arter alpinus vid klortret Ihle- 
feld i greflkapet Hohenftein b). For öfrigt 
kånnes ock Galium album, Vaccinium, A- 
rundo, Equifetum, Polypodium, Pteris, A- 
fplenium , Polytrichum, m 4 fl. 

Ifrån Pappenheim åger jag en grå mär- 
gel -fkifer, hvilken ganlka vackert uti alla la- 
ger forertåller måflar och lådana figurer, fom 
i allmånhet få namn af Dendriter. Uti Sinai, 
Horeb ochflerrtådes träffasen art marmor, fom 
af dylika målningar kallas Pietra embofcata i). 

Sli- 


j) Hr. Juffieu, Mem. 
de /' Ac. de Faris , iyS. 
sp Ejpbem . N. C, app. 


b) Lehmann. 
i) Becman , Hift t 0 , 
T. f. 298* 


504 Om Stenvandlingar, 

Slika bilder finnas underflundom uti Agat , 
Chalcedon, Fiorentiner marmor, och andra 
åmnen, hvilka, genom en lefvande foreflåil- 
ning underhjelpte, afbilda mångfaldiga faker. 
Defla tekningar åro få mycket mindre af in- 
neflutna vaxter, {om kånften kan efterapa 
dem på annat fått. Ångor eller något flytan- 
de våfende, tyckes uti fprickor och fognin- 
gar haft tilfåile at intrånga och utbreda (ig ef- 
ter håligheternas olika fkapnad. Jag har ty- 
deligaft fedt det på åtfkillige ffycken af Pap- 
penheims fkifer, når den varit fprucken tvärs- 
ofver (kifringen , ty då har altid (lammen af 
defie inbillade vaxter varit i fprickan och der- 
ifrån grenar (pridt fig imellan alla lager, hvil* 
kas fammanliggande ytor ingalunda palla tått 
ihop, utan hafva fynligen otaliga gropar och 
ojämnheter. 

62. Vaxter finnas i jordens (kote under- 
flundom foga foråndrade. Vid Briigge i Flan- 
dern finnas tråd ,på 40 til 50 fots ajup, (å 
tått, fom uti en (lrog, hvars flammar, qui- 
flar och lof, åro få bibehållne, at arterna 
lått kunna åtddljas. En palm- (lam år funnen 
vid Ras Sem i Africa uti tåmmeligen full- 
komligt tilftånd. 

Benbråt-flen (Ofieocolla) tildcapas under 
det rotter åro lefvande, ty då de ifrån fm 
nejd luga vatten och grunden år få befkaffad , 
at et ganfka fint flarn kan följa med. Han- 
nar den vid ytan, hårdnar omfider til och 

f ör, då roten rutnät, et tomt foder derefter. 
ådana har jag ledt i mårgel och fand , un- 
der- 


Öm Stenvandlingar. 305 

: derftundom af ochra genområflade. Håraf 
! forffås åfven huru någon dei allena af roten 
; på en växande tall kunnat forvandi s til vår- 
! kelig benbrotten k ). Den finnes uti mager 
: grund, på årlk.illiga orter i Tylkland , Polen» 

I Frankrike / , och annorftådes. Storleken år 
: olika efter rötternas. Utanpå åro de gemen*- 
! ligen ojåmm : inuti är ibland ämnet lika ån- 
i da igenom,' undcrfhindom fes olika ringar, 

! fom ej altid å r o marken af organilk bygg- 
i nad : uti rägra träffas fyllning eller kärna, men 
1 oftafl: åro de liklom et rör mittud toma, hvar- 
: af förmodehgen namnet upkommit m), é- 
medan de af fkapnnden hollits for gode emot 
benbrott. Utvderlfundom finnas juft ej låda* 
ne partiklar, hvaraf de bedå, i famma hvarf* 
utan anr ngen öfver eller under. Om fkor- 
pan hinner blifva for vatten ogenomtrånglijg 
måfte roten dö ut. Ifrån Japan foras ibland 
rötter af fint ier til Europa. 

Fö - ‘ftenade dammar med tydeliga års- 
ringär, fibrer, m. m. åro fundne i Slefien vid 
landshut, i Böhmen vid Schwanberg, i Un- 
gern j Polen, Suxen, Italien, Ängland och 

U an- 


k ) Herr Gledffch , 
Meni. de /’ Ac. de Ber - 
lin , iidS- 

/i Hr.Guetr^rå,Mem. 
de P Ac. de Paris , y. 

m 1 Hr. M irggraf bar 
genom c hemi (ka prof f un 
nit benbrotjien beflå af 


åfvannämda ånmenfblan* 
dade med multnade växt- 
delar, hvadan genom de- 
ftillation der af lätteligen 
bekommes en fpiritus u- 
' rinnfus. Se Mem. de fA- 
cad des Sciences dé,. Ber- 
lin, a , fl. 




306 Om Stenvandlingar. 

annorftådes , af kalk, gips, fand eller flinfa. Af 
fiftnåmda art årode vid Dresden, Chemnitz 
och i fynnerhet vid Coburg, der ibland hela 
tråd upgrafvits, forn tillika vifat Calcedon , 
Jaspis, Onyx, Agat ochCarneoi n). Ibland fy- 
nes inuti en jåmn mafla utan marken af orga- 
nifk byggnad, men andra vifa på det tydeliga- 
fte bark , årsringar, fibrer, kårna , q viftar, m. rn. 
o). Gul flinta i vaxters hamn råkas i Irland, f- 
talien ocb flerftådes/;). VidRochefort år en ftor 
flarn med rotter funnen i lera på 12 fots djup. 

Tå rf ocb rotter genomträngas ibla ad af ]årn- 
viktril, fåfom i Offer filbejgs måftä. IXdle rut- 
na icke, ejeller låga de i eld, utan kola alienaft. 

T Ängland och Skåne finnas fådana , fom 
mer och mindre infugit jord -eller berg -fet- 
mor. Når de fullkomligen hunnit måttas blif- 
ver deraf Gagas. Vid AUendorfF ligger et 
helt hvarf fådan, dock något mjuk, hvarof- 
ver på 2 famnar jord - fetma år likfom ut- 
guten, och ofverft ers ftcnbådd q ). 1 Aca- 

demifka famlingen hårftådes år et flört ftycke 
bokträd, ti! bark, qviftar, ro. m. ganfka kån- 
neligt, men nu förvandlat tii hård Gagas: 
detta år funnit i Skåne. Ibland påhittas vid 
Dresden ftycken tråd, hvaraf en del år ånnu 
oåndrad och det öfriga ftenkol r). Kis- 


n ) Schulzen , Be 
tracbt. der ver (i. bolzer, 
Dresd. rjqp. 

o) Hr. Fougeroux 0 in- 
talar en Jådnn i dnHa- 
meljka famlingen i ifrån 


Martinique'. den är en 
fkbn Sardonyx. Se Mem. 
de /’ Ae. de Paris , 17 Jp. 

p ) Bertrand. D/ål. or. 

q) Pbil. Tr. inäo. 

r ) Hr. Lehmann. 


Om Stenvandlingar. 307 

Kisvandlade tråfFas på åtfkilliga orter. 
Ibland år et flycke af kis och reflen a- 
gat s)> F.t koppnrhaltigt kömax- år i Sweiz 
funnit O» och v Orbillau i Böhaien, likfom 
en underjordifk fkog af lårn - malm , hvil- 
ken och tilgodo gores. Der år ibland andra 
en hei al upgråfven få fullkomlig, at fjelfva 
knopparne voro i behöll. I den famling, fom 
år under mm vård, finnes en flor rot deri- 
från, ganfka tydelig utanpå, dock (ynes inuti 
ingen organifk byggnad, men et flycke af en 
flarn från Brandtroder kolvas k i Heflen vifar 
ånnu fina fibrer, dels lofä, dels til fafl jårn- 
råfl förvandlade. Väd Frankenberg i Hellen 
tråfFas i grå lera rå ungefärligen 6 famnars 
djup åtfkiliige befynneHige flenvandlingar. F.n 
del k dias kornåhren, ehuru de tydeligfle likna 
nårmafl ax af Phalaris. De holla hogfl 30 
pC. koppar och 6 lod filfver i Fahlerrs , fåmt 
hyfa dels utom både jårn och arfenik. Stån- 
gen -graupen åro fvarta och likna et med 
bergfetma genomträngt -tråd, famt föra hvit 
Ikis, koppar . lazur, ja ibland gediget filfver, 

; antingen körtelvis eller i angefloger. Der in* 
I falla åfven lerfkifvers flycken med vegetabi- 
I (ka aftryck , genomlatte af flenkols bitar, hvic 
Ikis, koppar -gront, m m. u). 

U 2 En 


fkifer , Jlutar åeraf, at 
fynd a flod en kommit vår- 
tiden. Oty fl. Helv f. 209. 

u ) Lehmann , Pby - 
fic . Cbym. Scbrift. 


s ) tit jadant barfitn- 
i nits i Hr. Daviias fk ti- 
na Samling. 

t ) Dr. Scheuehzer, 
jom funnit et fådant i 



gog Om Stenvandlingaf. 

En anfénlig flubbe af Åfvenbok (Carpi- 
nus) år i bergen vid Stampa upgrafven utur 
mårgel: den var 3 fot lång och 6 vid, ro- 
ten gick 5 fot rått ned. Éark, tråd, m. m. 
fkönjes tydeligen, Åmnet år brokigt, hårdt, 
famt eldar mot ftål med fvafvel -lukt. Hela 
klumpen våger 5 - 600 fkålpund u ). 

De flåfta förflenade frukter åro faifke. 
Nötter och ollon finnas dock mer eller mindre 
förändrade i ftenkolsbrott: en Ceder-kotte af 
ffen år funnen i en fåndhög på Piemontefi- 
fka bergen, Tall -kotte af kis vid Wien ile- 
ra ax af Mais, Valnotter y), mandel, 
meloner från Libanon z), m. m, omtalas åf~ 
ven af Naturkånnare. 

63. Sluteligen hora om ftenvandlingar 
mårkas följande omflåndigheter. Ehuru de på 
några Hållen kunna beftå af en enda art , fom 
åtminflone i antal få öfvergår de ofriga, at 
den nåftan enfamfynes, fåfbm oftron, fichi- 
nit- taggar, m. m. på en del Hållen, vifla 
Turbines vid Osnabruck och Oppenheim, o. 
£ V. dock åro gemenligen flere flag blanda- 
de, hvarvid likvål en kånnare rått ofta fin- 
ner 


«) Ciozier , Man. des 
Sf. etr. tom. 11. f. j 98. 

x ) Guettard , Mem. 

de V Ac. och i~j6 3. 

y) D avii a , Cat. du 
Cab. tab. 8 . En forfte- 
nad Valnöt kärna med 
oförändrat (kal vifas tab , , 


7. 0 , funnen i Francbé - 
Comté 8° famnar djupt 
i en Jaltgrufva , för ijo 
är fedan. 

a) Jufli berättar fig 
ägt en förflenad mandel 
och Jedt i IViat en me- 
lon af (len. 


Om Stenvandlingär. 309 

t?ner åtfkilliga arter följas få fåkert åt, at når 
ijnågra fynas han tåmmeligen tryggt flutar om 
|de andras nårvareife, och åfven finner dem 
Jvid nogare efterfökande a). Det år vål fåll' 
ifynt, at finna froå hafskråk med qvarlefvor 
j;af de ffora blandade, det hånder Jikvål : få- 
Jledes träffas Hvalfilk ben ihop med fnåckor 
■vid Montpellier b), utom dylika förut oåm- 
jda prof. Ånnu rarare år, at cråffa dem ihop 
[med landtdjur, fogelnåbb i fkifer c), m. m, 
jvilår-dock at det ibland hånder. I Butter- 
Iberget vid Hartzburg tråfFas de i kalk tilfam- 
[raan med tråd och fvampar, förvandlade i 
flinta d). Stenvandlingarne åro defsutom in- 
galunda nödvändigt af fämma art, fom båd- 
tden de ligga uti <?), ty man finner kifelarta- 
Ide och kiliga i kalk , o. f. v. Entomolither 
tåro fållan fpatige. 

I anfeende til belägenheten kan det ingaiun- 
jdai almånhet anfes forricktigt,at vegetabilifka 
iaftryck ligga djupall:, deröfver ftenvandlade 
itråd, lå Ichtyolither och Zoolitlier, famt öf« 
verftfkal-kråk/). Vi hafve ftrax ofvanföre fun_ 

U 3 ni 

0 t 


a) Hr. Rouelle den 
dldre har forfl anmärkt 
denna omfländighet. 

b) Hr. JufTleu. 

c) Uti Hr. Davilas 
famling jants et uphbgt 
halfopit fogelnåbb , /y 
lin. långt och j bredt , 
der det var tjockaft. Se 


Ca t. du Cabinet T. 5. t- 
j. Det fatt i jkijer från 
Reutlingen. 

d ) Miner. B el, I. 

e ) Hr. öertrand hy- 
fer den meningen. 

f ) BergsRådet Leh- 
mann yrkade denna fats , 
fårmålande fig funnit 



gio Om Stenvandlingar. 

nit dem underftundom blandade på famma 
Hållen: de hittils upgråtde ben åro fållan tref- 
fade på ftorc djup, utan gemenligen få fot 
under damjorden g ), åfven fom åtfkillige Hen- 
vandlade tråd h ) : vid Chaumont ligger en 
myckenhet af vaxters aftryck på ganfka ringa 
djup och allehanda fkalkråk i jorden bredvid i). 

Hvad Fifkar vidkommer lå bor bår nåm- 
nas , at de träffas imellan lagren af ikifern , 
och fitta gemenligen vid det ofre fifkens 
qvarlelvor, famc deras urgröpta aftryck i det 
undre. I >e fleffce ligga på ryggen, mindre an- 
tal på någondera fidan, och ganfka få på bu- 
ken, merendels i en Hållning, fom tyckes 
utmärka et voldfamt affdande. CryHall-våt- 
fkan år vanligen hvit, (ido - linien fynes ty- 
deligen , genom afffpning fkönjas ofta benen , 
fom åro hvita, det vifar fig ock då, at de 
fneda rutor, (om tyckas vara fjäll ej åro annat, 
ån (kårningar af kött- fibrer, ty utfeendet blir 
af flipningen ej förändrat, utan juff likt kokt 
f jällad fifk. Det fom år qvar af fifken utgör 
ej den iefvandes volum , (åledes år ej 

underligt om fjällen blifvit måft omåikiiga, 
dock pår en (kiferfiflt flipas lodrätt emot fin 
långd vifar fig et hvitt ftreck rundt omkring, 
och detta år likligen enda fporet efter dem. 
Hufvudet år merendels oformligt, men det 
år naturligt, at öfver 40 ben genom få vold- 


växters ajtryck pa 1440 
fots lodrätt djup , 
g) §. 55 . 


b ) §. 61. 62. 
i) §• öi. 


Om Stenvandlingar. 311 

fim tryckning bordt råka i oordning, icke 
llldels mindre kunna fle'~e af deda ben ibland 
Jiurfkiljus och kännas. En del af ften-fifkarne gå til 
1,30 tum i långd och likna nårmaft gåddor. Be- 
|fynnerligt år,at öfre delen af ftjert- fenan år 
llångre, tjockare och annorlunda fkapad,ån den 
|undre, hvilken fkilnad ej märkes på de lefvan- 
ide, fom ftenvandlingm ne nårmaft likna k), 
I Pappenheims mårgelfkifer finnas oftafi huf- 
ivuden med rangel, h varemot i fvart fkifer 
iråkas hela kroppar. 

SJUNDE CAPITLET. 

Om underjonlifka hålor. 

64. Vi hafva hittiLs betraktat jord - hvarf- 
vens både löfare och hårdare åmnenjdet år 
iock nåmnt, at gångar anfes för igenlåkta fpric- 
kor, men utom de råmnor, fom ånnu i dag 
flå toma , få finnas bårda bergen fomligfiades 
•genombrutna , h varigenom naturen fjelf likfom 
ian!agt f afta hvalf af en enda ften. Uti Hel- 
igelands fögderi i Norrige år en klippa, fora 
iaf fin fkapnad blifvit kallad Tårg hatten , 
hvilken haren opning tvårtigenom, vid pafs 
iaf 50 famnars högd och til 1000 famnar i 
långd , h varigenom man kan gå fram , och 
låfven ibland fe folen /). Genom berget Fifcb- 
horn i Sweiz kan folen likaledes vils års- tid 

u 4 ly- 


k } Projeff. KrugerJ /) Pontoppidan, a. 
Gejcb. der Er de. \ft. I. f. 7/ - *} 9 > 


3X2 Om underjordifka 

fynas, och det få kallada S. Martins hål år ef 
annat, ån en flik opning på Fiimfer- berg, (et 
af dem, fom fkiljer Grauhöndner - land från 
Glarusj), hvarigenom invånarena i byn Eim. 
kunna fe folen d. 3 Mart, och vid Mi haélis 
tiden m'). Få kuflen af N. Zeland år et berg- 
hvalf 75 fot långt, 27 bredc och 45 högt, 
lamt et annat,, der hafvet vid högt vatten flyr 
ter igenom , 60 fot under det öfverfta af 
hvalfvet. Men , utom de flå och dylika ge- 
nombrytningar , träffas uti berg- hvarfven åt- 
Ikiliiga toma gångar och grottor, hvilka för- 
tjena at närmare kannas. 

65. Vid Våftra Silf berget åro uti Skif- 
feklackens kalk - bädd 3 halar , fom gå våg- 
rätt in uti berget. Öpningarna af de 2, gå 
lå når intii fj6n Gatturens vattubryn, at man 
ej kan komma igenom dem , men den tredjes 
ingång liknar et hvalf, 4 alnar högt ofver 
Värnet, och 3 til 4 bredt. Väggarna flutta 
likfom de blifvit nötte n). 

Uti Bals - berget år den bekanta Flå[ke- 
grafven , fom uti många gångar fpdder fig 
längre, ån man hittils kunnat underföka. Ber- 
get fkall ofverft äga anfenliga gråfleoar,fom 
hvila på klappur och grus, hvarunder et hvarf 
lös, gulaktig och af fkölpg- us hopgytrad kalk- 
ffen vidtager. Ingången år på födra fidan 
af berg -foten. Hår finnas en obefkrifvelig 

mängd 


m ) Scheuchzer , it, 
alp, tom, I, f, ny. t » 


n ) Hr. /V.Wallerus, 
dijj. de Monte arg. occ, 
/• 28. 


hålor. 313 

mångd mufslor, (knapt någon fnåcka, om 
icke Nautili,] Pe&initer, Brattenborgs- pånnin- 
gar, Juden - flenar , Sjö-åple taggar, hafs o- 
ron, ormtungor, m. m. blandade om hvar- 
andra. Åtfkillige ler-ikolar infalla. Flera gån- 
gar flå under vatten, hvilkets bryn år några 
alnar högre ån Råbiöfs (jon 0). 

Uti Hafsle forfamling, 5 fjerdingsvåg 
från Mariaftad, år en granithögd, fom af de 
kringboende kallas låtteberg. I detta år en 
flor håla , hvars flut man icke vet, och til 
hväiken man for 80 år fedan beqvåmligen 
kunde komma in , men federmera har opnin- 
gen efter hand fallit igen , hvarril åfkan fora 
der flere gånger flagit ned, mycket bidragit. 
Jag har i min barndom flere gånger bevan- 
drat denna få långt, lom på botten flående 
vatten velat tillåta, men ingången varda re- 
dan få trång, at man ej utan ytterfla moda 
kunde komma in och ut. Hår åro inga dropp- 
ftenar eller andra märkvärdigheter , utom nå- 
gra flockar af afp, lagde i urminnes tider, at 
gå på et flycke in. Vid Garphytte bleckbruk 
i Nerike bar jag i en rödaktig granit eller 
fjelfFråcflen fedt en dylik grotta, derflådes 
Chili- hålet kallad. Denna har dock ej enfamt af 
Naturen blifvit tilredd , ty der hafva åfven 
malmletare arbetat under god förhoppning» 
hvilket gifvit anledning fil defs namn. 

Uti foten af nyfs nåmda 1 arg -hatt fkall 
U f vara 


ojHr. Linnés Skån • 1 H, nj- } tah, 11 \ 
fka Reja , f. gfiF,4c. | 


3 14 Om underjordilka 

vara en hälla, of ver 400 famnar djup, famt 
uti en klippa ej långt från Fredricshail 3, af 
hvilka den ena fiöregifves lå djup,at en ned- 
jflapt ften icke hores forr ån efter 2 nrn. p). 

Pools- balan i Angland år namnkunnig af 
fina dropp- ftenar, hvilka med tilbje'p af god 
inbillning forefiålia månnilkor, fiolar, m. m. 
Uti Elden -halan i Derbylbire flånpes man ned 
med 8 20 fots lina, genoqu. en lodråt öpning 
wocs ( fig. 1 1 ). Når den trånga nedfarten 
börjar afvika från lodlinean vidgar den fig åf- 
ven och man kommer ånteligen på et fien- 
ras st ned i en ganlka fior hå'a drt. Hår 
hånga ofver alt droppftenar o, o, och från 
botten refa fig pelare, en del öo til 90 fot 
höga k, G, merendels under ftora fynhga hål 
n,"l, i hvalfvet. På botten, år en håla 1,6 
fot djup, och en ofvertimrad opning bp un- 
der fienrafet omtalas, lamt fkall af malm le* 
tare vara öfverholjd : denna leder til vatten 
ef, fom troligen har fammanhang med nå- 
gon af båckarne i fiora Caftletons grotta, e- 
medan der framflåpas lådant grus, fom endaft 
finnes i Elden - hålan enligt gammal beråt- 
telle hafva ock uti denna nedfallne gåls der 
framkommit Stora grottans diameter år visfi: 
lyofot. Gulaktig och ibland brunaktig Ikorp- 
iden ofverdrager våggarne, k och l befiå 
af grofva klumpar q). 


p ) Om denna ohferva • 
tion vore riktiga fkullc 
djupet vara åfver 21000 


fot, fom tyckes vara an- 
Jenligt tilfkurit. 

' q ) Leich , AU. Erud» 



hålor. 315 

På fodra fidan af Mendip-hill år ingån- 
gen til Okey - balan. Den år ån S famnar hog, 
ån lå låg, at man målle krypa. Bredden år 
föränderlig ifrån 1 til 6 famnar, och långden 
ofverioo. Innerft framkommer en ftark ftxöm, 
hvaråft i lynnerhet fkall vankas myckenhet af 
al , ehuru deruti år et fall af flera famnars 
högd, innan vatnet hinner utur berget r). 
En grotta år i famma berg i SW vid Chea- 
der; en annan i N, uti hvilken man nedkom- 
mer genom en 10 famnars lodrätt öpning. Hå- 
lan år flor och hvalfvet af kalk, med mång- 
fårgada dråpp -ftenar utfirad. Två andra hå- 
lor , foro gå långre in , åro likfom grenar af 
denna. 

Uti Gloucefter fhire år Ven - Park-hålan, 
Defs båtten fkall vara en med blyertz blan- 
dad hvit Ilen. F.n anfenlig fump finnes ned- 
uti, hvars botten år 180 fot under jordbry- 

nen, 

djup. J. Lloyd bar i 
Pbil. Tr. i~ n ,i noga le- 
fkrifvit hemte ocb der - 
bfver lämnat 4 ritnin- 
gar. 

r ) Et är dogo krea- 
tur af detta vatten , Joni 
fhrmenas händt genom 
någon underjordifk ge- 
menfkap med et i nejden 
varande blyerts vafk- 
värk. Se P bil. Tr.a.Jl . 


rjoi ; Pbil. Ir. avr vol. 
11 . f. 310. Med nedjläp- 
ta linor bedrager man 
Jig lätt om djiip. Cot 
ton’s bar vid JE här 
?t ed fän kt 2652 fots längd 
ocb funnit de ytter (la 240 
genom våta. Ej min- 
dre irrar man dg med 
fallande fl enar , fom på 
Jlere ftällen ftudfa : Shor t 
har efter denna grund 
tillagt grottan 1266 fots 


35 6 Om underjordilka 

nen, och 60 ofver högfta urfprånget af Se- 
vern , (om flyter \ mii derifrån. Klippan år 
öfverlatt med faltpeter. 

5 '. Patricii hålax Irland har en Iodråtf op- 
rsing. Kilcorny håla derfammaftådes år mårk- 
våruig derutaf, ar ehuru hon vintertiden år 
få tårr, forn någon ur.derjordifk ort kan va- 
ra, få gifver hon dock, gemenligen 3 til 4 
gånger om året, med otrolig hafhgbét en lå- 
dan mångd vatten genom fin ingång, at när- 
liggande fålt deraf på en eller annan dag öf- 
verfvåmmas, anda til 20 fot hogt, hvarpå 
vatnet rinner fam ma våg tilbaka, dock lång- 
fammare, och låmnar etter fig på marken et 
gödande flam. Tiden tii denna flod år för- 
änderlig. 

‘Un Braunfchweig finnes den ryktbara 
B aumans -hala s j. Öpningen år genom et 
naturligt hvalf in uti et berg. Hålan beftår 
af 6 rum ined trånga re gångar imellan , alle- 
flådes prydd med dropp och fkårp . flenar , 
af hvilka vidfkeppelfe eller inbillnings- yra 
har kunnat föreflålla fig liknelfer af Mofen 
med 2 horn, Chrifti upftåndelfe, munkar, 
en bedjande qvinna, orgelvåtk, m. m. Klin- 
gande pelare fkola hår finnas, fämt flor mångd 
af ben, tånder, kjåkar och allehanda (fen- 

vand- 


s) En Bauman fkall pan Jlåcknade , få gick 


fårfl under fhkt denna bå- 
la. Han letade, enligt 
•några beråtteljer , e fter 


han vägra 
och fedan 
kommit 


järnmalm, men [om lam ■ \fa dygn. 


dagar viife , 
han omfider 
ut ) , af ed efter 


hålor. 


3*7 


Våndlingar t). Månnilko quarlefvcr åro hår 
ganflc 3 låilfynta. Scher%feldfka hålan har oek- 
lå en vid ingång, lom ledan på åtlkilligt lått 
vidgar och hopdrager fjg. Hvalfven åro med 
Ikårpa öfverdragne och öfverfaete med dropp- 
ftenar. På botcen under den öfre mörka jor* 
den ligger något hård märgel , hvarefter föl- 
jer en Ivart jord med tänder, kåkar, ben,m. 
ra. Ibmlige af lådan ftorlek, at man ej kan 
gilla livad djur de tilhört. Sedan möter en 
gul jord utan tänder och ben, med något 
Ibro liknar alumen plumofum: derefter vid- 
tager hårda ften u). 

I Tylkland tråfras många andra, lålora 
Hohleloch , fEi%zeloch, rn. fl. Sweizlka berg vila 
dylika. Uti Pilati-berg kommer man genom en 
öpning, löm år 16 fot hög, famt 9 bred, och 
kan vål gå 300 fteg in. Uti Regiberget flipper 
man fram ofver 170 famnar. Vid Reflistafel 
år emot w Reffisbodevloch , fom tyckes hafva en 
utgång längre ned, ty en nedflåppt ften kom- 
mer åter i dagen. Uti det höga Gummor trån- 
ger man flg med möda in, men fedan år gån- 
gen vid och beqvåmlig hela 150 fot. Hår 
Ikall felenit finnas i ymnogbet. Uti Toggen- 
burg år en håla (om ftåndigt röker, och vid 
pals 20 , på åtlkillige orter belågna , Ikola gif- 
va våder ifrån flg x ). 

Den ovanligt varma fommaren 1719, 

fmålte 


t) Leibniz, Protogaa 
/. 57. tab, 1 ; Aål. Er. 
1102. 


ti) Leibnitz, a. Jl. 
x ) Scheucbzer, //?;?. 
Na t, Helvetice. 


3i§ Om underjordifka 

fmalte få mycken fno och is , at man kunde 
komma uppå toppen af Z;ngen, et af bergen 
kring is- (jon uti Canton Bern. Derinuti träf- 
fas en grotta , prydd med cryftall- pelare , af 
hvilka en vågde 8 Centner. Båtten var ock 
tåckt med cryftalier, fittande på gul lerakrig 
jord, af hvilken de åfven blifvir fårgadc y). 

Uti Franche-Comté år vid foten af en 
44 fot högre klippa ingång til en båla , fom 
{kall vara ofver 8 6 fot hög, 45 8 lång och 
148 bred. Gålfvet beflår af 3 fors tjock is. 
Der finnas ock is -pelare, 5 til 6 fot tjocka, 
och ibland anda til 20 i långd. Et flålle på 
botten beftår af ler - gytja , fom ej fryfer, dock 
har vatnet hår ingen falt fmak. Oaktade vä- 
derlekens omlkiften lå holier (ig Therroome- 
tern inuti denna hålan alla årstider imellan o 
och i gr. deröfver. Uplfående pyramider och 
hängande istappar, fom finnas i Aug. åro of- 
ta i 03 ober forfvundne. Öpningen år uti 
nno, betåckt af (jelfva klippan, fom för of- 
ri gt , utom et litet fålt,med bufkar och Ikog 
år ofvervuxen, hvilket alt hindrar den ytie 
vårmans intrångande z). 


y) Bertrand, Str. de 
la Terre,/. 16. 

z) Hr. Boz beråttar 
Jig medelft t bet mometer 
ront , at värman i den- 
na grotta , åfven fom i 
kallare , Jltger och fal- 
ler med den ytre , ehu- 


ru de aldrig blifva lika. 
Prof Bilierez , Jom för- 
ut befkrifvit denna bål 7, 
fåger , at ijen ar defs 
ymnigare ,ju bet are [öm- 
mar. Se Mem. de C A c . 
de Paris 1712 ocb 1726 . 
Hr. Coffigny bar jör(l 


hålor. 3 <9 

I nejden afVermenton, uti Bourgogne, 
' kommer man in uti en hala genom en vid 
löpning. Bredden år 8 til' io famnar, hog- 
i den öfver 3 , och längden 2 til 300. På hvalf 
cch våggar träffas fkårp-och dråpp - fienar, 
fom fkoia likna bord, fiolar, bankar, m. m. 
Starke pelare hånga ifrån t3ket, och på båt- 
ten finnas åtlkillige anfenlige vatten - behåll- 
ningar a). 

Vid Maux fprångdes 1618 ften til et Klå- 
fter af en hog klipna, hvarigenom en myc- 
kenhet vatten utbrafi från en hala , fom ännu 
gifver en klar firom. Dråpp - fienar föreftål- 
la uti denna påron, åplen, drufvor, m. m. b). 

Grotte de Grenoble , ellerG.de notre Da- 
me de la Böme, har i et ftort berg likforo 
en hvålfd ingång, 10 til 12 famnar ^hög och 
9 bred. Håiften af botten år 6 fot lågre,ån 
det andra, fiamt inråttad til Capell. innerfl 
i flora ingångsfalen år en gång 4-5 famnar 
bred och 6 - 8 hog. En gång, i hvilken man 
fomligflådes nödgas leta fig undan éfverbSn- 
gande fienar, leder efter flere krokningar tit 
et ftcrt rum med 2 gallerier, hvilka ånfosal- 
na och ån vidga fig; hår ftannar qvickfilfret 

vid 


pa 40 - talet nogare be 
fkrifvit denna is-gruf. 


I. Bhnderne hafva bår 
jordom haft en undan- 


va. Han bar ej funnit fly c kt. i']2 r j blef under et 
der hyarken faltpeter j campemente vid Same 


eller falmtak. Se hans 
grundritning och profil 
i Mem. des Sc. Etr. tom . 


mycken is utkörd. 

a) Perrault ,Oea. f g p, 

b) Perraul tya.ft.g34. 


320 Om underjordiPtia 

vid 14 gr., öfver o, och mångfaldigt förän- 
drade famt blänkande ftengyckel vifa Hg, 3-4 
fot i diameter och 7 höga. I högra gången 
har vatten utgröpt likfom fnåckor, hviika dels 
ftå toma med hvit fkårpa ofverdiagna, dels 
med vatten fylda: et ftålle bebos af en för- 
färlig mängd Flädermöfs : inner fl: i h val f v et 
fynes en myckenhet Aflroiter: hår och der 
träffas fmå Cafcader. 1 den vånftra framflry* 
ker en 6 fot bred bäck, och man vet ej ån- 
nu huru långt, den tränger fig ned och ut- 
bryter vid utgången , faller i Rhone och (ka!!, 
då denna flödar, underftundom vara voldfam, 
ehuru den annars ibland torkar ut c). 

U- 


c ) Denna år le la gen 
7 lieiies från Lion. B fil- 
ma betyder Grotta på 
ltalienfka och lårer byn 
Balma hår bredvid der- 
af fådt namn. Hr. Dieu- 
lamant har befokt den- 
na ibland Daupbinés 7 


år , at de(fe kunde gå 
emot fl rommen. Dr. 
Monnier har nyligafl 
underfökt denna håla. Se 
\Mem. des Sgav. Etr „ 
tom, II. Eid Saffinage , 
år äfvenen grotta , hvar- 
ä(l 2 nr halkade (lenar d. 


under räknade håla.Mem. j j Jan. årligen fyllas med 
de 1 ' Ac , de Paris rjoo. j vatten , och utmärka til - 
De fom Frans ! anbe ■ J landade bergnings be- 
falt , at under foka henne , 1 fkaff enhet. Der fkola ock 
blefvo fkrämde af et kul ■ \ finnas befynnerliga ålder- 
ler , vägade fig ej fblja i doms qvarlefvor ; men 
bäcken åt, utan fatte', nu for tiden är alt un - 
lampor på bråden och Jä- 'der ligt äjven hår for - 
go dem på et visft Jlälle (vunnit. Se Lancellot, 
fbrfvinna , men under ligt] Mem.de l Ac.des lnfcnpt . 



hålor. 321 

Utur berget Coyer,utur Malignon i Pro- 
vence, m. fl., utbrifter genom råmnor och 
öpningar kall blåfl d). 

Uti Italien åro åtfkillige underjordifke 
hålor. F,j långt från Foligno påhittades en> 
vid grundläggningen af et hus. Den år 30 
til 40 fot hög, och 10-12 fteg bred, öfver- 
dragen med en gul marmor -Ikårpa. Pelare 
af (amma åmne hånga få vål från hvalfvet, 
fom från väggarna,* af olika långd, från 2 el- 
ler 3 til och öfver 25 fot. Botten år ojämn, 
beflående af tunna marmor -fkifvor, den en;i 
öfver den andra. I nejden år en flod, fom 
har lukt och fmak af fvafvel e /. 

Monte Aeolo ligger i nw från Terni, vid 
den lilla fladen Cefi , utur hvars fpringor et 
kyligt våder utfar, fyra timmar före och li- 
ka långe efter middagen, i fynnerhet fom- 
un artiden / ). 

Cova Perella på Minorca år fördelt uti 
flera rum, uti hvilka träffas en anfenlig mångd 
droppften af allehanda ikapnader g). 

Adelbergifka balan i Crain fkali vara be- 
vandrad öfver en mil, utan at man kommit 
til defs ånde. Den år ganfka rymlig, men 
hår och dår med djupa fvalj förfédd. Ibland 
andra naturfpel förefaller hår enftenbrygga» 
under hvilken et djupt vatten framlöper b). 

X Uti 


^)Ga(Tendus, Ob. tom. 
F.f. 2/( f. 

e) Hr. Maraldi, Mem. 
de /’ Ac , de Paris /y//. 


/)/V.Llilof, a. fl. §. 32 J?. 
g ) Sami. N. Reif. tom. 
FUL f 77. 
b) A cl. Erud 16 8 g* 



322 Om underjordilka 

Uti Carpatilka bergen åro i fynnerhet 
två märkvärdiga* hålor. Den ena har ingång- 
norr om et berg vid Szelize. Storleken år 
fvår at urforfka, i anfeende til defs med is 
betåkta och fluttande grund, men at döma 
efter ljudet, fom et aflålfat gevår gifver , må- 
fte den vara anfenlig. Stora istappar hånga 
ofver alt, och år det märkligt, at lå fnart 
ytre luften blifver varm, fryfer det derinne, 
men uptinar, då det år kallt ute, hvadan på 
betalte tiden den nåltan år fuli af is , men 
under den kallare lå lindrig, at yrfå och an- 
dra djur der foka Ikydd emot kölden. Car~ 
patilka bergen hyla öfver alt Itor mångd af 
flerehanda lalter, hvilka i fynnerhet torde bi- 
draga til anförda värkan. 

Den andra år vid Ribar i greflkapet Zoi, 
Dels Ikapnad år trattlik eller fma'are nedföre. 
Man hörer ljud af vatten , hvifket ock ibland 
upvåller. Det år klart. Syrligt och något Ikarpt, 
men bekommer ej illa, då det drickes, ehu- 
ru ångan år lå dödande, at foglar och djur, 
fom komma når utöfvec hålet, deraf llrax 
fåtea lifvet til i). 

Den bekanta irrgången på Candia har fm 
ingång på fodra fidan aiF berget Ida. öpnin- 

gen 


i) f Matth. Bel har 
cm bagge delfa hälar 
lämnat underrättelfe. Se 
Phil. 7 /\- n. 4J2. Et 
i nejden varande bad gif- 
ver, i fynnerhet under 


. dfk väder , äjven en fl ar k 
och fkadelig Jvafvel lukt. 
De djur , ffom af hälans 
ångor blifvit dödade , 
kunna likväl ätas utan 
olägenhet. 


hålor. 323 

gen år vid, men knapt lå hog, at man kom- 
mer rak in. Den leder forft til et rum, fom 
liknar en kallare, hvarifrån går en gång i 
många krokar och 'med flera fido-ftigar, af 
hviika den ttörfta år 1200 fteg lång och fö- 
ret til 2 flora falar. Vågen år ibland få låg 
ät man måtte krypa, dock få bred, at 2 til 
3 perfoner kunna gå i bredd. Väggarna åro 
lodråtta och beftå af flenblåck, lagde i ord- 
ning öfver hvarandra. Sjelfva berget år fam- 
irnanfatt af en grå ften-art, fom ligger i floar. 
De namn fom blifvit på väggarna utfkurne 
åro fylde med en hvit grynig flen , fom flår 
2 til 3 iineor upofver vågge^ns bryn k). 

På Candia och de ofriga Archipelagens 
:oar. År en flor mångd af dylika hålor. Ön 
Antiparus har en, fom år hvålfd och ofver 
20 fleg vid, hvarutur man fliger ned til eti 
mo;k 6pning,-fom genom fluttande gångar 
■och med tilhjelp at ftegar förer til et djup 

X 2 af 


, k Tournefort fager 
hvarken hvad flen våg- 
garne beflå af, ej eller 
hvad .art, jom fy ller de 
utfkurna namnen . Tro * 
mgen ar berget kalkar • 
tigt och namnens fyllnad 
någon kalk - fpat, Sjelf- 
va gångarna trov han af 
haturen vara började och 
genom kanft fullbordade. 
At hår varit ct flen - 


brått år icke troligt , i 
anfeende til gångarnas 
befkaffenhet , fom tilfka- 
i pas helt annorlunda i 
i grufvor. Desutom har up • 
I for flen varit ganfka fvår. 

; De qvarlefvor Bellonius 
funnit af kor -red (kap å- 
ro fnarare lämningar af 
kånflens åtgärd i deffa 
gångar. Se Mem . de P 
Ac, de Paris , i~02. 


324 Om underjordifka 

af mer ån 300 famnar, hvaråft råkas engan- 
fka flor håla, hvars botten med allehanda 
ftengyckel år betåkt. 

Ararat, Azorerne, Canarierne, Gröna ö- 
arne, Cordilleras- bergen, rasd mångfaldige 
flere ftållen, hyfa dylika hålor, ja Jndifka o~ 
arne, i fynnerhet Moluckerne, tyckas ftå på 
fådana hvalf. På Island år en, Surthuulen kal- 
lad, 839 famnar lång med åtfkilliga tvårgångar 
på fidorne, våggarne glaslupne och dropp- 
ften af lava hångande från hvalfven: högden 
år 34-36 fot och bredden 50-54. Ragna- 
bellir med flere åro mindre, men af fa mm a 
befkafFenhet. Der finnas ock åtfkiilige i fånd- 
ften /;; men arbetets grånfor tillåta ej at be- 
ikrifva flere. 

66. Om vi nu famia de förnåmfta om- 
flåndigheter, fom underjordifka hålor med- 
följa, få befinnes 1:0, at de merendels åro i 
kalkarcade berg; 2:0, at de til florlek och gån- 
gar på mångfaldiga fått åro hvarandra olika; 
3:0, at många med pelare, droppflen och al- 
lehanda ftengyckel åro utfirade; 4:0, at mer 
eller mindre vatten finnes i de flefta, ibland 
ftillaftående , ibland rinnande, ibland och fam- 
manfruflt; 5:0, at en del hyfa ben, tånder och 
rangel ; 6:0, at några få gifva våder ifrån flg. 

67. Sådan år i almånhet befkaffen heten 
af det torra. At jordytan i detta fkick kom- 
mit utur Skaparens hand påftår nu för tiden 
ingen eftertånkfåm åfkådare, och det kan ej 

eller 


/) Egger t Olaffens Reife igiennem Island. 


hålor. 32? 

dier under något {ken af {kål yrkas; men 
på hvad lått Jordklotet århollit fin närvaran- 
de Ikepelle , derom åro meningarne ganfka 
Ikiljaktige. Jag fkall i fiffa Capitlet af femte 
i afdelningen anföra mina egna och andras tan- 
kar i detta åmne, och Läfaren må derefter 
döma, huruvida man hunnit, eller någonfm 
kan hoppas at hinna , til någon påliteiig vifs- 
Jhet i detta mål. 

TREDJE AFDELNINGEN 

OM VATTEN. \ 

FÖRSTA CAPITLET, 

Om Källor. 

68. Vi hafva uti föregående afdelning öf- 
verfedt den torra delen af jordklotets yta. 
Denna år dock, utan fuktighet, at.anfe, (ora 
död och aideles kraftos. En anfenlig mängd 
vatten har dårföre varit nödig , at bibehålla na- 
turens hushållning , uti (in fullKomlighet. Dec 
gör icke tilfyllelt, at haf betåcker ftörre de- 
len af jordfkårpan , vatten måfte åfven föras 
omkring och igenom det torra, nåftan fom 
våtfkorna uti en organilk kropp. Kållor ut- 
dela ifrån högderna fmå rännilar , af defla 
flöta flere tiflamman och utgöra backar, a^ 
hvilkas förening upkomma åar, ftrömrr.ar och 
{förre floder, fom draga fg fram på. de iåg- 
flra ffålJen af marken, famt omfider flanna, an- 
tingen i fjöar, eller ock utfalla i ftora verlds* 
X 3 haf- 


32$ Om källor. 

hafvet. Hår hafva de dock ingen varaktig 
Ilad, vatnet bor icke forblifva på et (lållej 
det uplöles derföre uti lå fina delar, (om kun- 
na (imma i luften, defle (pridas omkring, (loc- 
ka (ig omfsder, falla neder, och taga åter fm 
köfa åt hafvet. På detta fått underhåfes et 
beflåndigt omlopp. Det år icke nog, ot he- 
la vårt klot årligen gör en anfenlig vandring 
omkring fölen, och dageiigen rullar kring 
fin axel, hår år en invärtes delarnas flyttning 
af nöden, ty rorelfen år en oomgångelig om- 
(låndighet, at holla naturen vid lif, åtmin- 
flone kanna vt ingen prick uti hela materi- 
ela verlden, fom njuter vårkelig hvila. 

69. Vatnet, och defs drag ifrån högder- 
na ånda til hafvet , bör nu komma under 
fkårlkådande, men det åren angelågen fråga, 
fotn förut bör afgoras, nemligen hvnrijrån\ 
hogderna aga tilgängar , at alftra och underhål- 
la kållor. Vatten intager enligt fin tyngd och 
flytaktighet altid de lågfla flållen på jord-y- 
tan, hvarifiån kommer då det, fom de hog- 
fla få jåmnt utdelat 

Denna fråga år ganflca olika befvarad , 
och det torde kunnat (ke fullkomligare , om 
man icke velat holla fig innom en enda ut- 
väg. Naturen år utan tvifvel enkel uti fina 
anflalter, men det beflår ej deruti, at vid 
,hvar och en fynnerlig varkan ej användes mer 
ån en orfak, utan deruti, at alla vårkningar 
tilhopa, fom uti defs hushollning åro nödige, 
åiladkommas genom (å få crfåker, (om möj- 
ligt år, hvarvid dock flera ofver alt bjelpa 
©ch bifpringa hvarandra. 70J 



*7o. Den tilgång, fom forft faller i ögo- 
nen , åro meteorilka vatnen , låfbm rågn , fhö, 
m. m. m). Man Ikönjer ju mårkeligen, af jord- 
i vatnen efter nederbörden at- och tiltaga. Öde 
i Arabien och en del af Africa har britt på kål- 
I lor och floder, men åfven tillika på nederbörd. 

Luft • vatten , fom nedfaller på bögderna, 

I trånger igenom den iölare Ikårpan, och, om 
idet lnart råkar någon faltare botten, rinner 
i efter defs flutning tils det i fpringor och ha- 
ligheter tråffar något motftånd, lom ej tillå- 
ter at fortlåtta loppet. Men, lå fnart dylika 
fammelplatlar blifvit fyllda, flöda de öfver, 
och vatnet bryter antingen ftrax fram i dagen, 
eller ock målte det ånnu vidare foka under- 
jordilka vågar, uti hvilka det drager fig fram, 
til defs någon hårtil tjenlig opning råkas, då 
en, efter tilgången, mer eller mindre varak- 
tig kalla upkommer. 

På detta fått letar flg vatnet ouphöcligen 
fram , och hvaråft det flera refor Acer uti 
Ikickelig jordmon, nötas fina gångar eller un- 
X 4 . der- 


m ) Mariotte antager 


^ af nederbörden til ut- 


dunftning , \ för vaxter 
ocb djur , famt holler i 
för mer , än tilråklig , 
at underhålla källor ocb 
floder. Han grundar fin 
mening i fynnerhet på 
et egit rön , nenfiigen , 
at Seine årligen under 


Kungs - bryggan i Paris 
'framförer ungefärligen 
139088500000 cubik fot 

| af nederbörden , "dä Sei - 
: ne på några ocb tiugu 
I mils af jlånd fättes kun- 
| na draga åt fig af ned- 
fallande luftvatten . Ä 
hans Oevres , tom . /. 


*1 


'Å 


'•** \ 


t 



328 Om kållor. 

derjordilka ror, til hvilka efter hand ftörre 
eller mindre antal lidoror upvågas, h varige- 
nom omfider blifver lådant tillopp , at en 
mårkelig vattu »ftrång har börjar framrinna 
och utgor hvad i allraånhet kallas kall -åder, 
Underjordilka hålar och grufvor vitna nog- 
famt, huru vatnet arbetar lig igenom, ofta 
på anfenligt djup. 

De kållor, fom under hriftande neder- 
börd , aldeles uttorka , aga utan tvifvel , huf- 
vudlåkeligen fict urfprång af luft - vatten; men 
håraf år man lå mycket mindre berättigad, at 
hårleda alla andra, fom en del icke allenaft 
jåmnt hela året gifva tiiråkligt vatten »), utan 
ock andre finnas, lom ymnogt flyta, rågn- 
tiderna undancagne, då de åro helt torra o ). 
For ofrigt åro ofverll på håga berg flerflå- 
des florre kållor och vattufamlingar, ån ne- 
derbörden enlamt vore i ftånd at underhålla. 

At nårmare utflaka dels ofilråcklighet 5 
borde förlök goras med någon o, hvaråftlåt- 
tafl: kunde utrönas och jåmföras årliga mäng- 
den af luftvatnen med det lom floderna a t- 
börda i bafvet p ), Men, fom ånnu inga dy- 
lika 


n ) Derham , Phyfi- 
totheologie , fvenfka upl. 

/• 77 ' 


lok om CataraQcC. 

p ) Sedileau gör et 
ungefärligt bfverflag i 


o ) Tvä Jådane Jkola \ anfeende til St. Bntan- 
, finnas pä Mallorca , AB. j nien , bvaraf han /lutar > 
kr. Suppl. tom 6 , och j at defs So floder , (kat- 
Herbinius omtalar dy-\tade lika med 6 Po * 
lika få Sicilien , uti Jin'fl r ömmar , bebbfva duå* 


Om kållor. 329 

Ijika ron åro at tilgå, få kan detta förhollan- 
de icke med noghet utfåttas. 

Många kållor upkomma genom dunfter, 
fom dels af våder drifvas emot berg och hög- 
:der, dels nalkas deflå flora kroppar i förraå- 
;ga af den allmänna dragnings -kraften. Luft* 
kretfen laftas mer eller mindre af vattenak- 
tiga ångor , hvilka pråflåde emot tåta och 
•kyliga klippor, fnact få hoppackas, at de ut- 
; göra vattendroppar , fom , på förut befkrifna 
i lått, omilder famlade gifva kållor ^). 

Alla kållor kunna dock icke härigenom 
eniamt uprinna. Donau, Po, Rhen och Rho* 

X ; ne 


lelt få mycket vatten , q) Dr. Halley har af 
fom nederbörden gifver , Jådan grund förklarat 
bvilken han antager om • j källors upkomft, Han föli 
trent til 2% tums bögdfpå denna tanka , då han 
Efter en dylik grund \i aftronomifka drender 
finnas Irlands 30 floder uppehöll fig på on S» He- 
föra ^ mer i hafvet, ån lena. På ftållet , der han 


iuftvatnen gifva. För 
hfrigt anmärker han , at 
om alt tand räknas leda 
nederbörds -vatten til nå • 
fl a floder ,jå fkulle fåda- 
na fomligflådes finnas , 
jom icke behöfde ~ der- 
af , på andra flå Ilen bi- 
ter ligga floder få t att , 
at nederbörden ingalun- 
da fbrfloge. Se Mem, de 
P Ac, de Paris , 16 $3. 


obferverte , hvilket låg 
411 famnar högt , fam- 
lades om natterna Jå myc- 
ken fuktighet , at obje - 
£Hv - glafet , Jom oftafl 
måfte af torkas , och hans 
papper blef otj enligt , at 
antekna uppa. Han vär- 
derar utdunflningen af 
hafvet 3 gånger fl orre , 
ån alt vatten , fom flo- 
derna föra dit . 



330 Om kållon 

ne hafva fitt urfprång uti Alperna, men lida 
ej brift på vatten de 6 månader, då bergen 
åro fno - betåckte och inga duniter kunna prås- 
lås der emot, utan at cilfryfa. Det år dock 
fant, at de 2 fiftnåmda minfkas vårkeligen 
vintertiden och (må backar uttorkas der , men 
den flora flröm från Gletfche hålan forer nå- 
got vatten, ty hålans temperatur år lådan, at 
det altid dryper af ifen. Desutom finnas käl- 
lor ibland vid få låga kullar, at anförda or- 
fak ej kan aga rum. Upminfters källa ligger 
100 fot öfver hafvet vid en backe, iom år 
något öfver 16 fot högre, och i hela greffka- 
pet EfTex år nåpligen någon ort mer ån 400 
fot ofvcr (jon, fom ej tyckes vara tilråckligt, 
at underholla defs rinnande vatten r ) ; det år 
dock visfl , at ofta fuktighet ymnigt inftåiler 
fig vid ringa hogder s). 

Vidare bidraga ibiand underjordifita hå- 
lors 


r ) Der ha m, a. fl. 

s) Pro}. Lulof om- 
talar , at vid Koxborn , 
en landtegendom vid 
Waffenaer famlas vat 
ten , Jom drager fig frän 
dunorna , genom ät fiol- 
liga rör til vattenkon - 
fler , ibland hvilka är en 
vattenbläfa , fom upväl - 
leret fakta vatten. Den 
72a ftannar under lång- 
varig torka , men emot 


rågn börjar den äter , 
til teken , at de i luft- 
kretfen hopfallande dun « 
fler fläckat fig emot dii- 
norna. Hvad böra icke 
da hoga berg uträtta ? 

Hr. Kasftner har fle- 
ra gänger i Leipfig haft 
Jamina olägenhet vidob- 
! fervationer , fom Iialley. 
Se tyfka öfver f af Lu- 
lofs Bcfkrifn. om Jor- 
den , a, fl. /. 3 S 3 . 


Om kållor. 331 

Jprs gcmenfkap med haf eller fjöar. Ifrån 
flefia vattenbehollningar updiga dunder ige- 
nom hvalfvens råmnor och opningar, hvilka 
omfider famlas i droppar och rinna ofta ut 
helt andra vågar, ån de kommit up, ty der 
dunder framtränga kunna ej altid vatten kom- 
ma igenom. 

Man har vårkeligen anmårkt fådana dun- 
der updiga uti åtfkillige berg, då den til nå- 
got djup blifVit bortfprångd t ); menat ge- 
nom dem allena vinna tilgång for kållor lå- 
ter lå mycket mindre göra dg, fom alla berg 
icke åro förledde med lådana underjordifka 
yattufamlingar u ). Desutom fkulle dunfter- 

na 


t) Pä berget 0 d mi- 
lo o(l i Slavomen togs en 
tid /ien. Nar man kom- 
mit 10 fot djupt , utbraft 
genom fpringor en an- 
jenlig imma med otrolig 
häftighet , hvilket fort- 
for 1 1 3 dygn , men ef- 
ter 3 veckor vora alla 
bergets kållor uttorkade. 
Likaledes en mil frän 
Paris , hvaräft Carthu- 
Jianer munkarna hade en 
qvarn . Här bbrjade try- 
ta vatten , men fom en 
ny ftengrufva i nejden 
genom fpringor gaf en 
fl ar k imma , Ja köpte de 


grufvan , ftoppade öpnin- 
garne och fingo d evige - 
mm vanlig vattumångd. 
Se Perraul t,Oevres div. 

u jCartefius ooéKiihn 
an fe gemen [kap med haj - 
vet , fom hufvudfakeliga- 
fle orfaken, men då bor- 
de jorden och alla berg 
nu vara fulle aj falt , ty 
det , Jom floderna åter- 
föra , är af ringa bety- 
delfe. Perrault härleder 
floderna af nederbörden , 
och en del källor af flo- 
dernas upftigningar ge- 
nom underjordifka gån- 
gar , dä de äga fitt mä- 


332 Om kålior. 


na roåogftådes gå genom Jord och land, fom 
famlar dem til droppar , innan de hinna til 
bergets topp, och huru {kulle vål dylika kun- 
na trånga up til det ofverfta af Alperne > elier 
andra ån högre berg? 

Underftundom finnas på morafiga flå.lleti 
fkona fri{ka vatten. Innan Orbs-trålk i Sweiz 
med konfi: uttorkades var dervid en kalla, ine- 
mot yo fot djup. Sådana finnas i Lappmarken 
och tyckas genom underjordilka gångar leda 
fm hårkomft från hogder i granfkapet x ). Lo- 
ka år^en dylik kall-kålla. 

Ånteligen torde en del kålior på låglåndta 
orter, i fynnerhet vid- ftrander belågne, vin- 
na tilgång medeift vatnets genomfiining. Så- 
dane aga gemen] igen fm ak och likhet med 
dem de uprinna ifrån. Vid Calais Ikola gråf- 
vas f6ta brunnar, fom med hafvet kiga och 
falla y). I Svenfka fkårgårdar, vid Bergen 
op zom,och på flera hollåndfka ftrander, fin- 
nes brukbart vatten, dock defs mindre (ält, 
ju långre från hafvet 2»}. Vid Alexandria a). 


fl a vatten ; boglåndigare 
kdlljpräng tror han up- 
komma genom dunfler , 
fom ifrän jordens fköte 
ftiga anda til bergstop- 
parna och der famlas i 
droppar. Men bvarken 
ftiga dunfler Lbgt genom 
jord , eller famlas de of- 
ver fl j i droppar. Defs- 
utom barflammafä myc- 


ket man bitti Is kunnat 
utfpana , floder af källor , 
och ej tvärtom. 

x ) Bertrand, St. de 
la t er re , f. 21. 

y) Hifl. Academm R. 
Sc. feel. //. 

z) Lulof, a. fl. §. 3jf. 

a ) Casfar befalte gr di- 
va pä ftr anden y dä han 
vid Alexandrias beläg - 



Om källor- 333 

på Guinea* kuften b), på Bermuderne c ), på 
I Franlka Amerikanfka oarne d ), på Peruvian- 
!lka kufterna e), och flerftådes , Ikall det på 
i lika fått forholla fig. På högder kunna dock 
i inga källor af denna orfak upkomma, eme- 
dan vatten ej kan fbga dit up f ), och ora 


ring varåt tf/Ptolema?- 
us bcröfvad frifkt vat- 
ten , och vant vår keli gen 
hrukbart. Ilirtius, de 
hello Alex. 

b ) VidCbrifliamborg 
fås på 6 til 7 alnars 
djup , och 10 til 17 alnars 
af (tänd från hafvet , bruk- 
bart vatten. Römer , 
a. ft. f o 2 93. 

c) På Bermuderne fin- 
nes genom gr af ning vat- 
ten , når man kommet 
djupare ån hafs - bryn , 
jalt eller fri/k , alt jam 
de filas fram genom tä - ' 
ta åmilen . Deffa brun- 
nar fiiga och falla med 
hafvet. Der frifkt vat- 
ten finnes , fäs falt pä 
ftorre djup. R. Nor- 
wood, Ph. Tr. abr.it. 
/.' 298 • 

d ) Frifkt vatten fäs 
bår ; men brunnen blir 


efter ^ timma falt. La- 
bat, Voy. 

e ) Grunden år kring 
Lima klappur. Der ut i 

fås vatten pä 4. til j 
fots djup. Ulloa , a.Jl. 

f) Varenius orÅDer- 
ham hår led a kållor frän 
hafs - vatten , fom upjli- 
ger genom jorden , lik- 
fom i härrör. Men at 
fårtiga alt det falt , fom 
dä por de finnas i jord- 
hvarfven , få pafjar det 
ändock icke ihop med 
] forf arenbeten. Perrault 
'fy Ide bly -ror med fan d , 
vatten drog jig på et 
dygn något of ver 16 tum 
up , men ran ej ut ge- 
nom fidoopningar , ehuru 
de voro med fand eller 
gråpapper fylde. Far 
roret fylt med kifelften y 
fteg vatnet endaft 9 tum . 
Prof, Lulof bar forme- 


334 Oa 5 källor. 

det ån kunde fke, vore derigenom icke al- 
deles frilkt vatten at årnå g ). 

DefTa fyra utvägar vet man någorlunda 
låkert, at naturen betjenar fig utaf til kållorS 
upkomft. Gemenligen åro flera af .dem på 
en gång bidragande, och kanlke desutom 
åtlkilliga andra , lom ånnu åro ofs obekanta. 
Ibland torde långvåga vattuledningar vara 
värkande. Så tyckes Ike vid Modena, hvar- 
åft på 80 fots djup råkas en landbank , och 
et lårlande vatten hores, hvilket, om gråfnin- 
gen fortlåttes, utbryter, och med lådan häf- 
tighet fyller brunnen , at arbetaren fom knap- 
pad: hinner up, ja ibland floder det ofver h)- 
Eller mon underjordilk värma håruti äger 
någon del? 

71. Vattumångden år uti fo mliga källor 
tåmmeligen lika hela året igenom, de rinna 
jämnt genom et eller flera utlopp. Qvarn- 
kållan i Uplala gifver vid pafs 3900 kannor i 

tim- 


rat fmå berg af dragan- 
de ämne. men icke fun- 
nit någon droppa uti den 
urhälkade toppen , ehuru 
majfornti voro hfver alt 
våta. Hvad fina ror be- 
böjdes icke , om vatten 
af famma grund , fom i 
hår -rör. Jkulle hinna til 
källan uppä Taffelberget , 
fom ligger 36 6 8 fot högt? 
Der til fodrades ät min - 


\ftone rör , lovars tvär- 
linea borde vara mindre , 
än 


„7VÖÖÖ 4 en tum - 

Huru fkuUe det komma 
igenom härda fienbäddarl 

g ) Hajs - vatten kan 
väl någorlunda tnifia fäl- 
tan genom Jilning , men 
bitterheten är mycket en- 
; vifar e. 

h) Leibnitz, Proto- 
gaa, jf. 42. 





Om källor. 335 

Iltimman, men ännu rikare år Söderköpings 
Ifurbpunn , fom på lika lång tid lämnar iogooo 
Ikannor. Ramnlöfa hålfovatten utfprutar en 
Iftark ftråie mitt på en tvär fandftensvägg. 
Ur fanden ej långt från hafsftranden på Tel- 
tvars 6 i Åbo lån upkaftas et ftarkt fprång til 
11 alns högd, och år mäft öfvertåckt at en 
rgrotta i). Defle åga gemenligen mer ån en 
|;och rikare tilgångar. Andra åter ftanna ibland 
lutat , på flera år, efter väderlekens befkafFen- 
het, tåfom Skåftlåcken uti öfter- Dalarna, hvil- 
[ken med fltt flytande Ikall utmärka dyr tid, 
och dertöre kallas Hungers brunn k) Såda- 
mas omftändigheter åga fin grund uti tkade- 
iiig väderlek, hvadan någre genom fiit lopp, 
andre genom uttorkande, kunna vara fvåra 
tiders töljflagare. En dylik Ikall finnas vid 
Altdorff i Tylkland, en i Languedoc kallad 
Fonteftorbe, en vid Vettern , ro. fl. 

Andras förhollande äger med vifia års- 
tider tammanhang, och hafva foljakteligen 
fin tilgång af meteorifka vatten. Sådane åro 
iicke (ällfynte. 

På Grönland vid ny och fullmånad, då 
ebb och flod åro ftarkare, upfpringa många 
ikällor, fom man förut ej fer til 

Magre råtta fig efter lolens viftande öf- 
ver eller under fynkretfen. På berget Piro 
uti Peru Ikall kållan Nucquio endaft rinna 

nat- 


i ) Hr. Prof. och Ridd. 
Gadd, Diffl om Finfka 
kd livat nen. 


k) Hr, Pr. och Ridd. 
Walierii Watiu - Rike. 

l ) Egede, a. ft. s 2, 


33 6 Om källor. 

nattetid, ifall det icke nyligen rågnat. Engfl- 
lar- brunn i Sweiz rinner årligen, från med- 
let af Maj til medlet af Auguflus, fkåftals in- 
nom dygnet, ibland på det fåttet, at flöden i 
börjar emot afton och varar hela natten, i* 
bland fker det om mårgonen, underftuodoro 
-rinner den flera gånger om dagen, ja ibland 
flera dagar å rad m ). Lugibach år af dylik 
natur n ). Lago di Como (kall 3 gånger om 
dagen taga til och af 0). Bölder- born iWeft- 
phalen flyter 2 gånger om dygnet få häftigt, 
at 3 qvarnar drifvas deraf, men flannar ock 
aldeles lika ofta, dock kommer vatnet efter 
6 timmar å nyo fram med flört buller p ). 
Fonteftorbe i Mirepois flyter gemenligen 36 
min. 35 fec., uphorer fedan 32 min. 3oléc., 
men efter ftark torka år rinnandet kortare q ). 
Vid Nismes i Fonfanche år en , fom flyter 7 
tim. och uphorer i 5, dock händer detta föl- 
jande dagen inemot en timma fenare, ån den 
föregående. Starkt rågn gör hår , åfven fom 
vid andra, loppet behändigare q). Uti Sa- 
voyen (kall vara en, fom flyter 2 gånger t 
timman: Colrnar i Provence gör g uppe- 

höll på famma tid q)\ vid Remliz i Grau- 

b und- 


ra) Dr. Scheuchzer, 
it. alp. 1. f. 26 i n.f.404. 

n ) Dr. Scheuchzer, 
a. fl. u. f. 483- 
o ) Bägge Plinierne 
omtala denna , oc Scheu- 
ehzer fager , at en dy 


lik vävkeligen finnes ej 
långt frän Como. Hydr. 

Helvx f 126 , 

p ) Phil. Tr . abr. 11 . 
f S°5- 

q) Aftruc, Hifl. Nat . 
de Languedoc, Colmar 



Om kållor. 


337 


bundner-land en, fom uphörer ifrån kl. ix 
före middag til xii r ): i Konungariket Ca- 
chemir uti Oftindien en, iom endaft rinner 
lunder fno-fm^ltningen i Maj, mårgon, mid- 
dag och qvåll q ;, med flera dylika på åtfkil- 
iliga orter, hvilkas, iå vål fom en del af de 
rvåmdas förhollande, icke alcid torde iå rik- 
tigt vara upgifvir, emedan underrittelferna 
ofta kommit från fådant folk, fom genom 
rvidikeppelig underfamhet illa tilpynta lannin- 
fgen. Ganfka rnårkvårdiga vattukaflningar fin- 
nas på Island, och hora lå mycket mindre hår 
[förgåtas, fom jag genom en upmårkfam å- 
ifkådare om de fornåmfh vuftnit pålitelig un- 
iicferråttelfe. Varma fprutande kållor åro påv 
denna 6 i flor mångd. I våfter Island åro 
svid Haadegishnukur Jokul tydeliga fpor ef- 
ter dylike; vid Oddbjörns ikxr upftiger en 
igenom fand i hafvec nåra vid ftranden, och 
ar tilgångelig under lågt vatten , famt cn ftar- 
;kare ur en klippa långre ut; vid Draapika^r, 

Y Sandö 


Mef vid j or dbäf ningen 
1*155 jämnt flytande , och 
•började ej å nyo uppe- 
'.holla hvar fjunde minut 
förr ån nä 3: dejs vatten- 
.fträle dr tjock , fom en 
arm. Man kallar i al- 
mänbet dem uniforme , 
fom vinna jämnt belaå - 
vet: perioäifke , fom för- 
ändra fig och åro antin- 



gen intermittente , hvilka 
påvijs tid tvärt af fl an- 
na , eller intercalamfke , 
fom allenafl oka eller min- 
fka fin vattumängd. De 
intermittente blifva ofta 
genom ymnig nederbörd 
en tid jämngående eller 
oordentlige. 

v) Scheuchzer ,Hydr. 
130. 


338 


Om källor. 


Sando och Reikö på lika lått, och ån flarka- 
re vid Vrdholm, vid Tungu, Leyraa, famt. 

1 Reikolts å, hvaråfl: vatnets aflåtningi Ijelfva 
Ilrommen upfördt en 5-6 fot hög klippa ; 
vid Reykhole by åro 3 dyiike, af hvilka Krab- 
lande år ftörlt, fprutancte en vattenftock af 

2 fots diameter och dubbelt få flor högd : i 
Falkne fjord åro 2, famt flere i Reykiarfjord, 
Arnarfjord och Ifefjord: i norra delen vid 
Hnerevallc åro 3; vid Reykedal åfven 3 : i o- 
llra delen åro de fvagafle och minfla antalet, 
dock träffas några i Jokeldal och 2 fpruta up 
jufl genom fjelfva ilen påTorfa Jokul: i fodra 
delen åro de ftarkafle, flera vid Skallholt,Reyk- 
bolt, och vid Ölve, hvaråfl 2 räknas ibland 
de flörfta på hela Island} vid Laugervatten, 
en ltten in{]ö, ungefår 1 mil omkring * be« 
lågen 2 dagsrefor från Hekla, åro 8 vattu- 
fprång, hvaribland et fliger 18-24 fot höge 
och har 6 8 fot i diameter; vid Reikum (pru- 
tades för några år fedan vatnet 60-70 fot 
högt, men et federmera timat jordfall har nå- 
flan betåckt öoningen och fprutas nu åt fidan 
yo • 60 fot. Men de förnåmligafle åro belågne 
vid Haukadal, hvaråfl Geyfer (ej långe Rån 
Skallholt,et af Islands Bifkops- låten), innom 
f mils omkrets åger 40 til 50 kokande kål- 
lor. En del föra klart vatten , andra tjockt 
fom ler - välling, andra hvift fom mjölk, och 
fomlige, framträngande genom fin ochra, ka- 
lla vatten rödt fom blod. Alla fpruta något 
öfver jorden, fomlige bellåndigt och andre 
ftundtals. Den Rörlta ligger mietuti , fprutar 

ge- 


Om kållor, 339 

genom en pipa af 19 fots diameter, men defs 
Idjup år obekant: håröfver har vatnets aflått- 
ning åfven beredt en flags fkål af famma åm- 
ine fom pipan , hvilkens ofre kant går 9 fot 
och 1 tum högre, och har 5 6 fot i diame- 
ter. Hår fprutas fkofcals flere gånger om da- 
gen, famt enligt de kringboendes beråttelfe 
ihogre i kallt och elakt våder. Jag vil hår bi- 
foga anmärkningar öfver hvad fom fkedde 
!d. 21 Sept. 1772, ifrån kl. vi. f. m. til vit 
om afton. Förfta coiumnen vifar fjarutnin- 
garne i ordning, den andra tiden då de hån- 
de, den tredje hogden och den fjerde huru 
långe de varade. 


1 fpr. hände k!, vi. 43 

m., fteg 30 fot, varade o m, 

. 20 f. 

2 — — 5 1 

— 6 - — — 

20 

3 — — vii. 6 

— 6 — 

10 

4 — ' — 

— 12 — — 

*5 

5 — — 51 

— 60 — — 

6 

6 — — vin. 17 

— 24 — — 

30 

7 — — 29 

— 18 *— — 

40 

Nu började fkålen blifva full. 

40 

9 — — ix. 25 

— 4 8 — — 1 

10 


10 — — x. 16 — 24 — — 1 

xii. 35 hördes likfom 3 underjor- 
difka fkott, hvarvid jor- 
den darrade och vatnet ran 
litet öfver, men föll ftrax 
igån. 

11. 8 ran vatnet åter litet öfver 

bråddarne af Ikålen, 
in. 15 hördes flere underjordifke 
Y 2 dohn. 


34 » 


Ono källor. 

riohn, men ej få ftarka, fom 
förut.- 

iv. 43 öfverfl. vatnet ftarkt i m. 
49 hördes flere fkott. 

II fpr. hande kl. IV. 51 , fteg 92 fot, varade — 4 m. 

Efter denna ftörfta fprutningen var vat- 
net några minuter ftilla, men började fnart 
åter upvålla, och gjorde det 33 gånger til kl. 
var vi l , men hant intet öfver bråddarne. Si- 
fta kaftets högd afmåttes genoru quadrant och 
upförde flora förut nedkallade ftenar. Af de 
mindre fprången omkring fprutade et 12 gån- 
ger på § tinoa s 

Uti Sweizifka isbergen åro åfven fund- 
ne heta fprång, dock ej af den florlek, fom 
de Islåndlke» 

De befkrifne och fltke vårkningar åro 
begripelige. Naturen brukar kanfke flere ut- 
vägar, men jag vill endaft vifa en och annan 
möjlighet. 

En källa rinner fkofrals, om fmålt fnö 
och is, eller hvad fom hälft tilförer henne 

vat- 


s) Eggert Olaffen har 
1749 utgifvit en latinfk 
befkrifning om Geyfer , 
oc b fedan t alt der om i fin 
Refa , tryckt i Soroe 1712 
voll. 2 i y.; dfven näm- 
ner Horrebow der om: 
bagge fåga , at [prutnin- 
gen går til 60 - 7 0 fam- 
tiar, ja efter de kring- 


boendes her ättelfe ibland 
än högre , men jag har 
mäfl tryggat mig vid 
den utförliga befkrifning , 
fom mig blifvit lämnad 
af Hr. Mag. Uno von 
Troil, hvilken i~j~j2 i 
fällfkap med Hrr. Bar ks 
I och Solander bejökte 
I Island. 



Om kållor. 341 

vatten , tryter. Når fölens värkan emot hö- 
ften aftager, blir cilförfeln mindre, hvadan 
då en del afftanna, iå fnart förrådet hinner 
uttomas. De fom rinna nattetid tyckas haf- 
va underhöll af dagg. Stundtals flytande kan 
på följande (ått förklaras. Låt b (fig, 12 ) 
vara en berghåla , fom får fitt vatten genom 
gången a och afföres vid cöfverD. Det år då 
klart, at mgen droppa kan utrinna innan vat- 
tubryn hunnit til vågråttan , fom går genom 
d: år nu utloppet vid f, iå fortfaret flytan- 
det enligt hydroiiatifka grunder til defs ytaa 
fånkt fig til FH,men år det vid g, uphörer 
ej rinnandet förr ån hålan blifvit tömd til c. 
Hvad Tslåndfka vattenkaftningarne betråfFar 
få förorfakas de af underjordifk eld : vatnets 
hetta och rök, underjordifka fkott, m. m. be- 
taga hårom alt tvifvelsmål. På följande fått 
lårer hår ungefärligen gå til: öpningen af pi- 
pan ef (f. 13) Ifår under vatten, hvilket medelft 
underjordifk ånga fmåningom tryckes up ge- 
nom röret i fkålen ACDB,och ånteligen vid håf- 
tiga utbrott upkaftas til en mot kraften fva- 
rande högd , hvilken måfte vara rått anfenlig, 
1 ty til 90 fots fprång fodras, c at den vida öf- 
vervåger 1 $ 00000 lkålpund. År ångans mångd 
; ganfka ftor, eller defs fpånftighet ftrång, må- 
1 fte få mycket vatten utdrifvas, at fjelfva ån- 
; gan kommer åt pipans nedre öpning och til 
1 en del fjelf får utbryta, hvarpå fprånget ftrax 
; afftannar , men år den ringare kan någon fkå- 
! lens öfverfiödning låmna la mycket ftörre un-, 
: derjordifkt utrymme för henne til fitt utbré- 
Y 3 danr 


342 Om källor. 

dande, at vidare utbrott hindras til defs mäng- 
den eller fryrkan blifvit okad. At de hår varande 
underjordifke håligheter åro fordelte i mång- 
faldiga gångar och rum, dels fammanhångan- 
de medelfl flörre eller mindre öpningar d, o 
(fig. 14), dels aldeles fkilde från hvarandra, 
år ganfka naturligt, och måfte åfven denna 
befkaffenhet medverka på defla fållfamma vat- 
tufprång. Om ångan alflras i hålan A , få fö- 
ker den at utbreda fig åfven i b och c, men 
om rämnorne åro fmå hinner ej altid ångan 
nog fort igenom, utan vid n blifva updåm- 
ningar, hvatigenom den flockas, förflårkes, 
gör fkakningar, fkott, m. m. Defle under- 
jordifka gångar åro förändringar underkafla- 
de, fåledes, om ock den värkande kraften al- 
tid vore lika, fkulle ändock fprången med ti- 
den ökas, minfkas eller flyttas, hviiket åfven 
årfarenheten intygar fke. 

72. Sorolige kållor åga befynnerliga rö- 
relfer emot väderleks - fkiften, af månan, 
ro. m. 

Våderfjuka vatten förorfalcas af under- 
jordifk utvidgad luft, fom drifves igenom 
defs raatTa, hvaraf det bulrar och fynes ko- 
kande. Sådan år Paderborn i Veftphalen. Wil- 
de Såuerling vid Carlsbad brufar flåndigt och 
har varit mångas förundran efter anoppet 
fynes vara aldeles otilråkligt for en få ymnigt 
upvållande kalla 9 men vid nogare unaerfök- 
ning år ej annat ån luftfyra, fom hår upfli- 
ger i form af flora blåfor och gitver mine- 
ralifk fmak. Kållan har annars måfla tilgån- 

gen 


Om kållor. 343 

{ gen af dagvatten, och ångan fom genom hen* 
ne upfliger år dödande t). 

Andra grumlas emot rågo, ty då ytre 
; luften förtunnas, vinner den, fom ligger i 
!: eller under vatnet, och rufar med häftighet 
upföre, hvarunder botten upröres. 

Åtfkilliga åro förut nåmde, fom med ebb 
och flod aga gemenlkap u )„ Omkring Vet- 
tern cch Finfka fkårgården Ikola finnas dyii- 
! ka x ). Mitt på Unders -berget i Polen år en 
1 klar kålla , hvars vatten med ftarkt dohn fram- 
I kommer, altid defs häftigare, ju nårmare må- 
1 nan år i oppofltion med Polen , ja i fullmå* 
i nad flöder den éfver, men emot conjunftion 
: förändrar det Pig y). Monne defle hafva fåm- 
1 roanhang med ljöar, fom lyda månans rö- 
relfer ? 

Imellan Bred: ochLandenau åren brunn, 
fom ftiger under nårgrånfande hafs ebb, och 
faller vid defs flod. Saken år den , at brun- 
nens botten ligger högre ån hafsbrynen under 
ebb, derföre fortfåttes fallandet tils hafvet 
kommer i vattenpaPs med brunnens botten, 
då de fedan fliga tillika. Men når hafvet bör- 
jar falla ut igån, drager det i jorden infupna 
vatnet Pig åt brunnen, hvaraf han ftiger en 
ftund, dock börjar han falla, få fnart det hun- 
nit til fin gräns z). 73. 


t) Springsfeld. 

tt) §. 71. 

x) Tiflelii befkrifning 
om denna fjd. Plinius 
nämner en , L. t i.c . 103. 


y ) Aftruc, a, fl, Den- 
na fry [er aldrig ocb kan 
defs änga antändas inedi 
blofs. 

z) Mem, de £ Åc* de 



344 


Q it» kållor. 

73. Källors hällt år oåndeliga förändrin- 
gar underkaftad, efter grundens olikhet, h var- 
igenom defs tilgångar draga (ig fram. Trån- 
ger det fig igenom hårdare hvarf, ä fynner- 
het fandften, framkommer det ganfka klart 
och rent. De bafta kållor finnas gårna pi 
hogder, der deras vatten, antingen framfilat 
genom faftare åmnen , eller ock de renars 
meteorilka vatnen ånnu icke hunnit roårkeli- 
gen upblandas, Uppå Taffelberget fkall va- 
ra en af ypperfta flaget af Vid Helfingborg 
år en dylik, fbm fpringer flere fot ofver jor- 
den b). }u renare de åro, defs. mer nalkas 
deras egenteliga tyngd til luftvärnens , defs 
mindre fediment låt ta de och defs fullkom- 
ligare gå de vid deftillation öfver. 

De åtnnen, fom i vatten finnas, åro i 
almånhet på 2 fått derrned forbundne. En del 
inblandas alienafi: genom fin mecanilk delning 
och rorelfe imellan vattendelarne, och ehuru 
gemenligen fpecifice tyngre dock uppehållas, 
når delningen förvårfvat ffoften en få fler 
yta , at friebon blir lika eller ftérre , ån of* 

vec- 


P aris , 17/7. 

a) Här af fkall flera 
gänger vara hämtat för 
Konungen i Hannemark . 
Detta vatten fbrcgifves 
ock hajva den ovanliga 
egenfkap , at icke rutna 
få länga refor , Jom är 
en ganfka betydande om • 


fländighet. Kolbe, tom, 
u. cbap xn. jf. i-j. 

b ) Fhres ibland til 
Stockholm f or fin . renhet 
och angenämhets [kull , 
Jam t kan flere är forva- 
ras utan fbrändv ing.Gif- 
ver vid pafs 2$ So kan- 
nor i timman. 




Om källor. g 4 5 

vervickten i fpecifik tyngd , men år upflam- 
ning eller rorelfe allena orfak til inblannin- 
gen iå ijunka de, når vatnet får ftå i hvila. 
Andra faitartade årcnen ingå en närmare och 
faftare förening, cfe uplofas och aflondras ic- 
ke, innan nådig mångd af uplosningsmedlet 
forminlkas genom utdunftning. Det fordrar 
mycken åfning, famt fina forfök, at rått ut- 
reda de främmande.' partiklar, fom merendels 
laf flere flag tillika och i fmå portioner fin- 
nas i vatten: nöjer man fig med de almånt 
befkrifna och brukada utvägar, bedrager man 
oftafl både fig och andra. Det år icke hår 
råtta fitåilet, at vifä huru dylika prof böra an- 
ftåilas, jag har dertil gifvit anledningar an- 
norftådes r): nu bor nämnas hvilka ämnen 
vårkeligen finnas uplofte. 

Syror förenas ganfka begärligt med vat- 
ten, men defife åro få frätande, at de icke 
långe kunna vara frie , de finna innan korrt 
något, hvarmed de förbindas och bringas i 
form af medelfalt. Man har likväl et och 
annat exempel af fri vitriolsfyra , fåfom i 
gcanfkap med fvafvelartade vatten vid Latera, 
^2000 fieg från Viterbo, der den med vatten 
allena förmångd utrinner imellain ftenarne på 
en liten backe och famlas vifTa tider af de kring- 
boende $ likaledes vid Sel vena 46000 ftegfrån 

Y 5 fta- 


c) Se en Dijputation 
om Upfala kalle- vatten, 
bollen i-j-jo ; en om Dan- 
marks furbrunnrflfaoch 


en af handling om Luft- 
fyra uti Kongl. Vet.Aca * 
demiens Handlingar för 
ar q-tf* 



34 5 Om kållor. 

Baden Siena d)\ lämningen efter Almvichs i 
furbrunns vatten iÅngland fkall ock Iråfamed j 
alkali e), men llikt år bögft lållfynt. Bunden I 
med alkali fixura vegetabile under form af 
Tartarus vitriolatus finnes denna fyra ganfka 
iållan > men med alkali minerale i Glaubers 
falt tråfFas den mångftådes. Med kalk gör i 
den gyps och år mera allmån, åfven i ftilla- 
ftående vatten, egenteligen brunnar ( putei) 
kallade. Med hvit Magnefia gör famma fyra 
Bitterfalt, hvilket förft uptå.ktes i en kalla 
vid Epfom i Ångland , men federmera år fun- 
nit flereftådes, och i fynnerhet i Böhmen vid 
Sedliz och Seitfchutz, utgörande hufvudåm- 
net i de få kallade Bittervatten, fom årligen 
håmtas til ofs derifrån f ). Med lera få måt- 
tad, at knappafl fyran råder, fås alun, hvilken 
ibland råkas, fåfom i Steckenitzer kålla vid 
Saab i Böhmen g), i några Oflerbotnifka och 
få andra. 

Saltpeterfyra år mig veterligen icke fun- 
nen fri, men förbunden med eldfaft alkali 

utur 


d) Vandelli, Trall, 
de tbermis agri Pata - 
vini. 

e ) Dr. Zuckert, a. 
fl> ./• 33 ■ 

f) Detta falt kallas 
Epfomenfe , Anglicum , 
Sedlizen/e , Seitfebntfenfe , 
in. m. Det gjordes för/i 
bekant genom N. Grew, 


emot flutet af 1600 -ta» 
let , och bar fedan me- 
rendels förblandats med 
Glanbers falt , tils Herr 
Maggraf tydeligen ut - 
redt defs natur i Ber- 
lin fka Handl. nS9- 
g ) Marggrafs Cbymi- 
fcher Scbrifteity tom. //. 

f i A- 


Om källor. 347 

jotur växtriket gör den föltpeter, och räkas i 
brunnarne uti London h) och Berlin i) x u- 
:tom andra flållen. Med kalk och Magnefia 
; förenad år den åfven tilftådes i många vatten. 

Saltfyra träffas ibland måttad med vegeta- 
ibililkt alkali, utgörande lå kallade Sal digefti- 
vum , men det är i kålloc rart: med mine- 
ralilk alkali holles det rundeligen af kokfalts- 
kållor i Italien; Spanien $ Frankrike; Sweiz; 
vid Luneburg, Halle, m.m. iTyfkland; vid 
Fredricshall i Norrige; vid Balachma i Sibe- 
rien ganfka ymnigt k ), och flerftå«es, ibland 
til och öfver 37 proCent. Med kalk och 
'Magnefia år det ofta tillika bundit på nu an- 
förda Hållen. Alla 3 omtalte mineral ~ fyror- 
ne finnas underftundom i famma vatten: två 
fådana brunnar finnas i Paris /). 

At kifel år en art falt, fom holler flufsfpats- 
fyra, Ikall i det följande bevilas. Jag har åfven 
träffat den i Upfala och flere kållevatten, uplöfl 
til 3 afs på kannan. I början kunde jag ej tro 
annat, ån at den var endaft upflammad, men fafl* 
ån vatnet fick flå flere dygn och åfven filades 
innan deftillation, århölls dock i lämningen li- 
ka mycket kifel, fom förut, den måfle låle- 
des an fes för at hafva varit uplöfl tn ). 

Luft- 


h) Cavendifh, Phil. 
Tr. 176-j. En brunn i 
London holler fä ymnigt 
faltpeter , at kottfom ko- 
kas deruti blir belt rodt. 
Med. 7 r. vol. /. rj6 8 . 
fjMarggraf, </../?, t.I. 


k ) Gemelin Jl.eif.h40. 

l) Sddan år Puits d' 
Orkans och af ven Krigs - 
jcholans brunn i Paris. 
Mem. de l Ac, qdq. 

m) Diff. om Upfala 
Kalle^ vatten. 


348 


Om kållo?. 

Luft fyra har jag belkrifvit armorftådes »),' 
den Ikall åfven i det efterföljande närmare 
betracktas o), hår gör tilfylleft at omtala dels 
förening med vatten. Denna fyra år iikfom luft 
fpånftig, och utgör det lom ihålfovatten kal* 
las fpintueuO: och tetherilkt , eller deras rätta 
lif: vatten kan deraf antaga omtrent lika med 
egen rymd , hvarefter det far en angenäm fyr» 
lighet nåffon fom Champagne vin, bHr ock 
i ftånd at fedan uplöla både kalk, magnefia 
och järn. Okunnighet om denna fyra har 
f gjord t, at man aldeles mifltagit fig om mi- 
neral-vattens råtta belkafFenhet. Man har in- 
billat fig, at de martialifke hyfte en förbin- 
delle i mel lan jårn och flycktig fvafvellpiritus, 
då likvål luftfyran , lom hår holler järnet up- 
löft, aldeles intet kan hollas för vitriolifk; 
man baf anfedt dem för aikalifke och torka- 
Hat den gamla benämning af Surbrunnar (a- 
cuIjc), emedan de af viol-fyrup grönlkade, 
hvilken omftåndighet dock orlakas af uplöll 
jårn, faftån icke det ringafte alkalifkt år til- 
ftådes. Man kan vid vattens analyfis, åfven 
fom ofver alt i Chemien, ej vara vifs om 
fammanlåttningar, innan genom Synthefis, 
aldeles lika kunna åftadkommas. Jag har der- 
före förenat bagge della utvågar och haft den 
framgång, at båae til egit och vänners behof 
kupna i några år genom konft tilreda de be- 
rörrtdafte mineral -vatten , fom med de na- 
turliga,! fynnerhet från Pyrmont och Selters 

full» 


n) Vet . Åc- H. q 75 . 0 ) /, ioj. 



Om kållor. 


349 


fullkomligen ofverensftåmt i fmåk och alla 
ölriga egenfkaper. 

Vegetabilifkt alkali finnes underftundom , 
men fåiian i vatten. Vi hafva redan nåmnc 
Tartarus vitriolatus och faltpeter. 1 en gam- 
mal kallare vid Douai i Flandern uphittades 
1744 en med mur och hvalf bevarad kalla: 
vacnec var caffebrunt , fkummade då det håf-, 
tigc rördes, luktade illa, men förlorade luk- 
ten i fri luft, och höll ibland andra åronen 
alkali vegetabile p). I fynnerhet råkas detta ve* 
getabilifka lutfalt i vatten, fom upvålla i gran- 
ikap af torfmoflar, hvaråfl vaxter i ymnighet 
rutna. Alkali minerale träffas, utom de for- 
bindelfer vi redan nåmnt, med luftfyra, i- 
bland få öfvermåttat , at det trogt vil anfkju* 
ta, famt lynes fnarare benågit at deliquefce- 
ra, ån at mjölas i luften. 

Flyckfigt alkali år fåilfynt i vatten, fin- 
nes dock vid Rathboneplace i London ^), i 
Lauchflådter martialifka brunn uti Merfeburg 
r ), ja en kalla vid Frankfurt am Mayn fkall 
åfven göra koppar, löft i falcpeterfyra, blå s). 

Vat- 


p) Denna kalla har 
Jlarkt tillop och ger pä 
1 min. åtminjlone lycub. 
fot vatten. Et parijer 
fkälp. eller 16 uns boller 
enligt Hr. Baumés for- 
fåk 60 gr. alk. min ., 12 
gr. alkali veget . , 12 gr. 
kok 1 ält , 4 gr. jord , ^ 
gr, järn och 4 gr. berg. 


fetma: det tyckes fale - 
des gä när til Stahls 
Tillit mart. alkalina. Se 
Me?n. des Scav . , Etr, 
tom. IV. , 

g) Phil. Tr. 77^7. 

r) Henckel, B et bes* 
da portuofa. 

s) De Bomare, 

<T Bift, Nat, 


» >1 


vi 




V* 


5J0 Om kåIIor« 

Vatten hvaruti (åpa trögt lodrar, och år- 
ter eller dylika (kalfrukter ej kokas mjuke , 
kallas i almånhet hårde. Når fyra antingen 
öfverfiödar, eller år bunden med jord, för- 
(lörer den tvål och (åpa, tagande åt fig alkali, 
(om deruti ingår och år nödigt til fetmans 
uplésning. Således åro vatten, fom holla fri 
luftfyra, gips, faitafka, m. m. otjånlige at tvåt- 
ta uti, åtminflone innan de blifvit renade. Ac 
ej (kalfrukter blotna kommer i (ynnerhet der- 
af, at vatnet holler kalk uplöfl i luft -fyra, 
hvilken genom vårman til den grad fnart 
min(kas, at kalken ej långrekan hollas uplöfl, 
utan nedfaller, öfverdrager den ilagde fruckten, 
och derigenom uteftånger vatnet. 

Kalla hål(o vatten åro af åtfkillige (lag och 
til fin råtta art ej ånnu alla kånde. De åro 
i almånhet antingen grofva, (om holla foga 
mer luftfyra, ån gement vatten, hvilket al- 
tid deraf åger en liten portion, eller fina, 
(om af detta åmne forvårfvati något mera. 
Luftfyran har jag funnit utgöra i de utlånd- 
(ka vatten, då de kommit til ofs, emot de- 
ras volum omtrånt £ i Selmer, J- i Pyrmon- 
ter och \ i Spa: vid (jelfva kållan åger det 
förfla | och det andra aldrig fullt §. Skiljak- 
tigheter i (mak , vårkan , m. m. hårröra de(s- 
utom at andra åmnen. I Bittervatten inne- 
holles bitterfalt, och ofta tillika en i luftfyra 
uplöfl dvit magnefia och kalk t): i Selzer, 

kok- 


t ) Sed Hz tigger ej I Fr. HofFman bringade 
fulla 2 mil fr an Tbpliz, [ q q förft defs vatten i 


Om kållor. 


351 


kokfalt med litet alkali minerafe, kalk och 
magnefia u ): i Pyrmonter, bitterfalt, hvit 
magnefia, gips och jårn *);iSpa, jårn,kalk» 

mag- 


Vop , ehuru det ej kom 
rätt i bruk fhre s 721, 
1 då han kallades til Kej- 


7jViQhzxt,a.(l.Epfoms vat- 
ten 1 pint boller ej fullt 
40 gran. 


yjarinnan vid Car Isbad :\ u) Selterbrunn ligger 
han anft altade åfven om i Chur-Trier. Tabernje- 
tilredning af defs Jalt, montanus omtalar den 
hvilket dä ut f hr des öjver j redan emot flutet af ip 00 - 
y Centner ärligen. Här [t a/et , men genom HofF- 
åro 2 brunnar , af hvilka manns Bericht von Sel- 


en drickes och en kokas 
falt af De ligga pä ne • 
1 derfta ajfatjen af et berg 
i och hajva ibland brijl pä 
; vatten. Pä andra af- 
1 fat fen ligger Seydjchiitz 
: och har 12 vattenrika 
i brunn ar i n ämnes åfven 
af HofFmann. I almän- 
! het äro dejfa defs hallti • 

: gare , ju högre. St arka - 
1 (le b allt en pä 1 20 pint el- 
' ler 480 Bbhmifka fei 
del år 10 fkä/p. 12 lod , 

: och den ringade jflälp. 

! 8 Jeidel af de högd a brun- 
nar fålla genom alkali 2 
'lod t\qv. hvit fin jord. 


tersbrunn kom han i*]2j 
förnämligad i rop. Defs 
vatten beråttas vara 
fördt til Odindien och 
tilbaka ofkåmdt , hvilket 
dock behöfver vidare be- 
kräftas. /7jj bhds 18000 
Riksdaler i ärende. Hr . 
Venel har om vatnets 
natur til Fr. Vet. Ac. 
ingifvit tvä Vackra af- 
handlingar. 1 Libra med. 
lämnar efter utdundning 
torrt refiduum 36 gran. 

x ) Greffkapet Pyr- 
mont tilhörer nu regeran- 
de Hufet Waldeck. Re- 
dan är 384 för luftade Ca- 


tnen af de båfta fom lig- rolus Magnus fig här 
■ga lägfl knapt 2 lod. Se Dr. j vid Brunnen. Den lig - 





k n \ 

. i tf.' : 


I, • < 

(tf 




magnefia, alkali vegetabile och litet lera y\ 

Vat- 



ger i en angenäm dal I Trinkbnm ( fordom den 
vid foten af en högd , | heliga brunn) , Jom 300 


hvilken under damjorden 
har floar af lera och mär- 
gel : derunder träffas en 
brunröd fkifrig flen , och 
pä djupet an hårdare. 
1 en Jlengrufva, gosfteg 


frän furbrunnen , finnes 


är varit i flörfta ackt • 
ning , lämnar efter ut • 
dunflning på en Libra 
medica 22 gr . ; af den - 
na for ländes kring hela 
Europa , och bara til An g>- 


rådaktig B o lus -lik jord i 
många fogor. 1 gran - 
fkapet är en håla, fom 
i torrt flilla väder , och 
befynnerligen då åfkan 
nalkas, ger ifrån fig en 
dunfl- fom fläcker ljus och 
dödar djur: här finnas 
ock kokfalts källor : den 
Jå kallada Neubrunn hol- 
ler både järn och kok- 
Jalt: 1 boffefkott frän fur- 
brunnen är en förftenan 


land gä årligen 60-80000 


bouteiller. Stora Bru • 
deln brukas endafl. tit 
badning, hvartil äfven 
en mindre källa använ- 
des: den förra lämnar 
efter utdunflningen zp 
gr. och den fenare ij , 
bägge järnbaltige , men 
ej jå fine , fom Sur brun- 
nen. Dr. J. P. Seip ut - 
gaf om denna brunn 
en vacker befkrifning , 
hvilken federmera med 


de kalla, hvars fvarta i förbätringar flere gån- 
Jlam luktar fom fvafvel- ger blifvit uplagd : at 


lefver : Berg - fcuerling 
fkall vara alkalifk, gan- 
Jka angenäm, järnfri , 
J ändes utomlands at dric- 
kas med vin, för fin fp än 
fliga fyras (kull. Rätta 
Jå kallada Stahl - eUer 


han tagit mifle om det 
cetherifka väjendets na- 
tur är fä mycket mindre 
underligt , fom det ej än- 
nu a/männelige när kändi . 

y ) Spa ligger några 
mil från ftaden Lutticb 


1 1 II 



Om källor. 353 

Vatten £oni holla grön vitriol, kallas Svart- 

2 kål- 


i en lerig och jlenig dal, 
omgifven med berg, kalk- 
jien , fand , m. m Mun 
tror at bår fordom bru- 
tits järnmalm : KäUorne 
åro 6 .Pouhont ligger mitt 
i Spa , brukas mä/l , och 
utur denna Jåndes åfver 
hela Europa under namn 
af Spa -vatten: lämnar 
d gr, torrt rejiduum på 
i libra, De andra lig- 
ga til mer eller mindre 
af (länd. Geronfier om- 
gifves med blå , fmidig, 
tung och bladig jord , 
fom fmakar adflringent 
och lucktar Jvafvelaktigt , 
tunga genomfkinliga , äf- 
ven Jvarta härda (lenar 
träffas åfver alt: vat- 
net fmakar likt det A- 
ac hi flin , fom Jlådt 12-20 
timmar i luften , är ej 
aldeles klart , men Jkall 
bolla mäfta luft -fyran. 
Gifver gr. rejiduum. 
Czar Peter I brukte den 
med nytta , vid början af 
iqoo - talet. Sauveniere 
ligger angenätnaft, bred- 


vid en kulle affkifer och 
en af järnmalm', fmakar 
något falt , brukas mer 
än Geronfier ocb lämnar 
2 i S r - reäduum. De 3 
omtalte äro berömde e- 
mot flenpafjion , Springs- 
feld / kall ock funnit kri- 
j ta i dem upföjas med 
1 fräfning. Groisbeek be- 
| råttas "holla litet mer järn, 
än Sauveniere , gifver 
gr. reddumn. U r atr<>% 
och Tonnelet ligga bred- 
vid hvarandra , dock fma- 
kar den forra mer ad- 
\jlringent , pur ger ar , ja. 
f-p. glas går a upkafl - 
ning , lämnar i\ gr. re- 
fiduum'. den jednare av 
rik på vatten och luft- 
Jyra , brukas derfåre at 
dricka med vin vid mål- 
tider ocb förf ändes utom- 
j lands under namn af Spa 
! borné , lämnar i\ gr. re- 
'fiduum. Dr. Limbourg 
har utfårligafl handlat 
om deffa vatten ocb ny- 
ligafl Hr. Monnet uti 
iraité des eaux min. 


354 Om kållor. 

källor, men da järnet är uplöft i Juftfyra för- 
vårfva de namn af Surbrunnar: til de fenare 
räknas hos ols en flor mångd, af hvilka Me- 
devi z ) och Såtra a ) åro i (ynnerhet beröm- 
de. Når ct vatten ej holler ofverflodig luft- 
lyra , och desutom icke varit h varken for var- 
ma eller (qvalpning utfått , kan det låtteligen 
dömmas för matt och tungt, men juli det 
famma vilar mycket aetheriikt, om hetta el- 
ler rorelfe litet fådt värka derpå, ehuru 
det då med ali denna goda utlickt år långt 
låmre: drt vill låledes nog vana och känne- 
dom , at hårutinnan rått dömma. Loka käl- 
la holler mycket litet af främmande åmnen* 
famt värkar förnåmligalt lom et kallt och 
rent vatten b). 


z) iV 


Meclevi ligger 3 
mil frän W äddena. Defs 
3 källor bafva redan va- 
rit brukade pä 1400-ta- 
let, men efter reforma- 
tion af Munknrne igen- 
fylde. 16 '77 b le f vo de ge- 
nom Riks Rddet G. Soop 
äter uptagné , famt ftr ax 
derpä af Arcb . Hjårne 
proberade. 1687 befoktes 
brunnen af Ånke Drotn. 
Hedvig Eleonora y fornt 
17 22 af Konung Fredric! 
och Drotning Ulrica E- 1 
leonora. 


a) Såtra brunn , be - 
lägen ej lä ngt frän Sab * 
la ftad , uptogs 1300 af 
Dr. S. Skragge ocb bar 
gjordt många lyckliga 
curer. Hr. Hulphers bar 
i et hår hoUit tal 136 9 up. 
räknat alla då bekanta 
bälfo- vatten i Sverige. 

b) Loka kom for fl i 
rop ftr ax efter 1320, blef 
116 1 ocb 62 med ånfke- 
ligafle framgång nyt jad 
af hög fl/a lig Kon. Adolph 
Fredric,////»# bar 1772 
ocb 1773 af vår nu Re- 



Vatten kunna flåpa med fig Jordifka och 
ihetallifka partiklar, kalk, jårn, m. m. ,ja fjelf- 
Va det tunga guldet; men > hvit Arfenik un- 
dantagen, kunna de ej uplofa någon af dem, 
om de icke åro i faltartig fkeppelfe. Af den 
grund åro Cement-vatten koppar-haltige. Def- 
fe hafva en egenfkap, fom af okunnige hol- 
les för prof af metallers inbördes förvand- 
ling eller förädling; ty, när et ftycke järn 
lågges deruti , flåpper viktrils-fyran aen uplö- 
fta kopparen, och angriper jårnet , hvartil den 
äger ftarkare attradion. Således fåttes en kop- 
par partikel i {fäller for hvar jårn- partikel * 
fom uploKs, hvarigenom omfider vinnes et 
kopparfly.:ke , af famma florlek och fkap- 
nad, fom det ilagda järnet. Sådana källor 
träffas icke annorflådes ån uti berg, der kop- 
parkis finnes, fåfom vid Neufol c), Alten- 
Z 2 berg 




? ••••' 

. v i 

PM 

v. i 


'ger ande aUernådigtle Ko ■ 
nung befökts. Hff. K- 
Vi or in bar om defs 
turer utgifvit 2 berät- 
telfer och Hr. Prof. Ber 
gius lämnat Jäkrafte un- 
derrätte feti , om défsbailt 
ocb badningsjdtt , i et Pre- 
jidie - tal. Loka gytja 
bar hämtats ofta läng 
vag. Hatnet lämnar en- 
dafl 2 gr. refiduum ef- 
ter kannan , bvilket tyc- 
kes beftå a} några doft 


alkali ocb f är n , formode- 
ligen med viktri fyra får - 
enade. Sqvalpat [kall det 
gifva en lindrig bepatifk 
1 luekt , Jom flrax forfvin - 
j ner. HoUer ingen luft - 
j fyra. Der Mnium fonta - 
| mm våxer fika ocb finna 
Lapparnc kall - källor. Se 
Flora Lapp. 414. 

c) Här äro 24 få 
kallade kamrar , hvaräfl 
vatten famlas. Pådefiä * 
ftaftällen kommer detsiif 




35<S Om källor. 

berg^), Schmolniz,Fahlun och flerftådes. Jårn 
viktril förekommer åfven i vatten , och ibland 
zink-viktril , men fom ingen annan metall af 
lindrig viktril- fyra uplofes ån koppar, jårn, 
zink, och kanfke Nickel, få kunna ock inga 
flera viktrils vatten gifvas. Den forfta rå- 
kas i alle cement-vatten, ofta blandad med 
jårn eller zink. Mårkeligt år vid Kungsbergs 
grufva Chriftiana, at neafilande vatten i en 
fmal lofna uppå fjelfva tilmakningsfotet fatt 
en b'yfårgad hinna, fom funnits vara rent 
filfver, hvarvid någon fvafvelånga håftat. Yt- 
terligare rön bora afgora om denna varit up« 
lölf i något hittils obekant menftruum, eller 
endaft famlad af doft, fom blifvit afnötte e ). 

Ibland tyckas de kraftigafte delarna vara 


dajl droppvis frän fidor* 
na , men uti en , pä mer 
än po famnars djup , ä- 
ro 2 befländiga ädror 
af et bamlliräs tjocklek . 
i-jo-j btkoms SS centner 
cement-koppar , men ge- 
nom en federmera frän 
dagen timad öjverfväm - 
ning , vinnes väl mera , 
dock ringhultigare vat- 
ten , fä at årligen fedan 
knapt ärbollits 20 c. Et 
fkälpund af detta vatten 
boller ej åfver 2 fcrupler 
koppar -viktril. ie Matth. 


Bels breftil Prepd. Sloa- 
ne i Fbil. Tr, n. pyo. 
art. 1. 

d) Detta cement- vat- 
ten jvartnar , dä der uti 
läggas adflr inger ande lä- 
ker. Sin upkomft fkall 
det hafva afen art kop- 
par-grbna , bvilken bär 
finnes blandad med Zwit - 
ter eller grynig Zinn - 
graupe. Hamb. Mag. 7;/, 
f. 4 !) 6 , 

e ) A. F. Cronfledt, 
Fet. Academ. Handlin- 
gar 17/j. 


Om källor. 357 

få fina, at de undgå våra ytre finnen. Så 
torde det vara med en kålla vid Chevreufe 
i SenlitTe , (om gör , at tånderna efter nå- 
gra månader (måningom lofna, farm omfi* 
der utan fveda och blödning falla ut. Luften 
tyckes vara aldeles fund, och folket fotn nyc- 
jar detta vatten mår vål, men år mer ån 
hälften tandlofi:. Vatnet år vid utloppet gan- 
fka kallt , hårdt at koka med , och (kall hos 
dem, (om icke åro vane dervid, fororfaka 
ref. Något mer ån 10 quarter, fom ofver 
fakta eld bortrökas, gifva endaft 12 gran 
faft-och fkarpt alkalifkt falt^). Vid Sufa i 
Perfien beråttas vara en brunn, fom ågerfam- 
ma kraft g). 

Somlige vatten hyfa fådana delar, (om 
brinna i eld och kallas i allmänhet antånde- 
liga eller bergfeta. Vid Svafvelberget (Zar- 
ki) itpellan Wieliczka och Cracau i Polen år 
en ftinkande kålla, fom med ljus kan antän- 
das. Dylikt hånder i en kålla vid Porretta 
Z 3 nuova 


y ) Lemery , Mem. 
de /’ Ac, de Paris 171.2, 
Man har inbillat fig det- 
ta vattens värkan här - 
rbra af quickälfver , men 
utom det , at icke något 
fpor der af märkes , Ja 
drickes vatten , hvaruti 
quickfilfver llifvit ko- 
kadt , aj barn får ma - 
fkar , utan at (ka da de- 


ras tänder. 

g) Vitruvius omtalar 
denna kålla, och Leme- 
ry berättar, at en t Su- 
fa jodd karl varit i Pa- 
ris , Jom kunnat efter 
behag uttaga och infat- 
ta Jju til otta tänder. 
Den Jamme berättas haft 
/ korbjugg i gattfka håg 
grad. 


3*8 Om källor. 

nuova i Italien h ), vid Velleia ej långt fr|t^ 
Piaifenza med Benzöe-Iuckt, vid Barigazzo 
några mil från Modena i), vid Falkenau i 
Bohmen, en vid Broleley i Shropfhire ki, eq 
bäck några mjl från Bergerac /), m. fl. 

Utj 


b) Byn Porretta är helå- 'flåknar om lacket opnas.. 
gen några mil i Sif fran i Lågan liknar brännevins x 
Bologna, vid fot en af et \ men år hetare , dock fin- 
berg. Detta vatten le des nes vatnet kallt , då den 
uti behållningar til bad - 1 upborer. Kall an forfvan 
vingar. Ängan antändes j några år , men 174.6 ut- 
af ålofi , åfven blåfor, fom j brajl et eld fån gt vatten, 
uti Jjelfva mafjanupfiiga . i med under for difkt dohn , 
Comm. Bon f 119. Fatnet 100 fot närmare Severn , 
faller i parabel, 1 tum i Denna är 4 til j fot 
diam. och omgifves med djup } och 6 til 7 vid. 
låga , få fnart ljus nal- ( Fatnet upkommer genom 
kas , hvilken ef utan med en mindre öpning i bot- 


ftyrka kan ut blå fas. 1 
famma hus ut br i der vid 
j - 6 fots hågd ur fjelf- 
va berget en antåndelig 
ånga , fom kan brinna 
fiere månader. Bofco- 
Vich har fedt den . 

,i) De la Lande V oy. 
d' Italie. 

k) Denna källa up fans 
171 1 och är bet åkt med 
et genombår at järnlock. 
Holles et blofs vid hå- 
let antändes ångan , men 


ter ffot från ytan kan 
med blofs antändas en 
häftig , inemot 2 fots hbg 
låga, af hvilken en the- 
panna upkokar pä 9 mi- 
nuter. När lågan flak- 
nat kännes fvafvel lukt, 
Phil. Tr. abr, iv. P. 2, 
f. 195 ; Phil. Tr. n. 482, 
l) Den kan antändas 
genom flrå, fom brinna. 
Lågan är blå. Mem. de 
/’ Academie desfcien.de 
Paris 1 699.. 



Om källor. 359 

Uti Italien , Sweiz, Scotland och flerftå- 
des lamkas bergoljor i hålor och klyfter, ja 
underftundom drypa eller rinna utföre klip- 
porna, fom på berget Gibbius i Hertigdomet 
Modena 77/), och vid Gabian i Nedre Lan- 
guedoc 7 1 ). Öfterlånderna tyckas dock vara 
råtta hembygden for feta kållor af allehanda 
ilag , i fynnerhet Naphta, fonn af fråmmande 
tiiblanningar, ofta vilar fig under åtlkilliga 
fårgor. Fiere lådane falla in uti Tigris och 
flyta ofver defs vatten , (å ymnigt , at refan- 
de, fom for ro Ikull tånda an den på något 
ftålle, derigenora i haft låtta hela flodens yta 
i brand, hvilken ej flåknar, innan åmnet år 
fortärt 0 ). Vid Baku ej långt från Aftracan 
åro ofver 20 djupa Naphta brunnar, fom låm-, 
na en anfénlig tnångd p ). 

Kalia vatten, fom holla något fvafvel- 
aktigt åro låilfynte, dock finnas lådana, at for- 
tiga andra orter, uti Canada på åtlkillige Hål- 
len och annorftådes q)\ vi få ftrax nedanfo- 

Z 4 re 


n 1) Frans Arioft up- 
fan den 1640. Ramaz- 
zini har fkrifvit der om 
en bok och Boulduc i 
Fr. Handl. 77/ j . 

71 ) Denna /kall vara 
nptäckt 1608 . Se Mem. 
de la Soc. de Montpellier, 
tom. I. 

0) Otter, Vojage en 
7 ur q ni e en Per fe. Han 


nämner ock harts -arti- 
ga kållor. Kaempher be- 
fkrifver åtfkilligaN äphta 
brunnar. Se Amoen Exot. 

p , Denna nytjas til 
lampor , öfes pä jord i 
fpijar och tjänar for ved. 
Lerche , Oberfacb/ifcbe 
Berg- Acad. j. 777. 

q ) Prof. Kalrr. , A 
R . in. J>A3o. d 3 2. 



$6© Om källor, 

re tilfalle, at hårom vidare handla, Arfenik 
år ännu rarare uti kållor. Den fordrar til 
uplösning 14 eller 1 5 gånger tå mycket varmt 
vatten, men vål 90 , om det år kalit, 

74. Källvattens värma rattar fig icke altid 
efter den kringvarande luftkretlen. Somlige 
åro mitt uti hetafte årstiden nåfbn iskalls. I 
Frankrike ofverfl: på berget Pila år en vatten- 
jfamling, fom ehuru den utfåttes for folbadcf, 
dock år få kall , at deraf icke kan drickas , 
ej eller handen långe hollas deruti. En fådan 
år på foten af Ventoux. och en på berget 
Genevre r), at fortiga flera. Andra, ehuru 
lindrigare kolla dock en tåmmeligen jama 
kyla. Sådan årMedevi,uti hvilken thermo- 
rnetern oforånderligen ftår 61 gr. ofver frys-, 
punkten sf Loka åger ock under ftarkafte 
fotnmarhetta jåmnt 6 graders vårma, 

En del åro varmare ån luft -kretfen och 
kallas merendels bader. Somlige åro ganfka 

fine* 


r) Metn. de f Ac. de 
Paris, id py. 

s ) Hr. Prof. Scromer 
har meddelt mig denna 
fin anmärkning. Samma 


djupet , at fatta tbermo - 
metern uti en hytta med 
val tilpackad fand, dd 
han vid updragningen ic- 
ke forvillas af det 6 fre 


grad fans under en hel ! vatnets värma , ja icke 
fommar på 2f famnars J märkeligen ändrar fig in - 
djup uti fjon Vettern y nom en balf timma i da- 


fom ligger vid pnfs\f jer- 
dings - väg derifrån. Hr. 
Profejforen Irukade til 
värmans utrönande på 


gen. Frys • punPen pnjjas 
något litet éfver fand- 
hrynen for heqvämligb$t 
vid obferverande,\ 



Om kållor. g6i 

fine, låtte och genomträngande, men det är 
ej ånnu utrönt af hvad art deras setherilka 
våfende år, i fall de holla något: nåpligen 
kan det vara luft -fyra, hvilken genom var- 
ma afföndras. Til åfventyrs beror deras fin- 
het bara af vårman. Jag har icke haft tilfåi- 
le, at underföka något dylikt vatten, men 
vil anföra några utiiag af andras förfok t), 
Såpartade (kola förnam ligaft föra et fett ler- 
åmne. Hit råknas Pepparbaden i Sweiz och 
Schlangenbad i Heden , af hvilka det förra 
beråttas vara utan både fmak och iuckt, och 
rinner endafl från Maj til September, men 
det fenare fkall på tungan röja en lindrig (äl- 
ta. Alkalilke få de hera, hvaruti alkalifkt falt 
eller jord råder, fåfom i Bollerbaden i Wur- 
temberg, Emferlka i Wetterau, Hirfchberg- 
fka i Slefien, Carlsbad i Böhmen u ), m. fl. 

1 Z 5 Kok- 


t ) Dr. Zuckert, Be- 
fcbr. aUer Gefundbrun- 
ven Deutfchlands . 

u ) Carlsbad dr of ver 
hela Europa bekant. Kej • 
jar Carl IV gjorde det 
1 57 o i Jynnerbet kunnigt , 
ehuru derom redan nam- 
nes på "}oo • talet. Det 
utbryter ymnigt genom 
3 rbr firax vid Tepel- 
flrbmmen , och fl i ger go- 
da 6 fot bfver jorden. 
Sjetfva ådran ftryker 


tvdrt under botten af 
Tepeln , och dr mitt i 
flrommen en Öpning på 
det ftenbvalf vatnet jjelf 
gjordt flg, hvilken med 
konfl år tilfluteiiy och 2 
gånger om året nytjas 
til af tappning , under pi- 
pornes upborning och rän- 
nor nes befriande från 
fkårpften. Kdllan kallas 
Brudel och gifver i tim- 
man jo Centner vatten , 
hvilket Idrer vara kring 


362 Om källor. 

Kokfalt råder i Wifsbad, Zellerbad, Hirfch- 
bad , m. fl. och Wolkenfleinfka i Saxen (kall 
tillika holla jårn. Svafvelartade, lom göra 
filfver mörkt och luckta hepatilkt, åro de be- 

lyn- 


64 gr. varmt. Lucktav 1 falt vj, kalk 4^. Bru- 
ndpligen fvafveluktigt , ; del ar for ftn värkan pä 
f makar , innan det kaffi gickt och ften namnkun- 
nat . falt , något fett och nig. Bläfeften af näflan 
Intakt’ gt , famt fl ar kar e i 2 lods vigt lol estil j pä 
efter äfikdunder. Pä fo- \ 1 6 dygn och reften Jond er - 
ten af Hirfchberget dr of aller, ont den allena fl in- 
an flere varma fprång , -Jvepes i linne klut , låg- 
af bvilka Miihlbrunn ocl) \ges i en tratt och en 


Neubrunn äro mä fl märk- 
värdige. Den förra är 
klarare, fyr lig fom varmt 


brunnsgäft derpå dageli 
gen låter fin urin , fä län- 
ge han har 4 v ar något af 


ijjf O / ■ J o 

fnrbrunns vatten , 37 gr.vatnet. Gatlften öfverfin 
het och angenämare än \ tras i flället för at lofas. 
Brudel. Den fenare har j Kött 6f ver dr ages ej med 
44 grader svärma , luck - 1 ften-åmne om det lägges i 


tar hepatifk, men fma 
kar ej oangenämt, Bru- 
delns hela refiduum är 
2 p\ gr. , Mublbrunns 47, 


rännor ne. Dödande ängor 
uthriftapå åt fiki lliga fjäl- 
len i nejden.Hrr, Spri ngs* 
feld och Tralles bafva 


och Neubrimns 42 £ pä 1 , om Gar Isbad lämnat bä 
libra , nmligen i den för- 1 fl a underrättelfirne. 1 
fl a alk. falt goda 2^, mil från ftaden tilvär- 
Glaubcrs falt 19, kalk\kasvid Altfattel fvafvel, 
5 -T- och felemt den j vitriol och fordom alun. 
andra, alk. falt 7^ , Gh j Stenkol finnas i neiden , 
falt 3j-|, kalk 4fi. denlfom flere gänger tändt 
tredje, alk ■ falt 8fi-§ > Gl. j och flackt feg Jjelfve, 


Om kållor. 363 

fynnerligaffe. Ifrån fjelfva vatnet kan ej nå- 
got fvafvel Ikiljas , ehuru det fomhgdådes , få* 
lom vid Aachen och Abano, vårkeligen lat- 
ter fig lådant i vattuledningarnes hvaif. Föc 
ofrigt hyfa de koklalt, alkali minerale, fele- 
nit, kalk eller hvit Magnelia, åfven ibland 
jarn. Vid Bath i Ångland Ikall vatnet holla 
tilun x ). Merendels råder något alkalilkf. 
Varma och kalla mineral - vatten finnas un- 
derdundom bredvid hvarandra , fiom vid Tq- 
pliz, kring Padoua, Carlsbad och flerdådes. 
Hettan år olika: ibiand åro vatnen endaft 
ljumma. Vid Aachen måde det då uppe 12 
timmar innan det kan nytjas, och vid Kaj- 
fers bad vål 15 til 18 y). Eder thermome- 
tern år hettan i denna nejdens bader imellan 
40 och 70 gr. z). Vid Abano år den i 10m- 


x) Prof, Cartheufers 

Hydrol. 

y) Browns Reifen. 

% ) Riksftaden Aachen 
ligger i cn dal vid nedre 
Rhenft rommen , ej långt 
frän Spa, omgifven af 
höga berg och fandäjar. 
Mittuti är et varmt 
f pr äng , fom gifver vat- 
ten at dricka , famt ge- 
nom canaler föres til 
Keyfers , Lilla, St. Qui- 
rini eller nya , St, Cor- 
vdii j Rofenbadet och Com- 


pos eller fattigbadet. He- 
la refiduum af färfkilte 
vatten här är mivfl 2a 
och håg fl 24 gr, pä 1 li- 
bra. Det bejiär af et fyn - 
nerligt alkali , fom ej en 
gäng med vitriolsfyra 
kan Ageras, utan förfly <* 
ger i hetta , och ej eller 
lofer fvafvel: det utgår 
omtrånt \ af b allt en , re- 
flen är kokfalt och kalk . 
Vatnet lucktar och fma- 
kar bepatifkt , men intet 
värkeligt fvafvel bar bit- 


364 Om kållor. 

liga fprång 79 a). Vid öl ve på Island 83 , 
men i iman ilrax of ver ytan endaft 33: i 

Kra- 


tils kunnat dragas der - 
ut ur' t ehuru dylikt fat 
ter fig , dock altid öfver 
vatnet ock en da fl på flål - 
Jen der fkårpflen förut an- 
lagt fig. Detta Jvafoel dr 
1 början låfl , men hård- 
nar med tid , ofta til tjoc- 
ka flårpor , fom dro Jhf - 
rige , b vart hvarf af 1- 
'i g eom - Uneas tjocklek, 
q ~ joo alnar utom (laden 
ligger Abbot -ftiftet Bur- 
fcbeit på en hög leras , 
vid hvars fot dro åtfkil- 
lige varma fprång och 
bad , af hvilka Kejfaren , 
Kräftan och Romer dro 
de förnamfle. Har mar - 
kesej Jvafvel, och vatnet 
$ r varmare an uti Aa- 
chen. På bagge ftdllena 
finnes uti bad kamrarne 
et /lag falt blommor)! om 
frd/a med fyror , göra 
viol fyr ap grhn , fucktas 
i luften , men hvar ken 
/me p a eller J pr a ka i eld. 
Se Het. Ac. Handl.iyd 6 , 
fsptt Hr. Monnets/Wr 


: miner. Kring Aachen fin- 
| nas i ymnighet (len kol , 
\äfven gallmey och järn- 
I malm. Sfel/vavarma vat- 
net nyt jas med fördel til 
tv att och dr lik/om fåp- 
aktigt. 

a) Vid Abano dro 7 
varma fprång utmed en 
j knapt 13 fot hög kul- 
le'. et enda drijver et 
quarnhjul och kunde fd- 
kert dr i f va två. I Ro- 
marenas tid badades re- 
ddan hdr. Vatnet öfver- 
1 kldder med felenitfkårpa , 

1 hvar d/l det rinner fram, 
Hallten dr kokfalt , Jvaf- 
vel fublimerar fig åfven, 
ochra vi/ ar fig föga , men 
irdnnorne fätterfigjärn- 
fkijer , fom dragés af ma- 
gnet en. Med vårman för- 
/vinner fvafvel-lukt och 
det /Ethemfka , men fkall 
kunna med en droppa 
/yra i et glas tdmmeli- 
gen åter upvdckas. Ber- 
gen Ortonus , JEgrota- 
rum , Bortolonus och an * 


Om källor. 365 

Krablande vid Reykhole ofver 103 b). Pä 
Guadeloupe, i viken Ferri , föregifves en va- 
ra några fot ute 1 fjon, hvaruiåggi haft full- 
kokas c). 

Varma vatten äga merendels förmögen- 
het at ofverkiåda och genomtränga med ften- 
åmne, hvad fom lägges deruti. Vid Carlsbad 
måfte rännor och pumpar 2 gånger om året 
rånfas, om de ej aldeks Ikola igänfyllas. Vid 

/\a- 


dre i nejden gifva läde 
kalla ocb varma halfo- 
vatten. Språnget /om hal- 
las S. Helena, of ver dra- 
ger med [elenit , men 
Firgo med kalkfkårpa: 
i den fenare härfkar [pän- 
Jlig dnnfl ocb fvafvel. 
Fid S Petri , Amoms 
ocb S.Helence f prång vi- 
Jar fig mycken oebra . 
Vandelli traet. de t her- 
tnis agri Patavini. 

b) På Island kallas 
Lang ( betyder renings - 
vatten ) varmt JliUa flå- 
ende vatten , men det fom 
fjuder far namn af Hver 
( betyder flor kittel). Se- 
nare Jlaget nytjas til 
tv åt t ; at koka mat , /om 
bäfl fker i lyckt gryta; 
at göra qviftar mjuka 5 


til bad ; at drickas, fe - 
dan det kallnat , dock 
hafvade fietle någon luckt 
eller fm a k af fvafvel, men 
; en del äro klare ocb väl- 
[makande . De grumlas ej 
af alkali, andra el eller 
violfyrup , men incrufle • 
ra gräs, hrter , m. m. 
Se Olaffens Ref a. P 7 id 
Lauger vatten koktes en 
Jnåripa nåftan fbnder på 
S. min., då Hr. v. Troii 
var der. 

c) Labat, Voy.tom. 
1 . Han fant Jlrand-fan- 
\den defi hetare, ju dju- 
pare , få at på 1 fots djup 
kunde ej hatiden bollas , 
'på 2 var han brännande 
ocb rök upfleg , fom utur 
en kolmila , med Jtark 
fvnfveUukt, 



$66 Om källor. 

Aachen fåtter fig en krans rundt omkring 
vatnet, men på långt når ej få fort, foni 
vid Carlsbad. På Island tillkapa de heta 
Iprången pipor åt figfjelfva och jåmvål fkålar 
at fpinga uti. Vid Carlsbad förftenar allenalb 
Brudel , men ingen at de andra: ju hetare vat- 
net år defs brunare och hårdare blir fkorpfteneni 

Kaila vatten, fom öfverdraga eller för- 
llena åro ej få almånne. En kalla i Gryte 
locken uti Upland fåtter fkorpa på det , fom 
ilågges. Likaledes Furftenbrunn vid Jena d). 

Somlige ågaforltenande kraft i intrångan- 
de uti främmande kroppars lonhåk En lå- 
dan år vid Alfeldt i Tyfkland* och fierftå- 
des. Ja, det gifvas ock vatten, hviika lik- 
lom forffena fig fjelfva. Vid pafs 30 mil i- 
från Lima finnes en het källa s fom utbreder 
fig öfvar r.åftgrånfande land , och hårdnar til 
en hvitgul ften. Man kan hår få byggnings- 
ämnen af hvad fkapnad > fom åflundas, ty 

om 


d) Denna har namn mindre kalk , an andré 


der af , at Churf. Jchan 
Fredric under fin fån- 


kring (luden. Får (len Ar 
ej förr, ån några böjfe- 


genfkap , från ijyy til\fkott från kållan, och der 
15 j 2 jagade ibland hår 'år äfven botten affkorp* 
i nejden. Den uprinner \ften. Hvad fom (kall of- 


mil från (luden i en i ver dr agas måfle ligga u 
angenäm dal, med tåm-' ti i år, och är ändock 


meligen hoga berg på fi 
dorne. 1 j f ^ gjordes der- 
Ifver hvalf. Vatnet ar 
klart och ( kall bolla långt 


början lö(l. V. F. B. 
BrCickmann , Hambur * 
gijche Magazin , band 
IV. J. 503. 



Om kållor. 367 

j om allenaft tjenliga formor fyllan med detta 
vatten, få finnes det efter några dagar ften- 
hårdt: (torre delen af Guanca-Velica år deraf 
iupbyggd, ja de flafta bilder uti kyrkorne i 
I Lima åro tilvårkade på det fått, at formor- 
ine fyllas med detta vatten, fom forftenar fig 
; och ledan poleras förat blifvagenomfkinligt e). 

7*. Vi fkola nu, få mycket fig göra lå- 
ter, upf oka grunderna til vatnens olika befkaf- 
fenhet. De flelta åmnen , fom i dem inne* 
hollas, fas utan fvårighet igån. Alkali vege- 
: tabile finnes i (torre deien af orter och tråd, 

! famt tjänar efter forrutnelfe til bafis uti falt- 
peter /). Alkali minerale förefaller ymnigt, 
i lynnerhet i Öfterlånderna , hvaråft det ofta 
gör hela falt hvita * och åtminftone på dju- 
pet 


é) Feuillée, ffourn. 
des objerv. tom. /. Li- 
fter har funnit pd 60 
fkålp. jorftenandé vatten 
2§ uns kalk jord och i 
quintin falt. Det jord- 
aktiga går fäledes vid 
deffa förrättningar buf- 
vudämnet, h vars förening 
af faltet underljelpes. 

f) Man bar nog al- 
mänt hollit före , at al- 
kali , fom ärhoUes utur 
afkor , vore genom eld 
iilreclt , men Hr. Marg 
graf har tydeligen vifat. 


at det finnes fhrui i 
växterne , elden befriar 
det allenaft utur en in- 
nerlig fcimmanfatning 
med andra åmnen. Den 
flora mängd faltpeter , 
fom ärligen på. mänga 
fållen ut lakas, ut an rin- 
gafe til fats af a fka , eller 
nätrot fom holler alkali , 
vifar til öf ver flod, at natu- 
ren har anfenlig t ilgång 
pä lut j alt , hvilket genont 
forrutnelfe vunnit frihet. 
j Hr. M irgggrafs förlök 
finn as i B er l. Hand. 176 


£68 .Om kåilor. 

pet Sr med kokfalt blandat, hvaraf nog lan* 
nolikt kan flutas, at et kokfalt, fom långe ut- 
låttes för alla luftkretfens orofkiften , omfider 
flåpper fin fyra och lemnar den alkalifka de- 
len fri g). Genom forrutnelfe af djur och 
vaxter fipmbringas flyktigt alkali, fom finnes 
i leror, dock fparfamt utdelt b). Kokfalt å- 
ger Naturen et ganfka rikt forråd utaf i jor- 
den begrafvit: defs fyra finnes ockfå bunden 
både med kalk och hvit Magnefia i), åfven 
fom faltpeterfyra. Glaubers falt gör flora falt 
utom Umeå flad fommartiden helc hvita k ). 
Gedigen alun träffas ibland, men år rar : min- 
dre fällfynte åro grön och blå vitiol : gips ut* 
gör mångflådes hela bäddar: kalk ochfvafvel* 
kis åro ganfka almånne. Videt ftenkobbrott 
Littry i Nedre Norrmandie år nyligen funnit 
et helt hvarf fkifer, fom råffad och lutad gif- 
ver et fullkomligt Bitterfalt /): defs balis. 


g) I /Ezypten, Tar ta- \ flickande urinens luckt. 
yiet y vi. vi. Om nativt 1 i) Moder lut efter hafs 

SI 1 ' * 1 . 2 r T V h .j. . i i ^ Ä . A 1 ^ --ljl jt, a 


alkali miner ale i Tibet - 
fka Tar tar i et ocb konun- 
gariket Tripolis kunna 


fes F. Ac. Handl . 7772 klipporne kring Siena bar 


Vattens ocb faltpetter luts 
cryfiailifation boller myc- 
ken Magnefia. 1 fand - 


ocb 

b) Då falt fyr a afdrif- 
ves medeld lera , fubli- 
mer as ofta i retort hal- 


//r.JofBaldafiäri funnit 
Sal ammoniacum fixum. 
Se Sienifka Academiens 
Handl vol. IF. 


fen nagon Salmiak. Man\ k) Sahiberg, F. Ac. 
finner ock extracler,fom\ Handlingar 1740. 
blandade med eldf ali al- l ) Detta år Hr.Mon- 
kali eller brand kalkgifva nets upfmning , bvarom 


Om källor. 3 69. 

hvit Magnefia, finnes åfven, utom de redan 
i nåmda förbindelfer med två andra mineral- 
! fyror, i åtfkillig jord och alleflådes der vege- 
tabilier rutnät, ty den ingår i dem, forn en 
) conftituerande del , hvarom jag af afkors un- 
1 derlökning blifvit öfvertygad. Af de nu up- 
1 råknade åmnen kan vatten utan fvåfighet up- 
I löfa flörre delen och fåiedes få mångfaldig 
1 olika hallt, hvilken efter omfiåndigbeter än- 
dras och ombytes. Om et vitriolifkt vat- 
ten under fin våg genom jordhvarfven rå- 
kar alkali vegetabile få fiåpper fyran metal- 
len och förenar fig med fältet, famt fram- 
bringar Tartarus vitriolacus; råkas alkali mi* 
nerale upkomruer Glaubers falt: råkas kalk 
ajflras felenit: råkas hvit Magnefia åfladkom- 
mes Bitterfalt. Vidare, om ämnena, fom decom- 
ponera vitriolen , åro endaft i den mångd , at all 
metallen jämnt fålles, får vatnet allenaflt et annat 
fält i ftåliet för det förlorada , men i fall de åro 
antingen i ringare eller ymnigare, vinner detge- 
menligen två, ty låt vara alkali minerale fom träf- 
fas, få biirhailten heftåendebåde af Glaubers falt 
och en del fritt alkali : om åter allenafl någon del 
af vitriolen kan fållas, få upkommer åfven en 
blanning , men i vär antagna håndelfe af vitrioi 
och Glaubers falt-, Pä lika låct kunna mänga andra 
förändringar fke, om vatnet forfl uplöft något 
jordifkt falt. Orfäken til alla deffa ombyten åro 
ämnenas fårfkilca fråndfkaps grader. Det åc 
helt naturligt , at om en fyra forent fig med 
en jord eller metall, och federmera råKar ec 
A a alka- 

. ~ ■— - - T m{t ! | - —T 

jag genom bref aj honom fj e ^ wf v jt u nder åttad. 




370 Om kållor. 

a’kaii, hvarmed hon altid begärligare för- 
knippas , flåpper hon dem, ty en fvagare at- 
traclion måfte vika for en ftarkare. Utorti 
defié, vid förfla åfyn enklare håndelfer’, före- 
falla ofta mer fammanfatte, då en dubbel 
fråndlkap tydeligare vårkar. Om vst en t 
fom holler Glaubers falt, råkar kalk, fålker 
ingen ändring, emedan fyran drager alkali 
flarkare, roen om kalken år forent medfalt- 
fyra, händer en vårkelig åmnenas förväxling * 
vitrioMyran förbinder fig med kalken til gips 
och fältlyran med alkali til kokfalt, af den 
grund, at fumman af attracfionerne imellan 
vitriolsfyran och kalken , farot faltfyran och 
alkali år florre, ån famma krafters fumma i« 
mellan vitrsols fyran och alkali, famt faltfyran 
och kalken. Dylikt tildrager fig med alla neu- 
tral falter, fom hyfa vitriolsfyra, då de blan- 
das med jordifka eller metaililka medelfätfer* 
fom innebolla andra fyror, fämt i almånhet 
alleffådes, hvaråfi: attra&ionernes fumma få 
förändras , fom ofvanföre år nämnt, Låg- 
ges hårfil, at vitriolsfyran ibland, förmode- 
hgen af ftrång underjordifk eld, fkiljes f ån 
fm bafis, och at den famma obunden decom- 
ponerar faltpeter, kokfalt och de flefta andra 
falter, fom ej redan åga famma fyra, få vi- 
far fig en ny utvåg til förbindelfer och för- 
ändringar. Underjordifk eld kan åfven brän- 
na kalk, och denna blir genom miflning af 
fm luftfyra i vatten löfelig, vid pafs til | åis på 
lodet. Vi hafva tilforene nåmnt, at luftfyra 
utgör lifvet i de fina mineralvatnen, och bö- 
ra 



Om källor* 371 

hnu omtala de utvågar naturen brukar, atå- 
I jfladkomma fådana. Dertna fyra utgör vid 
pafs f af vanlig kalkflens tyngd, af klar 
kalk-fpac, £ af hvit Magnefia, inemot \ af v 
cryflalliferat alkali vegetabile, något mera af 
fiycktigt alkali. Om fåledes defla ämnen ge- 
nom eld , eller någon ftarkare fyra , befrias , 
blir en flor mångd luftfyra lös , b vilken 
förd igenom , eller endafl inftångd med 
Vatten, kan upfupas deraf fullt til lika rymd, 
hvadan deruti upkoromer en bebagelig fyr* 
lighet, famt lif och genomtrånglighet. Rå- 
kar et fådant vatten jårn, kaik eller magne- 
fia löfer det up af dem, fom jag af flere 
förfök funnit, famt gifver efter proportio- 
ner och andra tilfatfer många olika arter, 
hvilka i vårma och fri luft flåppa den låtta 
luft-fyran ifrån fig, hvarvid de af henne för- 
Ut uplöfle åmnen nödvändigt aflöndra fig 
och hallten förändras t de fifla portioner hol- 
las dock envifare quar, fom år ganflo na- 
turligt, ty med hela flyrkan vårkas på dem. 

1 anledning af hvad nu anfördt blifvit h p- 
pas jag vatnens hällt någorlunda vara fö; kla- 
rad, aet bör dock låggas til, at luftfyra gör 
en flor del af de föreningar, fom ofvanföre 
blifvit anfedde för enkla, til fammanfatteoch 
på dubbel fråndfkap grundade. Således fllles 
grön eller jårn -vitriol af kalk uplöfli luftfyra, 
och det år orfaken, hvarföre en del vatten åro 
mindre tjänlige , at uplöfa detta metallifka falt. 

Mångden af de upléfta åmnen år gemen- 
iigen ringa och långt mindre, ån vatten vår- 
A a 2 keli- 


372 Om kållor. 

keligen kan antaga, någon gång befinnes den i 
dock ftörre, ån iom ti) måetning fordras. Vi ! 
hafva redan nåmnt, at kokialts kållor ibland 
hoila ofver 37 proCent m), då likvål vid medel- 
varma vatten hogft kan löfa 30 för 100 emot fm 
tyngd- af detta falt. Denna underlighet grun- 1 
dar fig på en fynnerlig egenikap, fom ilete j 
lalter blandade åga til at befordra hvaran- 
nans uploflighet. Nemligen, om vatten har 
uplöfl få mycket det kan af et flag, få har 


m ) Efter Dr. Bvowcs- 
riggs upgift hoila kållor 
viil Barton och några 
vid Northxpich 37 \ pro- 
Cent falt j vid Droitwich , 
Lprcicb ochMidlewichz j; 
en del vid Northwicb och 
Nantwicb 17; vid Wifton 
n, och Jvagare kokas ic- 
ke ut af i Angland 1 Tyjk- 
land år vid flalle den rika- 
fte , bollande 25 , dockj al- 
tst fåmre ån detLiineburg- 
fka och en del andra flag. 
Dieufe i Lothringen hoh 
ler 16 pC. Åt b allt en ge- i 
nom grader ing lat er brin- 
ga fig til 30 år begripe * 
ligt , men om den kunde 
dr i f vas til ~p ( 24 lod på 
fikå Ipundet ) , Jom en del 
föregifva , fikulle detblif' 


va en fivår fak at förkla- 
ra. Uti Franche - Comté 
hafva natur och konfl 
bulpits åt , at göra mår k- 
vårdiga faltkållor. Vid 
flörre vår ket träffas de i 
en flor håla , 400 fot lång 
och po -6 obred. Manfli- 
ger ned på 4.1 fleg af [len, 
hvar efter 20 af tråd leda 
til et bvalf , under bvil- 
ket 6 fiaita och tvåfrifka 
kållor utbrifla innom t/f 
fots rymd. Härifrån kom- 
mer man genom gångar 
til andre , fom bvila på 
pelare, och famlas på et 
flålle 7 [a It a kållor: vat- 
ten af 12 fri fka le des til 
en annan behollning. Hall- 
ten år omtrent \(> proC. 
Se Art. of making comfalt. 


Om källor. 373 

; det icke defs mindre förmåga at lofa af an- 
; dra; och når det åfven med någotdera af 
dem blifvit måttadt, år det ledan i dånd at 
lofä mera af det rörfta. Om för exempel 
1 vatten måttas med faltpeter kan det fedan 
i uplöfa en hop kokfalt, och når det åfven 
: deraf ej mera antager, formår det dockatta- 
; ga å nyo til fig af faltpeter , o. f. v. 

De vatten , fom forftena fig fjeifva, måfte 
i innebafva en anfenlig raåogd främmande äm- 
nen , hvartil dels rårelfe, dels underjordifk flu- 
ten vårma made bidraga. Ju hetare vatten, 
defs mer uplöfer det: vårm^n kan ock brin- 
gas til förunderlig grad genom vederbörlig 
influtning, ehuru i fria luften ej antages ö£~ 
ver 100. Vårkningarne af Papini gryta å>o 
bekante, men kunna ej férliknas emot dem 
Naturen på lika fått utöfvar. 

Hvad de antåndeliga ångor vidkommer, 
fom öfveren del vatten finnas, iå hår rör a de 
af underjordifka förflöringar eller uplöfnin- 
gar. Det år bekant , at då jårn, zink eller 
ten uplöfas i vitriolifk eller faltfyra, upkom- 
ma hårvid antåndeliga ångor: dylikt händer, 
ofta vid förrutnelfe, och altid, då något ani- 
male, vegetabile eller antåndeligt minerale 
tvingas genom en häftig och dräng eld. Så- 
dane dunfler kunna ej faknas i underjordi-, 
fka gångar, ty ehuru ingendera af de nåm- 
da metaller jufi: finnes der i famma lynne, 
fom vi nytja dem til förfök, få år dock 
mångftådes tilgång på järnmalm, fom dragés 
af magneten, hviiken ock löles, faftän lång*. 

A a 3 fam* 


374 Om källor, 

fammare ; mångftådes forftores kis, phlogt-? 
flon går fin våg , fvafvelfyran kan fedan Cu-; 
pa fucktighet och blir omfider i ftånd, at 
angripa järnet: mångftådes utfättas antände- 
liga mineralier for flrång eld : i alla defia 
ocnftåndighetef alftras eldfångda dunfter, fora 
frångå fig frarn i en del vattens gångar och 
Snteligen utbryta med dem i dagen. 

De ådror, fom komma från fådant djup, 
dit luftkretfens fö ändringar i anfeende til 
temperaturen ej hinna, bibeholla hela året 
igenom famrna grad, ehuru den i fårfkilta 
källor kan vara olika efter ornftändäghererne. 
At underjorddk £ld på många orter värkar, 
derom vitna Vulcaner, vatten kunna fåledes. 
årholla allehanda grader af värma, hvilkee 
hår gör tilfylleft , ty längre fram , då jord- 
båfningar befkrifvas, fkall orfaken til denn$ 
eld närmare underfokas. 

Hvad fluteligen den förftenande egen- 
fkip beträffar, fom en del vatten hafva, f^ 
utofvas den fåkert på flera olika fått. Kalk- 
vatten, fom råkar kroppar, hvilka hyfa luft- 
fyra i få lös förbindelfe , at kaikåmnet formår 
draga den åt fig , omgifver och genomträn- 
ger dem med ftenåmne, ty då de uplofte partik- 
lar fåde inemot få mycket af denna fyra, fom 
de fjelfve våga, utgöra de flrax et fvårloft 
falt, fom vi allmånneligen kalle för kalkjord , 
hvilket faftnar der det tilkommer n). Vatten , 

fom 


n) Om kalk , ma gm jordifka faltev fkali utfår* 
fla t kifel , lera , m. fl. ligare handlas i j: te af~ 


Om kållor. 

fom hoiler gips , anfkjuter på främmande äm- 
nen, fom låggas deruti. Man brukar vid vi* 
triols-fjuderier och andra cryftallilationet i 
ftort, at lägga fpiålar i luten, juft for det at 
falterne derpå må fåfta fig, hvilketåfven lyc- 
kas. Hoiler vatnet kaik upiöfl af lufdyra 
feer en dyljk anfejutning, få fort fom vår- 
man och fria luften hinna affåndra det til 
uplofning nöd'ga öfverfeott af fyra, Denna 
flengurande förmåga finnes egenteligen hos 
varma vatten , hviika ymnigare laflas med 
främmande partiklar. På Island utlakas förffc 
utur quiftar, fom kaftas uti, alt uplöieligt, 
hvarigenom* de blifva förunderligen mjuke, 
fmidige, och nåftan genomfeinlige, fedanfyl- 
las alla porer och opningar med ftenåmne o). 

Svafveiaktiga vatten åro de fvårafte at 
förklara. De hafva hepatife luckt och fmak : 
de hyla alkalifet falt och jord : de åro gemen* 
ligen mer eller mindre heta: deras imma råt- 
ter ock ofta et verkeligt fvafvel ; man feul- 
le få edes förmoda, at i dem äfven finna et 
uplöft fvafvel, men fådant har hitdls med 
ingen konfl kunnat åchollas derutur. Det år 
fant, at vatten, fom fupit ånga, upfligande 
från en fåilning af fvafvel lefver , blir lika i 
egenlkaper, luckt och fnaak, med dem, fom 
vi kalle fvafvelaktige p ) ,‘ fvårigheten bringas 
A a 4 fåle* 



delningen , och tillika de- 
ras jaltartaäa lynne när- 
mare utredas. 

ö)Qlaffen,<7.y?. Rd.6/f.i. 
p)Anga,Jbm upfiiger vid 


fällning af fvafvel-lefver y 
dr eldfångd ocb dådan- 
de , dfven fedan den J am- 
ma blifvit förd genom 
vatten. 


V* 



376 Om kållor. 

fåledes hufvudfakeiigen derhån, af fä veta 
hvadan de naturlige vatnen åro i ftånd at 
fublimera et vårkeligt fvaivél. Hvit Magne- 
fia kokad med fvafvel lyckt gifver ockfå 
en hepatifk uplöfning , fom i mycket liknar 
naturliga fvafvel- vatten q ) : man har åfven 
moda at hår få igan fjeltva fvaflet , ifynner-. 
het då vatnet få dt (få några dygn. 

Mineralvatten, fom tå flå, fåtta ofta på 
ytan en binna. Denna kan hårrora af olika 
orfäker. Kalk vatten fåtta en fin kalk-fkorpa. 
De jårnige vifa et fkiftande mångfårgadt öf- 
verdrag, fom holles före vara någon mine- 
ralifk flottighet, men jag har funnit fådane 
på metallifka folutioner. Jårn, löft i luftfy» 
ra, anlägger i fria luften en dylik, fom van* 
lige lurbrunnar: uplöfning af Mercurius fub- 
limatus likaledes, o. I. v. Defie hinnor åro 
ej annat , ån en liten del af metallen , Ikild 
ur fin uplöfning och til vifs grad berofvad 
fitt brånbara åmne. Af calcinadoner, anföp- 
ningar, fårgade genom eleHricitet tilkomne 
ringar, m. m. år bekant, at då phlogifton 
i olika mon afföndras, vifa fig olika fårgor. 
På guld-fblution fimma ibland tunna affk.il- 
de hinnor, fom ån fe gyldifke, ån purpur-* 
fårgade ut, efter Hållningen emot ogat, 
ANDRA CAPITLET, 

Om Floder. 

7 6. Med foder menar jag hår allehanda 
v ' på 

q') Profefjoren Hy. lej der på detta fatt fvafvel- 
Koif Montpellier tilve ‘\aktiga vatten. 


Om Floder. 377 

på (amma ftållen af jord-ytan beftåndigt fram- 
rinnande vatten. Kållor hafva fina aflopp,. 
hvaraf fraå rännilar upkomma, lamt då fle- 
re fådane fammanlöpa utgöra backar, ålfvar 
och åar, hvilka, cm vafnec af grundens flutt- 
ning eller andra omffåndigheter , med häftighet 
framrufar, bekomma namn af drömmar, o. f. v. 

77. Rinnande vatten åger gemeniigen 
fin forfia upkomft af kållor. De åro fåledes 
talrikare på höglåndiga tracler. Här rågnar 
mer, viffa årstidet fmålter en myckenhet fnö , 
moln hoppackas famt dragas emot de höga 
och kalia bergen. 

De flefte floder i Sverige uprinna från 
Severyggen ; Severn från et högt berg i gref- 
fkapec Montgomery; Mofel från Vogefifka 
bergen på granfen af Franche-Com?é;^Rhen 
af 2 urfprång från Alperne i Graubiindner- 
land, nemligen Vorder-rhein från S. Gothard 
och Hinter-rhein från Fogel-berget, fämt för- 
enas vid Reichenau* Rhone från isberg på 
Gaffelberget i Canton Vri; Loire från Se- 
vennifka bergen, på grånfen afLanguedoc; 
Garonne från Pyreneerna; Ebro från bergen 
i gamla Caftilien; Po från berget Vefo; T t- 
ber från Apennin ; Donau från en högd ii 
Schwartzwald; Huita Mayn från Fichtelber- 
get, famt förenas med Röda Mayn nedan 
för Culmbach; Oder från Måhrifka bergen; 
Elbefrån Riefengeburge på Schlefifka grånfen j 
Draw från bergen på Tvrolfka grånfen ; Weich- 
fe! fråmbergén imeilan Polen och Ungern , m. fl. 

Uti Afien uprinner Gihon från de ftora 
A a 5 ber- 



378’ Om Floder. 

bergen imellan Indoftan och Stora Tartarief r); 
Euphrat och Tiger från ftåndigc fnöbetåckta 
berg i Armenien, ej långt från Svarta h af vet, 
förena fig vid Baflora, iämt infalla i Perfifka 
viken; Indus från bergen, fom fkilja lilla Ti- 
bet från Cachemir; Ava, Menan och Cam- 
bogia, lamt Kiang, eller blå floden , från oer- 
gen vid 33 gns bredd j Amur från bergen på 
grånfen af Stora Tartariet s ); Lena från berg 
vid 54 gr:s bredd, o. i. v. 

Africanfka flodernas urfpråag år obekant, 
eller åtminftone nog ovift. Någon vidare 
underråttelfe åger man om N. Verldens vat- 
tudirag, men den år dock ganlka otilt äcklig. 

Någre hårftamma ifrån fjöar och Ailla* 
flående vatten , hvilka dock fjeifve åga fina 
tilgångar af källor. Don uprinner 10 mil lo* 
der om Mo(co\y från fjon Iwan, och Ama* 
zonfloden från en fjo under 11 gr.s (udlig 
bredd, 16 mil från Lima. Likaledes Miflif- 
fipi, S. Laurentii flod, och åtfkillige andre. 

78. Flodernas kofa råttar fig efter firå k- 
ningen af de lågfta ftållena på jord ytan, och 
emedan denna fållan går rått fram på någon 
gnfenligare långd , få kröka fig åfven de der- 

up- 


r) Denna ar de gam- 
les namkunniga Oxus , 
fom fårr bade utlopp uti 
Cafpifka hafvet , men det 
fr Je der mer a af Vsbecks- 
fwerna , til fjb - rhfvares 
(if bollande , igenkaftadt , 


ocb vatnet genom ' cana - 
ler f di t til deras lands 
befuktande. 

s ) Denna floden kallas 
vid bbrjan Onon^ocb län- 
gre fram får den namn af 
Schilda . 



Om Floder. 373 

uppå framrinoande vatten på mångfaldigt fått, 
ehuru det måfta af deras våg kan ungefårli- 
gen ligga i lamma våderftreck: de American- 
fke (kola dock gå mera rått fram , ån andre#). 
En ftor del i Gamla vetlden ftryka i o och w» 
åfven fom i America, ;a det påliås vara al- 
månt , och at åtminftone ftorre långd afbe- 
tydeliga floder följa denna kofa, än i n och s. 

Gemenligen bucktar en flor flod flg defs 
oftare, ju nåimare utloppet «)• En lådan til- 
tager ock gårna i bredd genom vatnets ym- 
noghet, fom infallande lido - floder deruti af* 
borda, famt delar flg emot mynningen uti 
flera udopp. Po har 7. Nilen ikall ock for- 
dom haft lå många, men nu åro endaft 2ffe- 
geibara, ty i åldre tider uprånfades utloppen ef- 
ter öfverfvåmningarna , hvilket ledan bhfyic 
efterfatt. Donau utfaller i Svarta hafvet gen- 
om 7 mynningar och Voiga genom åtmin- 
ftone fjuttio. 

Om bagge fidor af en dal åro lika af- 
ftuttande, lå går floden vanligen mitt uti, 
men annars nårmare den brantafte. Detta åc 
dock förändringar underkaftadt af fediment ? 
aflköljningar, -m. m. 

7g. Floder , fom förlora (ig under jord och 
åter upkomma på andra ftlllen, omtalas åts 

fkiU 


t) Charlevoix, A>Page. 

u ) De vilde uti Ame- 
rica doma fig vara långt 
från hafvet , då en flod 
lö^er i til 9 mil unge- 


färligen rått fram. Då 
Fabry refte der , värden » 
na regel honom til myc- 
ken under råttelfe. Hr . 
Buffon, a, fl , 1, f. 3 ^ 


38o Om Floder. 

fkiliige hos ds gamle. Sådan utgrfves Lycus 
i Afien, Erafinus x > och Alpheus i Arcadien, 
Tigris i Mefopotamien , Timavus i ilfrien, 
m. fl. y ); men beråttelferna hårom åro lå 
inblandade med dikter och mörker, at man 
fvårligen kan bygga någon ting deruppå z). 
Guaöiana i Spanien, famt Rhone, imellan 
Geneve och Lion, gå et flycke förborgade: 
den fednare döljes endalf af ras f mil. I Norr- 
mandie åro 5 lådans. Rille, Ithon och Aure 
förlora fig genom trattlika gropar på botten , 
från2 til 15 fot i diameter, famt 1 til aodjupa, 
hviika med kapp ej kunna vid fpitfen ge- 
nomftötas. Den todta mifier om lommaren 
på 1 mil nålfan alt fic vatten , men om vin- 
tern fpruta hålorne. Sap André förloras ock 

fmå« 


x) Ovidii Met.XF. 
Fab. V. Fl. 

y ) Seneca , Q. N. L. 
111 . c. 26 ; Plinius, H. 
N. L. II. c. 103. V. c, 9. 

jordan [kall gä under 
jord ifrån Jjon Phiala i 
förläfvade landet til Pa- 
nens , bvilket Konung A- 
grippa berättas hafvaup- 
täckt genom flrå , Jom 
hajlndes i fjon och fedan 
■jramkommo i floden. Se 
Bscman a. fl. och Ke- 
land i P a ht flina. 

a) De gamle trodde , 


at Alpheus gick under 
bafvet ifrän Grekeland 
til källan Arethufa pä 
Sicilien , ja Plinius får - 
fäkrar, at hvad fom ka- 
flades i floden kom om* 
fider fram i Källan. Hu- 
ru Potterna, biviklat det- 
ta bland fina dikter , i 
fall det varit någon an- 
ledning i naturen tiljå- 
dant tankjpefl kan in- 
hämtas af Mythologien. 
Strabo märkte redano - 
rimligheten häraf. Se 
I hans (jeogr. Libr. Fl, 




Om Floder, 381 

fmåningom i grof fand , och kommer fom da 
föregående åter fram , men Dröme faller 1 ak- 
ta i et ivalj, 25 fotbredt och ofver ijr djupe, 
och fynes ej mer. Uti Lothringen åro ock 
fem floder, fom forlorafig, ja (jeifvalerre, ej 
långt från Paris, åfven lå a). En gren af 
Quadalquivir i Spanien, en gren af Rhen i 
Holland, m. fl, förlora fig i fand. I Africa 
fkola Niger och många andra vara lådane. 
Från Arabilka bergen nedkomma åtlkillige 
floder, men alla férfvinna på landfålten , in- 
nan de hinna til hafvet b). Likaledes för- 
fvinner Hotomni vid 39 gr. bredd c). Sa- 
ken i lig Ijelfår gar, (ka möjelig, antingen då 
vatnet trånger fig ned ocb fram genom un- 
derjordilka gångar, eller ock hvaråft en grund 
möter, hvars éfre del år faftare ån den undre, 
lå at med tiden en genomfart kunnat upvå- 
gas under et ftycke af jordlkorpan. 

På Domingo fkola uti en bergsfots hå- 
ligheter infalla ftrömmar med lådan båftigbet, 
at det höres lång våg d). Utur Malholms 
Ijö 1 York rinner en iiten flod, hvilken i 2 
armar delad, upflukas af jorden. Låtta faker, 
fom hår kartas i vatnet upkomma reoo fam- 
nar derifrån uti en af 2 källor, fom under- 
holla Air, eller ock i fjelfva floden. 

80. Floders lopp och fart Ikiijer på flera 
lått ifrån vattens rörelle uti en jämn ränna e). 

ria- 


a 1 //r.GuettardjMm. 
de P Ac. 17 p8. 

b) Merveille , Foy. a. 
t Arabie . 


c ) D’ Anvilles c bin. 

Atlas. 

d) Varenius, a.fi. 

e ) Lat a b ch (%.//) 



Om Floder. 

Häftigheten finnes icke (vara emot grurl* j 
dens fluttning. Donau går ifrån fin börjat! 
til utloppet åtminftone 250 mil, i råt lineä 
råknat. Tillågges nu denna flod , fom rin- 
ner tåmmeligén Fort, 9 tums länkning på 400 
fot, lå borde urlpråoget ligga 22506 fot hö- 
gre ån Svarta hafvet, hvilket år få mycket 
omojligare, fom dylika bogder icke finnas 
bland "alla bekanta berg. Han måfte vara 
lågre ån Draw, Theifie, Pruth, m. fl. h vil- 
ka falla in uti honom , lamt dels botten min- 
dre fluttandeån flodernas Po, Rhen och Rho- 

ne i 


vara genomfkärning af en ‘ ef ter en parabels or dina < 


jämn ränna, fom hvart 
ogonblick får lika mycket 


ter , ty itpnta pa rb 
C lodrätt mot nr) fä [om 


vatten frän en vattenbe- [ axel, parabeln rfg, Jå 


bollning. hr är vågrätt, 

Jamt be och cd der emot 
lodrätte. Uti Hy dr au li- 
ken bevifes då , at häftig* 
heten uti en pnnct c, 
lår vara proportionel e- 
mot F cd , eller lika med 
den , Jom vunnits genom 
fritt fall ifrån bvila , pä 
bågdeti CD. Här af foljér 
1:0 , at i en fädan rän- 
na växa baftigbeterna , 
fom udde numrorna 1, 

3 , j, m.m. 2:0 ,atvat-\ detta ämne, emedan det 
net gär de fl fortare, ju icke egenteligen horer hit^ 
närmare botten , i mon\utan til Hydrauliken, 


är klart, at baftigbeterna 
uti c och B j or bolla flg 
fom ( Fcd : /"BE .* .• Fck : 
F\ BR.' .* ) F C S BG. 3:0 
måfte vatnets yta hc län- 
ka fg emot botten ab. 

Uti en honzontel rän- 
na rnäfle det undre zat - 
net genom det ojres tryck- 
ning flyta, och det defl 
haftigaré, ju närmare 
botten. Rummet tilläter 
ej at gä längre in uti 


Om Fioder. 383 

he, ty han har en del urlprång från famma 
berg, går långre våg ån de, och faller 
omlider i Svarta hafvet, hvilket år högre 
ån det Medellåndlka. Häftigheten tyckes inga- 
lunda pafla med högden af Donelebingen, 
rr.en den (om vinnes genom nedftortning på- 
fkyndar långe, och Donau har fm fart fornem- 
ligaft af den tilfiötande Inn, fom 1 Schwa- 
ben förer mer vatten ån han , och defsutom 
nedtaller från högfta Alper af i6-i8ooofots 
högd. Loire Ikall enligt afvågning åtminftone 
hafva tre gånger få ftort fall, (om Seine, icke 
defs mindre ioner den fenare inemot dubbelt 
haftigare/l Farten år (åledes pä långt når 
icke 1 roon efter bottens afFallande. Dubbel 
fluttnbg har gemenligen 3 til 4 gånger ftör- 
re häftighet i följe. 

Stora floders botten har emot utloppet 
ganfka ringa lutning; men vid början ården 
gemenligen ftarkaft. 

Bottens fånkning år ganfka (kiljaktig for 
én och famma flod. Loire fånker fig (öm- 
ligftådes 1 fot på 1520, och på andra ftål- 
len t på på 2490, ja Seine (luttar ibland ic- 
ke mer ån 1 på 6600 g); den egenteligen (å 
kallade Amazon -floden ii fot på 80 milg)s 
Marwede-floden ifrån Hardinveld til Dor- 
drecht, 9 lin på 1195 fot, (amt fedan til haf - 
Vet, endaft (å mycket på 9550 b). 


j) Piccard , Traité de 
Nivellement. 

g) Hr, De la Conda- 


mine, Voy dela Rivie* 
re des Atnawnes. 
b) Lulof, a . jf. $86 



384 


Om Floder. 

Således måfte häftigheten uti en ftrom på 
åtfkilliga ftållen vara olika, hvilket ock för- 
farenheten beftyrker. Dortau år i Ungern 
ftilla, men vid Belgrad häftig. Dylikt hän- 
der med Rhen och fiere. Ilårtil kan defsu* 
tom en annan orfak bidraga, nemligen bråd- 
darnes hopknjpning eller utböjning , ty falån- 
ge en flod har lika tilgång på vatten blifver 
he'a defs yta oforåndrad , och genom alla defs 
tvårfkårningar går lika mycket vatten hvart 
ögonblick , det måfte fåledes åga ftorre häftig- 
het i trångfe], och tvårt om, då utrymmet ö- 
kas, Po lånker fig x fot på 6000, nåftan 
fom Seine, men år grumligare, ty mängden 
af vatten gör ändock ftarkare fart. 

Voro inga motftånd borde en ftrömblif- 
va defs (hållare, ju långre ifrån urfprånget , 
men utom krökningar, oar, m. m. fom mer 
eller mindre hindra farten, få gör defs tilta- 
gande bredd mycket til fliken, Vattumång- 
den och det öfres tyngd åro åfven ganfka 
betydande, ja mer ån bottens lutning. En 
grundare flod hindras mer af. motgnidning, 
ån en djupare, hvilken omftåndighet torde 
til ftorre delen volla den fkillnad , fom befin- 
nes imellan haftigheterna i Loire och Seine. 

En häftig ftrom bibeholler icke allenafl: 
långe fin förvårfvada fart på en vågrätt bot- 
ten , utan kan ock ofta öfverlopa åtfkil- 
liga motftånd, utan at på fidorna flöda eller 
éfverfkrida vanliga grånfor. Om vatnet uppå 
en, nåftan horozontel botten ftiger genaft up- 
ofver et lodrått motftånd och far fin våg, 

ut- 


Om Floder. $85 

utmärker det en häftighet vunnen genom fall, 
ty då vatnets tryckning enfamc våtkar, åftad- 
i kommes bara en updåmning. Det år en gam- 
1 mal vilfarelfe, at Rhen léper genom Boden- 
! fjo, och P.hone genom Genferljön, utan at 
I blanda fig med deffa vatten , eller förlora fin 
fart, men ehuru detta år både ogrundat och 
omojeligt, få år dock vifst, at deras vågar 
1 långt ut i fjöarne åromårkelige. Rhonefkil- 
! jer fig ånnu % mil både genom rorelfe och 
1 fin blacka eller mjolkiga fårg i ). Sådan håf- 
i tighet åger underftundom til ftor del fin grund 
1 uti trånga utlopp. Så {kall det vara med flo- 
i den Syre i Norrige , hvilken mårkes ganlka 
I långt uti hafvet k)\ men, fom mynningarne 
1 gemenligen åro vida, få måfte andra orfa- 
i ker tillika bidraga. Nilen år ånnu ti! anfenligc 
i afftånd från ftranden kånbar både genom fin 
I hvithet och frifkt vatten. 

Om botten icke gjorde motftånd borde 
1 vatnet rinna defs fortare, ju djupare, men 
I förfarenheten lårer , at det ibland går lång- 
I iammare , och ibland lika med det öfre. \~ 
i mellan botten och ytan bor rorelfen vara 
Iftörft, ty der bidrager både det öfres tyngd 
i och bottens motvårkan. 

Ytan år icke altid jåmn, utan ån kullrig 
B b ' och 


i) Journ. Belv. 1741, 
Avril. Pomponius Mela 
omtalar redan detta un- 
der , ochfedermera mange 
anda intil fenare tider. 


k) Pontoppidan, a.fl. 
1 . f 14 j. Efter hans ut- 
laga år denna flod mår - 
kelig half annan mil «« 
te i hafvet. 


386 Om Floder. 

och ån uthålkad , efter otnftåndigheterna. Når 
vatnet häftigt ökas genom nederbörd, inö* 
frnåltning eller annorledes, få växer ftrekans 
häftighet, derigenom minfkas vå kan af defs 
tyngd, och det fordras högre vatten mittpå, 
at wbeholla jåmnvikten. Detta går ibland iå 
långt, at ftrekan befinnes öfver 3 fot högre 
ån fidovatnet /). 

Nåra jntil utloppen befinnes ytan ur- 
hålkad, få långt hafs-flod upftiger i ftröm- 
roarna, hviiket fomligftådes mårkes ånda til 
100 roil från ftranden. Strekan beholler ge- 
menligen fin kofa, men på fidorna upftiger 
hafsvatnet tils det onofider dragés in uti ftre- 
kan och följer honom tilbaka. 

Hvirflingar på ytan mårkas derföre uti 
flora floder, defs ftarkare, ju närmare hafvet. 
De upkomma i allmänhet af en fådan dubbsi 
rörelfe, fom nys år omtalad, ehuru denna ic- 
ke altid åger fin grund uti famma orfak. De 
kunna åftadkommas icke alienaft af en lefvan- 
de kraft, eller et i rörelle ftadt binder, utan 
ock af en död, fåfom en brygga, ö, buckti- 
ga bråddar, m. m. Når vatnet rinner fram 
under en bro måfte häftigheten ökas i om- 
vänd mon efter hvalfbågens chorda och bryg- 
gans bredd. Hångenom vinnes på vifta ftål- 
• len en anfenlig fart, fido-vatnet drifves deraf 
emot bräddarna, går tilbaka och formerar 
hvirflar. Under fådane bryggor måfte röda- 
re 


/) Ingem cur Hypeau uti floden Aveiron. Buf- 
bc,y en gäng anmärkt det Jfon , a. fi. 


Om Floder, 3 g*? 

re noga holJa fig vid ftrekan ef godt ftyc- 
ke, ledan de kommit fram-om, ty lido-vat- 
net forer tilbaka och underftundom med myc- 
ken fara m ). 

Underftundom tildrager fig, at floder 
vånda om , eller afftanna i fitt lopp. Arvs , 
och andra infallande floders vattumångd,lkall 
*652 och 17 11 hafva tvingat Rhone , at fle- 
ra timmar gå tilbaka åt Genferfjon* ja på 
1500-talet och 1645 beråttas håftig sw och 
w, hoptvingad emillan bergen, fådrifvit dels 
då låga vatten, at man (omligftådes kunde 
gå torrlkodd på dels botten n). Isförja år ock 
3 ftånd, at ibland aldeles updåmma en ftröm , 
h vilket håndt i Motala 1704, d. 29 och 30 
Nov. , lamt 1706 d. 10 och 11 Dec. 0). 

Bi. Floders yta år icke altid lika hog, u- 
tan ån faller, ån ftiger den famma, efter års- 
tider, väderlek och flere omftåndigheter. I 
Peru och Chili finnas floder, fom nattetid nå- 
flan afftanna, men om dagarne fora en an- 
fenlig mångd vatten efter fmålt fno. Ibland 
minlkas en flod häftigt, utan at någon orfak 
B b 2 vi- 


m ) Atfkydda bryggor 
emot voldfamhet af in « 
fallande flod , kunde vi - 
kar eller golf v sr anläggas 
vid fldorna , der vatnet 
genom hvtrfling förlora - 
de fin häftighet. 

n) P bil. Tr. abr. vol 
11. fl 3 ty ; Hamb. Mag. 


X. f. 97. 

o)Dr. Block, om Ma. 
tala ftröm s ftadnande. 

Kralenenikof ber ät» 
tar lax-arter vifta års- 
tider fä ymnigt frdn baf- 
vet upftiga i flod er ne pä 
Kamtflchatka , at vatnet 
uppeholles och flödar of ver. 





388 Om Floder. 

vifar fig. Så hände 1762 natten imellan d. 
28 och 29 Dec. med Eden i Ångland, fom 
åtminftone föll 2 fot, och (å häftigt, at filkar 
ej hunno följa med , utan funnos dode. Kl. 
xi följande dag började vatnet fmåningom til- 
våxa. Då någon flod eller anfenligare tilvåxt 
af vatten annalkar,kan man ofta tkönja ftar- 
kare rörelfe emot botten, utan at ytan blif- 
vit i anleende til fm högd förändrad. En 
ftröm bör hår betracktas , fom en lång canal, 
hvaråft alla rörelfer kunna meddelas ifrån ena 
åndan til den andra. Utan fynnerlig förän- 
dring uti det öfre vatnets ytre omftåndighe- 
ter, kan det undres fart tiltaga genom det 
annalkandes tryckning, ehuru det ej Ijelf hun- 
nit fram. Genom flera båtar på en ftröm 
minfkas det öfres häftighet, men det undres 
förökas. 

Öfverfvåmningar åro gemenligen dels 
mindre, ju närmare utloppen, ty då alt an- 
nars år lika , växer häftigheten , faftån ock flutt- 
ningen Ikulle minfkas. De dammar j fom up* 
kallas emot Po vid Ferrara, 20 til 25 mil 
från hafvet, beböfva låledes ftörre högd, nem- 
ligen några och tjugu fot, då vid pafs 12 åro 
tilråcklige, 5 eller 6 mil ifrån utloppet, o- 
acktat canalens bredd år den lamma />). 

Når vatnet i en flod ökas våxer ock hä- 
ftigheten ånda til dels öfverfvåmning Iker, då 
den ftrax anlenligt minlkas. Hårutaf händer, at 

fé- 


p) Caftelli, Rdcolta j moto deli Acque y vol. I. 
d' (tutor i che trattato del\ 


Om Floder. 589 


fedan vatnet en gång flödat, eller ofverftigit 
vanliga grånior, Dlirver det flera dagar quar- 
ltående, faftån mångden i ftrömmen afcoge, 
ty häftigheten, hvarmed detafföres, år ganfka 
: ringa. Mot-och medvåder gör hårvid myc- 
ket til laken. 

De flefle ftrömmar flöda ulfalligt vis, el- 
ler höft och vår. Sådana aga på Hatten, el- 
ler uti breda dalar, gemenligen högre bräd- 
dar, ån ofriga fålret , emedan vid öfverftig- 
: ningar der ftannar den niåfta gyrjan, hvilken 
vid lådana tilfållen ymnigt år i följe. Såie- 
■ des går ofta en jåmnbråddad flod högre ån 
i kringliggande mark. 

Ibland floder, lom vifs års-tid inftålla fig, 
i år otviflakfigt Nilens den rycktbarafle. Uti 
. ,/Ethiopien rågnar ifrån April til flutet af Sep* 
i rember, och flöden börjar merendels der i 
i flutet af Maj, men uti flEgypten fållan förr 
i ån i Junius, ökas i 40 dygn och mirtfkas li* 

! ka lång tid. Kring böfldagjåmningen plågar 
' vatnet börja at utfalla. För 3000 år tilbaka 
I fkall vatnec ungefärligen lligit 16 fot för at 
I kunna öfverfvåmma landet, 900 år derefter 
1 dubbelt, och nu förtiden år icke mindre ån 
1 omtrånt 50 tilråckligt y). De tre förfla må- 

B b 3 na* 


q) Herodotus berät- 
tar , at Nilen i Myr is 
tid ftigit 8 men 

i hans ty til 16 , då JE- 
gypten Öfverfvämmades. 
Den Jiflnämaa högd tyc- 
kes Jedan länge bollits 


for den rätta , ty Pli- 
nius fager { H. N. L. F. 
c. y .), at när floden en- 
da ft ftiger til 12, badas 
hunger ; 73 dyr tid ; 14. 
gläder invånarena ; ij 
gor dem nbgda cch i( 


390 O na Floder. 

nader af året åro klara dagar uti yEthiopien 
och ÅbyfFinien, men iå fnart fölen gåd t ne- 

der 

förkunnar rik (körd. De i Memphis lät o bygga et 
t6 barn på Nilens flod , 'täeiKoov.oTtelov , hvars in- 
Jom ännu kunna fes ’ ; rättning inan nu icke vet. 
Rom , Jamt en Trajani j Atfkilliga gånger [kall 
fkåde - pånning , hvaräfl ! fedan Nilmåtaren vara 
denna flod foreflålles , ock > ändrad , eller nya upbygg - 
et barn pekande pä 16 , dn , hvar igenom mycken 
utmärka det /amma. Pii -ojåktrhet om måttet up • 
nius L. XXXVI. c. 7. : kommer. Dr. Shaw be- 
Stor (la högd en [kall han rättar desutom , at XE- 
bafva är nåt under Kej- 
Jar Ciaudius , nemligen 
18 , och den min fl a un- 
der Pharfalifka kriget. 

Fä 400 - talet talar Kej ■ I fkörd. 

7 nan fi/y // 


gyptieJ-ne måfle fkatta 
til Turkarne , i mon ef- 
ter Nilens högd , och at 
16 ännu år tecken til rik 
Utan tvifvel för- 
far fuliaous endafl om \ftå deffa öfverherrar , at 
j f , Jom voro nödige , at j icke fkada feg vid mat- 
fått a landet under vat- i ningen. Den nu varande 


ten\ 300 'är efter , da 
Saracenerna underkufva- 
de XEgypten , fkall der - 
til ej behöfts öfver 16 el- 


Nil • mataren , eller få 
kallada Mikeas , flår på 
fodra ändan af ön Rod- 
da , mitt för Gamla Cairo. 


ler 17. Se Dr. ShzvtsVoyJ Det år en flod af mer 


tom . 11. Dä Maillet var 
der , voro icke mindre ån 
2.4 dr aa ti/råcklige, Jo m 
angifvas at utgöra 48 
franfka fot. At mata flo- 
dens Jligande Jåger Di 


ån jo fots högd , / om fkall 
vara af mått i 3 bujvud - 
delar , af hvilka hvar de- 
ra- boller 8 flora Conflan- 
tinopolitanjka alnar. Den 
år inmfluten af en fyr- 


ödorus, at Konungar ne 1 kant } Jom itppeboJks af 



Om Floder. 391 

der inftåller fig rågn med ålka. Sedan rågnar 
jämnt. Nordan drifver då moln emot 'ber- 
gen, och hindrar tillika Nilens afbordande, 
lom ganfka ögonlkenligen märkes, når fun- 
inan någon gång infaller, ty då förlorar han 
i på i dag, hvad fom vunftits på 4 r). En 
; orfak, hvarföreNilen nu behöfver ftörre högd, 
i innan landet kafn öfverfvåmmas , ån fordom, 
i år otvifkktigt markers uphöjning, genom den 
1 efterlämnade gytjan; men om icke flere bi- 
; draga. Ikall på annat lfålle underlokas. 

Delsutom föregifvas Niger, och Zair i 
Congo, flöda famma tid, fom Nilen s). Uti 
Afien Ikall Pegu årligen genom fin flod gö- 
da landet til 15 mil på bagge fidor s). Li- 
kaledes efter rågn-tiderna, Ganges, Indus, 
Euphrat, Menarn, Jenilea, m. fl. t). Uti A- 
merica förfåkras Plata eller Silfverftrömmen 
B b 4 på 


Iroalf , under hvilka flo- 
den f ramlöper, Cap. Nor- 
den har af ritat den i 
fin Refa. 

r) Flbden börjas oli- 
ka, efter fom nordan * 
vädret fårr eller fenare 
inftäller lig. Med Junius 
är den gemenligen an- 
nalkande , men i~jy kom 
den ej fbrr än i Julius, 
Enligt Gabrielis 30 års 
ron , i fr än 16 92 tilrju , 
har bögden varit (lord 2 


1 gdnger i Sept. , 26 i Aug 
och 2 i Jul. Uti Hero- 
doti tid växte vatnet i 
100 dagar och aftog li- 
ka länge i men nu fkall 
det ej fordra fä läng tid 
Se, utom fårut näanda 
(l äll en , Hr. Grangers 
Refa 1730 , uti Sami. N. 
Reifen, th. III. 

s) Ovmgfon,Foy. t.n. 

t) Varenius , Geogr. 
gen. Libr. I. Cap. :6, pr. 
20} Becman, m, fl. 


392 Om Floder. 

påfammatid, fomNilen, åftadkcmma öfver» 
fvåmningar u). 

84. En flods botten fluttar vanligen defs 
mindre ju långre från fitt url prång, dock plå- 
gar ändringen fke omårkeligen , men ibland 
afbrytes genom tvåra länkningar , hvarutaf 
de många ftörre eller mindre vattnfaä upkom-. 
ma. Uti Gotha åif utgöra Trollhåtte- fallen 
tilhopa X13I fot, och tjufve- fallet enfamt år 
öfver jo. Sarps-fors i Nornge höres lång våg 
och vifir rågnbågar, då fölen fkiner x). Rhen 
har vid Schafhaufen et fall af vid pafs 80 fot,, 
och et annat vid Laufenburg i Sweizj/). Ve- 
lino i Italien faller vid lilla ftaden Temi från 
berget del Marmore, öfver 200 fot in i Ne-, 
ra ftrömmen s); Teverone vid Tivoli öfver 
50, och på vånfler göra tre fall 100 fot, h vil- 
ket alt vilar en förunderlig utfickt b 

Uti Afien åro åtlkiiliga flora vattufall i 
Tigern, Vologda och andra floder. Nilens 
omtalas fafom ganlka anfenlige hos degam- 

i le 


u) MafFeus. 
x) Pontoppidan, a. 
ft- /. / / jo. 

y' Scheuchzers Hy- 
drol, och itin. 

%) 83 år for Chrifti 
fbdelfe lät Curius Den- 
tatus leda vatnet i Ria- 
tifka diär lätet in uti Ve- 
lino. 


a) Ca flini , Ouvvages 
adopt. t. HI, 

b) Dela Lande, Foy. 
d' ltalie tom. V. Ber- 
gen vid Tivoli äro /bii- 
de frän de Fran/catifke , 
lamt af annat ämne fyl- 
de med petrificater af 
I ätfkillige arter och ftora 
\ (lenar. 


Om Floder. 393 

le c), och en del nyare d ), men andre fér- 
I fåkra, at det ftérfta ej Ikall öfverftiga 7 til 8 
! fot e ). Det förrta år nåftanmitt undervånd- 
! krerten och beftår al flere mindre, af hvilka 
1 det ftörrta i lodrått högd icke år öfver 4 lot 
på 30 fots långd. Det andra år åfvan för 
Derri, men dit kan nu nåpligen någon Eu- 
ropé komma för regeringens (nålbet och mifs* 
(roende /). Uti Niger g ) , Zair b), och andra 
Africanfka floder åro dylika. 

Uti America åro de högfla af alla bekan- 
ta. Mohaaks flod rtörtar flg vid Cohoes 80. 
fot i) ; vid Montmorenci kartar flg en liten 

B b 5 ä 


c) Plinius (H. N.L. 
V. c. 2); Seneca ( 

.N. L. IV. c. 2) j Cicero 
fkårer anfenligttilfa han 
Jager , at folket i nej- 
den äro dtfve af forlet. 
Sotan. Sci pionis. 


a t Nilen endåfl har 3 fall, 
och det (Ibrfta ej öfver g 
fot. Bill. raif. tom. //. 
Kanfke ftörre finnas län- 
gre np emot urjprangen. 

f) Cap. Norden hin- 
de 7737 ej komma til det 


d) Jejuitcn Pais, fom andra fallet. Se tom 11 
' af hans pråcktiga Refe- 
Befkrifning . 

g) Brue , Hifl. gett, 
des V 0 y. tom. VIII. Et 


fjelf Jedt Nilen långt np 
i landet , her åttar honom 
ftörtafig 14 alnar fedan 
han gadt genom fjön Be, 


och ftrax der på upjlukas fkall vara vid i.f i gr:s 
emiilan 2 klippor. Kir- bredd , 30 famnar högt, 
cher. Mund. fubterr. L. ocb uti båge , at matt 
II. c. 10. Lobo lägger kan gå derunder. 
til, at forlet höres 3 dags- h) Herbinius de Ca- 


rejor. Thevenot, Voy. 
tom. IV. 

e) Pocock förf åkrar, 


taraSlis, 

i) Kalm, A. R. III. 
\f ips> • fig* Fallet fker ut - 


394 Om Floder. 


S utföre en lodrått kaikfkifers vågg af 130 
fots hogd k ) •, Niagara år 140 högt och sn- 
fenligen brcdt, delas i tu af en framfkjutan- 
de b, men går ftrax åter ihop /). Af alla 
år dock floden Bogotas det flörfta. Några 
mil ifrån S. Magdalena i Sodra America "fal- 
ler han lodrått 2 til 300 famnar m). 

Vid flora fall flår en beftåndig dimma, 
ibland up til fkyarna, uti hviiken fynas rågn- 
bågar , då folftrålarna vederbörligen falla der- 
uppå. Genom den håftiga fkakning och flöt, 
forn vatnet hår utflår, uplofes deraf i hallen 
anfenlig mångd til ångor. Sorlet höres ofta 
lång våg. 

83. Om floders boll t galler en flor del af 
hvad forn forut angående kållor i detta hån- 
feende fagt år. 

De fora åtfkillige främmande åmnen 
dels uplöfte och innerligen dsrmed forente» 
dels voldfamt medflåpade, i mer eller min- 
dre mångd , efter bottens befkaffenhet och an- 
dra orauåndigheter. llutnande vaxter och 
djur, förr/ deruti kunna finnas, inblanda åf- 
ven fina fkingrade delar. 

Somligs åro låtte, tjenlige atkokafkil- 
frukter och cvåtta med, emedan de vål ge- 
nomtränga eller upiofa, hvad deruti lågges. 

An- 


fhr en ftenvdgg , [om 
mycket Htet Intar. 

k ) Kalm , a. ft. f 
441. Skall ofta boras 1 

mil . 


/) Phil. Tr. abr . Vol. 
VU p. 2. 

m) Bouguer, Voyage 
au PeroUf fid, yi. 


Om Floder 395 


Andre åter aro grofvåre , tyngre , och lafht- 
de med jordaktiga partiklar» hvilka tappa lön- 
håien på de kroppar, fom de orngifva, hin- 
dra dyrnedelft fkal-frukters upmjukning, m. 
m. , och kallas i ailmånhet hårde. 

Åtfkillige floder fåra med fin fand guld- 
korn af olika florlek och finhet. Gambia gif- 
ver årligen 6 til 800 lod, fbm i ångellka fatt- 
ningen jamesfort i melfes til 0 ånger n), och 
myntet i Touloufé får omkring 200 lodige mar- 
ker guld, hämtat i Ariege, Garonne och Sa - 
lat 0 1, Flodguld år gernenligen blandat med 
filfver och ofa tillika med koppar. Det fom 
fås i Ceze holler 18 karat 8 gr. fint, i Rho- 
ne 20 k. , i Rhen 21 3 k. , i Ariege 22 1 k. p) o.f. v. 

I Frankrike finnes en flod, fom, aå man 
vadar deruti, med blofs kan antändas. Me- 
delft vadningen upröres bottendyn, fbnoflåp* 
per blåfor ifrån fig, hvilka vid ytan fpric- 
ka och gifva en antåndelig duntt. Lågan 
år blå; antänder blår, fvafvelftickor, m. m. ; 
värmer vid pafs , fom brinnande papper; når 
den utbruntiit måfle dyn å ny.o famla ämne, 
innan en dylik kan åftadkommas. Nätta n al- 
la vatten i nejden åro få befkaftade. Järn- 
malm finnes der öfver alt q). 

84. En flods Por lek år defs anfenligare, ju 
längre, famt ju flefeoch vattu-rikare båckar u- 
ti honom afbörda fig. Vol- 


n) Se Dr. Levvis Hi- 
floria om Guld. 

o) Hr.G uettard, Mem. 
fle l, Acad, r t 6 i. 


p ) Hr. Reaumur, 
Mem. de l' Ac. ijitf. 

q) Hift. del ’ Ac. dePa- 
j ris qq.i och qöqi. 


3 96 Om Floder. 

- Volga år åtminflone 300 mil i långd j 
Donau vid p3(s 250; Dwina 150; Po ine* 
mot 200, o. fl v. 

Uti Afien; Fuphrat 2?o r)j Indus 200 - x 
Ganges inemot 300; Kiang, eller blå floden, 
300; Hoang, eller gula floden, öfver 4005 
Amur 300; Jeni(ea4oo; Oby 300, o. fl v. 

Uti Africa åro visft få flora floder, fom 
i Afien, ehuru man icke år fåker om deras 
råtta urfprång. Nilen, Senegal, Gam bra, m, 
fl. åro i lynnerhet anlenlige. 

Uti 


r) Mänga giflningar 
äro upgifne om belägen- 
heten af den Luflegård 
vära förfta för åldrar in- 
fattes uti. Gu. De 1 ’ Is* 
le gjorde redan 1724 
en c b art a öfver Paradi - 
fet. I Skapelfeboken be- 
rättas , at en flröm lu- 
ft it der i genom, fom del- 
te feg i 4, i anledning 
hvar af , famt de 4 gre- 
narnes namn , han pä- 
(lär , at det legat vid 
Perhfka vikens början , 
omkring det fly eke , der 
Eupbrat och Tigris för- 
ena feg , famt fedan e- 
mot utloppet äter delas. 
Hurudan denna nejd i 
Mfla tidå varit b t [haf- 


fad är alaeles obekant . 
; men dä Alexander M. 

; lefde kade Eupbrat egit 
utlopp, ja Strabo talar 
ej om något annat defi 
fammanhang med Tigris , 
än vid Seleucia genom 
t kongliga c analen ( Pli- 
nius, H. N» VI. 26 ) , 
Me la åter befkrijver ho- 
nom fäfom utan utlopp, 
nu får tiden förenas de 
nemde floder 2 fmå dags- 
refor of van om B a fr a, och 
flyta ihop under namn 
af Arabernes flod ( Schat 
el Arab). Hr. Niebuhrs 
char-ta vifar denna emot 
utloppet förft grenad i 
tu , famt den åtlra fedan 
äter delt i 3. 


Om Floder- 


397 


Uti America år S. Laurentii flod, om 
I han råknas ifrån de lång våga fjöarna, inemot 
500 t ); Miflifipi långt öfvergooy); Oronok 
: 200; Amazon-floden 500; Plata -ftrommen 
, 400 t), o. f. v. 

Det forftår fig, at få våldefle, fom föl- 
jande vården endaft åro ungefårlige ofverflag. 
Uti Donau infalla öfver 200 båckar, af 

hvil- 


s) Den y lom förftup- 

täckt denna flod frän Ca- 
nada y kaUade honom efter 
da varande Miniflern 
Colbert : en del Fildar 
tiånide honom får MeaSl - 
Chaffipi [Flodernas gam- 
le far ) , hvar af Franfo - 
./erna giordt i Miffiffi- 
pi: i Louifiada ( fom 

han delar i N ocb S\ 
far den nu heta S.Lud- 
vic. Charleville, Befäl- 
bafvare i Colonien , for 
den upfbre i näfverbåt 
ända til Antonii vattu- 
fall , under något mer 
ån gr lat Fildar ne 
får fä kr ad e , at det mi vo- 
re lika långt igän til 
wjprånget , nendigen 800 
licues. l.e Page. 

t ) Plata fh otnmen kal- 
lades for a om af Fildar - 
tie Arnara Mayu ^ orm - 


flod) J af den mängd or - 
'ar , jom komma ned 
från bergen t Juan Dias 
de Solis upfeglade der 
fcr/l tj?j, men blef af 
invånarne narrad i land , 
ihjälflagen och upåten. 
Seb. Caböt gick 152$ 
långt up y hämtade ini- 
från landet mycket filf- 
ver, fom troddes vara 
tagit vid ftr anden , hva- 
dan honom tillädes namn 
af Rio Plata ( Silfver - 
flod). Den uprinner i 
bergen imellan j och 6 
gr. fudl. bredd , nä fl an 
lika långt från bägge 
hafven , famt kallas vid 
bbrjan Paragaai. Detta 
har blifvit utrönt vid 
gr än fornes ut Rakande i- 
mellan Spanfka och Por - 
i tugififka colonierne. Bou* 
gain ville, Foy. 


3s> 8 Om Floder. 

hvilka endafl nagra och trettio åro betydan- 
de ; uti Voiga örver 30; i Nieper 20; i Dwi* 
na 12; i Don 6 , o. f. v. 

Oby emottager4o; Jenifea öfver 60 ; A- 
mur 40; Hoang 35; Kiang 30; Ganges 20; 
Euphrat 12, o. f. v. 

Nilen åger inga tillopp på fidorna forr ån 
féder om vänd kretfen u). 

S. 


u ) Denna rycktbara 
flodens urfprång utjat - 
tes af de ål fl a orienta • 
hfka Geograpber vid j 
gr. lat . , uti Måne ber 

? en; men Fadren Pais 
er ätt ar fig 1618 hafva 
funnit 2 kådor uti vä 
ftra delen af riket Go- 
jam , vid i2gr:s bredd; 
hvar der a gifver en back , 
defle förena fig, gå fedan 

f enotu en fjö , etmttaga 
vita floden , Tekezel, 
m. fl. änteligen falla in 
i JEgypten och utgöra 
Nilen. Men enligt de ål- 
fta auBorer komma från 
Abyfjinien de gamles A- 
ftapus och Aflaboras , 
jamt år den , Jom nu bår* 
namn af Hvita floden , 
rätta Nilus , hvilken har 
fin uprinnelfe långre in- 
uti Africa , och år an- 


Jenligare ån de förr a, då 
de förenas der med , A- 
l lapas vid pajs under 16 
$ och Aflaboras under 
!q gr. latitud . D’ An- 
viile, Mem.de i’ Ac.des 
infcript. Tom, XXVI. 
Hvad de andra African- 
fka floder beträffar , Jå 
åro deras urfprång -lika 
ofåkra. D’ Anville gör 
2 floder af Niger och Se- 
negal: den förra uprin- 
ner i Riket Tomhut, går 
från W til 0 , och infal- 
ler i en fjö uti Riket 
Burna ; den fcnare kom- 
mer uturfjön Maberia i 
Tombut , flyter åt IV ocb 
utfaller i Ocean: Gam- 
bra har gemen fkap med 
ingendera. Hr. D’'An* 
vilie, a. fl.; Le Piu- 
che, Concorde de la Ge» 
ogr. des differens ages. 


Om Floder. 399 


S. Laurentia flod, med dem fom falla 1 
fjöarna, 40; MilTiffipi öfver 40 ; Plata-flrörc- 
men öfver fo' Amazon-floden öfver 60, al- 
la llarka, och fomlige, fom Donau eller Nilen. 

Volga Ikall på en timma gifva ofver 
1000000000 cubik fot vatten x); Jordan of- 
ver 87000000; Po öfver 420966000 y)-, Sei- 
ne inemot 15900000 z ), och Themfen 
30062340 a ). Nu falla ifrån Gamla verlden vid 
pa(s 430 uti Verldshafvet eller defs vikar (Svar- 
ta hafcvet för fin gemenfkap med det Medel- 
låndfka inberåknat), och ifrån America endafl 
180, af någon betydelfe, fåiedes, om man 
visfte ungefärligen, huru mycket hvardera 
gifver i timman , fkulle derutaf låtteligen 
kunna utråknas, huru mycket vatten vedds- 
hafvet af floderna bekommer på någon vifs 




X) Efter Cap. Perrys 
uträkning gifver Volga i 
Aug , , eller da den är låg, 
Ivar minut 7 / 37^7 c - 
fet ät Cafpifka hafvet. 
Efoy. au Nord , tom. vii. 
Ofver den del af Volga , 
fom går genom Adra- 
canfka Gouvernementet 
bar Hr. J. R. Forfter 
gifvit en ny , med myc- 
ken flit förfärdigad char ■ 
ta , uti Pbil. fr. 176 g, 
y ) Innan Po grenar 
Jig fkall b an vara 10c 0 ho ■ 
lognefer fot hr ed, 10 djup 


och gå 4 it alien (ka mil 
i timman. Riccioli , 
Geogr. Ref. 

z ) Mariotte fant 
288000000 franfka c. fot i 
dygnet framrinna under 
Konungs bryggan. 

a) Haliey varder ar 
Themfens dageliga af - 
b ordning til 20 5 00000 tun- 
nor eller 4.000 cubik 
jords. Pbil. fr. abr.it. 
\f> tio. Han antager dejl 
' bredd 300 äng. fot , djupet 
g, och häftigheten z mil 
i timman. 


400 


Om Floder. 


tid , men i briffc på (åker jåmnforeKe, måffe 
de utflag , fom hittils blifvit upgitne , vara 
ganfka felaktige b )„ 

TREDJE 


b ) Riccioli ( Geogr. 
L. x, c. 7) jämnförer 
andra floder med Po. 


den åro fbr Hora och o f- 
t ad dubbelt emot de råt - 
ta. Mem. de P Ac. de 


Han / åtter Italiens och Paris 16 93. jämn fbr §. 


näftgrånfande öars flo 
der tilfamman lika med 


ens 6 ; Frankrikets och 
Hollands 28 \ i Ang - 
lands 6 ; Ty (klands och 
Nordens, Oby inberåk - 
nad, 88\ ; Ajiens 46 j ; 
Jllyriens , Dalmatiens , 
Grekelands , Tbeffaliens 
och 7 hraciens 2; Afri- 
c as 190; Norra Ameri- 
cas 619; Södra Arne - 
ricas 2240 ; tilj amman 
3602, eller då obekanta 
floder råknas med , om - 
t rent 4.000 Po ftrbmmar. 


§. 108 . 118. 

Man kiinde efter Hr. 


8 Po drömmar ; Spani - .BuffbnspW flata bår oni 


af andra grunder. Låt 
vara at ba/fva jordytan, 
eller Q.022911 Jv. quad. 
mil , af hafbetåcktes. Sätt 
hafuets medel ■ djup vara 
-j t 3 mil , få blifver de fl 
innehöll 84288 c - mil. 
Nu år Po vid pafl ioo 
mil läng , och gifver på 
dygnet 10103184000 cubik 
fot , fåled es ‘be höj ver Po 
at kunna fylla x cub. mil 
inemot 4618 dagar. An- 
t ages vidare,at vatnet , 


J anledning hårutaf och Jom floder gifva , år i 


Po flr ömmens förut nam- 
da afbördning, fku/le haf 
vet ärligen af floderna 
bekomma omtrent 316 
JvenJka cub . mil vatten. 
A/^Sidileau anmärker , 
at näflan alla de fa vår- 


mon efter landet de haf- 
va t ilgäng ifrån, få [kul- 
le, emedan backarna , 
fom Uti Po inflyta, in- 
taga vid paf 10 mil på 
hvar fida , eller 2000 q. 
mil , bela det torra i an- 


Om Trålk. Qoi 

TREDJE CAPITLET. 


Om Träfk, 

85. Når ftörre eller mindre håligheter 
Fyllas af rågn, öfverfvåmningar, m. m. utan 
at åga något lynbart aflopp, få fådane vat- 
tubehollningar namn af tråjk. Stora f joar kal- 
las få åfven underftundom, fåfom Enara tråfk, 
m. fl. men fådana menas hår icke. 

DeiTe flående v r atten åro ganfka tunge, 
nemligen emot rågn, fåfom 1,009-1,020 til 
icoo. De rutna fnart, fatta mycket fediment 
och gå trögt öfver Alembiken. 

Tråfk åro i allmånhet af två flag. En del 
hafva inga uppenbara tilgångar af rinnande vat- 
ten, utan fyllas vid öfverfvåmningar af rågn, 
af underjordilka tillopp, eller genom vatten , 
fom fmåningom drager flg dit ifrån högder- 
na i nejden. Sådana heta myror, kårr eller 
moras, om de hår och der hyfa tråd, och 
torka ibland aldeles ut, under långfam brift 
på nederbörd ; men når tråd deruppå icke 
trifvas få de egenteligen heta Moffar och å- 
1 ro förnemligaft med Rodmofla ( Sphagnum 
| paluflrej öfvervuxne. Af detta flag finnes 
i en anfenlig mångd uti alla verldenes delar. 

C c I 


1 feende til Jin yta gifva 
; ioii gånger mer vatten 
! på / amma tid , få at om 
i bajvet vore tomt , behof- 
: de floderna vid pafl 
ji 1096 år at fylla det Jam - 


ma. Men grunderna , 
bvaruppå alt detta be- 
ror , åro på hoj t antagne 
och få ofåkra , at Jjelf- 
va utjlaget ej annat kan 
ån vara opåliteligt . 


.'v' 

v' 

I • 


I 

r 






Om Tråfk, 

I Preuflen allena Ikola yara 2730 tråfk och 
på Hifpaniola ofver 3000 c). Uti flora och 
fidlåndiga Ikogar upkomma ofta ftilJailående 
vatten derigenom , at utdunflningen hanarnas 
i brifl på nödig vårma, fom fvårligen intrån- 
ger i en tåt fkog, hvaråft defsutom fnö och 
tjåla längre bibeholla fig, ån på oppet falt. 

Andre ffillaftående vatten åro af anfen- 
ligare rymd, och ändra föga fin ytas hogd 
hela året igenom. Uti dem infalla ofta flo- 
ra och många floder, utan at brynen derut- 
af hojes , ehuru de tyckas vara beröfvadealt 
afiopp. Af detta flag, fkola nu de mårkeli- 
gare befkrifvas. 

8 6 . Europa år på åtfkilliga flållen vat- 
tujjuk , fåfom i Savolax, några orter i Ryfs- 
land, Holland, Weflphalen och annorflådesj 
men åger dock ej något anfenligt tråfk af fena- 
re flaget, 

Samma galler om Norra America , ehuru 
detta land af alla bekanta år måfl morafigt. 
Uti födra delen af Nya verlden finnss dockfå- 
dana. Et litet i Tucuman , fom emottager 
floden Salta; et hvaruti Santiago utgjuter fig, 
och defsutom 3 eller 4 imellan Tucuman och 
Chiln Titi-caca, den af Solens rika tempel 
ocb Inkernas regering bekanta faltafjon, plå- 
gar ock råknas hit, men utan fkåi, emedan 
floden Defaquadero rinner utur honom til 
fjon Para d). 

Slfri- 


d ) Don Ulloa, Eoy. 
c? Åmerique. 




Om Tråfk 403 

Ajrica år mindre vattenfjuk ån andra 
verldsdelar , (kall dock hafva froå tråfk imel* 
lan Barbariet och öknen Sara, af hviika et 
'emottager floden Ghir , et Ziz , et Tugedul 
och et Fafllet. I landet Kovar år er, hvar* 

: uti en flod Från Berdoa utgjuter ftg e). 

A/ien har de mårkeiigafte, vid hviika vi 
i något längre böra uppeholla ols. 

87. Aral åger en vidd ungefärligen af 
650 quadr. mil, och okas årligen, (edan Us- 
becks-boerne ledt floden Gihon dit, fom förr 
hade utlopp i Caspifka hafvet/). Defsutom 
faller ock Sirr deruti. Detta trå(k (kiijes i- 
från nyfs nåmda lå kallade hat genom et (and* 
fält af 40 til 50 mils bredd, Monne de fcr* 
dom hårigt tilfamman, och fandfåltet endaft 
iår en uplandning af de ämnen, fom Arals til- 
lgångar flåpat med fig ? 

Cafpifka hafvet s yta år vid. pafs 3650 cj. 
imil. Det troddes förr vafå rundt, men man 
vet nu, at det år längre i*N och s, ån i o 
ioch w g). Mitt på år djupet öfver 50 fam-* 
mar, vid öftra kanten år det ockfå anfenligen 
djupt, men vid den våftra icke öfver 4 fam- 
nar. Hår infalla flora floder, af hviika Volga 

Cc 2 alle- 

e ) Hr. BufFon, a. /?. Ptolemxus har fbrft af* 

. f) Nicolle , Geogr. mo * teknat det , men gjordt 

I devne , tom. ix.j. 220. \ hredden tior re än långd tn^ 

g ) Cw Peter i Ryfi- hvilket fel Adam Olea- 
| b-and har lat it underfoka j rius anmärkte , under fina 
detta tråfk , och gifvit en\refor til Perften på 163,0* 
'rharta derofver utiMem . ! talet. Se defi Mofcow und 
de l’ Ac. de Paris 172 i. 1 Perfianifcbe Reije-Befcbn 


404 Om Tråfk. 


allena gifver efter etungefårligt medel i 5000000 
c. fot på i min. eller 21600000000 c. fot om 
dygnet. Defsutom infalla Jaik, Errtba, m. fl. , 
fom åtrmnftone tilhopa kunna anfes afbörda 
dubbelt lå mycket vatten , fom Volga, lå at, 
utom nederbörd, defs tilgångar i dec minffa 
gifva hvart dygn 64800000000 c. fot, och 
iåledes 23652000000000 om året. 

At förklara hvart en fådan vatten-mångd 
tager vågen hafva fomlige trodt gemenfkap 
med Svarta hafvet, emedan ovaniiga vågor 
{kola der vifa fig, då öflan ligger hårdt på 
det Cafpifka, och tvärtom {kali detta hafva 
fig , når våftan ftarkt blåfer på det förra. Vi- 
dare föregifves fådane fiögrås, ormar och 
tråd vara fundne på Svarta hafvets flrander , 
fom endaft finnas omkring det Cafpifka h). 
Andre tro gemenfkap med Perfifka viken el- 
ler verlds-haf vet , i anledning derutaf, at löf 
af pil, lom i rnlngd våxer kring tråfket, men 
icke kring viken , finnas höfleciden uti den 
fenare, ja vid Kilan beråttas vara två fvalj, 
hvaråft vatnet nedftörtar z); men alla deflå 
anförda omftåndigheter torde behöfva be- 
kråfteller. Vo- 


h) Kircher anfhrer 
defta omftåndigheter af 
en Per lianer Parad ia. M. 
Suhterr • tom. 1. 

i) Jefuit. Aprilis om- 
talar dem i AB. Erudit. 

men Czar Pe- 
ters ln genkur er , och an- 


dre ref ande , hafva ickc\ 
funnit dem. Om fådana\ 
äro til, torde de tråfA 
fas i den annu obef 6 kta\ 
viken pä ofira fidan\ 
hvaräft fkall vara falta-\ 
re vatten , än pä andral 
ftällen i träfket. 



Om Tråfk. » 405 

Vore årliga utdunftningens högd 30 tum, få 
Ikulle åndock ej mer, ån 1419 1200000000 c, 
fot derigenom förloras på et år , och defsutom 
återfiår hela nederbörden. För öfrigt år den an- 
förda utdunftnings mon antagen uti det hég- 
fta , fom längre fram Ikall vifas k ). Det tor- 
de fåledes vål hånda, at hår finnas några un- 
derjordilka aflopo, hvilket defs jåmna och ej 
tiltagande fålta tyckes anfenligen bekråfta. 

Döda hafvet kan ock råknas hit, i hvil- 
ket Jordan, fedan han gådt genom Tiberiads- 
liaf, ftörtar fig och gifver dageligen öfver 
2088000000 c. fot/). Har tyckas vara flere 
fpor af underjordifk eld, hvaraf utdunftnin» 
gen kan mer eller mindre okas. Tråfkets 
iångd år omtrent 12 mil och bredden 3. 
Det emotfager flere floder. Stränderna åro 
omgifne af löfa kalkberg och för öfrigt ler- 
aktige , gropige och fulle af falt tn ). På dem 
håmta Araberne årligen Judenbeck. Der fin- 
nas ock löfa, fvampaktiga och fvafvelbundna 
ftenar, aldeles lika bergarten vid Tibertads- 
bad» Inga våxter trifvas nårintil, menfnåc- 
kor upkaiias på flxanderna , torde fåledes vål 
hår finnas fifk, ehuru Araberne neka det. 

Sjelfva vatnet år ganfka falt och bittert, 
C c 3 hvil- 


k) §. 106. 

/) Dr. Schaw fåtter 
hans dageliga af hordning 
til 60$ 9 9060 tunnor. Han 
tipgifver deft hredd til 30 
(långer , tnedeldjup 5, och { 


häftigheten 2 ångelfka mil 
i timman. Foy.tom, n,f. 
Ii- 

tn) Dapper heråttar , 
at invånarena hämta falt 
på ftranderna. 


406 Om Trålk. 


hvilket fenare torde komma af kalken i nej» 
den n ). Åger en hopdragande och alun-li^ 
fmak. Med gallåple blir det purpurfårgat, 
och med deiiqueferadt alkali ur våxc-riket fål- 
les ymnigt af jord o). Dels tyngd emot ge- 
ment vattens år, fom 5 til 4. Utpå detta 
trålk upftiga underftundom Hora rök ftoder. 
Emot lander fkall judenbecks åmnet, få ihart 
der kommer ifrån botten til ytan, med ftort 
gny brifta fonder p ). Monne af dylik orfak de 
Diånga hål upkommit, lom finnas på ftranden ? 

Några andra, men mindre betydande 
trålk, finnas i Perfien och annörflådes i A lien. 

Hit kunna ock foras de med fvafvelak- 
tigt vatten fylda (valj, eller få kallade Solfa. 
täter i Kyrkollaten , imellan Tofcanlka haf- 
vef och Apennin. Vid Tivoli år en, i nej- 
den af bergen, fom fordom utgjorde Sabi» 
nernes land» högll 30 famnar bred, och fom 

mitt» 


n) Kok fälts - fyra med dem får fruckten af 5 b- 

kalkjord går ganfka bit - lanum Melon gena , hvars 
ter fmak\ äfven med hvit 1 innandöme ofta af in- 
Mngne/ia. \feBer fortares , utan at 

o) Perry y Ph.Tr 462. fkalefs anfeende fårån- 


p ) Shaw , a. fl. Om de 
få kallade Sodoms äplen , 
Jom fkola vara mycket 
angenäme får ögat, men 
inuti fulle aj doft, fin- 
nas olika berättelfer i 
Refbefkrifningar. Do - 


Bor Haflelqvift utgifver \ gen fynas. 


dras. 

Arvieux , Maundrel , 
Nau, v.Troilo, Muller, 
Van der N yenburg, m.fl. 
omtala pelare , murar och 
ruiner , fom pä viffa fläl- 
len i tråfket fkola tyde » 


Om Tråfk. 407 

mitfpä vifar fitt gap 5 til 6 fot under ytan. Vat- 
net år några grader varmare, ån luften i 
iktigga deromkring, luktar flrångt hepatifkt, 
och liknar uplöfning af fvafvel gjord med 
kalk. På ytan fkönjes flåcktals en upvåll- 
ning, och om kalkftenar kaftas uti (andra fin- 
nas knapt hår) börjas en fjudning innom mi- 
nuten, til florlek och varaktighet proportio- 
nerad efter flenen. Defla blåfor göra vatnet 
blackt och tillika upfara fvarta fvampiga fco- 
rier, fom hopväxa til flott-öar. At hindra 
ötverfvåmning biet 1650 gråfven eri canal til 
Tevcone q). Der vatnet gådt genom lös 
grund finnas fcenfkorpor , fkroflige och pipi- 
ge öfver hvaranclra, hopfatte af Selenit, le- 
ra och jårn jord, Travertino kallade: der det 
rinner på flata fåltet fåtter fig en jämnare flen, 
hvilken får namn af Teflino. Två dylike 
Solfatarer åro ej långt härifrån , beflående af 
fött drickeligt vatten: de incruflera» fom den 
förra, och hafva grufveliga fvalj v). 

C c 4 På 


q) Denna gra [ning lät äfven der om Lib. V . Hr. 


Cardinalen Hypolite d’ 
Efle gbra. 

r) Här hafva fordom 


Nollet fant vatnet 4. gr. 
var in arenan luften ifkug- 
ga\ Kircher berättar ock , 


varit bad ocbruderafynas at han uphånrtat vatten 


ännu efter Agrippa bygg 
vad. Juxt a Romarn albula 
aqua vulneribus meden- 


frän 20 fots djup och 
funnit det hett , men 
Abbé Mazeas bar ned- 


tur : egelida ha, fed CuU flinkt talj - terebinthin- 
tiliae in Sabinis gelidis - J och vaxirådar 40 jam- 
Jima. Plinius H. N. L. 1 nar , utan at de jbrlo- 
31. c. 2, Strabo talar fat form , hvilkgt dock 


4°8 


Otti Tråfk. 

På flaken nedfor Umbrifka bergen i w, 
ej långt från Vtterbo , år en annan kallad Bul~ 
licame af fin kokning , nåftan fyrkantig och 
hvar fida 20 fot lång , lucktar hepatilk, alftrac 
Travertino, men förftenar ej, vid ftark het- 
ta upftiger tjock rök. Vatnet år kokhett , men 
icke dels mindre våxa örter på botten s)l hol- 
ler mer jårn ån vid Tivoli.. 

FJERDF. CAPITLET, 

Om Sjbar. 

88* Når vattufamlingar åga fynligt aflopp 
kallas^ de floar , och fkiljas genom denna om- 
/landighet ifran traik. Sådana finnas flörre och 
mindre, famc af olika fkapnad öfver alt utde- 
lade på det torra af jordklotet. Större delen 
hafva flere dlgangär ån aflopp. Uti Vettera 
infalla 40 floder, noen han gifver endaft ifrån 
fig vatten genom Motala ftröm. Venern haf- 

ver 

knattar ock, at i en del 
bad vid Abano faft vår- 
man gar of ver 60 gr. ef- 
ter Sv. 7 herm , , vdxer 
på botten en Ulva , kal- 
lad labyrint bi f 'ormis : der 
vårman år omkring jo 
uppebolla fig fmå fnäckor 
{"Turbo thermalis 1 , ocb 
der den knapt ftiger of* 
ver 36, lefva larver til 
Mygg , Mujca Camceleon , 
med flere . 


jkcv aj unang varma. 
Kircber fager, at der 
ingen botten finnes , 
men Mazeas har ingen- 
flddes träffat bfver 288 
fots djup « Se Mem . de 
l Ac. de Paris ijyo ocb 
Mem. des Scav. Etr, 
s) Plinius kan då väl 
hafva rått y när han fa- 
ger : Patavinorum aquis 
calidis berbce vir entes in- 
mfcuntur . H:r Vandelli 



Om Sjöar. 409 

ver 24 tillopp och allenaft genom Götha-ålf 
afledning. 

Ac undvika vidloftighet, (kola vi endaft 
uppeholla ofs vid fådana omftåndigheter, fom 
göra {lika vattubehollningar i fynnerhet mårk- 
rnårdiga. 

89. F 'ittumängden år gernenligen förän- 
derlig efter nederbörden och tilgångarnas ym- 
noghet. Sjöar, fom hafva vatten från lång- 
våga orter , fliga dock underftundom , utan 
at någon ovanlig våta kring dem inftåller fig, 
och tvårt om. Hårvid bor då kommas ihcg, 
at vattuledningen ofta feer lång våg , ja ibland 
vål jo til 100 mil, och på lå vidt aflåglna 
orter kan väderleken vara ganlka olika. Un- 
.der infallande våtår växer vatnet af 2 orla- 
ker, nemligenf förft genom en vårkelig tilök- 
ning, och ledan genom utdunftningens häm- 
mande, ty en fuktig och kulen luft updra- 
ger mångfaldigt mindre ångor, ån en varm 
och klar väderlek. 

Kvad fom föregifves, om vifla f joars pe- 
riodifka fallande och ftigande, år ofta ogrun* 
oat. En 7 årig ytans omväxlande fänkning 
och höjning berättas om Venern, men år ic- 
ke byggd på fåkra rön. Vål åndrar fig defs 
hogd, ja ibland 6, 8 och flera fot på 2 eller 
3 veckor, men det år ingalunda bundit in- 
nom visfi: antal af år. Denna fjo har en del 
af fitt vatten ända ifrån fjällen i Severyggen, 
hvad under då, at defs förändringar icke al- 
tid kunna förklaras af väderleken i hans gran- 
Ikap. ö 

C c 5 


Gen- 


4 X0 Om Sjoar. 

Genfer-ijon föregifves innom året åndra 
fin hogd hela 12 til 16 fot. Defs (tigande fkall 
bårja omkring flutet af Januarius och fortfa- 
ra til medlet af Julius eller Auguftus, då ytan 
åter fmåningom fånker fig. Ja, han (kall ock 
innom timman kunna (liga några fot, och fle- 
ra gånger om dygnet. Sådant bårrorer utan 
tvifvel af fnofmåitning på omgifvande berg ? 
tvingande våder, flodernas tiltörfel och dyli- 
ka omftåndigheter t). 

Några fjéar mifta vifla tider alt fit vat- 
ten, (å at botten flår aldeles torr. Sådan år 
den befynnerliga Zirknizer- fjön i Krain. Den 
år f mil lång, i bred och omtrånt 15 fot djup, 
mer eller mindre efter bottens ojämnheter. 
Han emottager 8 floder. Vid Jacobs-mållan, . 
och ibland ej fårr ån uti Aug., börjar ytan 
lånka fig, och, om icke yranogt rågn infal- 
ler, blir fjon på 25 dygn aldeles tom. Tre 
Veckor härefter plågar på botten afflås upvu- 
xit grås, fom gifver fkont bo. Vifla fiåilen 
befås fedan med hirts, hviiken gemenhgen 
hinner mogna och bergas innan vatnet åter- 
kommer. Det ftiger famrna våg up, fom det 
runnit bort, nemligen genom hål och ften- 
gångar i botten, dock iker fyllningen forta- 
re, och merendels på 24 timar, ja ibland på 18. 
Vatnet kommer tilbaka med den häftighet, at 
det ofta fprutar högt och medforer åfven 
fifk; men det fker endaft ifrån vifla öpnin- 
gar, ty en del gifva fifk, och andra bara vat- 
ten. 


t) Vbil. Tr. abr. Vol u. J, 31g. Hamb, Mag. X. 



Om Sjöar. 41 1 

fen. Vid fudveflra ftranden, åro 2 flora hål, 
en famn höga och breda, lamt något ofver 
fjon: ucur della frufår vatten flera famnar med 
häftighet, då ålkan gar ftarkt, och når det fker 
böfletid framkomma tillika (varta foglar, fom 
aga ganfka litet fjåder och ingen Pyn, men ef- 
ter några veckor få de bagge delarna, famt 
blifva 1 ftånd at genom flygt rådda flg. 

Sådant år fjöns vanliga forhollande, men 
ibland fke dylika förändringar 2 eller 3 gån- 
ger om året , underftundom år han full flera 
år å rad, dock aldrig torr något helt år u). 

Detta fålifamma och af fiere bevitnada 
forhollande kan hårledas från högre vattufam- 
lingar inuti de flora berg, fom omgifva fjön. 
Låt ab ( flg, 16) vara en fådan, cd en gång 
derifrån til håligheten dlk, famt fe cana- 
lerna i Zitknizer~ fjöns botten, ab torde ut- 
om nedträngande rågn, fmålt fnö, m. m. åga 
tilgång af någon ibland de floder, fom hår i 
nejden flerftådes ftörta flg ned i jorden. Så 
långe defs yta flår högre ån c bekommer hå- 
ligheten lic vatten och fedan derifrån gh; men 
få fnart den fjunker nedom, åger undre fjön 
icke något annat underhöll, ån genom gån- 
garne fe. Nu bekommer vål Zirknizern 8 flo- 
der , men han gifver ock från fig genom 2 
hål m, Mala och Velka-Karlouza kallade, mit- 
tigenom klippan en flor mångd vatten til flo- 
den Jerfero, h vilken defsutom måfle åga fam- 

man- 


a) Zk*.Brown och W. 
Yalvafor, Pbilöfopbical 


TransaEUons (id. a. ft, 
306 . 316, 


412 


Om Sjöar. 


irmnhang med den undre fjön, ty då Zirkni- 
zern af bordar (ig a'lena genom Mala- kadou- 
za, fom år något lågre ån Velka, få minfeas 

Cl T i- * l 1 C I 


res genom tre utgångar vatten. De' 8 floder- 
na kunna ej årfåtta denna aftappning, och der- 
före roåfte botten, innr.m en vifs tid, aldeles 
blifvatorr, tils undre fjön eller nederbörd gif- 
ver nytt förråd. Hvad de framkommande 
Vatten -foglar angår, få åro de troligen föd- 
de inuti håligheter omkring {jon. Deras fva- 
ga {yn,för(l de komma i full dager , vitnar 
nogfämt at de långe varit i mörker. Gångar- 
nes feapr.ad, tlåilning och rymlighet kan vol- 
la, at icke alla gifva fogel ifrån fig. 

Vid Kauten i Preuflen feall vara en fjö» 
fom år full och fife-rik i 3 år, men (edan uti 
3 andra torr och botten befådd, hvarpå den 
åter fylles, och få vidare feiftvis x). 

I anledning af föregående förklaring fin- 
nes fhart möjeligheten af flika vå; kningar. Na- 
turen kan val ofta frambringa lämma vårkan 
genom flera medel, men hvilketdera vid hvart 
och et difålle användes, bör af omftåndig- 
heterna på flallet utrönas. 

90. Åtfeillige fjönr bullra och bäfva fig, faft- 
ån luft-kretfen år (lilla , hvaraf okunnigt folk 
utan tvifvel fådt anledning, at föreflålla fig 



hafs- 


y) Cburfurften Fred 
ric Wilhelm af Bran- 
denburg [kall en gäng på 


denna fjb - botten hollit 
bare-jagt. AU a Acad. N, 
c. Dec. //. it. j. 



Om Sjöar. 413 

hafs- fruar, näcken och andra fjöfpöken. Så- 
dana rörelfer upkomma af våder, fom genom 
underjordifka gångar och opningar med mer 
eller mindre häftighet utbryta. 

Vid Boleslaw i Böhmen gifver en fjö ifrån 
bottenlofa hål, få flarka våder, at de under- 
ftundom vintertiden uplyfta isltycken i luften 
af mer ån 100 fkåipunds tyngd, och fedan ralå 
vida omkring y)- } en fådan år i Graubiindnerland, 
m. fl. Vettern går ibiand under ftillafte vå- 
der med fulla vågor, och dylikt fkall hända 
med (jon Lemond i Scotland a). Beja-fjöni 
Portugall låter emot oväder, få at dec höres 
några mil a). 

Vi hafva' tilförne fedt b), at jorden in- 
uti mångftådes år forfedd med allehanda gån- 
gar och håligheter. Naturens vårkftad holles 
ouphorligen i gång, nya kroppar upkomma, 
gamla forftoras, och under alt detta, flipper 
et luftakfigt våfende löft från den förening 
det förr varit uti c). Når detta råkar fke på 
fådana underjordifka (tallen, fom hafva nå- 
gon öpning på fjö -botten, för exempel uti 
ab ( fig. 17 ) , få tränger detta åmne fig up 
genom vatnet, antingen då luft-kretfen låt- 
nar, eller ock någon underjordilk värma ut- 
fpånner den inneftångda. På vifPa flåilen kun- 
na häftigt alitrade dier utvidgade ångor ut- 


y) Att. Er. 1682. 
sjBeCman,#. fl. f, $3. 

a) v. der B ur ges Eeife. 

b ) Cabitlet om under- 


jordifka hålor ; 

c) Hales, Ve get alle 
Statick. Jåmnfor jf. 707. 


414 Om Sjoar. 

råtta dylikt. Sjön kan fåledes håfvas, bullra 
och tjuta , utan håftig rorelfe i ytre luften; 
Deffa utvågar åro möjlige och anvåndas af 
naturen formodeiigen på något flaile. Ute- 
ftångds från vårkftaden kunna vi Uti flika för- 
klaringar iållan komma långre. 

91. Sjövattens haUt år ganfka olika. Som- 
lige tyckas vara mycket rene, årminftone åro 
de ogement klare. Sådan år Véttern , hvar- 
åft en pånning kan fynas ifrån botten på mer 
ån 20 famnars djup. Genfer-ljön Ikail och 
vara få genomfkinhg , at botten fes på anfen- 
ligt djup. 

Hvad annars hallten vidkommer, få år 
det klart, at den til ftor del hårrörer af det 
vatnets befkaffenhet , fom tilgångarna afbör- 
da, underftundom bidrager dock bocten fjelf 
anfenligen,i fall fådana åmnen på honom fin- 
nas, fom med vatnet kunna inblandas. I Si- 
berien och Coffakifke odemarkerne finnas he- 
la fjoar, fom inneholla et bitcert falt, når- 
roaffc likt Giaubers d). 

Lough-Neagh j Irland år bekant for fin 
forftenande kraft, hvarmedelft tråd genomträn- 
gas, utan annan föråndring, ån til växt i tyngd 
och tåthet. Furu, afk, och Underflundom ek* 
finnas hår mer eller mindre angripne. Ibland 
år famma ftycke til cn del oföråndradt och til 
en del forftenadt : det förra förbränner uti eld 
med låga til kol : det fenare kan glöggas , 
men fortares ej, dock roinfkas tyngden, för- 

mo- 


d) Gmelin , Sib. Reife T. I. f. i8\- 


Ono Sjöar. 415 

modeligen genom några oförändrade trå tå- 
gors upbrånning, ty blåaktig låga går ibland 
derifrån. Om aet förflenada pulveriferas och 
glöggas, dragés det ftarkt af magneten. Hvad 
fom allenaft ofullkomligen år genomträngt för.- 
ftöres ej i eld , utan blifver rödt och gniflran- 
de. Dec förflenada gåfer ej med viktrils fyra. 
Tinöturen dermed blir mörk-rod, och med 
fked vatten af en vacker röd fårg. Hår år få- 
ledes et jårnaktigc åmne i vatner,raen ej of- 
ver alt, om icke af vådret hoprört, utan flåc- 
tals. Uti ftarkafle vinter fryfer ej hela ytan , 
utan hår och dår gå runda fläckar öpne, fom 
troligen utvifa hvar kraften finnes. Somlige 
ftycken åro ånnu tråakcige utanpå, andre in- 
uti > och en del på någon flda. Når det ge- 
nomträngande åmnet flockar fig , kan det flå 
flg fjelf i vågen, ksnfke ock kådan någorftå- 
des hollit det tilbaka. Omkring fjön finnas 
fvarta jårnhaltiga ftenar. Inga förfleningar åro 
Fundne öfver 20 alnar från vatnet, och få långt 
ftiger åfven fjön underftundom. Någre flyc- 
ken åro fulle med cryftaller <?). 

En 


ej Pbil. Tr. n. 38. art. g. 

Uti Vettern har ju ^ 
funnit ftenar ftorre ån 
bufvad , fom til utfeen- 
de och fibrer aldeles lik- 
na vrefiga ' rotter. De 
aro ganfka t unga. och be 
Jld i anfeende til hufvnd- 
åmnet af en tåt kalk. 


Uplbfte i fkedvatten rb- 
jer hvarketi fårgen på 
jolution , eller hvad der - 
litar jålles och med Bo- 
rax fm dites til glas, nå- 
got fynner ligen järnak- 
tigt. Dijja lager hy/a 
doek litet af denna me- 
tall. 


41 6 Om Sjöar. 

En del fjöar aga (alt vatten , ehuru de 
icke uppenbarligen hafva andra tilgångar ån 
iådana, (om föra fött. Jamufcha i Siberien 
åger et med falt laftadt vatten, lom fer helt 
rödt ut, når fölen fkiner derpå : botten år 
öfver-cryftalliferad och llranderne rundt om- 
kring betåckte med et fnöhvitt cubilkt falt. 
Det få kallada Svarta hafvet hörer ock bit. Dels 
yta år omtrånt 4100 q. mil, och i anledning 
af lådan ftorlek har det bekommit namn af 
haf. Donau, Dnelter, Nieper, Don, m. fl. 
afbörda hår en anfenlig mångd vatten. I norr 
fammanbindes det genom fundet CafFa med 
Azowlka fjön, eller förr få kallada Meotilka 
trålket; genom Conllantinopels-fund , fordom 
Bolphorus thracius , med fjön Marmara eller 
Propontis, lom ledan imellan Dardanellerna 
genom Hellelpontus faller uti iEgeilka haf- 
vet f ). Ingen o finnes i Svarta hafvet. Stormar 
rala hår grufveligen, ty de hafva nåftan in- 
gen utgång, utan alleftådes motflånd, inneflut- 
ne af Alpernas och Caucafi fkarpalte fidor g). 

Vatnet år mindre klart och falt ån verids- 
hafvets , och fry fer om vintern. Såltan tyckes 

har 


f ) Hr. D’ An vi lie 
bar gifvit en af handling 
om Hellejpo 72 ten och ndjt- 


fiode?i Scmnander på Afia- 
tifka /idan. Minfia bred- 
den af fundet til JEgei • 


gran/ande orter , Jom af fka hafvet dr vid pajs 
Jladen Troya blifvit fd po f ammar. Se Mem. 


ryktbara , alt uplyfi af en de V Slc. des Infcr. tom . 
fnygg Charta. Ratta lli- XXI 7 111 . 
um lag et Jlyclce från ! g ) Fi oy. de Chardini 


Om Sjöar. 417 

bar upkomma af annan grund ån i hafvet, 
nemligen genom en underftrom. Ty ehuru 
det ofre genom Bosphorus rinner ftåndigt åt 
Medelbafvet, lå liter dock icke få på djupet, 
utan der går en (tröm åt Svarta hafvet, h vilket 
genom (ånk-biy år utrönt. Sådana fixidiga 
llrömmar förekomma dageligen i luft och vat- 
ten, och hyla ingen orimlighet, fom långre 
fram (kall vifas. Det ut och in gående vatt- 
nets fåltaår til hvarannan, lom 62 och 72 b). 
Hvad fom berättas om en ( jo i Mexico, 
hvilken på en gång åger både falt och fött 
vatten bredvid h varandra, af flera q. mils vidd 
hvardera, be-hofver nogare underfökning, in- 
nan man tänker på dels förklaring i). 

En del af hvad fom kallas vatrens blom- 
ning torde vål härröra af Tall och Gransfrö- 
mjöl, fina Confervce och andra hårväxter, 
men det illaluktande , härhka, gröna , fiippri- 
ga och jordaktiga åmne, (om (ommartiden 
Dd fin- 


b) Grej 

fdnkblyet på f til 6 fot 
altid draga {ig åt Mar- 
mara , men på jiorre djup 
åt Sv. hafvet. bvilket ock 
turkifke fifkare fnrfåkra- 
de fke hela året. 

Diodorus Siculus få 
ger, atSvatta hafvet icke 
altid ågt gemen [kap med 
det Medelland j\a , ittan 
med tiden upvägat den 


nu varande. Tournefort 
giff ar, atäfvenGibr altar s- 
Jund blifvit vid / amma 
tilfålle opiiat , och Platos 
Atlantica öfverfvdmmad. 
Huru vida Polybii fpå- 
t dom fannas om Bojphori 
1 ånteliga tiltappning af 
Jand , jord , m. m (kall 
tiden vifa , 

i > Phil, Tr, alr, il 
f 32a. 


4i8 


Om Sjöar. 


finnes på de flåfla både fota ocb falta fjöar, 
ja åfven uti rågn-vatten, fedan det flere gån- 
ger blifvit defliileradt, efter en tid fätter lig 
på botten och fidorna, år en Byflus, Flos a- 
qute kallad, hvilken under varmafte tiden up- 
fiyter i grunda vatten och fårgar dem, mert 
nattetid fjunker cåter til botten. Jag har fam- 
lat defFa vattenblommor i mångd, underfökt 
dem cbemice och funnit grundämnena de faro- 
ma , fom i andra vaxter. Torkade blifva de 
helt låtta och liuffc railfårgade. Atflemmiga 
åmnen vid deflillationer til en del gå öfver 
har jag ofta årfarit, det år låiedes begripligt, 
at rågnvatten, fom af luftens otaliga djur och 
troligen åfven våxter , befmittas, ej alfid kan 
genom 40 deflillationer fullt renas. Mera här- 
om längre fram k ). Vid Danzig (kal! vara 
en liten fjö, fom årligen i Jun. jul. och Ang. 
månader mittjrå bekommer en flik grönfka, 
hvilken af våder kallad emot landet, famt 
rped vatnet drucken af horn-få, hundar och 
höns år dödande, men fkaclar icke båflar /).» 

512, Strömmar och föar, fom i affeeo- 
de på tilfryfning åro befynnerlige råkas på åt- 
fkiiliga flållen. Sjön NefT i Scotland , och 
den derifrån rinnande ftröm, fkola aldrig fry* 
fa, utan gifva en ganfka flark imma ifrån fig. 
JNågre lågga fig endafl vift tid, fåfom en i 
Straherrick, fom oacktad ftrångafte köld mitt- 


k) Boerhaave {Che- 
mia tom. 1. J. 301. j har 
redan feät genom fyn- 


glas , at detta gröna fe - 
diment ar af fina vaxter. 
I) Phil. Tr. a . Jl. 


Om Sjoar. 4! 9 

på (kall gå ren, men kan i Februarii mVr*:! 
på en natt tilfryla, och på 2 vinna as.fenligen 
tjock is. Likaledes fjön Mona v ni) NålUn 
få år det med Vetrern befkaftät, bvilkc v dds- 
utom ibland gan(ka härtigc uprifve». i Cht- 
na (kola några floder tilfryfa (omrnartiden n). 
Den lilla Lochan Wyn, eller Gronfjon, be- 
tåckes af is hela året. Sammaledes en i Sr rag- 
lafh, hvars is endaft kring bräddarna uptinar 
under de hetafte (omrar 0). Is-fjon 1 Bern, 
med flera, åga famma be(kafFenhec. 

Slika be(ynnerligheter kunna hafva fle- 
re orfaker. Viflå tilbianningar , många kåll- 
(prang, roreKe, m, m. hindrar vatten ytans 
hopväxande til is. Saltblandad grund (kall 
volla, at några Chinefilka floder under var- 
ma års- tiden tilfryfa. Jåmn och kylig (kug- 
ga gor, at Lochan Wyn icke uptinas j om- 
gifvande hoga bergtoppar, fom med flåndig 
(no -ofverholjas , bibeholla is-foni Bern; o. f. v. 

93. Djupet uti fjöar år ganlka olika. I 
Veftern finnes fomligftådes icke botten på 300 
famnar, ja uti Ne(s icke på dubbelt (å ftort 
djup, det år dock orimligt, at tro (ådana 
(Ullen botten-lola. Genever-fjon år på vi(- 
fa (tallen imellan Laufanne och Meileri 8 til 
900 fot djup, (amt på andra, et bofiTdkott 
från landet, åger et tvårdjup af hela 5 • 600 fot. 

I Jemtland och annorflådes berättas (om- 
liga (joar hafva 2 botnar , af hviika den ena 
D d 2 vif 


vt) Pbil. Tr. a . fl. I Paris , q 12, 
v) Mm, de P Ac, de\ 0) Pbil, Tr, n, fl. 


420 Om Verlds*hafvet. 

vida tider flyter up och betåcker hela ytan, 
hvars möjelighet af flott-öar år begripelig. 

Om vattens iårg förekommer utinlfla 
capitel. 

FEMTE CAPITLET, 

Om Ver Ids -Häftet. 

94. Vi hafve redan flere gånger anfedt 
jord-klotets torra delar fåfom öar, kringflut» 
ne af det flora veddshafvet, hvilket nu når- 
mave bor betrackras. Defs olika namn på åt* 
fkilliga ftålien låras utaf allmånna geographi- 
en, men defs naturliga märkvärdigheter fkola 
hår underfökas, h varibland vi förft något 
vilja uppeholla ofs vid de vikar, fom förtjä- 
na at fårfkilt omtalas. 

95 Öderfjön har nu omtrent jéjoq. mils 
vidd, men to de efter åtlkilliga anledningar 
torr ågt vidftråcktare grånfor />). Den åger 


p ) Här namnes en- 
da li en Veris charta , 
forn finnes i Kloftret S. 
Michele di Murano uti 
Venedig , på Konung Al- 
phonli V af förtag all 
begäran förfärdigad der- 
fiädes af en munk Mau- 
ro, forn i fin tid hålls 
fhr den ypperfta Cosmo ■ 
graph. Denna charta , 
hvars original ännu för- 
varas \ i Kloftret , forefiäl- 


ler Öfterfjön mycket hre- 
dare, an han nu är, och 
det , forn nuvärkeligen ar 
fafi land , fåfom en fkär- 
gärd. Den är icke få på 
höft gjord , fom man i 
början torde inbilla fig, 

> Utom Venetianfka adels - 
månnerna Nils och An* 
ton Zeni, fom mycket 
kringfarit i Norrfjön pä 
1 1400 - talet , Jå feglade P. 
[Quirini, jom var en 


Om Verld-hafvet. 421 

3 utlopp til Våder-hafvet , nemligen genom 
Orefund , Stora och Lilla Belt. Ångelflca fjo- 
mån hafva uti den forfta pä 4 eller f fam- 
nars djup funnit en under dröm, dridig e- 
mot den ofre , fom faller åt flora hafvec q ). 
Öfverd i Botnifka viken fkall fomligdådes 
icke finnas botten, då likväl flrax bredvid ej 
år mer ån 10 famnars djup r ). Annorftådes 
går det nåpligen öfver 50. 

Mcdelhafvet äger namn af fin belägenhet 
imellan de 3 långd bekanta verldenes delart 
Defs omkrets delar fig ud många mindre vi- 
kar, och hela ytan år ungefärligen 20000 q. 
mil. Med flora hafvec år ingen annan fynlig 
gemenfkap, ån Gibraltars fund imellan de få 
kallade Herculis floder, bergen Abila och 
Calpe /). Mittuti fundet, fkall varaenjåmn 
Dd 3 di 6m 


lärd man , 1431 fr än Me- 
delbafvet til et fly eke norr 
om Trundhem , for fed an 
landvägen til Stegeborg 
i Oflergötbland , hvardfl 
en Italienfk adelsman 
Franco dd bodde , Jamt 
vidare til Lbdesö , der 
ban fleg om bord. Säda - 
na hielpredor bar Mau- 
ro haft. Hr, Canc. Rädet 
Ferrner bar noga be- 
traktat denna märkvär- 
diga charta , fom vifar 
den tidens kunfkap om vat- 


ten oc b land. Se bemälte 
Herres tal om Hattu - 
minfkningen f. qj. 

q) Dä et änibar ned- 
Jänktes med en Canon ku- 
la fördes bäten emot of - 

; re firo/nm n , de fl fl är kä- 
re , ju djupare ambaret 
fänktes, Pbil, Tr. abr, r - r . 

r) Vlethinim fägerflg 
Jjelf funnit det. 

\ s) Abila ligger i Afri * 
ca , kallas nu Cent as berg 
eller Sierra Ximeria, och 
t Irycker fom en landtun - 



422 Om Verlds-hafvet. 

ftrém ifrån AtlantHka bafvet t')', men på fi- 
dorne går det 2 gånger i dygnet fram och til- 
baka Låt Bredden endaft vara £ mil u), fåt- 
tes flrömmens djup 200 fot x ), och defs hä- 
ftighet § mi! i timman , få införes på et helt 
år *67648000000000 cubik for, hvarat Medel- 
hafvefs yta borde höja fig inemot22fot. Po 
gifver ofver ioooocooooo c. fot om dygnet, 


ga ma fl i o och w : Cal- 
pe äter gåv på Europei- 
/ka fidan i N och s , och 
cicrpä år Gibraltar an- 
lagt. Dejje land uddar 
fingo fordom namn af 
Herculis floder. 


ville Jätter den ej fullt 
for en mil. 

x ) Ricciolis värdering 
har Sedileau hevifl vara 
dubbelt får flor , fe §■ 84. 
b. Ha! ley antager hvar • 
dera af Medelhafvets g 


t) Se D’ Ablancourts fturre floder : Ebro,Rbo- 

charta. i ne. Ti ber, Po, Donau , 

Strömmen hjelper de j Niefter , Nieper , Don 
feglande in i medel ha f \ocb Nilen, fora 10 g an- 
vet, öm allenafl motvä-' ger mer vatten än Them- 
dret icke är flarkt. Phil . fen. Icke at han tror dem 
7 r.abr 11. f 288 , 'få vattenrika , utan at 

u) Hudlon f ätter det derigenom flippa räkna 
j ängel fka mil bredt och alla mindre och GibraU 
ftrömmens häftighet 2 mil tars ftrom. 1 anledning, 
i timman. Botten kunde häraf borde ärligen in - 
han i eke finna. Phil. 1 r.n. ' emot 24000000000000 cu- 
388. Enligt R. V augon- 1 bik fot inflyta , hvar af 
dys charta, i Mem. de /’ brynen ej J kulle fiiga 1 fot. 
Ac. des infeript. t. XXX , Denna värderingen är 
år fundets minfta bredd efter alla anledningar får 
i\ fv: mil , men D 5 An- liten. 


Om Verlds-hafvet. 423 

och fåledes åtminftone 3650000000000 om 
året. Nu infalla utom denna Itröm 8 andra, 
af h vilka Nilen enfamt blifvit vårderad 70 
gånger flörre ån Poy), men fått at han en- 
daft vore lika med 30, lå Ikulle han enfam 
inbringa om året 10950000000C000 c. fot, 
eller höja ytan öfver 4 fot. Dock lår. vara, 
Gibraltars lund och alla floderna ej höjde Mc- 
deihafvet mer ån 30 fot om året, emedan nå- 
got vid fidorna i fundet går tilbaka uti At- 
lantilka hafvet, och för at Ikatta det ir.rin- 
natide i det låglta, få blir icke defs mindre 
håraf en ofanteiig mångd vatten. Man har 
fvårighet ar befvara den frågan : hvart detta 
tager vågen , då Medelhafvets högd befinnes 
utan förändring. Långre fram Ikall vifas, 
at ufdunltningen nåpligen borttager 10 til 12 
tum mer ån nederbörden utgör, fåledes kan 
genom den orfaken icke alt det inkomman- 
de vatten förfvinna, få mycket mindre, forn 
dertil fordrades åtminftone öfver 20 gånger 
Itarkare uplösning til ångor, ån climatet van- 
ligen åftadkommer. Delsutom, om alt det 
öfverflödande yatnet bortgådt på detta fått, 
Ikulle Medelhafvet redan för flera hundrade 
år ledan varit upfyllt med fält ^ emedan ic- 
ke något fådant följer ångorna uti lult kret* 
len , men det har icke eller hånd t , ja få mycket 
veterligit år, har dels vatten icke en gång 
blifvit laltarejy). Således målte nödvändigt 
naturen bruka någon annan utvåg, at holla 
Dd4 den- 


y) Hr. Waitz V. A , H. q jy. 



424 Om Verlds-hafVet. 

denna vikens bryn vid jämn hogd. Antages 
dét, at vatnet beilåndigt på djupet går tvärt 
emot det ofre, få vore Taken hulpen. En 
fådan rörelfe år icke allenait mojelig, der två 
arter af flytande ämnen , iom äga ikiljaktig 
tyngd, ligga ötver hvarandra, utan äfven uti 
et och iamma, Tom antingen blifvic olika ut- 
vidgat , eller olika laftat med främmande par- 
tiklar z ). Man faller få mycket fnarare på 
den tankan, at dylikt uti Gibi altars iund å- 
ger rum , fom vi tiiförene anfört rön , fom 
vifa at få värkeligen tilgåc uti Bosphorus och 
Örefund a ). 

Defsutom fkall flikt vara funnit uti c den 
fåkallade canalen. imellan Frankrike och Ang- 
land, ja uti ijeifva Gibraltars iund b), iå at 

icke' 


a) Saännt kan med fåle des utan fkål dubbla 
vatten och olja, eller på fir ömmar Jäfom (Iridande 
annat fått , latteli gen förr- j emot Hyäroftatifka la* 
fikas. Se v. ac. H. gar. Molns ftridiga ko - 
f, 40. Men den aldra vi-\ for, ytans (idobvirflar på 
gnde utvägt at härom 'floder , dä de f ar a igenom 
blijva öfvertygad, är , at någon trängjel , ra. m. 
ud et varmt rum , (ätt a vifar det f amma dage li- 


dorren , fom leder til et 
kallare , pä glänt , dä man 
genom ljus-låga eller to- 
baks - råk hgonfken ligen 


gen. 

a) §. 9/. b; näfl fö- 
regående not q. 

b) Hr. Waitz, a. fl. 


finner varm luft åfvantil I/. 2 y. 
gä ut, men der emot kalla - ! / 7/2 b le f et Holland fkt 

re inftrbmmanedemot trb- [fartyg fkutitfi tank midt 
(koin. Hr. Bufron anjer j i fundei;men några dagar 


Om Verlds-hafvet. 425 

icke allenafl möjlighet, utan ock vårkligbeten 
tyckes vara ådagalagd. Vid nogare efrerfin- 
nande mårkes åfven en flags nödvändighet 
hårutinnan, emedan Atlantiika vatnet icke år 
få falt, fom det Medelland (ka, i följe hvaraf 
det förra måfre flå högre och flåndigt rufa 
in på ytan af iundet, och det tyngre på dju- 
pet nödgas, at taga en ftfidig kofä c). 

Meaelhafvets djup år på få ilål len myc- 
ket flört. Emot franfka flranderna (kall clet va- 
ra anfenligaft, och efter förlök omtrent 1500 
famnar d). 

Arabilka viken, eller det få kallade R6- 
D d 5 da 


efter funnos tunnor och 
åtfkilhgt vrak häraj 
mil längre i w. De fjun- 
kande faker bafva följt 
den undre (Irbnimen. At 
Hudfön med alla fkepps 
tågen icke kunde finna 
kotten , härrörde af två 
Jhälla och flridiga flvbm- 
7)i nr , fom fort hvar fin 
del af taget , den of re 
ät o och den undre ät w. 

c) Ifodorus kallar Me- 
delhafvet det Hora haf- 
vet; Salluflius Mar e Se- 
cundum ; Plinius int er- 
mim. Strabo tror, at det 
fordom varit en jjö och 
Gibraltars Jund Jeder • 


! mera blijvit uptrångt, 
! Geogr. L. 1. f. 8 J. Dy - 
i likt finnes hos Piinius , 
H. N. L. IF. c. 13. och 
L, XX. proern. Ibland de 
nyare är BufFon af fam • 
ma tanka. Kircker och 
Kuhn uttöma Medelhaj - 
vets bfverflödiga vatten 
genom underjordifka ut - 
gängar ; Halley och Buf- 
fon genom utdunflning , 
hvilken Popowitz förö- 
kar genom underjordifk 
värma , beropande Jig på 
JEtna, Fefuvius, nya bar, 


m. m. 


d ) Marfigli , Hift . 
phyj, de la Mere,f iu 


42 6 Om Verlds-hafvet. 

.da hafvet, har en yta vid pafs af 3400. q. mil. 
Om utfprånget til defs namn foregifves åt- 
(killigt, men det år bevisligc , at Perfdka viken 
egenteligen blifvic få kallad i åifta tider e ). 
Det vet man dock at vatnet på många Ital- 
ien lynes rodt af coraller, (om i (for mängd 
växa på defs botten /) : Portugiferne berät- 
tade ock i början at botten - (anden år röd. 

At denna vik åger någon underjordilk 
gemenfkap med Medel hafvet vill (lutas af en 
i Röda hafvet, kring år 1342 fångad och med 
en påfåftad Ikrift (trax lösgifven Delphi n, (om 
året derpå (kall blifvit å nyo tagen vid Da- 
miata g). Om detta år fant, (om dock år 

ltorc 


e) Strabo och Arriani 
Per iplus mar is erythrai 
kalla / irabifka ocb Per- 
fifka vikar ne 1 tillika mer! 
hafvet imellan Babelman- 
deb ocb Indifka balfönfor 
Röda bafvet: Herodo- 
tus nämner väl !ä den 
Arabifka , men mycket of- 
tare Perfifka viken , ocb 
Nearchus tillägger altid 
den fednare detta namn, 
hvilket den efter Konung 
Erythras fick, fom rege- 
rade pä én 0 ar a El a vid 
defs ingäng. Nearchus 
fäg der ännu grafven. 
1 )’ Anvillc tror Ormus j 


varit denna 6 , men Hr. 
Niebuhr boller for lika- 
re , at det varit den , Jom 
Europeerne nu kalla Ki- 
fcbme. Agatharchides an- 
märker ock , at man bor- 
de jäga Erytbra mare 
ocb ej mare erytbrum. 
Se Be febr. von Arabien . 

j ) Dom Juan fant 
vatnet likt annat , men 
klarare , ocb fäg det fom - 
ligflddes rödt ut af co- 
r a l/er pä botten. Hift. gen. 
des P~oy. 

g ) Kireher anförer 
detta af Abulhaden, jom 
fkrifvit om /Egyptens un- 


Om Verlds-hafvet, 427 

ffort tvifvelsroSl underkaftadt, få tyckes Del- 
phin pä lå korrt tid icke hafva tagit vågen 
omkring hela Africa. Det vore åtminftone 
en ganfka befynnerlig llump h). 

Perlilka viken år från åidre tider namn- 
kunnig for perl - fifke utmed våftra Branden 
i), och år åfven 335 år för Chrifti födelfe 
tillin belägenhet underlökt k). 

Vid 


der. Han berättar , at 
en Delpbin blifvit Jläppt , 
med en vidhäftad koj * 
parplåt , pä bvilken va 
rit arabijk päfkrift , af 
vmeholl , at A med Ab- 
dala , Bacba af Suez, 
fkänkt honom lifvet och 


och G. W. Baurenfeind, 

fäfom målare , pä Kongl. 
Danfk bekoftnad til Ar a - 
bien. pyra Jätte lifvet til 
och Hr. Niebuhr hem- 
kom rf- allena. 

i > Plinios omtalar 011 
Ty los, nu Bahhrejn Jå- 


denna prydnad , pä ciet 'Jom plurimis margaritis 


~j2n:de året af Hegirä. 
Se Mun d Subterr. Totn.i. 

b) Hr D’ Anville har 
i Meni , fur P Egypte gif- 
vit of ver Råda hajvet 
cbarta , och än nogare 
Hr. Q. Niebu hr,/c; m vid 
lår j an af qöi rejle jåjom 
Gcogrnpb , tillika med 
ProfeJJoren Dr. F.C. von 
Haven 3 Jäfom Orienta- 
hft. Prof. P. For fä / i- 
frän Sverige , jäfom Na- 
turkännare , Dr. C. C. 


celeber rim a. Lib.F 1 . c.28. 

k) Pä Alexandri M. 
befallning utgingo Near- 
chus or/?Or)eficricus vied 
flotta från Indus oc b följ- 
de flranden til Eupbrat. 
Arrianus har i fin bok 
kallad Ivd/xos förvarat A- 
mir alens dagbok. Piinius 
har fbrmodeligen ej fedt 
mer , än hvad Konung Ju- 
ha i Mavritanien infört , 
i fina fkrifier , emedan 
han jåger inga dtflancer 


Grämer , jåfom Medicus ‘ vara utftakade . Se Lib. 


4^8 


Om Verlds-hafvet. 


Vid de åfriga hafs- vikar behofves iéke 
st fårfkilt uppeholla Hg. 

96. Hafs -bottens befkajfenheti år i allmän- 
het lik det torra. Det år en ftåndig omväx- 
ling af klippor, kullar och dalar /): der fin- 
nas allehanda hvarf af ften och Jolare jord* 
åmnen m): der upfpringa åfven källor af åt- 
ikilliga flag n). I Af- 


VI. c. 23. Perfifka vi- 
ken bar D’ Anville med 
snycken flit gifvit char- 
ta öfver uti Mesn. de V Ac. 
des Inficr. tom XXX, och 
fessafl Hr- C. Niebuhr. 

/) Uti Canalen fkaU 
djupet innom en dubbel 
fkeppslässgd förändra /ig 
ifrän 30 til 100 famnar. 
iloyle de Fundo ntaris. 
Monne icke här äro klip- 
por? Utan tvifvel. jfätnf. 
den förut anförda profil 
of ver detta fund, förfär- 
digad af Hr Buache 
Dä Ida klipbor känna jjb- 
farande flere än har kan 
upräknas. 

m) PäMalfiiverne hyg- 
ges endafl med en bard 
flen , fom t ages pä flera 
famnars djup. Utför Mar - 
feille brytes en vacker 
marmor. Marfigli fant 
uti Medelbafvet floar af 


bitumen , falt , m. m. jet 
Prof. Donari har uti A- 
driatifka viken med myc- 
ken möda underfokt bot- 
tens hvarf , Jasnt fimnit 
dem af marmor , härda 
hällearter , [and, alle hast- 
da magrare och fetare 
jordarter , blandade sned 
kis , metaller , m. m . och 
altfamman höljt med en 
bädd af /lamm, fand och 
oräkneliga hafs- djur, fom 
s/ier essdels hopvuxit til en 
flesshdrd maffia. Dessna 
bädd höjer fig ärligen. 
Hass bar ofta/l funnit 
bvarfven parallela med 
dessi näflliggande land be- 
flär utaf. Vid Sibissico 
.(kall hafs - kräks bäddesi 
vara 600 fot djup. Sto » 
ria nat. marina del T a - 
driatico. 

n ) Linfchne berättar , 
at vid ön B aharen uti 



Om Verlds hafvet. 329 

I Affeende på djupet märkes anfenlig 
fkilnad , men derutinnan tyckes vara en 6f- 
Verensftåmmande likhet, af det emot kuftcr- 
na alleftådes råttar /ig efter ftranderna, få at 
om de åro /karpe och brante, år hafvet ut- 
med 


Per fi (ka viken , 4 til j 
famnar djupt .finnes fått 
vatten , fhrmodeligen af 
någon Jådan flod eller 


frie a och a I den , famt den 
fednare i Qfterfjön. Hol- 
land fka Oflindifka com - 
pagniet köpte en gäng af 
källa. Se hans liefa cap,„ Konungen på Tidor en 


f l* Vid Goa , ( 'rmus 
och utiNeapolitanfka haf- 
vet räkas pä botten jö- 


Amhra Klump aj mer än 
2 fots tvär-linia och 182. 
(kålpunds vikt. Pä S. 


ta och varma källor, famt - Georg , en af Bermuder • 
ann or (lädes aj bergfet-\ne funno 3 Angelfke rym- 
mor. Buffon , a fi.J. 36 2. \ mare en klimp af 80 fk. 
Vid Languedoc fkola fe- i emot fatet af 1600 - ta 


ta fr ömmar gjuta (ig ut 
i hafvet imellan jl en ko- 
len , enligt Marfiglis in- 
tygan. 

Ambra oeh Bernften 
tyckas ej annat vara ån 
coagalerade jetmor f. mil- 
ket främmande imief at- 


let. Se Hr. H. G. des Voy. 
T. 60 f 23f Den fukas 
ibland af V alar. Bern- 
ften (kall finnas i Preus - 
fen ,Mark , Sacbfen, Böh • 
men , Scblefien , Carpati - 
fka bergen i Ungern . /- 
t alien , m. m. ofta i kär - 


11a kroppar och Chemifk , da klippan , men mer en 
fonder delningnogfamt in \ dels ijordhvarf: i Pro- 
tyga. De pnnas bäde i \ vence uti berg-råmnor , 
jorden , pä haf sbotten , men omjvept med enfkor- 


och upkadas dageligen 
få ftranderna , den för- 
ra i fynmrhet imellan A- 


pa , föga annorlunda än 
(lintor. Se Mem. de f Ac * 
de Parts , q 00, 



43o Otn Verlds-hafvet. 

med dem brå - djupt , och tvärtom hvaråff 
ftranderna åro långfluttande. Sjöfarande be- 
tjena fig ofta af denna ornfiåndighet, då frå- 
gan blir om ankrande o). Ågde det öfriga af 
fjobotten en flik öfverensftåmmelfe med det 
torra, borde verlds-hafvet vara djupast ut- 
före Chimbora§o uti Södra America, facnt en 
anfenlig dal gå parallelt med Cordilleras-ryg- 
gen: emotöftra fidan af Afien borde det blif- 
va grundt: uti Atlantifka fkulle något djup 
fvara emot Piks hogd på Teneriffa, i fall den 
icke vore fofter af eldfprutning: Medel haf- 
vet fkulle emot det långfluttande Arias vara 
grundafl , men på et mot Maudit fvarande 
ftålle anfenligen djupt , o. f. v. ' fom framti- 
dens årfarenhet må afgöra. 

97. Salta och bitterhet- åro hafs - vattens be- 
ftåndige följeflagare. Det innehoiler kckfidt, 
litet Selenit och Bitterfalt, famt Saltafka (det 
år Magnefia alba i faltfyra uplöft), af hviika 
2 fenare, i fynnerhet den fiftä, bitterheten be- 
ror, ty bituminolum hvarken finnes altid rler- 
uti, eller kan åftadkomma dylik. Underffun- 
dom träffas åfven något fal ammoniaeum fe- 
eretum. 

I allmånhet år fåltan flarkare, ju långre 
från polerne, fåledes mindre vid Tfland, ån 
i fodra delen afNorrige, och få vidare , dock 

för- 


0) Se Dampiers Ref. 
Vol. 11. Norrfka bonden 
bar ock af egen ärf aren- 
bet härefter formerat fig 


re glor om fjord ar nes olika 
djuphet. Se Pontoppi- 
dans Norriges Nat. Hifi . 
Tom. 1. f. 109. 


Om Verlds-hafvet 431 

furfåkras af en del fjöfarande, at hafsvatnets 
tvngd aftager emot linien, åfven långt ifrån 
fafta landet p). Hallten upgifves nog olika, 
åfven for {amma ftållen, tom ofta kommer 
deraf, at tillika ej nåmnes, om forhollandet 
tagits efter rymd eller tyngd, hurudan rymd 
eller vikt biifvit oytjad, från hvad djup vat- 
ne. varit, om man råknat hela refiduum el- 
ler koklaltet allena , o. C v. Vid Island fkall 
vatnet holla falt emot fin tyngd q ) : 

vid kulten ftån Norrige til Uddevalla — 
f r): vid Walloe i Norrige*^ — i Both- 
riftca Viken vid Tyfka ftranderne 

yt: : vid VVarberg T ' ? s) : vid Cumberland 
vid Northumberland och Durham vid 
mynningen af Thames 5 T 7 :'i Britannifkacana- 
len j- a k): kring Holland f-? v)*, kring Frank- 


p) Feuillée fant det 
f å fin reja til America. 
Se Mem. de P Ac. iqu. 
Lika underligt är hvad 
Abbe Cbappe berättar , 
nemligen at Oceans gra- 
1 vitas fpecifica ( mellan 
Africa och America ) 

; jämnt aftager ät IV % 

1 och at flårfta fkdnaden 
i på / franfk cubic jot 
i går til 1 uns- Han feg - 
1 lade ?jä(lan utan föran • 

■ dr ing i latitud. 


q) Olaflen , a. fl, f 

m- 

r) Hisrne, Tent. chem. 
T. n. p. iyg 

s) Swedenborg, Mifc, 
obfervata p. 103, 

t) Btownri gg, art of 
making comrnon falt. 

u) HaJes. llefiduum 
| efter Brittannifka c ana* 
lens vatten vägde ej mer 
än fj, då det biifvit väl 
torkat . 

x) Gaubius, Adverf. 



433 Om Verldsdiafvet. 

rike T x y 5/) : kring Spanien Y x ? z): vidCaftig- 
lione y): $ mi) norr orn Malta 3 ^.«>,o. 
1 . v. Som rent vatten vid 15 graders varma 
kan löfa inemot -} af fm tyngd kok(alt,(åår 
defs flörfla möjliga hallt i deila omltåndighe* 
ter 30 proCent. Af föregående upgifcer gå 
de ftorila ej ofver 14 för hundrade, och del- 
fe åro troligen råknade efter hela refiduuni, 
(om delsutom kanfke varit mer eller mindre- 
fuektigt, merendels Ar hallten på kold ak 3 
til 4 proCent, och. fåledes hafvet långtifrån 
at vara måttadt^ lamt vida fvagare ån de 
kåilor, fom nytjas til faltljudning. Många 
omftåndigheter bidraga til de anförda olik- 
heter, af hvilka de förnåmfta nu Ikola Ikår-* 
Ikådas. 

Olika afftånd från land gör llor (kilnad, 
i fynnerhet der frilka fioder utfalla. Vid Halra- 
ftad, Götheborg, m. m. år vatnet fattigare, 
an vid Warberg och annorftådes, der dylik 
utfpådning ej händer: der Rhone utfaller år 

vat- 


y) De la Lande , Boy. 
d Italie. 

z) Hr. Vogel fager , 
at i de Spanfka och Me - 1 
delländfka vatnen inne - i 
holles på hvart fkålpund I 
2 lody i W- hafvet från j 
mynningen af Elbe til 
Holland 1 , famt i Both- 
nifka vikens norra del 
knapt \ lod» Hvaremot 


i fj-ourn. oecon. Nov. )6 
fårfäkras , at i Lionifka 
haj sviken hallten går til 
5, vid Malt ha til r 4, 
vid Bretagne och Ang - 
land til 2 lod på fkålpun- 
det. Se Mineral- fyflem 
/. 2 Sr Marligli tilläg- 
ger Medelbafsvatnen / 
lod och Hoflman 2 på 
fkälpundet. 



Ora Verlds-hafvef, 435 

vatnet fl-? mindre falt, ån längre ut i haf- 
vet a), ja Plata-ftrömmen gor vatnet dricke- 
ligt flere mil från mynningen. Håremot o- 
kas hallten af falta floder, hvaraf finnas åt* 
ikillige kring Algier och Tunis, ja Saltfloden 
i Chili Ikall vara få laftad , at ftranderne, och 
häftar, fora vada deruti, blifva helt hvita b). 

Det undre år gemenligen faltare, ån det 
ofre. Vi hafve redan anfört om Conftanti- 
nopels fund, at forhollandet der år, föm 72 
til 62. I Medelhafvet utgifves det, lom 33 
til 29 c), I Örefund år vatnet i ytan, på f 
och på 20 famnars djup funnit i tyngd emot 
finålt fnö, fåfom 10047, icoöo och 10189 
emot iooqo d'). Hafvet bör ock på djupet 
vara tåtare och tyngre genom hafvets hop- 
tryckelighet , ja på 1 800 famnar til hop* 

tvingadt af fln egen tyngd e ). 

£ e Ne- 


a) Marfigli, Hifi , 
Phyf. de la mer . 

b) Herrera. 

c) Marfigli, a. fi. ; 
Haies , inftrucl. poarles- 
Marinieres. Hr. BufFon 
fager dock vara utrbnt , 
at fältan icke år fl ar kä- 
re på djupet, men anjo- 
rcr icke af hvem . 

d) Hr. Prof . Wilcke 
har 7770 gjodt åeffä och 
flere hithörande fårfbk , 
fom finnas befkrifne i V. 


Ac. Handl. 7777. Det 
[om vägde 10189 g a f 5 
lod [alt af kannan. 

e) Hr. Canton har 
bevifl med tydeliga får- 
fik, at baf svatten genom 
luft-kretfens tyngd, eller 
33 fot baf svatten, låter 
hoptrycka fig Y öö%°ööö 
af fin förra rymd. Om 
jamma lag följes vid flor - 
re påtryckning , finnes 
genom [ummering af en 
anthmctifk progreffion , 


434 


Om Verlds- hafvet. 

Nederbörden och årstider göra ock gan- 
fka mårkeliga förändringar. Vid VVailoé falt* 
vårk i Norrige finnes ytan holla falt af 
fin tyngd, då iien afgår, hvilket år lika med 
beftändiga hallten på 30 fots djup, men an- 
nars år öfre vatnets hällt omkring^/'). Vid 
kulterna af Cumberland fås efter ltark torka 
3 T ?3 men efter mycket rågn endafi: falt g) i 

och vid Mala bar blifver under rågntiderne 
hafvet ibland drickeligt b). Stormar och vin- 
dar upröra, famt blanda dageligen mer och 
mindre falta vatneti olika. Således finnas vid 
Landscrona våftiiga vindar göra ytan anda til 
ioMö tyngre, än fmålt fnö, hvaremot deoft- 
liga knapt bringa det öfver Kring Is- 

land fkall hafvet under ebb vara faltare, ån 
under flod i), hvilket dock i Bothnifka vi- 
ken föregifves tvärtom , få at gemene road 
af fåltans tiltagande dömer om flodens annal- 
kande. På fiftnemda ftålle berättas åfven års- 
tiderna ganfka mycket medvårka, få at vat- 
net kring vinterlolftåndet holler/^, vid dag- 
jåmningarne -fe [och vid fommar - folftåndet 
k). Sluteligen bidraga ock ftrandernes be- 


at hafvet på 1800 fam- 
nars djup värke ligen år 
vid hajs 70 fot lågre , ån 
famma majfa fkulle va- 
ra, i fall vatten vore in- 
compreffibelt. K. Societe 
ten har belbnt detta fynd, 
f) Baron Hermelin, 


V. Ac. H. /7O. 
g) Dr. Brownrigg., 
b) Du Hamel, Pbil. 
Burg. 

i) Olaffen, et.ft.s8j» 
k } Gap. G. W. Paim- 
ftruck. Han påftår vid 
vinter folfiåndet bebbjvas 


Om Verlds-hafvet. 435 

fkaffenhet til olikheter. 17 e fom åro grunda 
upvårmas mer, och deraf utdunftas ftarkare. 
Vid Landscrona år vatnet of ver grunda ftran- 
der befunnit ggr. varmare, ånofver djupare/). 
Dylikt torde orfaka , at i hafsviken vid Cali- 
fornia tyngden tilfager emör landet m ). Sål* 
lan går fpecifica tyngden i ytan ofver 1,030. 

Bitterheten Ikall ock vara funnen ftar- 
kare på djupet n\ 

Hvadan hafs-vatten vinner fåltan åro o« 
lika meningar. Om den efter hand dicfam- 
lades med floderne o), få bordeden tiltaga, 
emedan allenaO: fött vatten bortgår i dunfter , 
fnen fådan förökning ftrider emot årfarenhe- 
ten. Mycket troligare år , at den hårrörer 

Ee a af 


jo tunnor vatten i Both - 
nifka viken til t tunna 
falt , men vid dagjåm- 
ningarne ijö , famt via' 
fommarfolftåndet öfver 
300 : han b er dtt ar åfven , 
at alt hafsjalt faller ocb 
ftiger 3 fom ebb och flod \ 
der det dr tagit , janit 
de fl märkeligare , ju når- 
tnarehafvet. Se Hi?ernes 
Tent. C b em, tom . u pag. 
179, Dejja anmärknin- 
gar åro befynnerhgaocb 
fortfen te nårmare under - 
Jåkning. 

I) Hr. V/ilcke fant 


7 her mometerns högdd. 10 ■ 
Aug. i luften och fkugga 
2 1 gr. , i lugnt vatten på- 
laga ftr ander 28 , öfver 
djupare boiten 20, på 
4-3 famnars djup 19, 
faitit vid 20 famnar 9. 

m) Abbe Chappe d* 
Auteroche. 

n) Marfigli. 

0 ) Halley ar af den- 
na t anka, ochfbrejlår , at 
genom utrönande af flo- 
dernas hällt , fdmnford 
med hajvets nu varande 
falt a, utröna ver Idens ål- 
der. fhih Tr , n. 344 


43^ Om Verlds hafvet. 

af faltberg på botten , (om efter hand tiplo- 
fas. Håremot invändes vål , at hafvet då bor- 
de vara med (alt måttadt, men denna fvå- 
righet fynes icke vara betydelig. Vi finna 
falt på mångfaldiga (fållen af det torra p), 
och detta år med hafsbotten likt ^), hvarfö- 
re (kulle icke då åfven der finnas ofanteliga 
(altbankar. Nåd: ofver deffa måttas vatnet 
och kan fedan ej taga mer åt fig innan (for- 
mar blandat det med lättare, hvilket dock på 
djupet knapt hånder r ), och en fådan rorel- 
(e förutan meddelar det undre gan(ka lång- 
(amt af fin hallt. Jag har i en 2 fot högkolf, 
fyld med vatten, lagt mindre (alt, in til mät- 
ning fordras, och funnit, at det dock til gan- 
(ka ringa del löfes, (å långe ingen råreKeun- 
derhjelper, oaktadt kolfven holles i 12 til 15 
gr. värma. Således hoppas jag den ofvannem- 
da invånning fullkomligen vara håfven. 

En del gifiä, at fåltan dageligen alftras i 
fjelfva hafver. Denna mening år gammal s), 
men hittils utan pålitelig grund t). 

Den 


p) i 44 ocI} IS' 

q) §• 

■t r) §. j>j>. 

s) Ariftoteles härle- 
der jältm af fol fira lar- 
vas värkan , och Urban 
Hiaerne var ungefärli- 
gen af famma tanka. 

t) Jag vil netnna de 
mledningar man kunde 


flodi a fig på. Det är ej 
otroligt , ehuru ännu 0- 
hevid , at kall-jord hyfer 
eller kan alftra af fig det 
fafla Alkali^ / om finnes u- 
ti hafs falt. Eller fager 
fig funnit vitriolifk fyr- 
I tighet alftras i dedille- 
J ra dt vatten , fomvarut- 
] Jatt for Jolftrålarnas ä- 


Om Verlds hafvet. 437 

Dep fom efterfinnar de mångfaldiga fråm- 
| mande partiklar, kvilka hafvet uplofer, an- 
tingen- af fin botten, eller rutnande vaxter och 
! djur, fom til få otalig mångd bebo detta fly- 
tande ämne, famt tillägger, hvad allehanda 
floder uti. denna allmånna famraelplats afboc- 
da, finner tihåckeligen, at hafs- vatten måfte 
hafva en egen och befynnerlig fmak. Bitter- 
heten tros 1 allmänhet hårrora af bergfetmor, 
ja man har ock derrnad velat efterapa natu- 
ren t/)$ men noggrannafte uplofning rojerin- 

Ee3 gen 


värkan uti en igenblåfl 
fiafka ( Mem, de t Ac. 
de Berlin Der af 

flatas , at kok/ alts -fyra 
äfvtn torde dageligentil- 
v ar ka s y antingen a Ide- 
les å nyo , eller genom 


fen aljlrade. At hafs fäl- 
tan af de [fa dageligentil - 
kommer hoUesfbr få myc- 
ket troligare , Jom Jpiri- 
tus falis viarini uplofer 
guld , bvilket icke kunde 
fke , utan a t något falt - 


for ändring af den allmän- i peter- artigt vore med. 
va fyran ? Hvaråfl til - 1 u ; Gref Marfigli/or- 
gäng år pä fall Alkali \ f åkrar fig bafva genom 
ccb Jaltfyra blifver ind hopblanning af /f lod 


gen brijl på bafs-falt. 
Uti luftvatten finnes bå- 
de faltpeters ocb kok 


kok falt och 48 gran (len- 
kols f pir itus , uti 46 \ 
lod fött vatt eity jramh in - 


faltsfyra , fom kan fes gat famma fmak, (om haj- 


af Jf .106. Deffe träffas 
ja mycket man ännu vet , 
ingenjlådes på jord-ytan 
frie eller fkilde Jr ån fall 
bads. De anfes foljakte- 
ligen vara i luft • kret- 


vet äger i ytan vid Pro- 
vence , men at likna det 
djupare måfte ännu nå- 
gra gran af den flykti- 
ga fpiritus tiljlås. En 
fådan Jpiritus fårejvat- 


; * 1 Om Verlds-hafvet. 

gen flik fetma, och man vet nu, at bitter» 
heten kommer af Biccerfalt och i fynnerhet 
Saltafka. 

Sedan vi nu ofverfedt de flere flags vat- 
ten, fom på jordytan förekomma, kan dem 
imeilan baft goras jåmforelfe. En del kållor 
åro ganfka rena, men ofta finnas floderne, 
fom denfrån uprinna, mildare, låttare och 
båtre, både til matredning och tvåte, famt 
det gemenligen i dello ftörre grad, ju längre 
och hafligaie de framfarit of ver (ådan botten, 
fom hvarken uplöfés eiler låttehgen upflam- 
mas. De, fam helt fackta draga fig cenom 
jorden, utan fritt och öpit aflopp, kallas e- 
genteligen brunnar ( putei ) och åga meren- 
dels hårdt vatten. De renafte källvatten låm- 
na 2-3 afs torrt refiduum efter kannan, men 
räknas ännu for rått goda, då de ej holla of- 
ver 10 til 12, beftående af litet kifel, famt 
kalk, hvit magnefia eller alkali minerale, fore- 
nade med luftfyra eller någon utur mineral-ri- 
ket. De fåmlla åro ftillaflående, fyllas af al- 
lehanda ohyra , famt flinka och rutna. An- 
tages 1 , 000 för deftilleradt vatten, lå befin- 
nes fpecifica tyngden af renafte kållevatten 
Vid pafs 1,001 och högft 1,005 X J* afflod- 

vat-t 


wet, 'då det rinner åfver 
/ ienkol , utan [nar are blir 
det jdrnbaltigt. 

x) Boyle omtalar et 
vatten i Idfrica , hvar af 
i\ qvartcv år 8 lod lät- 


tare , ån lika mycket lott 
vatten i Angland. Det- 
ta år aldeles otroligt , 
men [kulle uplyfa hvad 
Herodotus beråttar om 
JEthiopernes håga ålder 


Om Verlds-bafvef. 439 

vatten omkring 1,010, fjovatten 1,012, men 
de ftiilailående gå ibland til 1,020 och ofver. 
Alla de anförda åro dock brukbare eller kan- 
na lått blifva det, genom filning, kokning el- 
ler tilläts af litet alkali, men de (om hafva 
lfor hallt eller byfa något metallUkt, aro vål 
i Låkarekonflen eller andra affickter ej onyt- 
tige, til almånt bruk åro de likvål oduglige, 
hvilket i fynnerhet kommer Ijofarande illa til 
pafs, fom på långa relor icke kunna bårga 
til hela lin förnödenhet, brilfen kan ejeiler 
alleftådes.hjelpas, och, om det ån låter fig gora, 
fker det altid med befvår, cidfplilan och for- 
luft af rum. Man har derföfe forlokt åtlkil- 
liga utvägar, at gora hafsvatnet drickeligt. 
Silning och filtrering åro orilråckelige jy): för- 
rujnelle år ofta förfokta) , och åfven frysning 
E e 4 a). 


Qch orfaken dertil , om 
det vore fant. 

y ) Sandfien af en vifs 
täthet brukas i fodra Eu- 
ropa, at fria frän infe » 
cier och oarter , fom i 
heta länder mer än an - 
norfiädes fig infinna , men 
at gora haf svatten rätt 
Jmakeligt fhrmär den ic- 
ke, De, fom egente li- 
gen kallas filftenar fäs 
frän Mexico eller Cana- 
r ier ne, och äro af le - 
fynnerlig art. 


z) Det är bekant , at 
de fiefla vatten i hetta 
kunnarutna,gifva antän- 
delig flank , fanit blif- 
va fedan rätt klara och 
.goda igän , dä de him > 
I nit for for a det fiycktiga 
. och fatta ifrän fig de 
tyngre qvarlefvor , Leut- 
mann bar redan 16 97 
gifvit und er r ätt el fe hu- 
ru denna egenfkap fkul- 
le kunna lämpas til hafs- 
vattens fårbätrande. Det 
filas genom gr äpappcr och 


440 Om Verlds-hafvet. • 

")> men kunna ej altid i flort vårkftållas. I)et 
vigaile medlet år deftillation , hvarigenom fås 
et från bitterhet aldeles fritt vatten, (i fall ic- 
ke Sal ammoniacum fecretum någorftådes ikul- 
le vara med ) , men garna går en del fältfy- 
ra ofver, fom då det fker i tnårkelig mångd 
gordet obrukbart :orfäken år, at Saltafkan flåo- 
per under fortfatt kokning något af fin fyra, 
h vilket dock genom tiifats af Icalk eller alkali’ 

fom 


lämnas at rut na , hvil- 
ket på fkynd as genom til. 
Jats af busblojs [( ichtjo- 
coUa ) ; härigenom fbr- 
flycktigas [alten. Mär- 
kes härunder något [e- 
diment omjilas Jlrax. De- 
ftilleras et flinkande vat- 
ten Jä följer den elaka 
lukten med tils £ är of- 
fergången , men reflen 
hfir. aldeles fri. Se AB. 
Er ud. Dr. Hales har 
upgifvit et [ätt, [om är 
Tia fl an af famma befkaf- 
f enhet. Han läter hajs-, 
vatnet flå i et tappt kärl 
tils det rutnät och flan- 
ken förfvunnit , fedan de- 
ftilleras 4 gänger , hvar - 
efter det öfvergångna 
hvarken är bittert eller 
jurt. Se Edinb . Medt- 


cinfka förjöken Tom. V. 

a ) Hnfs - is famlad 
vid Calais i Jan. n6$ 
har Pir. Rigaut under- 
fbkt. Han lät honom for (l 
ligga 1 timma i et rum , 
der Thermometern (lod 
ofver 0, at fält an [kulle 
ufrinna. Sedan fme/tes 
och filades , då vatnet 
ingen egen ■ f 'mak eller 
luckt röjde , utan uplöde 
Jäpa och kokade ärter. $ 
livrés utdunflade lämna- 
de 32 gran torrt refidu- 
um, nemligen kalk 14, 
felcnit 2, kokfalt 12, fa It- 
a[ka 2 , hvartil lägges 
för luften på filtrum om- 
t rent 2 gran. Saled.es 
kanfrufit bafsvattenblif- 
va brukbart , men man 
kan ej ofta fä Jådant, 



Om Veris -hafvefi 441 

fom fåtter denna lofnande fyran i en eldfaft 

förening, lått kan förekommas. Genom ve- 

derbörlig tilftållnirig kan åfven utan all tillågg- 
ning vinnas drickeligt vatten , då allen aft det, 
fom aldcaforft öfvergår och luckcar illa , bore- 
kaftas b). 

E e 5 Man- 


b) Lifter upgaf 1684 
juli an de method. Enhbg 
kolf f ylles naftan med 
haj svatten , deruti jättes 
hofsfåf , hatt och recipi- 
ent tilpafjas , men kli- 


1 Frankrike har man bör- 
jat deftillera hafsvatten 
utan all ti/fats. För et 
fkepp i Dunkerque begär- 
tes 176 j af Hr. Pois- 
fonnier förjlag til en 


firas ej ihop , få dryper tjänlig inrättning , men 
dage ligen från fåfven et \ han gaf anvisning pä 


drickeligt vatten , utan 
all ojmak. Han betjän- 
tefig ock/å af andra hafs- 
växter med lika fram - 
gäng ; men defje utvägar 
äro ej brukbare i ftort. 
Jof. Appieby har der- 
fbre i~ij4 upgifvit en til - 
fats vid deftiilation , nem- 
ligen for 20 gallons vat- 
ten, caufiikt alkali , hvit- 
brända ben och Lapis in - 
fernalis 6 uns af hvar - 
dera: då fedan j ofver- 
diftiUeras , bolla de f am- 
in a pr of, fom käUevatien. 
Denna upfinning fkall va- 
ra af det almänna be lönt. 


Hr. Rigaut, Chemift vid 
Marine , hvilken lät för- 
färdiga en afläng kifia 
af koppar, inuti förtent , 
och förfedd med en hatt 
vid hvar ända. Efter 2 
fyllningar r än fas kiflan , 
och ändock kunna i dyg- 
net 40 muids eller ine- 
mot 4200 kannor bfvcr- 
drifvas, Forfta ftopet 
efter hvar ifyllning ut- 
flås, emedan det har 0- 
angenäm läckt och vifar 
et grått pulver , fom tro- 
ligen kommer af blyet i 
förtenningen , men del öf- 
riga blir drickeligt ock 


442 Om Verlds-hafvet. 

Månge tro, at Skaparen lagt få mycket 
falt i hafvet til förekommande af röta, men 
årfarenheten vitnar, at vatnet icke dels min- 
dre år denna förgångelfe underkalfadt , ja för- 
fök låra ofs, at då kokfalt ingår til omkring 
uti et vattens vikt, gör det rötan knapt 
något motrtänd, och i ån mindre mångd ej 
allenaft intet hindrar fprodelfen, utan vetke* 
ligen befrämjar den famma, åfven fom litet 
falt befordrar matlfneltning , då en tilråklig 
rnångdi lång tid kan bibeholla matvaror ofkåm- 
de. Så talas ofta i fåvifko, då vi döma oro ända- 
målen. I en få ofanteiig (åmmelplats, fom haf. 
vet år, der millioner lif dageligen alflras, un- 
derhollas och utflåckas, år efter Naturens fläck 
förrutnelfe nödvändig , (amt angelågen til för* 
ftöring af djurs och våxters qvarlefvor, men, 
at den må gå i möjligafie måtto fort , har 
Naturens Herre inblandat falt jufl; i den mon, 
fom dertil behöfves. Vatten rutnar ej af fig 
ljeif,utan inblanning af ofynliga djur, vaxter 
eller andra til gåsning benägna åmnen, åro 
dertil vollande , och kunna icke med deitillation 
fullkomligen afföndras, fom dageligen årfa- 
res rned en del få kallade Aqua; ftillatitia: fim- 
plices på Apotheken. Någre vatten ftå fle- 
re år emot röta, andre angripas i tråkar], då 
famma flag i ftenkrus bibeholla fig oförändra- 
de, o. f. v. hvaraf blifver mer ån troligt, at 
vatnet för fig fjelf ej år denna förgångelfe 

un- 

har af dejs bruk mig ve - 1 forfpordts. Detta lofvar 
ter ligen ingen olågenhet [ ftor fordel. 


Qm Verlds * hafvet. 443 

pnderkafladt, utan at den hårrörer af fråm- 
paande til gåsning benägne ämnen, Tom an- 
tingen förut vant deruti ofynligen inblanda- 
de utur djur och växt- riket, eller af fjelfva 
kärlen utdragas. Om meteorifka vatnens för- 
hollande i detta afleende ikall i följande af« 
delning handlas. 

98. Färgen år ganfka fkiljaktig vatnen i» 
mellan , och ofta på et och iamma efter om- 
flåndigheter föränderlig. Nordfjon och At- 
lantiika hafvet åro blåaktige c ’/. Medelhaf- 
vets öfre del ier ibiand purpurfårgad ut d ): 
på Africas vädra kud, ifrån 20 gr. nordlig 
til 34 fudlig bredd, iamt åfven kring Florida, 
ikall hafvet af Tång och Sargazo vara grönr, 
|om en äng: vid Vera crux hvitf : kring Mal- 
diverna ivart: 50 mil innan man hinner til 
Martiniqve och Dominique blir vatnet helt 
blackt e ) : uti Caipiika hafvet åro flera för- 
ändringar: utför PJata drömmens mynning 
och flerdådes år ytan flera gånger på anfen- 
lig vidd funnen hel rod f): hafs -viken vid 


c) Pontoppidan, 
Kalm , aa. Jftt . 

d) T. Smith, under 
Jin Jjo - reja til Contlan- 
tinopel j 6(>8 ,fant Medel- 
hafvet flera veckor him- 
melsblått , och dä Jolen 
klart ! ken deruppå , fyn- 
tes det antingen hel rodt 
eller purpurfår gat. /Fl. 


Erudit. lyop. 

e ) Don Ulloa, a. fl. 

f) En HoUändfk flot- 
ta fant , Jedan den 1559 
gädt fbrhi Flata (Irom- 
mens mynning . , hafvet d. 
12 Mart. rodt , fom blod. 
Slikt anmärkte CoW- 
ley vid po gr:s bredd 
16 83 j Genes q är här*. 


444 Om Verlds- hafvet.’ 

California , ikall af en dylik fårg blifvit kal* 
lad Mare de Vermejo, o. f. v. 

Utom de nåmda, och många flere ikilj- 
aktigheter, mårkas nattetid årfkiUiga lyinader, 
ibland då hafvet år (lilla, bkiom tufendetals 
ftjernor ftrodde på defs yta g), underrtundom 
vid rorelfer , då vågorna brytas, eller flå e- 
mot faftare kroppar b). Vid villa tilfållen ly* 
fer vågen , der et ikepp går fram , fom en 
anfenlig eldftråcka, ja flikar och hvad (om 
kartas uti vatnet. Lyfnaden år ibland iam- 
manhångande uti rtora fålt, ibland rtåcktals, 
eller ockiå endaft fom tindrande gniftror. Un- 
derftundom år ikenet iå rtarkt, at man io 
til ii fot ofver vatnet kan låfa Verlål-ftyl 
dervid i). 

Den fom befinnar myckenheten af fråm- 

man- 


efter på Brafllianfka ku j Banda b er åttas vatnet i 
fterna; Schooten på fin ! Jun. ocb Ang. lyfa fom 
ntrefa vid gr:s bredd; I Jno. Smith , Mårtens , 

Anioo ; Brignon * m fl. I m. fl. bafva märkt et 
g) Dd Sturmius en \ mångfalldigt gniflrande, 
gång feglade imellanAm - , då vågorna Jlå ihop, IJ- 
fter dam ocb Hamburg i ti Venedigs vik ly/er 
ftilla våder , var hafvet från fommarens bor j an 
bbljt med många ljus til fena boden, fbrnätn- 
Ukfom fljernor. Se Pbyf ligaft på Ijbväxter ocb 
Ecl.7om.flI i Loertiugs under rbrelle. 

Re fa f. ioj. i ) Lettres des flefui 

b) Amev\cm fkaUfbrfl tes , tom. IX. flu fetare 
anmärkt fådan lysnadvid\vatnet är , dejs mer fk.aU 
k af v et s rorelfer. Fid\det lyfa, 



Om Verlds - hafvec.', 445 

mande åmnen, fom hafvet hårbergerar , kan 
ej undra deruppå, at fårgen finnes fkiijaktig. 
Blått lårer det ofta fynas af famma grund, 
fom berg, på långt holl: gront af hafs-våx- 
ter: hvitf af kalkgrund: fvart af ftenkolsbåd- 
dar, fiort djup, ro. m. Hafsvatnet rutnar 
på många ftållen , i fynnerhet der rorelfe fe- 
las k): infallande (frommar fora egnaåmnen, 
fom inblandas med hafvets / ) ; bottens egen 
befRaffenhet m ) , och många andra omftåndig- 
beter, roåfte åga del uti fårgens olikhet. Ån- 
teligen bidraga otaliga fkarar af fmå kråk, 
i fynnerbet til rodaktig fårg n ) , andra åter 
gifva feen ifrån fig och åfiadkomma de flå- 
ftahafs-lysnader. jag nåmner endafl nu den- 
na orfak , ty djuren fkola (årlkilt betraktas 
uti fiffa afdelningen. Det torde ock hånda, 
at en del hafvets lyfnader uprinna af förrut- 
nelfe, men alla kunna ej hafva denna orfak, 
ty man kånner åtlkiliiga djur, fom lyfa nat- 
tetid 0 ). 99. 


k) Boyl e omtalar feg- 
land e , fom uti 13 dygn 
måd fara uppå en vittnan- 
de yta. 

l) Schooten fåg vid 
Hy a Guinea hvitt , gult 
och grönt vatten , tillika 
med en flor mängd qui- 
ftar , tråd, m. m. Jom 
haft i ga ftr ömmar troli- 
gen fört med fig . 

vi) Då Halley lät ned- 


Jänka lig uti dykare klåc- 
; ka , märktes handens öf~ 

I re fida röd , och den un- 
dre grön. NcWtons Op- 
tik. 

n ) Fid Cap defiré märk- 
te Schooten röd t vatten 
der af , at en Enhörning 
1 ( Monodon Monoceros) 
flott (in tand. 
j 0) Hr. Canton har 
l lagt fifk dels i frifki , 



446 Om Verlds-hafvef. 

99. Om icke voldiam pådrift nödgade 
vatten at röra (ig, (kulle det flå heit (lilla, 
och defs yta vara jåmn (om en fpegel , men 
flere orjaker hindra en (ädan hvila , och af dem 
(kola nu de förnåmligafte underlökas. Luf- 
ten år en ibland defla. Då den år uti rörel* 
(e (ladd , och flöter på någon del af vatten- 
ytan, tvingas detta flytande åmne utur fih 
jåmna (lållning, det undandrifna måfte håf- 
va fig öfver någon nårgrånfande del, forri 
derigenom nedtryckés och åftadkommer en ny 
uphögning, h vilken likaledes af fin egen tyngd 
fnart nedfaller och updrifver ytan bredvid fig. 
Genom denna hindfada och flåndigt efter - 
ftråfvada jämnvikt upkommer en rörelfe, (om 
i allmänhet kallas vågor, hvilkas (lorlek efter 
vindens dyrka och andra omftåndligheter må- 
fte vara föränderlig. På Medelhafvet (kall 
deras lodråtta högd aldrig ftiga öfver 8 fot i 
ifrån lungt vatten låknad p). I öderf jon går 


dels i vatten fhrjatt med 


anfeende til ti - 


falt , at likna hafvets, | den. De fint om borde flod- 
dels i jad an t , fom höll | ffk få val gifva [yfhad , 
mycket falt. 1 för Ila och \ jom fan ga d ibafvct. Man 


fiila märktes förrutnelfe 
j en are , men aldeles ingen 
lyfnadfom i miller (la for- 
fbket. Häraf (lutas , at 
riitnanae fifk voller lyfna- 
den pä hafvet , men dä 
hor de i alla för fö ken lyf 
nadvift/ig , medfkilnad 


vet at mänga af ininfta. 
kräken kunna torkas och 
åter quickna i tjänligt 
vatten , få torde ock här 
gä til. Jag nekar dock 
icke der före alt eldfken af 
förrutnelfe. 
p) Marfigli. 



Om Verlds-hafvet. 447 

den ibland högre. Dåflerefammanftötablif- 
ver djupet ftörre. Dykare berätta, at ingen 
rörelfe förfpörjes på iy famnars djup, ehurn 
ftaikt ytan håfves y), ja förfarne fjömån på- 
ftå, at vatnets röreUe 4 famnar under lugn- 
ytan år ganfka ringa, och oftindifka perle-fi- 
fkare hafva ingen farhåga, at dyka, då et 
fkepp knapt vågar utlöpa q). Vid långvarig 
och håftig ftorm plågar dock botten-vatnet 
något grumlas och blifva oroligt. 

100. Manans rörelfe år ännu en beflåndi • 
gare orfak til hafs-y tans håfvande, 2 gånger 
inncm hvart dygn; 

At vinna nårmare kunfkap om defs för- 
bollande, få låt ols ftanna vid någon hög 
klippa under Linien uti hafvet, och anmärka 
de förändringar, fom der dageiigen förelöpa. 

Låt vara , at hafvet , i anfeende til fafta 
fnårken på klippan, förfta dagen befinnes va- 
ra högft middags tiden, få märkes at det ef- 
ter några minuters ftillaftående börjar fånka 
fig och fortfar at falla anda til vid pafs kl. 
vt, hvarpå, efter några minuters hvila ytan 
åter fakta upftiger ungefärligen til midnatt* 
då den år högft, och omtrent lika med den 
förra. Sift faller den vid pafs 6 timmar å nyo. 
Alla defia ändringar mårkas råtta fig efter må- 
nan, och vara. högft, 3 timmar, fedan han 
gådt genom meridian. Sådant ftigande kal- 
las hafs-flod och utfallandet ebb. Andra da- 
gen hinner ej floden til fitt högfta förr ån 

in* 

q) Boyie, de fundo Mans , Q SI. m. 


448 Om Verlds-hafvefc. 

inemot kl. i , och i mon dererter flyttas mid- 
natts-floden. Genom en flik dagelig utdrägc 
infaller på 8:e dagen ebb, middag och mid- 
natt, famt flod kl. vr, mårgon och afton. På 
i5:e dygnet har den förfta middags floden, 
flyttats til midnatten, och tvärtom, famt ef- 
ter 30 dygn ånfeligen til fin förfia tid. Flo- 
den raårkes ock altid gå ifrån o til w. An- 
märkningarna gifva vidare vid handen, at det- 
ta fallande och (tigande icke altid år lika 
flort. Gemenligen rönes den 5;e dagsfloden ef- 
ter ny och fulimånad, vara anfenligaft, lamt 
den 3*.e efter i:a och 3:5 quarteret minfi. 

Fortfåttas deflä obfervationer längre tid 
uptåckas ännu (förre fkilnader. Starkafte flod- 
fkiften infalla efter ny och fullmånader, nar* 
maffc indi dag jåmningarna, men lommar och 
vinter de mlnfla. De hafs-(kiften, fom föl- 
ja på månans quarter höft och vår, årodork 
yanligen mindre, Ån fommar och vinter. 

Anftåilas flika anmärkningar på andra (fål- 
len af vattenytan, få finnas åtfkilliga (kiljak- 
tigheter ifrån de nu anförda rön "Til något . 
afftånd från Linien åro floderna innom dyg- 
net icke lika, i fynnerhet fommar och vinter.. 
Uti nordliga och fudliga hafven gå vamen 
fram eller cilbaka uti n och s. Utom vånd- 
kretfarna hinner floden ej til fin högd 3 tim- 
mar efter månans gång genom middags-kret» 
fen, utan hindras mer eller mindre, ibland 
hela 12 timmarna, få at en ny flod kan i haf- 
vet vara å fårde, innan den föregående hun- 
nit trånga fig fram til viflå ftållen. Så dröjer 


Om Verlds-hafvet. 449 

han i ny och fylle vid Rochefort4f, vid S. 
Malo 6, i Havre de grace och vid Seines ut- 
lopp 9, vid Calais jr-£, famt vid Themfens 
mynning 12 timmar r). 

Ännu finnas andra befynnerlsgheter for 
vida orter. Uti Cafpifka och Medeihafvet, 
åro dellå hafsfkifren föga mårkelige, famt än- 
nu mindre i Öfterfjön. Uti Mount’s Bay och 
Govers-Lake berättas ingen ebb och flod fkon- 
jas, ehuru den vid hamnen Foy, 4 mil läng- 
re i öfter, diger 16 til 17 fot s). Vid Mar- 
tinique fkall floden kring dagjåmningarna va- 
ra endnft 3 och ebben 9 timmar, famt ftör- 
fl’a hogden , fom annars ej diger mer ån 8 til 
12 tum, gå til 14. De ofriga årstider år åf- 
ven fkihiad imellan ebbens och flodens va- 
rande t ). Vid Tonkin i Cnina år endad en 
ebb och flod oro dygnet, h vardera af 12 tim- 
mar, famt tvårtom, då månan år i ftenbåc- 
kens grannfkap u). Åtfkilliga andra ojämn- 
heter tillåter ej rummet at anföra x), 

Högda flod man vet utaf går omfrent 
til 50 fot, fåfom vidCamboya, Pegu, Ton- 
kin och flerdädes, men vid fmåöari opna haf- 
vet holler den fig gemenligen imellan 6 och ij. 

Hufvudgrunden til detta hafvets dageli- 
ga håfvande igenfinnes uti den allmänna drag- 
F f fcraf- 


r) Hr. Secr. och R. mie de Paris , 1724. 
Wargentin, Vet. Acad. | a) Phil. Tr. n.162. 


Handl. i~j3. 
s j AEi . Er. 16 1)6. 
t) Mm, de P Acade- 


x) Hr. Kuhn, Ahb. 
der Gejellfchaft in Dan - 
zig , tb. ut» 


4$o Om Verlds-hafvet. 

kraften, enligt hvars lagar de förnåmlignfte 
hår förekommande omllåndigheter tydeiigen 
kunna utredas. Låt m (fig. 1 8) föreftålla må- 
nan, hzrn jorden, öfverböljd med vatten, 
zn en middags-krets, och hr fynkretfen. Når 
nu månan viftas ofver z vårkar han genom 
fin dragkraft på alla punfter af omkretfen, i 
omvånd mon efter afftåndens quadrater. Alt- 
få måft på z och minft på n. Härigenom 
minfkas vatnets tyngd emot jordens medel- 
punkt på halfvan hzr, meif ökas på deo an- 
dra hnr. Foljakteligen , efter tyngden aftager 
ifrån h och r til z, der den år minft, lå må- 
fte omkring z behofvas högre vatten at kunna 
holla jämnvikt emot det öfriga , hvars tyngd 
mindre förfvagas. Likaledes, emedan genom 
månans åtgård tyngden tiltager ifrån N til H 
och r, få år åfven klart, ac vid n, der vatnet 
år låttare, fordras ftörre mångd, at emotftå 
det tyngre på fidorna. Således måfte brynen 
tillika höja fig på i motlatta ftållen, z och 
N , famt fånka fig på 2 andra , h och R , 90 
grader ifrån de förra. I anledning håraf (kulle 
tyckas, at floden altid borde vara ftörft, då 
månan går igenom middags-kretfen, emedan 
defs afftånd ifrån z då år minft, och fåledes 
vårkan kraftigaft, men fbm månan arbetar på 
at updraga z ånda til defs hans afvikning från 
meridian öfverfkrider 45 gr., få måfte alla 
virkningar rilhopa öka floden ungefärligen 
Snnu 3 timmar, eller til dels afvikningen bhf- 
Ver ftörre ån 45 gr. Defsutom gör vatnets 
tröghet åfyen något hinder, och jordens om- 

rull- 


Öm Verlds-hafvet. 451 

rullning ifrån w til o ftråfvar jåmnt, at fö* 
ra rågen åt öfler tifbaka. Nu anvåncfer må- 
nan vid pafs 24 tim. 49 min. j at gå ifrån 
en orcs meridian ocb åter dit anlånda, fåie- 
des måfté på hvart ftålle han ftryker ofverj 
på denna tid blifva 2 gånger ebb och 2 gån- 
ger flod; 

Storleken af defla omfkiften beror af fle- 
ra omflåndigheter. Når månan år uti ny el- 
ler fylle lå arbetar folen i famma kofa, och 
åftadkommes dérigenom förökning uti haf- 
vets flfgandé och fallande, men då defle krop- 
par åro fkiide 90 gr., minfka de hvarandras 
vårkan. Det år klart, at når folen år i s, 
eller i ny och fylle, ftåmrha deras vårknin- 
gar öfverens , at göra högt vatten vid z , 
men år foleri vid t, fåfom halfmånads - ti- 
der, få bjuder hon til at vårka ébb vid z 
och flod vid r. Dock, ehuru folen år vid 
pafs 70000000 gånger ftörre, och i anfeende 
dertil borde utråtta mycket mer ån månan, 
få åger lik vål hans åtgård anfenlig öfvervikt, 
emedan defs afflånd år öfver 400 gånger min- 
dre ån fölens, famt defs tåthet inemot 3 gån- 
ger ftörre. 

Störfta flod infaller ej juft uti ny ocli 
fylle, utan då månan gådt 183 gr. långre. 
Likaledes de lågfta fkiften komma icke förr 
ån 1.8 j gr. efter fjerdendelarna. 1 följe af 
famma grunder måfle de flörfta flod -fkiften 
infalla uti ny och fylle omkring dagjåmnin- 
garna, men aftaga med månans och fölens 
tilökning uti declination. Om månans våg 


452 Om Verlds-hafvet. 

icke fkilde fig mårkeligen ifrån dagjåmnings- 
kretfen, borde vatnets högfta råge följa Li- 
nien åt , men fom bans ban ligger fnedt der- 
emot, och ibland afviker til 30 gr., måfte 
hars -floden draga fig derefter. Når månan 
viftas uti de norra tecknen blifver ock norr 
om linien den flod ftarkare, fom hånder un- 
der hans viftande ofver fynkretlen, men tvärt- 
om med den nåftföljande. På omvånt lått 
fiörhoiler det fig, då han vandrar genom de 
fodra tecknen. Alt detta blifver tydligt når 
man betracktar fig.' 19. Låt m vara det ftål- 
le der månan för 3 timmar fedan gådt fram , 
drag linean mn genom jordens medelpunkt c, 
och belkrif en elliploid, hvars långfta axel 
år nz, lå foreftåller den vattenytan, 3 tim* 
fedan månan ftrukit fram ofver z. Om nu 
rp år jordens axel , di dagjåmnings - kretfen 
cch hr fynkretfén, lå blifver za den parallel 
månan går ofver hela dygnet. Således eme- 
dan cz år ftörre ån ca, lå måfte floden of- 
ver fynkretfen vara högre, ån den fam tidiga 
derunder, uti norra halfvanj men efter cb 
år mindre ån cn, lå måfte det hånda tvårt- 
om uti den fodra. En lådan olikhet år nöd- 
vändig ända til defs zn faller in med di. 

Solens och månans afftånd från jorden 
åro ej eller lika hela året igenom , utan myc- 
ket Ikiljaktige. Solen år vid vinterfolftåndet 
omtrent 444000 mil r.årmare , ån d. 20 jun. 
Månans ban åt åfven elliptilk, men förånder- 
lig, få at ingen vifs fkillnad kan utfåttas. Des- 
fa omftåndigheter göra dock mårkeligt in- 
tryck på hafyetj ebb och flod. Hit- 


Om Verlds -hafvef. 453 

Hittils år jorden anfedd , fom ofverhöljd 
med vatten, men fäken forhoiler fig icke iå 3 
derföre böra åtfkillige förändringar upkom- 
ma uti hafs - fkiftenas högd, tid och kofa. 
Der- vidflråckta länder, fond eller utfallande 
ftiömmar hindra den, ifrån örter til våfter 
antågande vattorågen, Acer en updåmning , 
hvarigenom fiodvatnet nödvändigt måfte ån- 
nu mer höjas. Alla emot örter öpna vikar 
och oftliga kufter böra låledes, då ak annat 
år lika, åga högre hafs - (luften. Uti Ama- 
zon-floden åro hafs -fkift ena mårkeliga öf- 
ver ioo mil från utloppet. De vikar åter, 
fom åga utgång åt våfter, fom Örter -fjön 
och Medelhaf vet, vifa ganfka ringa hithöran- 
de förändringar. 

Uti medelmåttig flod ftiger vatnet i öp- 
na hafvet, då fölens och månans vårkningaf 
åro enlige, vid pafs iof fot, men då deras 
åtgärd år ftridande, nemligen i halfmånads 
dagarna, endaft 7. Hårutaf följer, at månan 
enfam förmår uplyfta vatnet inemot 9 fot, 
då folen allenaft kan göra det til 2. Detta 
förhollande år dock , i mon efter förut nåm- 
da omftåndigheter, föränderligt. 

At utreda hafs-ikiftenas"befkaffenhet på 
hvar och en ort fkulle fodra flera volumer 
och mångfalldiga ånnu ogjorda rön. Förän- 
dringarnas allmänna orfaker kunna hår endaft: 
upgifvas, hvarförutan kufternas låge, våder, 
oar, grund, utfallande rtrömmar, m. m. ef- 
ter olika föreningar åftadkomma de afvikelfer, 
fom mårkas ifrån allmänna reglorna, hvaraf 

F f 3 ftrax 


454 Om Verlds-hafvet. 

ftrax nedanfore prof anfores y\ Lat flodep 
komma til en ort genom 2 fund, faint den 
ena 6 tim. efrer den forra. Om då bagge 
floderna åro lika flacka noåfte ytan bbfva o- 
foråndrad. Men om fä cj hånder, eller- må- 
nan år långt från linien, måfle 2 llora och 
2 fmå floder fkiftvis anlånda innom dygnet. 
De 2 flora utgöra då tilhopa ortens flod, oc.h 
de 2 fmå en ebb, få at innom dygnet ej mer 
ån et ftigande och et fallande yppar flg. Af 
flika grunder kunna de ofriga afvikelfcr för- 
klaras. 

101. 


y 1 Ebb och flods får* 
klaring hor länge brydt 
de lärda , ja nfigre hade 
ej annan utväg , än at anje 
jorden (åjom et fl ort djur , 
hvilket indrog och ut - 
hlåfte vatten : andre flyd - 
de til hajs - fvalj , 0. f. v. 
Plinius tilfkref det dock 
Jolens och månans vär- 
kan. Galilceus ville här- 
leda ebb och flod jr än 
jordens dageliga och är- 
liga rorelfer , och Car- 
tefius använde fina hvirf 
lar , men lika olyckligt, 
Omfider kom Newton, 
männifko - fnillets heder , 
och utredde gatan. De 
(Hrfte Natur kunnige , fom 


Halley, Cavalleri ,Ber- 
nouilii , Fuler, Mac- 
Laurjn , tu. fl- hajva fe- 
del mera af hans grun- 
der uplyfl denna fak. 

Vid Briftol utiAvons 
ut/opp fliger floden i ny 
och fyile , hoft och vår 4$ 
ängelfka fot, men uti. 
fjerdendelarna endaft zj. 
Newton finner der af fö- 
lens och månans krafter 
til hyar andra , fom 1 och 
4\. Bernoulli nyt j ar 
Thourouds ron vid S , 
Malo , der floden i flika 
omfländigheter år 50 och 
ij , hvar af for bollandet 
blir Jom 1 til ij. 



Om Verlds- hafvet. 455 


101. Hafvet åger på viffa ftållen kring- 
gående röreller, fom kunna kallas hvirflar. 
Den Chalcidilka ar mycket namnkunnig, men 
ganlka olika belkrifven af de gamle a). Nya- 
re underråttelfer formåla, at under et månans 
omlopp åro 20 dagar, på h vilka ebb och flod 
hår vifar fig regelbundigt , men den 9, 10, 
11, 12, 13, 21, 22, 23, 24, 25, och 26:e dyg- 
net kunna defla fkifcen inftålla fig 12, 13 el- 
ler 14 gånger a). Utförlig belkrifning om 
grunden och ofriga omftåndigheter, lårer fram- 
deles gifva åmnen, med hvilkas tilhjelp en 
nöjaktig förklaring håröfver kan författas. 

Cap di Faro , eller den fordom få ryckt- 
bara Charybdis, ligger i fundet imellan Nea- 
pel och Sicilien, mittemot klipporna, fom 
förr ågde namn af Scylla b). Den beråttas 
3 gånger i dygnet fkiftevis fluka och gifva 
vatten ifrån fig. Ff4 Den 


%) Strabo, Me!a, m. 
fl. Livius fager defs ro~ 
relje vara lä föränderlig, 
fom vädrets . Paul Lu- 
cas (äg den 7 gänger än- 
dras pä / timma , och en 
annan gäng aUenaft ipä 
2 dygn. Det är endickt, 
at Ariftoteles dränkt (ig 
för det han ej kunnat 
fbrklara denna hvirfvel. 

a) jfef. Babin, PhiL , 
Tr. n f. 289. Bau har 
2 är bodt i nejden. 


b) Dykaren Pefceola, 
fom pä Konung Fredrics 
befallning underfokt Cha- 
rybdis , (kall funnit ej al- 
lenafl en frän botten kom- 
mande häftig flröm , mån- 
ga klippor och ojämnbe • 
ter , utan ock fädant djup, 
at han blef likfom om- 
ringad af tjockt mörker. 
1 Kircher berättar fig fädt 
j denna underrättelfi i 
Kongl. ArchiveU 


I 



4 Om Verlds-hafvet. 

Den bekanta Mal * eller Mofke - ftrotn år 
belågen vid norrfka kuften under 68 gr:s bredd. 
At kunna utreda omftåndigheterna måfte be- 
lägenheten kånnas. 6 oar, tilhopa Lofodden 
kallade, ligga i en ftråcka uti sso, hvilket 
med det ofriga båft inhämtas af fig, 20. Strom- 
men går vid pafs 6 tim. åt s , och de andra 
6 åt n, tvärtemot ebb och flod. Då han år 
fora ftridafl: upkomrner en hvirfvei, lik en 
upnedvånd ihålig kägla af mer ån 2 famnars 
axel, men deruti föndertr.ales ingen ting,m 
tan Sr hår båda fificet , och. om et ftycke tråd 
kallas deruti blifver han hårutaf fmåningom 
dåmoad, Spakafl: år vatnet vid full flod och 
utfallen fiö , då ock flikas uti Ijelfva fundet, 
om icke vädret år för flarkt. Störfta faran 
béltår uti Ijollörtningar, hvilka ock hindra feg- 
lande, at 1 ofter komma honom på 1 mil 
nå* , och i våfter på 5 eller 6. I Ijelfva fun- 
det år en hop bimda klippor med hvit fandi 
grufnd m ellan, på aldrahögft 20 famnars djup. 
Sfrommen löper ej rått fram, fom uti andra 
fund, utan böjes förfl: på ytterfta ändan, och 
fä fmåningom til defs han får en aideles ftri- 
dig fart emot den förra. Når hafvet år i 
half flod, och vatnet går åt n, loper han åt s. 
Sedan, ju mer floden våxer, defs mer böjes 
förfl: defs födra del, och efter hand det öf- 
*riga til sw, w, nw farat ånteligen n. Men 
då häfs-fjön år haiffälléh, ftannar ftrommen 
litet, och vånder fig fedan til mv, W, sw och 
fiff s; Så går han miphörligen dämma halfva 
pompäfs igenom på 12 timmar. 

' . Ebb 


Om Verlds - hafvet. 457 

Ebb ock flod år orfaken til defla förän- 
dringar. Hafvet flodar i 6 timmar och det 
från s til n. Lofodden delar denna vatten- 
råge i 2 delar, af hvilka den våftra fullföl- 
jer fltt lopp på beftåmd tid, men den oftra 
updåmroes emot landet, hvarigenom vatnet 
anlenligen ftiger uti Weft- fjorden. Sunden 

irnellan Lofoddens öar åro for trånga at ut- 
flåppa alt detta vatten , det updåmda faller få- 
ledes tilbaka och en del rinner ut vid Molk- 
6n. Vid Röft blir utfallet fvagare , emedan 
lamlingen redan vunnit något utrymme. Då 
floden börj t ar, hindras ej Mofkö ftröm, at lö- 
pa nåftan rått i foder, men når den år half- 
ftigen måfle ftrommens ytterfta anda vika åt 
v/, ty fafta landet flår emot i o, och defsu- 
toro ar vatnet der högre. Sedan vrides han alt 
mer och mer under flodens ftigande, til dels 
han kommer i n, eller med honom ilamma 
kola. Så löper han ledan tils fjön half-fullit, 
emedan updåmda vatnet ej lå fnart hinner 
albördas och imedlertid år högre, ån hafvet 
vålier om Lofodden. Så Inart floden uphö- 
rer faller vatnet från n til s. Nu ligger Lof- 
odden i ssw , låledes updåmmes hafvet emot 
defs och Sennies våftra ftrander, famt ftröm- 
roen , fom ånnu har ftn kofa åt n. Så fnarc 
ebb blifvit half, famt en ftor mångd vatten 
från ishafvet och andra ftåilen famlad i viken, 
facktas drömmen , vånder lig fedan i nw, 
ty åt o ligger Lofodden emot, derpå i w, 
sw och fift s. Han hinner dock ej aflopa til 
s, innan hafvet å nyo half-flodar , då dels förft- 
F f 5 påm- 


458 Om Verlds-hafvet. 

nåmda forhollande begynnes, o. f. v. c\ 

Under Fasr-öarna åro 3 dylika. En imel- 
lan Videro, Svino, och Bordö, foga farlig. 
Når hvirfveln får ofverhand dragés en båt 2 
gånger omkring i en led, (å tilbaka, fortfa- 
rande 4 til 5 gånger. 

Söder om Sandö år en annan kallad 
Q värnen , fom går kring anda til medelpun- 
<ften. År farlig under ftorm och flod. 

Den tredje, föder om Sudero , hyirflar om- 
kring den få kallade Sumbö-munk. Föregif- 
ves draga når kommande fkepp i grund , om 
det vore aldrig få lungt. Ytterfl: omkring åc 
djupet 80 til po famnar, der går vatnet utan 
brufande, men långre in år det endafl: 25-3 j, 
der börjar fjön arbeta och refa lig. Innerft 
år djupet 8-12 famnar, formeradt i rund, 4 
Inåck-gångar. Grunden beftår af frnå klip- 
por, hvars toppar gå vattubrynen på 8 famnar 
når, men imellan dem år 3 *4 famnar djupare. 
Når en båt kommer öfver denna grund, {kall 
han våndas få fort ikring, at en ovan, til y- 
ras undvikande, måfte lågga fig ned; men 
tillika föres båten i en flor ring efter grun- 
dens fnåck gång d). Detta med mera, fom 
behöfver nårmare underfökas , åger utan tvif- 
vei fin upkomftaf klippornas låge, grundens 

djup, 


c) Man finner af den- 
na förklaring , huru 0- 
grundade fagor blifvit up 


cher trodde här vara et 
fvalf ,fom hade gemen fkap 
med Botbnifka viken. 


gifna om denna bvirfvel. 1 d) Paul Lucas, Fer 
Se V. A . H. q jo. Kir- ] roa ref 


Om Verlds-hafvet. 4J9 


djup , ebb och flod och andra omftåndighe- 
ter, lom icke utanpå ftållet kunna igenfökas. 

102. Strömdrag kallas hafvets fart åt nå- 
gon vifs led, fom långre eller kortare tid om 
året år beftåndig, på famma ftållen. Nord- 
ljön har utom ebb och flod ingen fårdeles ftröm, 
mer ån den, fom långlam och ftark nw ja- 
gar for lig imellao Hitiåndlka och Qrcadilka 
öarne in i Hamhurglka buckten e ). I fundet, 
fom Hol : åndare kalla Cattegat, mirkes en 
dubbel ftröm. Den ena går qtur Öfterfjön, 
vid Svenlka kullen norr ut och böjer flg åt 
W, der den Norrlka börjar: denna år ej altid 
lika llark och ibland omårkelig. Den a«dra 
går in utmed jutland åt Belfen. I Spanlka el- 
ler Atlantilka fjöri år troligen någon ftröm, 
§huru den ånnu år outredd t). 

Från gröna udden til Fernando Po år 
en få ftark ftröm ifrån w til o, atlkepp kun- 
na på 2 dagar gå ifrån Moura til Benins-flod, 
eller öfver 60 mil , men måfte anvånda 6 til 
7 veckor på återrefan, och åndockicke kom- 
ma fort , utan tilhjelp af ftormar. Denna ftråc- 
ker fig7 til 10 mil från landet. Nedom Goda 
Hopps uddens bank drager en ftröm ftarkt åt s, 
men imellan denna udde och Madagafcar år 
et håftigt drag från no til sw, i fynnerhet i- 

mel* 


e) Om ftrommar i Nord- 
fjon finnes åtfkilligt uti 
Hr. Kerguelen Tre- 
ma recs Ralation d' un 
yoy. dans la mer du Nord , 


1767 1768- 

j) Se Hr. Cap. C. G. 
Ekebergs 7 al om Haf- 
vets ftrommar , Ijollit i 
V et. Academten 1788. 


4S0 Om Verlds-hafvet. 

\ 

mellan nåmda udde och landet Natal g). 

I Bengalifka viken vid Sumatra går en 
få ftark rtröm från s til n, at Maiacca deri- 
genom fynes hafva blifvit en halfo h ). Uti 
JLazari fkårgård, då man feglar åt Philippi- 
nerna, fkal fomligflådes draget vara få kraf- 
tigt, at ankartåg af 24 tums tvårlinia affli- 
tas i). Vid Java , Manilla och flerrtådes åro 
likaledes ganlka mäktiga ftromdrag, närtan o- 
förånderliga hela året. Andra åéer råtta fig 
efter virta tider. I ofter från g. ii. udden , i- 
mellan 24 och 3ogr;s fudligbredd, år ftråm- 
men från Maj til 0 & åt ono (vinden då 
wsw eller sw), men för ofriga tiden åt w 
(Vinden ono ? oso), til omtrent 20 mil ifrån 
landet. Vid Ceylon åt s, från medlet af Mars 
til Oft. (vinden nordlig), de ofrige månader 
tvårtom. Imellan Maiacca och Cochin åt o, 
från Apr. til flutet af Aug., men fedan åt w 
med fädan häftighet, at vatnet brufar, fåfom 
emot klippor k). I Strat Sunda utmed Suma- 
tra drager ftrommen under Veftliga vindsti- 
den 18 timmar ftarkt åt s och w, famt hjel- 
per fkeppen emot vinden, under den oflliga 
förer han åt o' lika långe: de andra 6 tim- 
mar lyder han vinden under hvarderas rå- 

dan- 


g) Hr. Ekeberg berät- 
tar fig med 84- mils nord- 
ligt lopp i dygnet ej hat- 
va pä den förra vunnit en 
enda minut , och at den 
{enar ef år er 30-40 mil 


åt W om dagen, 
b) Varenius , BufFon. 
i) Fournier, Hydra- 
graph. Liv. IX. c. 31. 
k) Lulof.j 


Om Verlds -hafvet. 461 

dande. Ehuru fundet ej år bredt forhollcr 
dock fig helt annorlunda utmed Java. Strå- 
tet Banca har ordentliga flodfldften af iB fot, 
men de formå ej hindra drömmen , (om un- 
der ödra vinds- tiden forer åt nw, och under 
den vådra åt so. Det fodras ofta 2 månader, 
at arbeta fig emot honom få långt, (om i 
tjänlig årstid kan vinnas på 2 dagar. Sådan 
ordning följer drömmen vidare , förbi Malac- 
ca- fundet genom Chinefilka (jon up til Can- 
ton. Når den rått fådt ftadga fig är omöjligt 
at (tråfva honom emot /). 

Från Morro de puercos til Malpelo föra 
drömmarna åt sw och w, men derifrån til s. 
Francilco åt s eller sw , den tid nordanvådrcn 
håilka. Under funnanvådren gå de åt n el- 
ler nw, ifrån (öder om S. Helenas udde tilS. 
Francifco, men derifrån til Malpelo 3 t o, famt 
fedan til Morro de puercos åt nw ochww). 
Vid Peruvianlka kuderna (kall vatnet draga 
fig åt n: kring Elds-landet med häftighet åt 
o n): ifrån Silfver-floden til 16 gr:s bredd, 
utmed kuden , åt s c), ehuru från Augudins 
udde föregifves vara ftark dröm åt n eller 
nw : imellan Carthagena och Porto belo om- 

trent 

- - - 

^ /) Skepp fom komma 
forfent eller falla några 
mil nedom det vdopp , Jom 
fokes, made i någon hamn 
af bida rätt a tiden. Se Hr. 

Ékebergs Tal. 
m) Ulloa, 


n) Anton blef mnom 
korrt bår drifven 10 gr. 
åt O. 

0 ) Comm. Anfons flot- 
ta blef genom denna ökad 
i fitt lopp 2°"d° fi 6nut 
på dygnet. 


462 Om Verlds-hafvet. 

treot 12 gr. åt w, från medlet af Nov. tii 
medlet at Maj, dock f vagare i månans con- 
jundion, ån oppofition } men högre up , ii 
NW. Ibland går vatned in uti Dariens vik, 
ibland ut, efter flodernas olika vattumångd* 
fom hår afbördas. 

Deffa och mångfälldiga andra * åro til 
en del af fjöfärande utrönte: men de fleftä 
hehöfvä ånnu nogare underfökas tii kofa* 
vidd, förändringar s djup, m. m. 

Beflåndiga våder åljädkommä många o- 
uphörliga ftrörridrag. De drifva mer eller 
mindre vatten för fig, ehuru rörelfen endaft 
af vårkan år mårkelig. Detta famlaut emot 
någon ftrand, börjar följa den åt, under det. 
ytan efterftråfvar jämnvikt med det öfiiga af 
hafvet. Imellan Maldiverna och indiflia öar- 
na gå ftrömmarna lamma våg altid, men 
ena halfva året ftridigt emot det andra , efter 
vädren. Vindarnes ombyten fke ej häftigt* 
de likfom förft trötna och biifva oftädiga , 
famt til flut flilla : ftrömmarne lyda dem vål, 
men kunna ej lika fort föråndras. 

At ebb och flod år upbof til ftarkafhöm- 
mar år få mycket mindre tvifvelaktigt , fom 
de flarkafte vårkeligen träffas på orter, der 
deffa hafs-fkiften åro anfenlige , famt åfven 
råtta fin kofa derefter. Hvad för öfrigt de- 
ras forhollande angår, få år det ganfkalikt, 
at kofan beftåmrmes genom klippors eller bot- 
ten ojämnheternas ftråckning, bredden genom 
defle dålders vidd, famt häftigheten at framru* 
lande vattu-pelarens ofvcrvikr. 


l 


Om Verlds hafvef. 4A3 

Mycket bidrager kufternas låge. Vågor- 
na kartas af dem tilbaka,’ h varigenom efter 
omrtåndigheterna kan upkomma en mer el- 
ler mindre varaktig rtröm. Utfallande flo- 
der, öar, uddar, vikar, fund , och med et 
ord alla motftånd, fom någon allmån ytans 
rörelfe lider, kunna årtadkomma rtromdrag, 
och det ofta til 10, 20, ja öfver 50 fam- 
nar djupt. e 

103. Ånteligen Ikall verlds- hafvet, be- 
fynneriigen innom tropici, åga en beftåndig 
fart ifrån o til w, allertådes der icke mäkti- 
ga hinder komma i vågen. Hartil bidraga 
hufvudfakeligen 3 omftåndigheter. Månans 
dageliga rörelfe år uti denna led, och han lik- 
fom flåpar vatnet efter fig. De beftåndiga 
örtanvådren bidraga åfvenledes, och ånteli- 
gen jordens dageliga omrullning kring fln a- 
xel. Denna rörelfe fker ifrån w til o, hvar* 
under vatnet medelft fin tröghet och flyta k- 
tighet likfom blifver efter, eller föres uti ftri- 
dig kofa. 

Denna fart föregifves vara til flor del vol- 
lande, at man kommer iortare ifrån g. h. 
udden, ån tvårtom, fortare från Nya Spanien 
til Moluckerna, ån tilbaka, m. m. p). Slikt 
beråttas om Medelhafvet q) och Öfterfjön r), 
Innom våndkretfarna låttar det ftåndiga öftan 

gan- 


p) Riccioli, Kircher, 
Varenius och Fournier 
hafva famlat många dy- 
lika ron . 


q) Voffius, art us Ef 
progr. idol. 

r) Herbinius, a. fl. 




364 Om Verlds hafvef. 

ganfka mycket fegling , fbm fker åt {amma 
kant, och det blifver fvårc, at urfkilja huru 
mycket värnets fart hårtii bidrager. 

Ifrån Polerna påflås , at f jörefor åfven ut- 
märka något drag emot Linien, hvarmedelffc 
kan feglas fortai e ifrån Canarierne til dagjåm- 
nings- kretfén, ån tvärtom, o. i. v. s). Se- 
nare anmärkningar nåmna foga hårom , men 
i fig fjelf förefaller faken icke otrolig , och 
isbergens årliga drag åt Linien torde dertil va- 
ra et vitne. Imellan våndkretfarna år flörre 
utdunflning och faltare vatten, hvarigenom 
det lättare och fötare ifrån Polerna jämnt må- 
fte foras dir, ty ehuru det faltare, til jämn- 
vikts bibehollande icke behofver lika högd 
med det fötare, få drifver dock flytaktighe- 
ten det högre inöfver det lågre , hvars 
tyngd härigenom tilökt, fynes trånga fig på 
djupet fram uti en flridig led , nemligen 
ifrån linien til polerna. 

s) Riccioli, Kircher, Fournier, 



FJER- 


. ijp&EEoa 


. M 






Innehöll. 

Inledning. 

FÖRSTA AFDELNINGEN. 


Om Jordytan i almanhet. 


•!. I 

r. Jord-ytans ftorlek - . - fid. 

2* Defs fordelning i a ftora och många imå öar 

3. Gnmln Verldens vidd 

4. Nva Verldens vidd - 

5. Deras jåmnforelfe. En tredje verldenes del , 
iom med de bekante taflar i ftorlek kan gifvas 

6. Forholiandet imellan det våta och torra ar a r n- 

nu ovisft - - 

t 

1 1 

2 
4 

M 

yil 

éj 

t Å ■' 

•:i 

t J 

ANDRA AFDELNINGEN, 


;>rj 

Cm Land. 


* ;.J 
• . %l 

J 

I. CAPITLET. 


r J 

Om bekant faji land. 

1% fl 

vl 

► ‘i 

7. Kunfkapen om Jord -ytan i almanhet i de äl- 
dre tider - 

$. Åldfta Geograpliifka underfökningar hos Perfer, 
Phoenicier, iEgyptier, Greker och Romare 

1 l| 

7 

* f 

9 

\i* 1 

* V y. 

* 1 

r 1 

. > *| 

® S 

• 

« * ' 

| 

| wjl 

.1 


4 66 Innehöll. 

§. 9* De aldfta chartor. Ptolemsi Geographie fid* if 
io* Amencas uptåekt. Vinland - - 2 1 

II* Cöluinbns finner America* Magellan feglar 
forft omkring jorden , lom fedan Ikedt af många 24 
12. Europas granfor - - - 50 

13* Africas - - - 32 

14* Alrens. Om den hänger tilhopa med America 33 

15, Americas. Gepomfart i nw til Oftindien 3^ 

2. CAPITLFX 

. Om Öar. 

1 6. Det torra beftar af oar * - 4 6 

17* Öar omkring Europa ♦ - 47 

18* Omkring Africa - - "54 

19. Omkring Alien - * - fg 

20* Omkring America r \ ? éj 

3. CAPITLET. 

Om foga kända. Länder , 

21. De flafta lånder aro ofullkomligen kande yr 

22. Ovifsheten om lan der i lsbafvet - 71 

23. Siberiens ftrackning åt o • - 75 

24. Anian. De Fontes uptåckter. Fucas fe glin g* 

De P Isles Wefter-haf. Moncacht - Apes van- 
dring* De la Ho-ntcns refor - - go 

25* Jeso. Staten-och Compagnie-land. Gamas land* 

Nya Guinea. Nya Holland* Nya Zeeland 99 
2 6» Magellanica. Terra vifta. Gonnevilles land. 
Omlkarelfe-pdden. Traäeq iniellan i:a meri- 
dian och America - - - 113 

27* Hafvet imellan America och Afien - }2o 

2g. Orfaken til Geographiens briftcr - 150 

2% Vågen til Oftindien - ■ - 152 

4 * c 



Innehöll 

4, CAPITLET, 

Om ytans ojämnheter . 

. 30. Om cjåmnheterne i almanhet - fid, 169 

3r , Berg;» Fjåll - - - 171 

32. Berg- ryggar på det torra - 174 

33. De fortfara under vatten * - l $2 

3.4* Bergens ytre fkapnad - - Ig 4 

35* Huru hogden finnes - - Ig8 

3 6, Högfta berg •? 192 

37* Deras forhollande emot jordens halfva diameter 196 

5. CAPITLET. 

Om jfordhvavfven . » 

Huru djupt jordfkorpan kånnes t Ip-f 

Hvad , fom menas . med hvarf > fioar, lager, m, m. 397 
Urminnes lofa hvarf - - 19g 

Deras daning - - 202 

Yngre hvarf - - * 203 

Bergens inre befkaffenhet - - 205 

Berg*hvarfs åmnen . * - 208 

Deras maktighet - - 21 1 

Ordning - - • 212 

Stup, ning - - - 21 6 

Gångar och deras ämnen - - 222 

Dimenfioner ■* . - 244 

Ordning . - - 247 

Fallande . 247 

Befkrifning ofver några malm falt • 249 

Flere marken af timade jordfkorpans rubbningar 264 

CAPITLET. 


38- 

3P- 

4°* 

4 i- 

4 2 * 

43 - 

44. 

45 » 

46 . 

47 » 

48 . 

49 » 

5°. 

52. 

53 - 


Om Stenvandlingnr, 

54, Hva<l deuned forftås 

G g 2 


.*• 



Innehöll. 


463 


§< 55» Quarlefvor af Jandr-djur - fid. 

5 6 . Af vatten djur 

5 7. Lämningar af hafsdjui; äro mångfaldige 
58* Deras läge 

59. Omgifvande ämne 
6o* BefkafFenhet - - 

61 • Lämningar af växter 
6 2* Deras befkafFenhet 

<3. Synnerliga omltändigheter vid ftenvand lingar 


266 

27 > 

2g6 

29T 

297 

299 

30I 

334 

303 


7. CAPITLET, 

0//? undcv jordi [ku hålor . 


64. Genombrutne berg - - 3 1 1 

65* Befkrifning ofver åtfkillige underjordifke hålor 312 
66* Deras märkvärdigheter * - 324 

67* Huru det torra vunnit nu varande (kick 324 


TREDJE AFDELNINGEN. 
Om Vatten . 

1. CAPITLET, 

Om Källor. 


68- Vattens omlopp - . 325 

69. Källors upkoinft - - 3 26 

70* Af nederbörd, angör, genomfilning - 327 

71. Olika vattu-mängd - - 334 

72* Åtfkillige rorelfer - - 342 

73. Hallt - • * 344 

74* Varma * - - - 360 

75, Orfakerne til olikheterne - 367 


2. CA- 



Innehöll. 

2. CAPITLET, 

Om Floder, 


§* 7 6 . Hvad dermed förftås 
77 . Floders uprinnelfe 
7g. Deras kofa - - 

79. Sadane fom förlora fig 
go. Floders fart: häftighet, hvirflar, omväxling 
gr* Ofverfvamningar 
g2. Vattttfall 

gg. Floders hallt - - - 

84- Floders ftorleS; - • • 



3. CAPITLET, 


Om Jr a fk. 


g 9* Hvad med tråfk fnenas - - 401 

•g 6. Hvaraft fådane finnas - - 402 

§7. Aral* Cafpifka hafvet* Doda hafvet. Solfatarer 403 


4 - CAPITLET, 

Om Sjhar , 


88. Hvad dermed menas 

89. Deras olika vattumångd. Zirknizer fjofl 

90. Sjöar forn bulra 

91. Hallten* Svarta hafvet 

92. Sjöars tiifryfning 
93* Deras djup 


4 °S 
- 409 

412 

414 

• 418 

419 


5, CAPITLET, 

Om Ver Ides * bafv.et. 

94. Hvad förft dervid märkes 

9f. Ofteri jon. Medelhafver* R 5 da Iiafvet< P: j r- 


liika viken 


m 

M 

'•••• I 



470 Innehöll.' 

§. q 6 . Hafsbotrefts befkaflFenhet r - fid *423 

97. Hafvers fdlra och bitterhet. Ar ojifcg. Défs ur- 

Iprång. Jåmnforelfe imellan jordvatnen. Om 
hafsvatnet kan göras drickeligt - 430 

98. Hafvets farg - - - 445 

99. Vågor. Deras npkotnft och ftorlek - 446 

100. Ebb och flod - - - 447 

joi. Hvirflar. Chnvybdis. Mnlftrom - 455 

102. Strårndrag pu åtlkillige itu lien och deras 

utTpräng - - - 459 

103. Hafvets drag frän 0 til w, famt från po« 

lernre til iinien - - - 463 



FJER» 



















