Nya krönikans fortsättningar eller Sture-krönikorna. Fortgången af Unions-striderna under Karl Knutsson och Sturarne. 1452-1520. Efter handskrifter utgifvna af G. E. Klemming
Google 


Det här är en digital kopia av en bok som har bevarats i generationer på bibliotekens hyllor innan Google omsorgsfullt skannade in 
den. Det är en del av ett projekt för att göra all världens böcker möjliga att upptäcka på nätet. 

Den har överlevt så länge att upphovsrätten har utgått och boken har blivit allmän egendom. En bok i allmän egendom är en bok 
som aldrig har varit belagd med upphovsrätt eller vars skyddstid har löpt ut. Huruvida en bok har blivit allmän egendom eller inte 
varierar från land till land. Sådana böcker är portar till det förflutna och representerar ett överflöd av historia, kultur och kunskap 
som många gånger är svårt att upptäcka. 

Markeringar, noteringar och andra marginalanteckningar i den ursprungliga boken finns med i filen. Det är en påminnelse om bokens 
långa färd från förlaget till ett bibliotek och slutligen till dig. 

Riktlinjer for användning 

Google är stolt över att digitalisera böcker som har blivit allmän egendom i samarbete med bibliotek och göra dem tillgängliga för 
alla. Dessa böcker tillhör mänskligheten, och vi förvaltar bara kulturarvet. Men det här arbetet kostar mycket pengar, så för att vi 
ska kunna fortsätta att tillhandahålla denna resurs, har vi vidtagit åtgärder för att förhindra kommersiella företags missbruk. Vi har 
bland annat infört tekniska inskränkningar för automatiserade frågor. 

Vi ber dig även att: 

• Endast använda filerna utan ekonomisk vinning i åtanke 

Vi har tagit fram Google boksökning för att det ska användas av enskilda personer, och vi vill att du använder dessa filer för 
enskilt, ideellt bruk. 

• Avstå från automatiska frågor 

Skicka inte automatiska frågor av något slag till Googles system. Om du forskar i maskinöversättning, text igenkänning eller andra 
områden där det är intressant att få tillgång till stora mängder text, ta då kontakt med oss. Vi ser gärna att material som är 
allmän egendom används för dessa syften och kan kanske hjälpa till om du har ytterligare behov. 

• Bibehålla upphovsmärket 

Googles "vattenstämpel” som finns i varje fil är nödvändig för att informera allmänheten om det här projektet och att hjälpa 
dem att hitta ytterligare material på Google boksökning. Ta inte bort den. 

• Håll dig på rätt sida om lagen 

Oavsett vad du gör ska du komma ihåg att du bär ansvaret för att se till att det du gör är lagligt. Förutsätt inte att en bok har 
blivit allmän egendom i andra länder bara för att vi tror att den har blivit det för läsare i USA. Huruvida en bok skyddas av 
upphovsrätt skiljer sig åt från land till land, och vi kan inte ge dig några råd om det är tillåtet att använda en viss bok på ett 
särskilt sätt. Förutsätt inte att en bok går att använda på vilket sätt som helst var som helst i världen bara för att den dyker 
upp i Google boksökning. Skadeståndet för upphovsrättsbrott kan vara mycket högt. 


Om Google boksökning 

Googles mål är att ordna världens information och göra den användbar och tillgänglig överallt. Google boksökning hjälper läsare att 
upptäcka världe ns böcker och författare och för läggare att nå nya målgrupper. Du kan söka igenom all text i den här boken på webben 


på följande länk Ihttp : / /books . google . com/ 








/■Jlf 

///. * 4 . 






Digitizec|'by 


Google 




Digitized by Google 



Digitized by Google 



SVENSKA MEDELTIDENS 


RIM-KRÖNIKOR. 


TREDJE DELEN. 

NYA KRÖNIKANS FORTSÄTTNINGAR 

ELLER 

STBEE-KRÖNIKOKNA. 


STOCKHOLM, 1867, 68. 

P. ▲. NORSTEDT & SÖNER. 
KONQL. BOKTRYCKARE. 

/ 

t 1 T S-V 


Digitized by 



Digitized by Google 



NYA KRÖNIKANS FORTSÄTTNINGAR 

ELLER 

STORE-KRÖNIKORNA. 


FORTGÅNGEN AF UNIONS-STRIDERNA 

UNDER 

KARL KNUTSSON OCH STURARNE. 

1453—1520. 


EFTER HANDSKRIFTER 
UTGIFNA AP 

G. E. KLEMMING. 

STOCKHOLM 1867, 68. 


Digitized by 



Digitized by Google 



Innehåll. 


v 


INNEHÅLL. 


1 . 


1452?— 70. 


Vers. 

1 — 16. Thord Bondes klokhet och tapperhet prisas; han blir konungens marsk 
och bygger fästen i Norge. 1452? — 55. 

17 — 106. Norrmännen draga nnder anförande af Kolbiörn Gäst mot Thord 
Bonde, som möter och slår dem samt har fortfarande lycka; Danskames 
onda rådslag mot honom. 

107 — 148. Danskarnes list; k. Karl håller möte med dem i Vadstena, ger sin 
dotter Birgitta i klostret och firar marskens bröllop med stor prakt. 1455. 

149 — 212. Danskarnes afund; de lega Jösse Boson att mörda marsken; han 
gör det svikligen om natten och far till Danskarne. 1456. 

213 — 234. Erkebiskopen och hans slägt sammansvära sig med Danskarne och 
Hansestäderna mot k. Karl, som icke ger akt derpå, utan litar på sina 
många svenner och stora rikedomar. 

235-268. K. Christiern drar till Öland och vinner allmogen; belägrar Borg- 
holm och får det med dagtingan af Erik Eriksson, som mister sitt myckna 
gods. 1456. 

269 — 304. K. Christiern belägrar Kalmar, som försvaras af Gustaf Karlsson; 
Danskarne återvända, hvaråt k. Karl gläder sig och ämnar återtaga Borg- 
holm. 1456. 


305 — 378. K. Karl gör bröllop åt Nils Sture; erkebiskopen bjudes, hans slägt 
uppräknas. Ett mordanslag mot k. Karl under festligheterna afstyres af 
erkebiskopen, som vill ha öppen strid. Konungen erfar planen, samlar sina 
trogna och anklagar erkebiskopen, som ber om nåd och lofvar trohet med 
stora eder. 1457. 

^ >37^—404. Fru Birgitta Thott dömes till bålet för stämplingar med k. Chri* 
stiern, men benådas. K. Karl håller räfst med sina fogdar. 

| 405 — 514. K. Karl far till Kalmar och ger erkebiskopen fullmagt, att åt sig 

I samla allmogen i Upland. Denne nedlägger sin skrud på S. Eriks altare 

i Upsala domkyrka och förklarar k. Ka?l krig; plundrar kungsgården, 
låter allmogen hylla sig och kallar Dalkarlarne till Vesterås. K. Karl 

hastar åter och samlar folk; stadnar i Strengnäs. Erkebiskopen drar emot 

honom från Vesterås och öfverraskar vid Vårfruberga konungen, som fått 
falska underrättelser. Konungens folk blir slaget, han sjelf såras och flyr 
till Stockholm. Erkebiskopen följer efter och belägrar staden; konungen 
flyr till Danzig med guld och håfvor. 1457. 

515 — 548. K. Karl uppehåller sig i Danzig i 7 år; sammanträffar med k. Kasi- 
mir IV af Polen; lånar penningar åt honom och Preussarne. 


Rimkrön. 3. 


I 


Digitized by L . >Qle 



VI 


Innehåll. 


549 — 596. Erkebiskopen belägrar Stockholm, får det genom dagtingan och håller 
bnrspr&k med borgarne; Olof Axelsson ankommer från Gotland; de inkalla 
k. Christiem; erkebiskopen drager kring riket, tar trohetslöften och alla 
slotten utom Kalmar. 1457. 

599 — 628. . K. Christiem far till Sverige med stor flotta; 9tannar i Djurhamn 
på uppmaning af erkebiskopen, som kallar ridderskapet till sig. Erik 
Axelsson intager Viborg och skyndar till Stockholm. Erkebiskopen talar 
mot Danskarae, men ger i hemlighet k. Christiem bref att komma. 1457. 

628 — 670. Herremöte hålles i Stockholm; k. Christiem får bud att närma 
sig, mottages med stor procession och väljes till konung; far till Upsala, 
krönes och rider sin eriksgata. 1457. 

671 — 726. K. Christiem pålägger olaglig skatt samt tar lån af rika och 
fattiga. Rykte uppkommer att k. Karl ämnar återvända; hans förmodade 
anhängare gripas och pinas, men kunna ej ge några tipplysningar. 1460—63. 

727-782. K. Christiem far till Abo, uppdrar styrelsen åt erkebiskopen och 
ber honom öfvertala allmogen att åtaga sig en ny skatt; allmogen vägrar 
dertill; k. Christiem återkommer, anklagar erkebiskopen och låter fängsla 
honom. 1463. 

783 — 852. Allmogen knotar öfver erkebiskopens fängslande, reser sig och drar 
till Stockholm att befria honom; då de ej inkomma i staden lägra de sig 
på Brunkeberg och Helgeandsholmen; bli der nedgjorda af konungens 

folk. 1463. 

853 — 880. Biskop Kätil i Linköping mäklar förgäfves för erkebiskopen, som 
föres fången till Köpenhamn. 1463. 

881 — 942. Biskop Kätil beslutar befria erkebiskopen, reser allmogen; k. Christ- 
iern skickar folk och skepp till Qvicksund, der de blifva slagne af bönd- 
eme. 1464. 

943 — 978. Biskop Kätil kommer för Stockholm, begär erkebiskopens frihet, 
belägrar staden; konungens folk blir slaget vid Käplingen; han sjelf drai 
från Sverige. 1464. 

979 — 1040. Biskop Kätil rider kring riket och tar upp all skatten. K. Christ- 
iem matar sig och återvänder; då han närmar sig Stockholm fly de be- 
lägrande till Dalarna; han intågar i staden. 1464. ' 

1041—80. K. Christiem drager till Dalarna mot biskop Kätil; blir slagen i 
Hella skog och flyr till Vesterås. 1464. 

1081—1106. K. Christiem vänder åter till Stockholm, dit äfven biskop Kätil 
kommer och belägrar staden; konungen flyr till Danmark, qvarlemnande 
stark besättning. 1464. 

1107 — 66. Biskop Kätil skickar bud till Danzig att återkalla k. Karl; han 
kommer med många skepp till Stockholm; Danskarae dagtinga och få 
lemna staden. 1464. 

1167 — 1201. Biskop Kätil kommer till Stockholm och förebrår k. Karl hårde- 
ligen hans flathet, att släppa de Danska herrame. 1464. 

1202 — 71. Biskop Kätil återkallar k. Christiem, som frigifver erkebiskopen 
och drager till Sverige; Stockholm beläggas; k. Karls folk blir slaget på 
isen vid Gråbrödra-holmen; han dagtingar, afsättes och får Raseborg i län ; 
måste tvista derom med biskop Kort i Abo. 1464, 65. 

1272 — 1351. Erkebiskopen råder i Sverige; biskop Kätil dör; Nils Sture miss- 
tänkes otfh kallas till erkebiskopen, men vill ej komma utan flyr till Fin- 
land till Erik Axelsson, som lofvar sin bemedling. Sammankomst mellan 
erkebiskopen och Nils Sture, der de skiljas som förklarade fiender. 
1465, 66. 


Digitized by Google 



Innehåll. 


VII 


1352 — 95. Erik Axelsson bjuder till (sin bror Ivars) bröllop; Nils Sture följer 
honom till Stigssund och far sedan till Gefle, der han griper fogden och 
tar erkebiskopens skatt; drar derifrån till Dalarna, förjagar Erik Nilsson 
och reser allmogen. 1466. 

1396 — 1447. Erik Axelsson kommer till Stockholm och får staden öfverlåten 
åt sig. Nils Sture drar till Vesterås; Erik Nilsson samlar folk mot honom; 
deras härar lägra sig på ömse sidor om Kolbäcks bro ; Erik Axelsson kom- 
mer som medlare och Nils Sture får Vesterås genom dagtingan. 1466. 

1448 — 65. Erkebiskopen far till Danmark och /klagar på Erik Axelsson för k. 
Christiem, som lofvar honom sitt bistånd. 1467. 

1466—95. Erik Karlsson, Trötte Karlsson och Ivar Gren förena sig mot Nils 
Sture; de gripa hans folk i Arboga och Helsingland; dagtinga med Erik 
Axelsson. Nils Sture samlar Daladrängarne och slår motparterna. 1467. 

1496 — 1540. Erkebiskopen kommer med Dansk hjelp och belägrar Stockholm. 
Ivar Axelssou samlar folk, slår Erik Nilsson i Nerike och drar till Stock- 
holm. Nils Sture far ned till l psala och slår Erik Karlsson. Erke- 
biskopen drar till Kalmar och dör der. 1467. 

1541-64. Erik Axelsson råder i Sverige; Erik Karlsson infaller i Upland, 
men blir slagen på Nyssa skog och beger sig till Kalmar. 1467. 

1565 — 96. K. Karl återkallas ånyo; får Stockholm af Erik Axelsson; Erik 
Karlsson lofvar trohet, men bryter den; griper konungens dotter Magdalena 
i Vadstena. 1467— 69. 

1597-1640. Erik Karlsson drar till Upland och uppviglar allmogen; Bo Dyre 
skickas mot honom; stillestånd ingås men brytes af Erik Karlsson, 
som öfverfaller och slår konungens folk vid Flottsund; Bo Dyre flyr 
undan. 1469. 

1641—1700. Sten Sture samlar en här och tågar emot Erik Karlsson; men 
i anledning af ett förräderi drar han till Dalarna; Erik Karlsson slåi 
konungens folk vid Knutby; tror öfvermodigt sig på väg att vinna Sveriges 
krona och skrifver bref derom till sin hustru. 1469. 

1701 — 34. Erik Karlsson drar med en stor här till Dalarna viss om seger. 1470. 

1735 — 60. Sten Sture drar med Dalkarlarne mot Erik Karlsson, slår honom 
och gör stort byte. 1470. 

1761 — 1802. Nils Sture kommer med sin här och slår Erik Karlsson vid 
Ophöga färja; denne flyr till Juleta och vidare till Danmark; berömmes 
dock som en tapper krigare. 1470. 

1803^-28. K. Christiem kommer med härsmagt till Sverige och belägrar 
Örsten; Sten Sture drar emot honom; Danskarne bli slagne och fly. 1470. 

1829 — 48. Författaren nämner i korthet årets många strider, dem han ej vill 
beskrifva, emedan många andra lära göra det, och slutar för att ej blifva 
för vidlyftig. 


2 . 

1470-87. 

1849 — 76. Osämja uppstår mellan rikets råd; Erik Axelsson m. fl. å ena sidan; 

Erik Karlsson m. fl. å den andra. 1470. 

1877-1932. Erik Axelsson och hans anhängare vilja utse en ny höfvidsman; 
tillskrifva, derom Erik Karlsson, som icke lyssnar dertill utan vill inkalla 


Digitized by Google 



vni 


Innehåll. 


k. Christiern; de öfriga af rikets råd välja Sten Sture till riksföreståndare; 
han tvekar men öfvertalas; Erik Axelsson öfverlemnar honom de slott han 
innehar. 1471. 

1933 — 52. K. Karl dör på Stockholms slott, sedan han kort förut äktat sin 
son och antvardat slottet åt Sten Sture. 1470. 

1953 — 88. K. Christiern rustar sin här och flotta samt drar till Kalmar, åt- 
följd af Erik Karlsson, m. fl.; Sten Sture bemannar Klekkaherg, som dock 

intages af k. Christiern; denne seglar till Stockholm och kastar ankar vid 

Vangsö. 1471. 

1989-2014. K. Christiern dagtingar i flera veckor med rikets råd; lägrar sig 
på Norrmalm; far till Upsala och hyllar allmogen till sig. 1471. 

2015 — 56. Sten Sture rider till Östergötland och vinner anhängare; Nils 

Sture förenar sin här med hans. K. Christiern återvänder till Stockholm 
och måste lemna sina skepp vid Stäket; dagtingar med rikets råd och 
befäster sig på Brunkeberg; hans folk umgås med Svenskarne än med 

gamman, än mycket oblida. 1471. 

2057 — 2118. Vestgötame resa sig och intaga Elfsborg. K. Christiern hånar 
Sten Sture och lofvar honom ris; Danskarne följa hans exempel och tala 
hotfullt om borgarne, hvaraf stort hat uppväxer. 

2119-79. K. Christiern skickar 1000 man till Upland mot Sten Sture, som 
på andra vägar närmar sig Stockholm; borgarne glada deröfver sända 
honom 1300 väl beväpnade män; Sture drar till Jerfva och uppmanar k. 
Christiern att gå från Stockholm; denne svär (på Tyska) att förr skall 
han dö. 1471. 

2180 — 2233. Sten Sture samlar sin här och håller ett uppmuntrande tal; alla 
lofva honom med gladt mod trohet och tåga till Norrmalm. 

2234 — 75. Slaget vid Brunkeberg börjar; Svenskarne bli tillbakaslagne. 

2276-2301. Svenskarne göra ett nytt anfall; k. Christiern såras; Svenskarne 
måste ånyo vika. 

2302-39. Danskarne draga ner från Brunkeberg till Clara kloster och bli 
der slagne; fly åter till berget. 

2340-91. Svenskarne anfalla för 3:e gången Brunkeberg; Danskarne fly till 
flottan; 900 drunkna och 900 bli fångne; k. Christiern seglar bort; 
Stures tapperhet; Svenskarnes glädje; S:t Eriks svärd synes som Jär- 
tecken. 1471. 

2392 — 2417. Lof för segern. K. Christiern far till Kalmar och derifrån till 
Danmark. 1471. 

2418 — 67. Sten Sture råder i Sverige; drar till Kalmar; ger de Danska fån- 
garne dagtingan. Danskarnes funder; en evig fred slutes mellan rikena. 
Stures beröm. 1471 — 80. - 

2468 — 91. K. Christiern dör i Köpenhamn 1481. Hans gemål Dorothea 
skildras. 

2492 — 2553. Norges män sända hud till Sverige om förening. Ett möte i 
Halmstad utsättes mellan alla 3 rikena för att välja konung. Sture beger 
sig dit, men får i Vadstena stark ögonverk och kan ej fortsätta resan; 
Svenskarne afhålla sig från mötet, der Danskar och Norrmän välja Hans 
till konung; han krönes. 1482, 83. 

2554-2641. Erik Axelsson och hans bröders förhållanden och stora magt; 
vid sin död upplåter han, tvärt emot lofven, de Finska slotten åt brö- 
derna; Ivar Axelsson lofvar på en herredag i Nyköping att aflemna slotten, 
men behåller dem; nytt möte i Kalmar med samma slut. 1480, 81. 


Digitized by Google 



Innehåll. 


IX 


2642 — 2715. ' Ivar och Lars Axelsson drifva sitt spel; den förre lofvar Sverige 
ntan svärdsslag åt Danskarne. Sten Stnre hopkallar ett möte i Stock- 
holm; får löfte om de Finska slotten, men gäckas I nyo; Lars Axelsson 
dör. Stures vänskap för Axelssönerna illa lönad. 1481, 82. 

2716 — 77. Sten Stnre far till Gotland att dagtinga med Ivar Axelsson; åter- 
köper af honom 4e Finska slotten mot stora förläningar; sorgliga betrak- 
telser deröfver. Ivars dåliga bedrifter. 1483. 

2778 — 2809. Ivar Axelsson bedrifver sjöröfveri; klagomål deröfver. 

2810 — 69. Herredag i Stockholm; stor oenighet; somliga vilja afsätta Sten 
Stnre; hans fru hade förra året (1483) blifvit på Stockholms torg förolämpad 
och han kräfver stor bot af borgarne; upplopp i anledning af en borgares 
dråp; Gråbrödraklostret stormas. Ivar Axelsson ankommer och bereder 
anslag mot Sten Sture, hvilka dock misslyckas; förlikning träffas. 1484. 

2870 — 81. Myntmästaren blir insatt i tornet i anledning af något brott, som 
icke närmare angifves. 1484. 

2882 — 96. Tåg till Riga för att undsätta erkebiskopen och staden mot här- 
mästaren af Liffland ; en förening afslutas. 1485. 

2896 — 2913. Vestgötame resa sig mot Sten Sture, han drar emot dem; 8 
mista hufvudet och de öfriga omvända sig. 1486. 

2914 — 9009. Rykte om att k. Hans vill anfalla riket. Ivar Axelsson trotsar 
rikets råd ; påstår slotten vara hans egna ; drifver dubbelt spel med Sverige 
och Danmark, gäckande båda; låter röfva och skinna och fruktar ingen; 
nekar komma till ett möte i Telje och utsätter i stället ett på Stegeborg; 
der uträttas dock ingenting och de ditkomna riksens råd behandlas nästan 
som i fiende land. 1486. 

3010-47. Betraktelser om lyckans ostadighet. 

3048—71. Sten Sture kallar rikets råd till Arnö att redogöra för underhand- 
lingen med Ivar Axelsson; Sture jular i Stockholm. 1486. 

3072 — 3167. Sture rider till Gripsholm och kallar rikets råd samt Ivar Axels- 
son till Linköping, men han kommer ej, utan säges i stället vilja möta 
k. Hans i Skåne ; rikets råd bege sig då till Skäggenäs och kalla Ivar dit, 
men han säger sig sjuk; de fara då till Öland att underhandla med honom; 
' han nekar till alla förslag och ämnar gripa Sten Sture. 1487. 

3168 — 3221. Sture låter belägra Ivar Axelssons slott och får straxt Kalmar; 
Nyköping m. fl. slott återtagas från Arvid Trolle, hvars förläningar åter- 
kallas och intagas; Raseborg uppgifves af Lars Axelssons enka. 1487. 

3222 — 47. Stegeborg uppgifves af Erland Bagge. Knut Posse kommer med 
skepp från Finland och förenar sig med Sten Sture att belägra Borg- 
holm. 1487. 

3248 — 83. K. Hans rustar en flotta och seglar till Gotland; Ivar Axelsson 
möter honom och lemnar Gotland i hans händer, menande att få honom 
till strid med Sten Sture. 1487. 

3284—3359. K. Hans inleder underhandlingar med Sten Sture och seglar till 
Öland, der de mötas; öfverenskommelse sker att Ivar Axelsson skall upp- 
låta Öland åt Sture; han försöker undandraga sig, men förmås af k. Hans 
att fullgöra förbindelsen. 1487. 

3360 — 81. Liknelse om Sverige och goda råd till Svensk arne. 


Digitized by Google 



X 


Innehåll. 


3 . 


1488-%. 


3382 — 3407. Märkliga händelser 1489 — 92. S. Katarinas och Brynolfs kanoni- 
sationer. Hvalfisk i Roden. S. Görans bild uppsättes i Storkyrkan. För- 
bund med Lybeck. ' 

3408-75. K. Hans underhandlar om förbund med Ryssland; afsänder dit en 
beskickning, som till Danmark för två bojarer; desse återvända hem öfver 
Norge. 1493. K. Hans skildras; hans planer mot Sverige; han utverkar 
ett allmänt möte i Kalmar till följande år; blir sinnessjuk. 1494. 

3476 — 3534. Möte i Kalmar; k. Hans får vänta 4 veckor på Sten Sture, som 
slutligen antågar med stor magt; k. Hans återvänder då till Köpenhamn; 
hans skepp Griphund uppbrinner i Kalmar sund jemte flera andra. 1495. 

3535 — 56. Då Sten Sture kommer till Kalmar finner han inga Danskar der; 
med några som stannat i Ronneby öfverenskommer han om nytt möte 
nästa år i Lödöse. 1495. 

3557 — 76. Stor brand i Stockholm. Svår pest öfver hela riket. Starka 
stormar. 1495. 

3577 — 3632. Ryssarne infalla och härja i Karelen; belägra Olofsborg och 
Viborg; Sten Sture rustar sig mot dem, men fördröjes af den starka 
vintern. 1495. 

3633-50. Knut Posse försvarar Viborg; gör ett utfall, som väl misslyckas, 
men deri 4000 Ryssar dödas. 1495. 

3651-92. Sten Sture synes dröja med aftågandet; S. Eriks baner föres från 
Upsala till Stockholm med stor process; hären afseglar ändtligen; en del 
hindras dock af isen. 1495. 

3693 — 3750. Flottan skingras af storm på farten Jill Finland; två skepp för- 
lisa; Sten Sture kommer med nöd fram till Aland och blir liggande der 
för motvind och is. 1495. 

3751 — 3894. Ryssarnes belägring af Viborg skildras; de nedskjuta två torn 
och skada illa det tredje; storma fästningen på S. Anders dag; Knut Posse 
och Vinholt försvara den tappert, tända eld i ett torn dit Ryssarne inträngt 
och innebränna dem; borgarne nedkasta stormstegarna; järtecken af S. 
Andreas’ kors, S. Eriks och Olofs baner synas; Ryssarne tillbakaslås och 
fly till Savolax; bli äfven der slagne. 1495. 

3S95 — 3966. Sten Sture jular i Abo och hans folk sprides vidt omkring; 
Knnt Karlsson sändes till Olofsborg med en liten afdelning, som blir slagen 
af Ryssarne; de härja i Savolax; draga in för Tavastehus och närma sig 
Abo; Sture skickar budkafvel öfver alt Finland om allmän beväpning. 
i495, 96. 

3967 — 4010. Svenska hären drager ändtligen mot Ryssarne, som då fly undan ; 
Svenskarne förfölja dem förgäfves; landet ligger öde mer än 80 mil; 
hären upplöses. 1496. 

4011 — 38. Sten Sture far till Sverige att samla mera folk för kriget mot 
Ryssarne; herredag hålles i Stockholm. 1496. 

4039-4114. Stor rustning mot Ryssarne göres; desse infalla i Norrbotten 
och bränna sex byar. Svenska hären under Svante Nilsson infaller för 
Narva och Ivangorod; det sistnämnda fästet intages och stort byte göres, 
hvarefter hären återvänder. 1496. 


Digitized by Google 



Innehåll. 


XI 


4115—48. Sten Sture drager till Ryssland, men för sent och med illa utrust- 
adt folk; de lida hänger och öfverge honom, så att ganska få blifva 
qvar. 1496. 

4149—64. Ryssarne draga till Ivangorod och uppbygga det igen. Sten Sture 
befäster Viborg och Olofsborg samt hugger bråtar öfver mark och skog. 
1496. 

4165 — 96. En dryg skatt, sexmans-gärden, pålägges; dess beskaffenhet nam- 
nes; Sverige har deraf litet gagn och froma. 


4 . 

1452?— 1520. 

t 

4200-72. K. Karl finner stort förräderi af erkebiskopen med flera, och bereder 
sig att lemna riket. Thord Bonde strider med Norrmännen; håller Jösse 
Boson ypperst öfver alla sina män; svikes och mördas af honom. 1456. 

4273 — 4318. Herredag i Vesterjås, der många klagomål göres mot k. Karl; 
han flyr till Danzig; de missnöjde herrarne inkalla k. Christiern. 
1.456, 57. 

4319 — 80. Christiern I hyllas och krönes; blir oense med erkebiskopen och 
för honom fången till Danmark. Biskop Kätil i Linköping reser allmogen 
mot konungen. 1457 — 63. 

4381 — 4432. Biskop Kätils skäl till uppror; han rustar sig; k. Christiern 
kommer med en här, om hvilken biskopen får underrättelser af en spejare. 

1464. 

4433 — 4502. Biskop Kätil drar till Upland och far bistånd af Sten Sture; 
strid vid Haraker med konungens folk; Christiern flyr till Vesterås och 
vidare till Danmark. Kätil intager slotten. 1464. 

4503 — 40. Herredag der k. Karl återkallas 1464. Biskop Kätil dör i pesten 

1465. 

4541 — 66. K. Karls nit för prester och kyrkor; han förser Vadstena kloster 
med tenn tak. 

4567 — 82. K. Karl sjuknar, antvardar riket åt Sten Sture, dör och begrafves 
i gråbrödra klostret. 1470. 

4583—4608. Sten Sture riksföreståndare. God tid under hans styrelse; varu- 
priser. 

4609 — 38. Erik Nilsson (Karlsson?) gör uppror; Sten Sture drar ned från 
Dalarna och slår honom vid Uphofva elf. 1470. 

4639 — 64. K. Christiern kommer med en här; blir slagen vid Herljunga och 
återvänder till Danmark. 1470. 

4665 — 4708. JK. Christiern samlar en ny här, infaller i Vestergötland och 
belägrar Örsten. Sten Sture skyndar dit och slår honom. 1470. 

4709 — 76. Falske herrar intala k. Christiern ett nytt infall; han kommer med 
en stor här för Stockholm. Sture samlar folk och förbereder striden; 
hans hustru bespisar de fattig». 1471. 

4777 — 4878. Danskarne ha en fast ställning på Brunkeberg; en kafvelbro, 
som de gjort till sina skepp, undersågas af Svenskame. Striden böljar; 
k. Christiern såras. Trötte Karlsson och Staffan Benktsson stupa. Dansk- 


Digitized by Google 



XII 


Innehåll . 


arne bli slagne; 700 drunkna; k. Christiern flyr. Sture begrafver de 
fallna. 1471. 

4879 — 4930. Herredag i Söderköping; Sten Sture förlikes med Erik Karlsson, 
som jemte Nils Sture sändes mot Ryssarne; dessa rädas och begära fred; 
Nils Sture återvänder då, men Erik Karlsson qvarstannar och strider med 
Ryssarne i 3 år. 1472 o. f. 

4931 — 46. Ivar Axelsson m. fl. vilja hafva k. Hans till konnng, h vilket för- 
hindras af Sten Sture. 

4946-66. Vadstena brinner i grund 1487. S. Katarina skrinlägges; Sten 
Sture bär sjelf hennes skrin. 1489. 

4967 — 88. Krig mot Ryssarne ; Svante Sture intager Ivangorod och andra slott. 
Knut Karlsson pinas till döds af Ryssarne. 1496. 

4969 — 5038. Ivar Axelsson stämplar mot Sten Sture för att få in k. Hans: 
upplåter Kalmar åt honom; Sture återtar dock staden; Danskarne bibe- 
hålla slottet och 'göra derifrån häftiga utfall; blifva slutligen nthungrade 
och uppgifva slottet. 1487. 

5039 — 60. Ivar Axelsson belägras på Borgholm; flyr derifrån till Gotland. 
1487. 

5061-86. K. Hans kommer med sin flotta och underhandlar med Sten Sture; 
Borgholm uppgifves; Ivar Axelsson upplåter Gotland åt k. Hans och far 
till Danmark der han dör; hans hustru dör i Söderköping. 1487 o. f. 

5087 — 5110. Möte i Kalmar der Svenske herrarne hylla k. Hans; han drar 
till Stockholm; Sture samlar folk mot honom, men de bli slagne vid 
Rotebro. 1497. 

5111 — 80. Sten Sture slagen vid Stockholm underhandlar med k. Hans; för- 
likning ingås; k. Hans intågar i staden och får riket. 1497. 

5181 — 5214. K. Hans slår många till riddare, äfven barn; Svenska fruarnas 
fåfänga. 

5215 — 34. K. Hans’ partiskhet för Danskarne och afvoghet mot Svenskarne. 
Fogden Jöns Falster låter hänga Harald Pletting utan dom och blir sjelf 
ihjelslagen. 

5235 — 72. K. Hans tillämnar förräderi mot Sten Sture, men afrådes; folket 
och herrarne blifva missnöjde med honom ; han förlänar slotten åt Danskar, 
mot sina löften. 

5273 — 86. K. Hans för all skatfen till Danmark; återvänder med sin gemål 
och älskarinna Edela. 

5286 — 5342. K. Hans inför många nya seder; retar mot sig herrarne, som 
sammansväija sig. Sten Sture intager Stockholm med borgarnes tillhjelp; 
k. Hans återvänder till Danmark och qvarlemnar dr. Christina på Sthms 
slott, som belägras af Hemming Gadd och slutligen uppgifves 1502. Drott- 
ningen föres fången till Vadstena. Sture belägrar Kalmar. 

5343-80. Sten Sture återtager styrelsen, sedan de Svenske herrarne försonat 
s^ med honom och han fått in Stockholms stad samt låtit belägra slottet. 

5381-5414. Sten Sture belägrar Kalmar, som försvaras af konung Hans, och 
intager staden; uppdrar slottets belägring St Hemming Gadd. 1502? 

5415 — 44. Lybeckame bemedla dr. Christinas frigifvande; hon beledsagas till 
gränsen af Sten Sture; de skiljas i vänskap. 1503. 

5445-5510. Sten Sture tar på återvägen in hos Sven i Forssheda; träffas der 
af dr. Christinas läkare d:r Karl, som förgifver honom under måltiden. 
Sture fortsätter resan till Jönköping,, dör der och föres till Stockholm. 


Digitized by Google 



Innehåll. 


XIII 


Hans död hålles hemlig ander färden p& det sätt, att en hans tjenare, Peder 
Bireson, af mycken likhet med honom, föreställer hans person. 1503. 

5511-40. Svante Stnre väljes till riksförest&ndare och Sten Sture begrafves 
i Carthenser klostret vid Gripsholm, hvilket han sjelf stiftat och rikt be- 
gåfvat. 1504. 

5541 — 74. Svante Sture drar till Kalmar att återtaga slottet fr&n k. Hans, 
som omsider beger sig till Danmark ; Hemming Gadd fortsätter belägringen 
och intager slutligen slottet &r 151Q. 

5575 — 5632. Svante Sture styr riket rättvist i nio &r; skickar en här till 
Skåne under Ake Hansson, som stupar [vid Fantehålan] och begrafves i 
Helsingborg. 1510. 

5633 — 58. S. Ingrid skrinlägges i Skenninge med stor högtidlighet. 1507. 

5659 — 84. K. Christiern infaller i Vestergötland; Svante Sture drar emot honom, 
men undviker strid och far till Upland. K. Christiern framtränger till 
Jönköping och ämnar gå öfver Holveden, men återvänder då han erfar att 
Östgötarne hålla stark vakt der. 1511. 

5684 — 5738. Svante Sture jular i Vesterås 1511; sjuknar och dör der; hans 
anhängare bland bergsmännen hålla dödsfallet hemligt och bemäktiga sig 
Vesterås och Stockholms slott. 1512. 

5739 — 92. Svante Stures anhängare uppsätta i hans namn ett bref, förordande 
hans sons val till riksföreståndare; till följe deraf hyllas Sten Sture d. y. 
af Stockholms stad och slott. Svante Sture begrafves. 1512. 

5793 — 5820. Betraktelser om lyckans ombytlighet; några af herrarne taga 
Erik Trolle till höfvidsman, men på herredag i Arboga antages Sten Sture 
d. y. allmänt. 1512. 

5821-52. Sten Stures milda och rättvisa styrelse. 

5853 — 80. Helige biskop Nils skrinlägges i Linköping med stor högtidlighet. 

5881—5938. Gnstaf Trolle viges till erkebiskop i Rom 1515; Sture skickar 
bud till honom om vänskap och inbjader honom till Stockholm på hem- 
resan, men han aktar ej derpå och far strazt till Stäket, utan att tala 
med riksföreståndaren. Denne bjuder honom till fadder och ber ofta om 
förlikning, men förgäfves. Med Trolle hålla flera herrar, som vilja inkalla 
k. Christiern. 

5939-84. K. Christiern samlar folk och skickar dem till infall i Sverige; 
de bränna Stegeholm, härja vid Vestervik och Söderköping, men bli der 
tillb&kaslagne af Östgötarne. 1517. 

5985-6008. Danskame draga till Stockholm och landstiga på Ladugårds- 
landet, anförde af Karl Knutsson; de bli slagne. 1517. 

6009 — 92. K. Christiern kommer med sin flotta till Stockholm att intaga det, 
men lyckas icke; drar upp i landet och slår läger; blir slagen vid Brän- 
kyrka; vill afsegla men hindras af motvind; dagtingar om förlikning; får 
lifsmedel af Sture, som ämnar sjelf fara nt till honom, men afrådes der- 
ifrån; de sändebud som i stället afgå bortföras fångne på Danska flottan, 
som nu afseglar. 1518. 

6093-6136. Danskarne infalla i Vestergötland under Otto Krumpe; Sture 
drar emot dem till Bogesund ; strid på Åsunden ; Sture såras och bortföres 
halfdöd; hans folk skingras. 1520. 

6137—52. Sten Sture föres till Örebro och vidare till Stockholm, men dör 
på vägen. 1520. 

6153—6202. Christiern den andre som prins; hans planer mot ridderskapet; 
han vinner Sverige; hans elakhet. 


Digitized by Google 



XIV 


Innehåll. 


6203-^-40. Christiern bryter sina eder; anställer blodbadet i Stockholm. 1520. 

6241 — 60. Christiern återvänder till Danmark och fortsätter mördandet nnder 
vägen. 1520. 

6261 — 86. Christierns rådgifvare och gunstlingar; Sigbrit skildras. 

6287 — 98. Christierns stridigheter med Lybeckarne och varningar mot dem. 

6299 — 6396. Christierns girighet; han tar penningar och egodelar af alla och 
en hvar; slår dåligt mynt, afväpnar bönderna, plundrar dem och presterna; 
hans beskattningsplaner ; han föraktar och våldför kyrkan; hans planer mot 
fattigt folk och ridderskapet för att underkufva och qväsa dem. 

6397 — 6426. Christiern inkallar Holländare till Amager, upphänger både lef- 
vande och döda, bedrifver grymhet och tyranni utan like; rymmer ur 
Danmark. 


Digitized by Google 



Namn-Register . 


XV 


Namn-Register. 


Å. 

Aabo se Åbo. Aake se Åke. Aakerbo se Åberbo. Aaland se 
Oland och Åland. o Aangerraann aland se Ångermanland. Aasunda 
och Asunden se Åstinda, Åsunden. Aland se Åland. 

Amager (armego) 6400. 

Anders Nilsson, Dansk?, 2430. 

Andreas (andris), helgon, 3846. 

Anna [Rosencrantz], Danska, Tyke Krabbes hustru, 5621. 

Arboga 1472; 5234; 5815. 

Arnö, i Upland, 3052. 

Arvid Svan 380 — 86. 

Arvid Trolle 2803, 51; 3145, 46, 88—96. 

Axelssönerna, under bild af en hjul- eller vagns-axel, 2563 — 71, 
83; 2698—2701, 08—15, 77; 2929; 3126—39.. 

Axevall 1831. 


B. 

Bagge se Erland. 

Beata Ivarsdotter [ThottJ, Arvid Trolles hustru, onämnd, 2805. 
Bellenacke, biskop på Fyen, sid. 233. 

Benkt Jönsson [Oxenstjerna] 315, 25, 35. 

Bergen (bärend) 6279. 

Berna, Perno socken i Nyland, 4159. 

Billingsborg (byllinghs borgh), i Vestergötland, 11. 

Birgitta, helgon, 2755; 3387; 4953. 

Birgitta, k. Karls dotter, onämnd, 132; 4565. 

Birgitta [Thuresdotter Bjelke], k. Karls halfsyster, 273. 

Birgitta [Thott], Danska, Erengisel Niclissons hustru, 383 — 94. 
Björn starke, en bonde, 4845 — 49. 

Bio Dyre [Bonde d. yj 1609 j — 38. 

Bogesund (bågaswnd) 6104. 

Bohus (baahuss) 3438. 


Digitized by Google 



XVI 


Namn-Register . 


Borgholm (borkholm) 238—53, 99; 304; 3049; 3159— 71; 3245 
—47; 3306, 35, 42; 5039—74. 

Brask se Hans. 

Brunkeberg, vid Stockholm, 815; 2054; 2236 — 2350; 2409; 3525; 
4763, 77. 

Brunte Bertilsson [Liljehök] 5617. 

Brynolf, helgon, 3388. 

Bränkyrka (bränna kyrke), nära Stockholm, 6039; sid. 232. 

Bysse se Johan. 

C. 

Cartheuser klostret vid Gripsholm 5521 o. f. 

Christiern I 16; 113; 235, 39, 46— 48, 69; 578—2473, 92; 
2545; 2656; 4207, 16, 79, 89; 4308, 19—4482; 4645- 
4864, 82. 

Christiern II 5659—82; 5932—41; 6009— 93;. 6153— 6426. 
Christiern Benktsson [Oxenstjerna] 328, 35. 

Christiern Nilsson Oxenstjerna, onämnd, 2830 — 35. 

Christina af Sachsen, k. Hans* gemål, 5279; 5307 — 34; 5419— 
43, 62. 

Christina Abrahamsdotter, k. Karls tredje hustru, onämnd, 1940. 
Clara kloster, vid Stockholm, 2236, 65; 2304; 3658. 

Claus, bödel, sid. 234. 

Claus Rönnov, Dansk, 699; 707 (kallas der Hummer); 2426, 27. 

D. 

Dala banér 1744. 

Dalarna (dala, dalane) 417; 899; 1022, 43; 1226; 1387, 

93; 1643, 62; 1718, 35, 61; 1804: 2017; 3207; 3907 
(? dalen); 4620; 5299. 

Dalkarlar (dalakarla) 434; 1438; 1604; (dala) 1067, 72, 82; 

1739, 48, 64; (dala män) 1755. 

Danaborg, i Kronobergs län, 12. 

Danabrog 2302, 19, 21, 23; 4833. 

Danmark 14 och mångenstädes. 

Dansk, Danskar (danske, danzska, däne, däner, däni) 99 och 
mångenstädes. 

Danzig (danska, danske) 492, 97; 518, 24; 1110, 18; 2791; 
4296, 99. 

David Benktsson [Oxenstjerna] 329, 35. 

Didrik (dirik) [Slaghök], Vestfalare, erkebiskop i Lund, 6266; 
6404J o. f. 


Digitized by Google 



Namn-Register. 


XVII 


Djurhamn (diura hampn), på Vermdön, 604; 2161. 
Dorothea af Brandenburg, Christiem 1:8 gemål, 2474 — 91. 
Drake se Olof, 

Drakör, Dragör på Amager i Öresund, 3255. 

Dyre se Bo. 


E. 

Edela (ädela), hoffröken, sedan gift Biide, 5280 — 84. 

Elfsborg (älffuisborgh) 2062. 

Elgsund se Yliasund. 

Enköping (öneköpunges by) 2735. 

Erik, helgon, 420; 2390; 3658, 60; 3853. 

Erik, en doctor (theologiae?) i Upsala, 3673. (Förmodl. Erik 
Andersson Baner). 

Erik Axelsson [Thott], Dansk, 610 — 18; 1316 — 23, 46, 53, 60, 

65, 70, 97; 1401, 22—26, 53, 80, 98; 1541, 51—63, 69— 
72; 1859, 77 o. f.; 1915—32; 2560, 72, 89—97. 

Erik Eriksson [Gyldenstjerne], Dansk, 237 — 66. 

Erik Karlsson [Vase] 1468; 1511—35, 45—59, 79—1802, 25, 

66, 85—1900, 63 ; 4713; 4881—4930. 

Hans hustru, onämnd, 1678; 1780. 

Erik Nilsson [Oxenstjerna] 321; 993; 1276; 1390, 95; 1406, 
32—35, 66, 74; 1502, 13—30, 59; 4609—38. 

Erik Nypertz (niper) 1825. 

Erik Trolle (trulle) 4015; 5811—13. 

Eriksgata 668; sid. 234. 

Erland (ärlandh) Bagge 3235. 


F. 

Falster se Jöns. 

Falun (fala) 1727. 

Fernabro 1835. 

Finland 1311'; 2449; 2559, 72; 2644; 2725, 43; 3182; 3239; 
3530; 3606, 08, 88, 98; 3960; 4017, 19, 25, 54; 4154; 4967; 
5241. (= Fyen sid. 233.) 

Fjerdhundra (fyädrunga, fiedrunga landh) 417; 1545, 97; 2011; 
2123. 

Fjerdhundraboer (fiädringa, fiädrunga, fiäringa) 899; 1411; 1507, 
29; 1651; 1705. 

Flotsund (flötasundh), nära Upsala, 1628. 


Digitized by Google 



xvra 


Namn-Register. 


Forssa, Forsheda i Småland, Vestbo härad, 5446, 47. 
Fröst se Lasse. 

Fyen (findlandh) sid. 233. 


G. 

Gadd se Hemming. 

Gefle (gäffla) 1372, 86. 

Gestrikland (gästringalandh) 2730. 

Glopp, Nils Glob, Dansk, biskop i Viborg, 3547. 

Gotland 558, 70, 72; 2608, 42, 61; 2717, 80; 2928, 41; 3142 
3240, 51, 53, 57, 85; 3343; 3416; 5046, 51, 52, 76—78. 
Gramso [Berthold] 693. 

Gren (green) se Ivar och Magnus. 

Griphund, ett skepp, 3497. 

Gripsholm 3074; (grympzholm) 5518. 

Grodinge prestgård, i Södermanland, Svartlösa härad, 1005. 
Gråbrödraholmen i Stockholm 1232. 

Gråbrödraklostret — — 2835; 4581. I Söderköping 5086. 

Gråmunkagränd i Stockholm 3568. 

Gryta,- grythaskär, i Östergötland, 4485, 87. 

Gröneborg se Kronaborg. 

Gullborg (gulborgh), i Bohus län, 11. 

Gustaf Karlsson [Gumsehufvud] 273 — 98; 597; 1563; 1860. 
Gustaf [Trolle], erkebiskop,, 5881 — 5930. 

Gäst se Kolbjörn. Göran se Jorgin, Jören, Örian. 

Gödeke (gödka) Varg 1776. 


H. 

Haga, nära Enköping, 431; 2732. 

Halmstad 2499; 2513, 41. 

Hammersta, i Stockholms län, 383. 

Hans (hanis), konung, 2483—87; 2539, 43—45, 52; 2916; 
3084; 3248—3338; 3412—3534, 87, 90; 4036; 4935—43, 
90; 5004, 5, 61—77, 88—5341, 49, 69, 70, 83—5410; 5543 
—62, 81, 91; 6157, 69. 

Hans Brask (braske), biskop i Linköping, 5863. 

Hans Mikkelssen, Dansk, 6265, 67. 

* Hans Toller, Dansk, 6265. 

Hans Ulle 38 1( — 86 P). Förmodligen endast skrif-fel för han skulle. 
Hansestäder (hönsestädher) 222; 2787; 3403. 

Haraker, i Vestmanland, 4443. 


Digitized by Google 



Namn-Register . 


XIX 


Harald Pletting, 5227. 

Hatala kyrka, Hattula i Tavastland, 3951. 

Hedemora (heenemora) 1709, 13. 

Helgeandsholmen, i Stockholm, 815, 33. 

HeUa skog (hällis skogh), i Vestmanland, 1045, 47. 

Helsingborg 5620. 

Helsingland (hälsingalandh) 1484; 4048, 49. 

Hemming Gadd, utvald biskop i Linköping, 5313, 70 — 74; 5411, 
33, 34, 99—5501, 57—70; 6081. 

Henrik [Tidemansson], biskop i Linköping, 5300 not. 

Herljunga, i Vestergötland, 4647. 

Heyle, möjligen Hela utanför Danzig, 2414. 

HoUand 2790, 93; 6277, 85. 

HoUändare 2808; 6397; 6401. 

Holsteinare (holste) 2422. » 

Holveden (holewedhen) 5675. 

Hök se Nils. 


I. 

Ingeborg [Akesdotter Thott], Sten Sture d. ä:s hustru, 2715; 

2824; 4765—76; 5495, 96; 5504—06. 

Ingrid, helgon, 5635 — 52. 

Ivangorod (ywan grooth) 4075 — 95; 4149 — 52; (grotthen iwen) 
4972. 

Ivar Axelsson [Thott], Dansk, 1500 — 04, 13; 2608, 14, 24, 42 — 
2809, 46—65; 2918—99; 3049, 56, 78—3216, 52—80; 
3323—47 ; 4932, 89—5004, 39—83. 

Ivar Gren 1468; 1535, 59; 1866; 1963. 

J. 

Jakob [Ulfsson Örnfot], erkebiskop, 3208; 3613, 57. 

Jerfva (yrffwa), nära Stockholm, 2154. 

Jesabel 2481. 

Johan Arentsson [Ulf] 5959 — 61. 

Johan Bysse 3178. 

Johan Ibsen Ravensberg, diekanus i Roeskilde, onämnd, 3414 — 24. 
Joghen Månsson [Natt och Dag] 5574. 

Joghen i Gryta 4485 — 90. 

Jokas, Jockas socken i Savolax, 4053. 

Jon Jönsson [Svart] 5503 o. f.; 5736 — 38, 67 — 75. 


Digitized by Google 



XX 


Namn-Register. 


Jorgin, sanct Göran, 2179. Se Örian. 

Juleta kloster, i Södermanland, 1770. 

Jönköping 5470; 5673; sid. 234. 

Jöns Benktsson [Oxenstjerna], erkebiskop, 219; 311 — 1538; 4205 
—4362, 93, 94. 

Jöns Falster, Dansk, 5225—34. 

Jören, helgon, 5508. Se Örian. 

Jösse Boson, Dansk, 171 — 208; 4223 — 72. 

K. 

Kalfs prestgård, i Yestergötland, 6107. 

Kalla hamn, nya, i södra delen af Helsingland?, 3714. 

Kalmar (calmara, calmarna &c.) 269, 80; 389; 405; 596; 1533, 
38, 62; 1833; 1965—76; 2410, 19, 32; 2618; 3140, 86; 
3463, 81, 89; 3536, 41, 46, 77; 5004—37, 87; 5336, 43, 
81—5411; 5542—73. 

Kalmar sund 3498. 

Karelen (karelz landh, kareel) 3581, 93; 3992. 

Karl, dr. Christinas läkare, 5442, 53 — 61. 

Karl Karlsson Bonde, onämnd, 1941. 

Karl [Knutsson Bonde], konung, 7 — 1941; 4201 — 4319, 36, 43— 
46, 51; 4507—86. 

Hans 3:e hustru, Christina Abrahamsdotter, onämnd, 1940. 
Hans son Karl, onämnd, 1941. 

Hans dotter Birgitta, onämnd, 132. 

Hans dotter Magdalena 1591; 5055' — 59, 83 — 86. 

Hans halfsyster Birgitta Thuresdotter Bjelke, onämnd, 273. 
Karl Knutsson [Gera] 3178. 

Karl Knutsson [Tre Rosor] 5991 — 6004. 

Karlsborg (karleborg, karsborg), slott i Bohus län, 4217 — 39. 
Kasimir IV, konung i Polen, onämnd, 529, 41. 

Katarina, helgon, 3387; 4953 o. f.; 5428. 

Katarina [NypertzJ, Lars Axelssons enka, 3212 — 15. 

Klekkeberg, vid Kalmar, 1969 — 78. 

Knut Eskilsson [Baner] 3181. 

Knut Karlsson [Gera] 3910; 4981. 

Knut Posse 1564; 3183; 3238—40; 3633—44; 3777 o. f.; 

3825 o. f.; 4065; 4833 not. 

Knutaby, i Upland, 1668. 

Kohamn, i skären utanför Stockholm, 3693. 

Kolbjörn Gäst, Norrman, 21 — 86. 


Digitized by Google 



Namn-Register. 


XXI 


Kolbäcks bro, i Vestmanland, 1418 
Kopparberget 1488, 90; 1708, 28. 

Kort [BizeJ, biskop i Åbo, 1257 — 68. 

Kort [Rogge], biskop i Strengnäs, 2984; 3208. 

Krabbe se Tyke. 

Kronaborg, förmodligen Gröneborg i Fjerdhundra, 1553. 

Kronaborg eller Tavastehus 3938. 

Krumpe se Otto. 

Kureholm, Kårholm vid Öland, 3295. 

Kyn, Kim eller Kemi socken i Österbotten, 4052. 

Käplinge[holmen], vid Stockholm, 956, 68. 

Kätil [Karlsson Vase], biskop i Linköping, 855 — 1274; 4361 — 
4540. 

Köpenhamn (köpmanna hampn &c.) 876, 94; 2473; 3331; 3494; 
6086; 6281; sid. 233. 


L. 


Ladugården, vid Stockholm, 5989, 93. 

Lars Oarens) Axelsson [Thott], Dansk, 2609, 44; 2700; 3214, 
16, 21. 

Lasse Fröst, Dansk, 5611 — 15. 

Lifland 3417. 

i Linköping (lynköpungh) 855; 1783; 3077; 4361, 97; 4435, 
I 4537; 5300 not, 13, 74; 5854. 

Lund sid. 236. 

Luther 6361. 

Lybeck (lybeka &c.) 2791; 3402. 

Lybeckare (lybska) 5333; 5417, 24; 6287, 97. 

Ljninge, Limingå socken i Österbotten, 4052. 

Lodöse, nya (lödissa) 3554. 

' M. 

Magdalena [Karlsdotter Bonde], Ivar Axelssons hustru, 1591; 

5055—59, 83—86. 

Magnus Gren 701; 1975. 

Magnus [Nilsson Stjemkors], biskop i Åbo, 3647. 

Marienborg (malenborg), stad i Preussen, 542. 

Marquard, guldsmed från Skara, 5617. 

Marstrand 3438. 

Mathias (mattes), dekanus i Upsala, 3673. 

Rimkrön. 3. H 


Digitized by Google 



XXII 


Namn-Jiegiste r. 


Mathias [Gregersson], biskop i Strengnäs, onämnd, 6219. 

Mikael Hildebrand, erkebiskop i Riga, onämnd, 2886. 

Mora sten 659; 4323. 

Moysan, namn på en byssa, 2004. 

Mätta [Ivarsdotter Dyre], Danska, Svante Stures andra hustru, 


5715—24. 


N. 

Narva (nya narffua) 4069. 

Nerike (närke) 1503. Nerikare (närke, närker) 897; 1410. 

Nero 6417. 

Niclis, en Polsk junker, 1131; 1236 — 39. 

Nils Eriksson [Gyllenstjerna] 2893. 

Nils [Hermansson], biskop, helgon, 5854 o. f. 

Nils Hök, Dansk, 3547. 

Nils Jönsson [Oxenstjerna] 318 — 21. 

Nils Pedersson, borgmästare i Sthm, 693. 

.Nils Sture 307; 1280—1522, 63, 77; 1761 o. f. ; 1804, 09, 33, 
60; 2019 o. f.; 2984; 4889—4926; 5787. 

Norge 9 och mångenstädes. 

Norrbotten (norrabothn) 4051. 

Norrmalm, vid Stockholm, 1994; 2225. 

Novogorod (noogaardh) 3418. 

Nydal, kloster i Småland, 6243. 

Nyköping 319; 1353'; 2612; 3141, 84, 91; 5178; 5242. 

Nyland 3712; 3959. 

Nyslott (nyia slotthet) 3873; 3914. Se Olofsborg. 

Nyssa skog, i Fjerdhundra, (Nysättra?) 1555. ‘ 


0 . 

Oland (aalandh), härad i Upland, 2011. 

Olof, helgon, 3853. 

Olof Axelson [Thott], Dansk, 572; 2663. 

Olof Drake 508, 51—56. 

Olofsborg, Nyslott i Savolax, 2600, 27; 3601; 3873; 3909, 14, 
23; 4004, 53, 60; 4155. 

Ophöga färja, vid Arboga, 1763; (wphoffwa elf) 4621. 

Opphunda, härad i Södermanland, 901. 

Otto Krurnpe, Dansk, 6097. 


Digitized by Google 



Namn- Register . 

P. 


XXIII 


Peder Bireson (Birgersson?) 5481 — 91. 

Penningby (pynninga by), i Upland, 1309, 12 — 14, 71. 

Per Smed sid. 234. 

Perno se Berna. 

Pharao 6417. 

Pletting se Harald. 

Polen (paalen, paalandb) 529, 41; 1131. 

Polsk (paalesk) 1236. 

Posse se Knut. 

Preussen (pryszen) 537, 49, 56. 

Puske rinchil, byn Puschwitz nära Danzig?, eller Putziger Winkel, 
trakten kring Putzig? 544. 


Qvicksund (quikka sundh), mellan Vestmanland och Söderman- 
land, 906. 

R. 

Raseborg 1245, 54—71; 2601, 26; 2729; 3141, 82; 3211, 15. 
Rekarne (reeka, reeker) 897; 1641. 

— dess inbyggare (reekar) 909; (rekbona) 4615. 

Beval (räffla) 2790, 92; 3421. 

Ribbinge slägt sid. 234. 

Riga 2885—89. 

Ringstadaholm (ringstaholm), i Östergötland, 1832. 

Roden (rodhin, roodhen), Roslagen, 902; 1226; 1603, 43; 2133; 
Roeskilde (raaskel) 3414. 13394. 

Rom 5881—84. 

Ronneby (rotnaby) 3542. 

Roslagsboer (rodzmän) 1665. 

Rotaberg, vid Rotebro i Upland, 2153. 

Rotasund, sammastädes, 2130. 

Rotebro (rotabroo) 5109. 

Ryss (ryz) 3935, 84. Ryssar (ryze, ryzer) 2747; 3422, 32, 36, 
45; 3531, 61, 78, 94; 3602, 08, 24, 28, 39, 44—50; 3754 
-3894; 3918—86; 4035, 51—4152, 92; 4894; 4919, 68, 
76, 83. 

Ryssland (rydzselandh, ryzelandh) 3413; 4041, 68; 4121; 4885, 
93, 96; 4928, 29, 82. 


Digitized by Google 



XXIV 


Namn- Register. 


Ryting [Nicolaus] 691. 

Rönnov (runnow, rwmmer) se Claus. 

8 . 

Salo, socken i Österbotten, 4052. 

Sancte Olofs borg se Olofsborg. 

Sandhamn (sandha hampn), i Stockholms skären, 4118. 

Satakunda (satagunna), i Björneborgs län, 3903. 

Savolax (sawalax) 3873, 76; 3927, 92. 

Sigbrit (sibrett), Holländska, 6242, 61—84, 99; 6301; 6402. 
Skara 3388; 5617; 6219. 

Skeninge 5634 — 56. 

Skillingaryd (sköfflingaröd), i Småland, 5466. 

Skåne (skane, skaana) 3058, 84; 3107. 

Skäggenäs, i Kalmar sund, 3100. 

Slendtz [Thomas], Tysk, 5021 — 24. 

Snäninga, eller Snäuinga, Snäfringeboer i Vestmanland, 899; 1411; 
1651; 1705. 

Staffan Benktsson [af Vinstorpa-ätten] 4714; 4821, 33 not. 
Stegeborg (stäkeborgh) 2449; 2728; 2969, 73, 90; 3140, 75; 
Stegeholm, i Småland, 5950 — 64. [3224 — 37. 

Sten Christiernsson [Oxenstjerna] 5291 — 94. 

Sten Sture d. ä. 1471; 1645—62; 1735—60; 1804—33, 60; 

1906—4198; 4439 o. f., 52; 4569—5540, 49. 

Sten Sture d. y. 5756—61, 74—84, 93—6152; 6238. 

Sten Thuresson [Bjelke] 4015. 

Stigsund (stigha sundh), i Stockholms skärgård, 1364. 

Stjemaberg, Sternberg i Mecklenburg, 3473. 

Stockholm 339 och mångenstädes. 

Stränge, Dansk, 2323. 

Strengnäs (strängness &c.) 445, 66; 6219. 

Sture se Nils, Sten, Svante. 

Stäket 1448; 2026; 5911. 

Sulla (silla) 6417. 

Suttyngen, Sottunga, ögrupp nära Aland, 3713. 

Svan se Arvid. 

Svante Nilsson [Sture] 3176; 4014, 65; 4109, 35; 4971 — 78; 

5513, 41—5792. 

Svartbrödra klostret i Åbo 1262. 

Svartbrödra munkarne i Stockholm 630. 

Svartmunka klostret i — — 507. 


Digitized by Google 



Namn-Regi*ter. 


XXV 


Svartsjö 431; 2732. 

Sven Hök sid. 234 

Sven i Forssa, Forsheda, 5447, 48. 

Svenskar 54 och mångenstädes. 

Sverige 46 — — — 

Söderköping 4879; 5084; 5969 — 82; sid. 234. 
Södermalm, vid Stockholm, 386; 3565. 
Södermanland (södhermanna landh) 1641. 
Sölvesborg (sölffborgh) 2653. 


T. 


Tavastehus (taffwasta hwss) 2601, 26; 3938, 39. 

Tavastland (taffwasta landh) 3992; 4159. 

Telje (tälia, thälye) 2964, 71. 

Thord [Bonde] 2—212, 66; 4217—68. 

Thure Thuresson [Bjelke] 701; 847; 2431? 

Tiundaland (tyendelandh) 2011. 

Torde, Trötte Karlsson?, 2120. 

Torn, Torne socken i Vesterbotten, 4052. 

Trolle se Arvid, Erik, Gustaf. 

Trötte Karlsson laf Eka] 1468; 1535, 59; 1866; 1963; 2120?; 

2408, 09; 4713; 4813—20. 

Tyke Krabbe, Dansk, 5621. 

Tyskar 541; 4827. Tyska strand 522. 

Tör (töör), 1603. Se Ytra Tör. 


u. 


tfphofva elf, vid Arboga, 4621. Se Ophöga färja. 

Upland (oplandh &c.) 409, 17, 40; 899; 4436; 4669, 81; 5670. 
Upsala 419; 659; 1506; 1602, 08, 29; 2005; 3655, 60; 4024; 
4324 ; 4617; 5882. 


Y. 

Vadstena (wastena) 120, 121; 1592; 2519; 4562; 4948; 5331; 

5419, 24, 27, 29; sid. 234. 

Valsker, Italienare, 3513. 

Vangsö (wanxöö), formodl. Skeppsholmen vid Stockholm, 1988. 
Varg se Gödeke. 


Digitized by Google 



XXVI 


Namn-Register. 


Vernamo (warnemoo), i Småland, 5463. 

Vestbö (wäsboo, wesboo), härad i Småland, 2910 (NB icke Vadsbo 
i VG1.), 5446. 

Yestergötland 2907; 4666, 71; 5660, 65, 71; 6095; 6104. 
Vestervik 5965. 

Vesterås (wästraas &c.) 433; 46, 48; 996; 1076; 1276; 1391; 

1404, 28, 31, 40, 45; 1577; 4275; 4469; 5688; 5807. 
Vestgötar (wäsgöta) 2057; 2898; 2901; 5672. 

Viborg 610—16; 1916; 2600, 27; 3601, 34; 3754—3869; 3908; 
4046; 4155. 

Vincentius, biskop i Skara, onämnd, 6219. 

Vinholt (wynholth) 3779 o. f.; 3825 o. f. 

Visby 1500; 2719; 3279; 5053. 

Vårfru gillesstuga i Stockholm 371. 

Vårfruberga kloster, på Fogdön, 454; 4318 not. 


Y. 

Ylia sund, Elgsund vid Strengnäs, 450. 

Yrfva, Jerfva nära Stockholm, 2154. 

Ytra Tör, Sotholms härad i Södermanland, 901; 1603. 
Ywan grooth se Ivangorod. 

Yäk, Jjoki eller Jjo socken i Österbotten, 4052. 


Å. 

Åbo 727; 1916; 2576; 3647; 3891; 3942, 50, 54, 57, 64; 
o 4008. 

Åke Axelsson [Thott], Dansk, 2715; 3147. 

Åke Hansson [Thott], 5586 — 5621. 

Åkerbo, härad i Vestmanland, 1410; 2730. 

Åland (alandh, aaland) 1411; 3687; 3713, 28, 40, 52; 3959, 75. 
Ångermanland 2731. 

Åsunda, härad i Upland, 2731. 

Åsunden (aswndhen), sjö i Vestergötland, 6116 o. f. 


L 


Ädela se Edela, Älffuisborgh se Elfsborg. 


Digitized by Google 



XXVII 


Namn-Register. 

ö. 

Ökia, förmodligen Öknabo härad i Södermanland, 901. 

Oland, 235; 2728; 3115, 43; 3300, 23, 27, 30, 33, 42; 5342. 
Oneköping se Enköping. 

Örebro (örabro) 1276; 1408, 32; 1836; 5225; 5778; 6137, 
.. 43 > «• 

Örehamn, på Öland, 3297. 

Örian, sanct Göran, 2217; 3399; 3674; 5508. Se Jorgin, Jören. 
Orian Karlsson, Norrman, 695. 

Örkelljungn? 5597. . 

Örsten (örasteen),- i Vestergötland, 214; 1807, 11, 27; 4667,76. 
Östergötland 1016; 2015. 

Östersjön 503. 

Östgötar 897; 2020; 3180; 5676—81; 5973—81. 


Digitized by Google 



Digitized by Google 



1 . 

1452—1470. 


Nw maa wäl talas merkeligh ordh 415 

om then stolsse riiddare her tordh 
han war 5rlik och een opsaatigh man 
saa ath ingen annath mz skäl säyia kan 
5 hans tokth mz snill och klokheeth war 
och ynnan striidh stoor priisheet bar 
konnngh karl mykit om riikith wogh 
hwar före han her tordh tiil marsk tosrh 
flere sloth loth han i norghe byggia 
io ther han sina swäna leeth aa liggia 
baadhe byllinghs borgh gulborgh och flere 
danaborgh och än rneere 
hoffueerk och striidh monde han öffua 
och sina snille mz danmark och norge pröffua 
15 hadhe hans liiffs tyma längher räkth 
full wäl hadhe han k cristiern späkth 

Norges män sankadhe siik i thy 
och meente her tordh sculde borth fly 
the kommo tiil hopa iii M [3000] i een skara 
20 och wilde för her tordz sloth fara 

her kolbiörn gästh thera höffuisman war 
mz spiuth greep och greedh han orädder är 

Jtimhrön. 3 1 


Digitized by Google 



2 


Thord Bonde belägras af Norrmännen 1452. 


416 


han optha tiil them hadhe her sakth 
her tordh staar aldrigh moth waar makth 
25 wy wyliorn saa skikka waar hall 
och beeläggia hans sloth mz wall 
wy wyliom i nath nämer gaa 
och hans borgh full wäl beestaa 
han skal aff norges landh dragha fulsnarth 
30 och ey wara seen wthan inz stora farth 
wy sculoin sigher wynna och saa priiss 
saa wardher han mz k karl täss wiiss 
her tordh marsken skikkadhe sina borgh 
han giorde siik gamman wthan sorgh 
35 ä hwath han oppe bleeff äller aff reedh 

han wiisthe wäl togh hwath norges män leedh 
hans späyiare ridhu tiil och fraa 
thy wiisthe han wäl hwar häreen laa 
hans moodh war karsth hans hogh war frii 
40 thz finge norges män wäl sy 

han wiil ey fly han wiil them biidha 
snarth leeth han siik aff slottet liidha 
han reedh wth mz iii° [ 300 ] hästa 
och dägelighe män och jo the bästa 
45 the waare mz marsken i lösth och i nödh 
och wylle för sweriges bästa liidha dödh 
marsken reedh och skikka them eena, stundh 
eeth c [100] smaswäna dolde han i een lundh 
her kolbiörn hadhe iii M [ 3000 ] och än flere 
50 her tordh iii c [ 300 ] och ey meere 

her tordh reedh wth och wille them mötha 
och loth i een sin basun stöta 


Digitized by 


Google 



Strid mellan Thord Bonde och Norrmannen 1452 . 3 

och sadhe wy swänske sculom i dagh staa een stöth 
ä hwat han är swr äller söth 
55 ; aldrigh sculom wy aa markena fly 
för än wy pröffua theres gny 
her tordh kom alth wthan sorgh 
och norges män strax reeste eena slädha borgh 
her tordh saa them fast skiutha 
«o och kunde ey thera borgh brytha 
han badh fly i samma stundh 
thz giorde han mz kloka fundh 
norges män strax eeth gapp giorde 
och fullfölgde them som the bästh torde 
65 thz giorde hoffmännena som waare tiil hästh 

och sökte som the gaatho raästh 417 

her tordh saagh thz oc war ey seen 
wände siik moth them i geen 
norges hoffrnän gaatho tha ey staa 
70 the wille gerna borgena aather faa 
her tordh kom tiil hären fram 
och sköth och stak saa thz blodhen ran 
the sloghos fasth aa baadha sidhor saa 
her tordh han miste häster twa 
75 hans smaaswäna kommo dragande aff then lundh 
wnsätte honum i samma stundh 
the rände mz stakar wthan järn 
norges män torde ey tha tagha tiil wärn 
the hadhe basunar tree 
80 saa warth norges mannom wee 
the skildes och gaafifuo eeth gny 
hwar monde fraan androm fly 


Digitized by Google 



4 Thord Bonde besegrar Norrmännen; hans ständiga lyclca . 


och sadhe thetta hadhe wy ey akth 
her komber draghande all sweriges makth 
85 och almoghen gaff siik i thy 

her kolbiörn och hans män tiil eeth bärgh fly 
her tordh grepp them ther alla 
thz mondhe hans opsath walla 
saadanth optha öffde han 
90 baadhe aa watn och saa aa landh 
hans lykka war saa och gaz wäl aath 
och war fromer herre baadhe tiil raadh och daath 
her tordh raadde i swerige fast och lösth 
och war konungsens största trösth 
95 honum wnfull ey lykka och ey striidh 
wthan then tiidh han miste siith liiff 
mädhan her tordh han war i dagha 
torde ingen förrädhare moth konungen waagha 
418 danske män wille thetta spiille 
100 thy foor marsken her tordh ille 

the plägha i theres raadh ey länge yla 
och giflua siik ey roo äller huila 
manghe waare som ey skötte gudz lagh 
wthan beetänkie baadhe nath oc dagh 
105 ath förraadha marsken mz swik och liisth 
thy wär thz warth honum wiisth 

Nw haffua danzska män tiil siidh 
ä hwar the ekke annars komme wiidh 
tha the mz slagh ekke kunne wynne 
no tha tänke the oppa eeth annath synne 
the tala liuff ordh och maane lee 


Digitized by Google 



Möte i Vadstena; k. Karl gar sin dotter i kloster, 1466. 5 

tbz ar them togh ey annath wthan spee 
the taladhe tiil k cristiern och sadhe saa 
naadughe herre her tordh inaane oss förgaa 
ils jak wiil oss komma tiil dagha 
idher skal thz wäl beehagha 
the danske scriffuo k karl thetta tiil 
och sporde hwat han her tiil säyia wiil 
konungh karl screff och sadhe saa 
120 war dagh maa wftll i wastena staa 
konungh karl foor tha tiil wastena 
saa hans raadh och saa hans swena 
tiith komrno baadhe swänske oc danske mz daath 
wyn oc myödh ther räkte fullwäl aath 
125 ther kommo byscopa prelata som i rikit boo . 
alla loffuadhe the k karl thera troo 
ther stämplas togh full döldh tingh 
thz fans för än aarith giik om kringh 
ther leeth konungen see sina makth 
130 i gull sölffuer haffuer staath och krafth 
ther hulss saa merkelighen koster 
thy konungen gaff sina dotter i closter 419 

och hulth marskens bryllop än ther tiil 
fruor och mör laatha ther see there snill 
»5 ther öffuer mykit traangh 

then tiidh k karl ewangelium saangh 
crona aa gull aa siith huffuudh bar 
eeth gull äplä i hans höghra hand war 
i syne winstra handh gull septrum förde 
140 een riddare eeth gylth barth swärd för honum 
mykit klädhe aa gaalffuit spreeddes Irörde 


Digitized by Google 



6 Bvetuhamet prakt; Danskarna af vand och onda anslag. 


och bryllops huss kosteligha reeddes 
thaa röntes danskorn sweriges staath 
och fruor och jomffrur seewelaath 
145 xiiii 0 [1400] sölff faath konungen ther hadhe 
och thetta aather aaff synom tyänarom kraffde 
sölff kaar bullar och drykkia kar 
waare i alth brylloppith oospar 

Thaa thetta skedde i the stundh 
150 tha wäxte danska manna affwundh 
k karl han holth thetta staath 
mz moodh och stoort öffuerdath 
tha matte danske män mz mwnnen lee 
och bära ynne hiertans wee 
155 och hadhe gema tässa haffuor haffth 
- thz haffuer jak optha hörth sakth 

then daghen tiil goth hadhe the ingen makth 
thy the waare faa som ther tiil hadhe akth 
the skildes aath och hwar foor tiil sin 
160 och ey drogho the alle öffuer eena lin 
än bantz ther eeth sörghelighit bandh 
thy giik konungh karl ganska illa i handh 
thy wiil jak säyia eeth sörgelighit ordh 
och nw tala om thz draapligha mordh 
420 165 her tordh marsken warth mördher i godha troo 
gudh giffui hans siäl mz siik boo 
swerige tw maa wäl fliipa och graata 
för tiik mande marsken siith liiff laatha 
then samma dagh marsken myste siith liiff 
170 hadhe han mz danskom stora striidh 


Digitized by Google 



Tkoi'd Bonde mördas af Jösse Boson 1456. 7 

thy leegde the jösse boosson marskens drängh 
thz han sculde marsken dräpa i syn sängh 
saa som han och skämmeligha giorde 
thz öffuer try rike sörgeligha sporde 
175 her tordh wille jösse booson inthe sönia 
thz monde hans kerleek illa röna 
han gaff honum makth öffuer alla syna swäna 
och foghtedöme monde han honum läna 
han ophögde honum i sin gaardh 
180 han ey omwändhe togh sin danska ardh 
man maa wäl warghen tämya om man kan 
han wiil togh göra som han är wan 
natten för än striidhen sculle aff gaa 
monde han marsken i syna sängh slaa 
185 slottith monde han mästadeel häria 

och fylthe siith skiip mz bysso och wäria 
och badh om nattena alla gaa tiil buila 
thy han wille ey längre mz förrädhri yla 
han leeth siik wille waka öffuer alla 
190 thy maa jak han then arghasta förrädhare kalla 
jösse booson tha tw hadhe pröffuadh thz kasth 
än war noghoth som tiik brasth 
onth monde thw meena 
tha tw ynne stängde the ädla swäna 
195 Saa gaar tw tiil marsken in 

och bär i tiith hiertha dyäffla sin 
marsken leeth siälff dör opp for tiik 
hwy giorde tw then ädla herre tolkit suik 
tw klöff hans huffuudh i axla nidher 421 

200 ther gaffs all sweriges makth wydher 


Digitized by Google 



8 


Sammansvärjning mot konung Karl, 


somligha opspringa i thy 
och gaaffuo eeth önkelighit gny 
strax marskens tyänare alla 
monde snarth tiil hopa falla 
205 thy danske män kunde ey longht fraan wara 
tiil them monde jösse booson fara 
the meenthe siik haffua wunnith een leek 
jösse booson förraadde marsken och sweek 
gudh maa giffua marsken syna naadh 
210 än thaa ath danska gaffuo thz raadh 
hwaria wiku scriptadhe han siik 
saa sadhe hans scriptafadber för mik 

Sidhen foro swänske aather heem 
och lotho byggia örasteen 
215 sidhen marsken war dödher gudh hans siäl naadhe 
tha kom swerige i större waadhe 
tha waknadhe lönlik hiertans grundh 
och the stora beetänkte aaffwndh 
tha byscop jöniss mz syna brödher oc fränder 
280 sworo tiil hopa alla i sändher 
och än flere mädher 

baadhe swänske danske och hönsestädher 
thetta war k karl optha sakth 
han gaff ther oppa inga akth 
225 han tröste oppa syna manga swäna 

som han mz gull och sölif pläghade löna 
han hadhe manga riika och snille 
äpter hans handh hwarth han wille 
the waare ii M [2000J och än flere ther tiil 


Digitized by Google 



Daotkomo draga Ull Öland; intaga Borgholm. 14S6. 9 

230 riidha och r&nna tiith konungen wiil 

konungh karl hadhe m&sth all sloth i swerige 
och lön och rftnthe i syne wärie 
gull och sölffuer hadhe han i makth 422 

thy gaff han oppa syna fy&nde ingha akth 

23s Thär nästh drogh k cristiern tiil ölandh 
och meenogha alraoghen giik honum tiil handh 
konungh karlss maagher her erik eriksson 
war tha oppa borkholm 

then tiidh k cristiern ther mz makth förre kom 
240 och beelagde thz allth om 

the wakadhe baadhe dagh och nath 
ööl och math swänorn war ey faath 
ther war mykith gull sölffuer och rikedoma 
thz kunde togh them inthe froma 
245 bysso och pulffuer war ey ther 
ther gladdes aff k cristierns her 
konungh cristiern badb siik slottith faa 
äller han wille steen fraan steen slaa 
the daghadhe een dagh the dagadhe twa 
2» i vi [6] wikur nionde han ey slottith faa 
och kunde k karl honum ey wnsättia thaa 
tha sculle han mz haffuor aff slottet gaa 
och för än han aff slottith giik 
han sina haffuor förde i siith skiip 
25$ thz kom i maangh kasth 

saa ath baandith aff eena twnna brasth 
ther fansz ynne baadhe sölffuer och gull 
hon war för bruthen waare hon än full 


Digitized by Google 



10 Damkorn* belägra Kalmar; draga tillbaka. 1466. 


och maatte strax l&ggias ther nidher 
260 för thy thz är nw saa plftxsidher 
hoo som stöther aa herra landh 
honum gaar ey täss bäther i handh 
han miste saa mykit som han aff slottit förde 
och mästh alth thz honum tiil hörde 
423 265 thetta skedde om een hösth Cthz som war lösth 
her erik eriksson konungh karlss maagher misthe 
tha saknadhe k karl marsken her tordhe 
tha han tässe tydende sporde 

Sidhen foor k cristiern tiil calmara mz sin her 
270 och ladhe sin skiipp full när 

och meenthe ther sammalundom göra 
nar han komine ther före 
her göstaff karlsson som atte k karlss syster 
han sath ey ther tiil tyster 
275 han war een riddare som sökia torde 
som honum och tiil rätta borde 
täkta praama och andra baatha 
leeth han wäl reedha tiil maatha 
han monde thz för synom tyänarom swäria 
280 thz han wille kalmara mz bysso och piil wäria 
han saagh wth om oottena tha alla waare i sängh 
ther motte the swaara skip see hugga ankeresträngh 
oc trykte segell och wille ey biidha 
wthan leetho aath danmark gliidha 
285 hadhe the ekke saa snara warith 
tha hadhe the alla illa farith 
för täkta praama piik tyära oc eeldh förde 


Digitized by Google 



K. Karl ämnar återtaga Borgholm ; gör hröllopp åt Nils Sture 1457 . 1 1 


hwar een stolzraan siik tha rörde 
piill och bysso stena mykit stank 
29« och hadhe när skuttit the stora holka i sank 
mädhan seeglen wunnos stormades mädhan 
ther mz leedh dänom saa snarth tädhan 
her göstaff karlsson war i striidh sniller och wiiss 
ther före bar han storan priiss 
J95 konungh karl gatz wäl ther aath 
om her göstaff karlssons opsaath 
och screff honum baadhe breff och trösth 424 

i haffuen giorth eena godha striidh i hösth 
än tha borkholm nw bortha är 
3«o thz faam wy wäl i gän thaa ysen bär 
thetta är oppa thänne tiidh myn akth 
i winther komber jak nidher mz stora makth 
allom danskom tiil meen 
saa fam wy borkholm wäl i geen 

305 Konungh karl bödh tiil bryllops koosth 
ther dragx baadhe myödh och moosth 
her niels sture bryllop war ther giorth 
thz giik wäl tiil thz haffuer jak sporth 
ther budhoss herrer och sweriges män 
Jio fruor och jomffrur och mange froma män 
erchebyscop jöniss och hans brodher 
ther sparss hwaske win äller myödher 
Årchebyscops släkth är wäl wiidh 
thy räkner iak henne oppo thenne tiidh 
315 erchebyscopens fadher her benkth war 
och riddare nampn mz ärom bar 


Digitized by Google 



12 Oxmstjemtlea »lägten; förräderi mot k . Karl. 


om saa waare jak maatte spsa 
hans broder her niels iönsson war ey saa 
han nyköpungh sloth i wäria hadhe 
320 och rnanga syöröffuare när siik stadde 
hans son her erik wäxte opp 
och hadhe tiil werldynne stoorth hopp 
huru ther om är faan i höra 
tha iak börier erchebyscopsens striidh röra 
325 her benkth jönssons söner waare flere 
gudhi warde loff the waare ey meere 
erchebyscopin war een aff them 
och saa her cristiern benkthson 
her dauidh och än twa ther tiil 
330 thz är thz jak säyia wiil 

wnderligh tingh och ärende spreeddes wiith 
huru the brödher moote k baffua striith 
nw wiil jak tala om förrörda bryllops kosth 
än tha är thz ingen loosth 
335 her bänkth jönssons förrörde söner 
och manga konungh karlss oowenner 
hadhe samty kt om kon ungsens dödh 
äller ath komma honum i liiffsens nödh 
myntha mästaren i stokholm bodde 
340 och war een mz them näpt war noghor thz trodde 
xiiii M [14000] mark sigher jak tiik 
war myntamästaren konungen skyllogher saa sadhe 
nw komber jak tiil myn ordh Lhan mil 

ath tala om theres hiertans mordh 
345 i samma bryllop sculle haffua skeeth 

thz ekke fiik framgangh war mangom leeth 


Digitized by Google 



Erkebukopen ogillar mordplanen; fSrlikes med k. Karl. USl. 13 


än tha konungen hadhe kosteligha tiil reeth 
aff weenom warth thz niordh honum teeth 
myntamästaren war alth reedha 
350 ocb hadhe ther före inga leedha 
ney sadbe erchebyscopin thaa 
thz maa ey saa tiil gaa 
wy ärom hiith korapne i godha troo 
thy wyliom wy ekke nw göra honum ooroo 
355 han är then oss giffuer math i dagh 

thz saa sculde gaa thz waare moth gudz lagh 
jak kan thz bäther bötha 
oppa markena wiil jak honum mötha 
tha konungen thetta her förnam 
360 han giorde siik inthe obliidh mädhan 
wtan leeth sina swäna förre staa 
ath ingen sculle honum nämer gaa 
han leeth them bindha jänss wiidh siidha 
mädhan monde then bryllops kosteen liidha 
3(5 konungen hadhe liuff ordh ekke oosparth 
togh bar han tässe sorgh i hiertath harth 
han kalladhe tiil hopa them han tröste oppa 
och loth them tässe förrädilsse förstaa 
byscopa prelatar och andra mz eena hasth 
370 och opräknadhe för allom erchebyscops lasth 
oppa warffru gillestuffuo thetta skedde 
och ärkebyscopin siik ekke wnleedde 
han beddes naadher ocb wille siik wända 
och loffuadhe all tingh tiil godhan ända 
375 konungen öffuersaagh hans sak oc trodde honum 
byscopin ökthe sidhen thz som förre brasth Lfasth 


42 » 


Digitized by Google 



14 Birgitta Thott benådat; k. Karl vill hålla räfst med fogdarna . 


dyra eedhe tha ey briista 
huilken them höra lysta 


Sidhen togh han eeth fulth stoorth breff 
380 arffuidh swan heether han thz screff 
haniss vlle breffuit tiil k cristiern föra 
i thy monde han illa göra 
ffru birgitta oppa hainmersta kom honum ther tiil 
thy giik honum som jak idher säyia wiil 
385 han motte ey lösa siith liiff mz mykit gull 
pa södhre malm stägldes han för henne scul 
hon war dömpdh tiil eeldin haarda 
än kunde henne ekke thz warda 
i kalmara leeddes hon in 
390 mz graath och bleeke kin 

clostermän gaaffuo konungen tiil synne 
thz han lithet wunne aaff eena quinne 
hon fiik naadher paa then tiidh 
för gudz sculdh gaff han henne liiff 
395 konungsens fogtha wulde thz alla 

thz thenne oolykkan sculde pa konungen falla 
tha laather han räpsth i swerige halla 
och leeth them klagha och wille tiil hoopa kalls 
han wylde rätta thz som ooräth war giorth 
400 ä hoo thz hadhe spoorth 

han leeth liiff och halss wthräkkia 
saa wilde han sina fogtha späkkia 
tha erchebyscopin fiik thz rykte 
saa illa honum thetta tykte 


Digitized by Google 



Erkebithopen gör öppet uppror mot honungen. 1457 . 15 

405 Äpter iulen konungen tiil kalmara drogh 
och saa mz honum folk noogh 
tha han sculde aa staadh fara 
leeth han erchebyscopin när siik wara 
och gaff honum breff och makth i oplandh 
4io ath sanka almoghen tiil konungsens handh 
konungen foor mz mykla makth 
och gaaff aa förädilsse ingha akth 
mädhen konungen bortha war 
war erchebyscopin fulth snar 
415 syna swäna tiil hopa kalla 

och alle the mz honum wille halla 
dala fyädrunga och oplandh 
manga riddara och swäna mz i blandh 
och giik i wpsala i koren in 
4?o ath staanda för sancte erikx scrin 

och sätte sin byscops skruff aa altare nidher 
ther gaaffuos badhe lärde och oolärde wiidher 
och sadhe mik nw saa beehagher 
thz jak thenne skruff ey aather tagher 
425 för än sweriges lagh wardha- räth 

än togh thz kan, ekke wardba saa släth 428 

och togh harnisk och banth jänss wiidh sydha 
och leeth siik aff kirkiana lydha 
han leeth strax konungx gaardhen skynna 
430 och monde ther mykit gooth ynna fynna 
tiil hagha och swarthsiö reedh han thaa 
och leeth almoghen siik hylla saa 
sidhen drogh han tiil wästraas by 
och stämpde tiil siik dalakarla i thy 


Digitized by Google 



16 if- Karl drar mot erieiukopen; stadnar i Strongnåt. 1457. 


435 thetta screffs konungh karl tiil 
och höre hwath han säyia wiil 
han fiik eeth breff han fiik fleere 
han wille thz ey troo waare the än meere 
then tiidh tätta wiisseligha wthbrasth 
440 tha foor han tiil oplandh mz eena' hasth 
mz xiiii 0 [ 1400 ] sadhela hasta 
raska swäna och jo the bästa 
aff stokholm fiik han iii e [300] ther tiil 
saa är thz santh hoo thz höra wiil 
445 tha konungen kom tiil strängness mz syn här 
ärchebyscopin i wästraas war fulth när 
the hulle haldh aa baadha sydha 
byscopin leeth siik aff wästraas lydha 
thz hände siik om een maarghon stundh - 
450 byscopin kom tiil ylia sundh 

thz ryktet kom i konungsens här 
ath erchebyscopin war harth när 
k karl leeth syna swäna ränna och riidha 
tiil warffrubergha thee laatha liidha 
455 mädhen the saa ränne then ysen stoor 
hwar man i siith harnisk foor 
och waare alle reedha 

429 och baare för erchebyscopin inga leedha 
sändebodhen the aather komma 
460 konungen och hans folk tiil lithen froma 
och sadhe siik ingen höra 
som siik moothe konungen tordhe röra 
the dragha harnisk aff oc wille ath soffua 
saa lithet motte the alla thz loffua 


Digitized by Google 



Konung Karl blir slagen; Stockholm belägras. 1457. 17 

4(s thz skeer tha clokkan slaar try 
tolkith rykte kom tiil strängness by 
lithet äpter ath daghen opran 
konungen annar tydende fan 
byscopin dragher mz fulla makth 
470 konungen giffuer tber oppa inga akth 
ther störte saa mangh een dägelighen man 
som tha ekke staanda kan 
konungen warth scuttin och maatthe wiika 
och saa mz honum fleere sliika 
475 thetta skeer om sancta scolastica dagh 
ath konungen misthe thetta slagh 
the som ridhu the sculde gaanga 
och manga waare griipna tiil faanga 
konungen hadhe riddara och röste 
4(0 som wäl sökia tröste 
thz skeer them tiil skam 
the ey wille troo ath byscopin torde fram 
konungen kom tiil stokholm in 
mz blodughe män och bleeke kin 
byscopin mondhe äpter dragha 
saa wäl kunde honum thz slagh beehagha 
otta dagha äpther thetta slagh 
beeladhen stokholm oppa een synnedagh 
honum motte tha maangha fölghia 
490 ther siik ey kunde dölia 430 

konungen reedde sin skipp smaa och stoor 
och saa tiil danska hasteligha foor 
mz bläsendhe wädher om sancti mattes dagh 
ladhe konungen alth i thz haff 

Rmkrön. 3 2 


Digitized by Google 



18 


Konung Karl flyr till Danzig 1457. 


495 och foor mz sorgh och hiertans qwidha 
saa wäl monde honum liidha 
then tridie dagh i danska war 
och stora sorgh i hiertath bar 
thz skeer ekke wthan sak 
500 thetta sägher iak aa konungsens bak 

tiith fördreff war swerighe tiil storan skada 
saa maagh hwarth barn i swerige klagha 
och öffuer alth i östersiön wydheligha spörss 
huru gull och haffuor aff rikith föres 
505 thz war swerige een önkeligh färdh 

then thetta giorde war mykit onth wärdh 
oc leeth k mykla haffuar i swartmunka closter 
och meente ath oloff drake sculde thz löna Igöma 
thz wylle ey än saa bliffua 
510 wthan leethe mz andra haffuor aff swerige liidi# 
gud giffui ath thetta hadhe aldrigh skeeth 
thz är saa mangom ärlighom mannom leeth 
hwat onth ther aff kan skee 
thz faa saa manga mz sorgh ath see 

515 Arorn äpter gudz byrdh M cccc lvii 
skedde thz jak haffuer scriffuat nw 
nw wiil jak försth säyia santh 
huru k karl i danska giik i handh 
ther nästh om erchebyscopsens striidh 
520 sätther jak myn första iidh 

konungh karl han kom wäl fram 
431 och kastadhe anchare wiidh tyska strandh . 
han leeth siik leygda mz breff och troo 


Digitized by Google 



K. Karls uppehåll i Danzig ; han lånar pengar åt Preussame . 1 9 

saa länge han wilde i danska boo 
525 konungh karl mz synom tyänarom i stadhen giik 
raadh och meenugheet honom mz ärom wnfiik 
sidhen war ther större staath 
ther möttes twa konunga aath 
konurtgen aff paalen mz ärligha män 
530 konungh karl honum mötte och war ey seen 
konungh karl skedde äre store 
tha the baadhe tiil hope fore 
gull och sölffuer och dyre klädher 
hadhe konungh karl mykith mädher 
535 och bleeff ther i landith i vii [ 7 ] aar 
och optha nogh beehändeligha gaar 
konungen länthe them aff pryzsen mykit gull 
och war them baadhe troo och hull 
xviii M [ 18000 ] wngers gyllana war thz förste 
5 « ther han them mz tröste 

thy fiik konungen aff paalen och tyske män 
malen borgh aather i gen 
sidhen lanthe han meera försanth 
och fiik puske rinchil i panth 
545 saa monde thz for konungen illa falla 

för striidh och örligh han thz ey kunde halla 

aff sorgh fiik konungen inga booth 

för thy honum giik alth iämpth i mooth 

Nw mädhen konungen monde tiil pryssen liidha 
550 beladhe byscopen stokholm paa alla sidha 
oloff drake konungsens fogthe war 
och stoorth nampn i swerige bar 


Digitized by Google 



20 Erksbiskopen får Stockholm. K. Christiem inkallas. 1451 . 

bonum stokholms sloth i händher fiik 
mz nogh wäria och math badh wäria siik 
432 555 och slotthet trooligha beestaa 

tiil then tiidh k breff aff pryssen han kunde fea 
nw strax som konungen bortha war 
han sin breff tiil danmark och gotlandh ey spar 
och ther mz tiil däktingan gaa 
560 och wilde gerna stokholm faa 

som han och mz godh ordh och kloka fundh 
fiik i samma stundh 
tha han in kom oppa samma dagh 
lyste han burspråk i samma stadh 
565 och badh stadhen och alla 

mz siik i the gerningh ath halla 
ey hadhe byscopin saa snarth kommeth in 
hadhe the alle draghit eena lyn 
ther nästh screff han sin breff 
570 tiil danmark och gotlandh them wäl leedh 
ynnan xiiii dagh a ther nästh 
kom her oloff axelsson aff gotlandh som han gatb 
mz stora skiipp och smaa Lmästb 

wilde och tiil stokholm thaa 
575 tha war glädhi och gamman 
naar the alle komme samman 
the screffuo tha alle tiil liika 
k cristiern tiil huru konungh karl motte wiito 
och baadhe honum snarth ath komma 
580 han motte faa i swerige storan froma 

ther nästh foor erchebyscopin i sweriges landh 
och badh alla gaa siik till handh 


Digitized by Google 



Erkehtiiopen f hr ilotten utom Kalmar. ChrUliem kommer till Djurhamn. 21 


och wan sloth och gaarda 
hwaske ridderscap äller almoghe sparde 
585 alle ginge honum tiil handa 

och sworo thz the wille mz honum standa 
konungh karlss swäna i rikit bliffua 
och motte the och laatha glidha 433 

för thy thera her warth myndre dagh fraa dagh 
598 och erchebyscopens makth öktes i allan stadh 
tha monde byscopin mz riddara dagha 
och wille danske män öffuer siik tagha 
togh sände k karl byscopenoin sin wylia 
han sculde danske män fraan siik skilia 
595 all sloth gingo byscopenom tiil handa 

för wthan kalmara thz kunde mooth honum standa 
her göstaff karlsson ther oppe war 
siith ridderes nampn mz ärom bar 

Eonungh cristiern reedde sin skip smaa oc stoor 
mo oc mz honum the herrer i danmark och norghe boor 
och leeth saa aath sweriges liidha 
saa wäl mondeth fraan danmark glidha 
erchebyscopin thetta här wäl förnam 
then tiidh k cristiern kom i diura hampn 
M5 han strax tiil honum lath scriffua 

ath han sculde ther noghra dagha bliffua 
mädhen monde byscopin sin breff wt sända 
och leeth rnäst ridderskap tiil siik stämpna 
mädhen thetta skeedde 
6 >o her erik axelsson siik tiil wyborgs redde 
lykkan full tha saa 


Digitized by Google 



22 Viborg intages; stort möte i Sthm; Christiem inb judes. 1457. 


thz han thz wan altb thaa 
een fyrepiil kom i hödh 
ther före the oppe waare komme i nödh 
615 och takkadhe gudh the kunde eeldin fly 
ther före wan erik axelsson slottith i thy 
och war ey tha seen 
kom tiil stokholm i geen 
mädhen flik byscopin all sloth 
620 thz war honum alth förre spaath 
434 erchebyscopin oppa burspråk monde thz klagha 
thz han wille aldrigh danske män indragha 
och sadhe siik ey frykta konungh cristierns makti) 
och giffua aff honum inga akth 
625 han wille honum tiil scriffua 

han sculde laatha ath danmark lidha 

han screff honum togh tiil som förre är sakth 

thz han sculle komma mz stora makth 

Om helghe likarna tiidh war munka mooth 
630 swarthbrödhra capitell i stokholm stoodh 
ther komma andeligha och riddare män 
och ther tiil mänger höffuisker swän 
baadhe ynnan rikes och wthan boo 
och wille haffua i stokholm thera roo 
635 tha flik konungh cristiern saa dana bodh 
thz han sculde laatha see siith herra hoff 
och sculde nämaren komma 
för thy thz motte honum froma 
thz warth wäl annars än rykteth giik 
640 i samma tyman han stokholm flik 


Digitized by Google 



Ckristiem tages till honung , h'önes och rider sin eriksgata . 1457 . 23 


moth honum gingo munka och prästa 
almoghen ffrur riddare ä iw the bästa 
the baare korss och fana mz mykin sangh 
och war i blandh thern mykit trangh 
«45 sombligha logho och sombligha fälte thaara 
sombligha waare gladha och somme gretho saa 
een deel sadhe thz war wäl giorth Lsaara 

een deel sadhe huru thz gaar thz wardher wäll 
thz är och santh som i faan höra Lspoorth 
«50 och jak mz sanningh meenar för idher röra 
then för leer och siik ey wäl förseer 
han far illa ä huru optha thz skeer 
thy skal ingen siith hierta tiil glädhi oppwäkkia 435 
för än han haffuer sprungit öffuer alla bäkkia 
655 nw komma ther manga saman 

giorde siik baadhe bliidh och gaman 

ther warth k cristiern waalder om sancti johannis 

baptiste dagh 

och ther mz foor han aff stokholms stadh 
in tiil wpsala och tiil moora steen 
(to alla waare snara och ingeen war seen 

tha warth konungh cristiern crönther äpter sweriges 
om sancti petri et pauli dagh Llagh 

thetta giorde saa stoora willa 
man ey än weeth hwath thz skedde wäl äller illa 
<(5 meer än gudh som alla werldynne raadher 
giffui oss syna werdugha naadher 
saa monde konungh cristiern i swerige bliffua 
och sin eriks gathu i landith ridha 
och bleff i swerige i vii [7] aar 
«o likss wäl thaa i swerige staar 


Digitized by Google 



24 Christiem pålägger skatt och gör lån ; rykte om Karls inbrott. 1462. 


Saa förlöps thz een lithen riidh 
och bleff liiks gooth tiil een tiidh 
vi [6] aar äpter fan k cristiern eeth annath fundh 
ladhe een nyian olageligh skat i samma stundh 
675 och bögynner k cristiern borgha och län a 
tiil ath löna sina swäna 
aff somme c [100] mark och somme tw 
aff somme 1 [50] somme lx [60] och somme vii [7] 
rike och fatighe motte ther wndergaa 
680 om the wille konungsens naadher faa 
ithen tiidh thetta skedde i thy 
kom i stokholm eeth sörgelighit gny 
och kom eeth wnderlighit rykte 
erchebyscopenom tiil stora frykte 
685 huru konungh karl hadhe i sina akth 

thz samma aar komme tiil sweriges mz ston 
holkith honum ey kom tha tiil synne Iroakfo 
huaske mz meer äller mynne 
tha leeth konungh cristiern gripa äpter byscops 
690 saa manga han hadhe mistänkthe i wall [tall 
doctor rytingh konungh karls canceläre war 
ther sina trooheeth mz ärom baar 
her niels pädersson gramso och flere 
och manga andra meera 
695 her örian karlsson then sköna man 
för thy erchebyscopin räddes för han* 
the lethö them alla pyna 
och sadhe thz the drogho alle eena lyna 
marsken som war aff danmark 
700 pynthe them thy war thera pyna saa stark 


Digitized by Google 



K. Karls anhängare pinas. Christiem far till Åbo. U6Z. 25 

her ture tureson och magnas green 
hulpo tiil och ingen war seen 
for eena hudh the them wth tande 
och giorde them storan wande 
705 the hängde swar panzar widh thera föther 
thz twangh theres hierta röther 
her claus rwmmer war hans nampn 
som thetta raadh wth gaff saa faa han skam 
the wille ey släppa them mz mynne 
7io the sculde wthsäyia k karls synne 
the hängde them alla i een ringh 
och wände theres lidhamooth om kringh 
the monde ey wäl laatha thaa 
nar them saa illa i handh monde gah 
715 saa illa monde the mz them fara 
och ingalandh mz pyna spara 

och tha pynan war them stoor 43 r 

siik inthe witha hwar om han swor 
the kunde inthe meera aff them wynna 
720 ther mz the kunde inthe mz them fynna 

the sökte wndher golff äpter breff oc saa i theres 
saa storligha monde the them mistänkia Lbänkia 
ther nästh kom thz i andra motta 
och hadhe när inisth alth thz the otthe 
725 nw gud som all tingh seer 

han weeth huru äller hwi tätta skeer 

Ther nästh for konungh cristiern tiil aaboo 
mz hwila och stora roo 
beefälthe erchebyscopin sina makth 


Digitized by Google 



26 Chrittiem fordrar ny skatt; då allmogen vägrar anklagat 


730 han sculle rikit tiil wara tagha mz akth 
byscopin nionde honum fadher kalla 
och badh honum stokholm tiil sin handb halla 
och badh honum staanda fasth 
som han och giorde och inthe brasth 
735 och bödh honum tiil almoghen tala tha 

thz sweri^es almoge sculle wnder myn skat gaa 
och bäthre thz förre brasth 
och thz sculde skee mz eena hasth 
almoghen thz ryktet hörde 
740 huru byscopin för them thz rörde 
hwar swaradhe som swara torde 
saa ath konung cristiern thz sporde 
och alla sworo aff rätta nödh 
thz the wylle förre bliffua dödh 
745 och wille häller döö än liffua 

än the sculo annan tiidh oolaghlighen skat wtgiffua 
konungh cristiern war ey seen 
han kom tiil sweriges i geen 
saa haardeligha bögynnar han tiil byscopin tala 
750 och sadhe thz han giorde honum then skadha 
och sadhe han giorde thenne wille 
och ther mz monde han honum storligha skylle 
thetta är alth idhert raadh och tall 
thz almoghen görss thetta qwall 
755 saa illa monde thz byscopin beehagha 

thz konungh cristiern wille oppa honum för rikensens 
och sadhe ney thz waar aldre hans akth Lraadh klaga 
för thy thz war honum oorätteligha pa sakth 
han swor saa stora eedha 


Digitized by Google 



erkebiskopen derför; han fängslat; allmogen lonotar. 1463. 27 


7$o thz han aldrigh giorde thenne ooreedha 
the kunde tha ey annars falla 
k cristiern loth rikensens raadh tiil sin kalla 
han för them opräknadhe eeth ärende storth 
thz konungen hadhe optha sporth 
765 i maaghen nw alla granligha höra 

huru byscop jöniss monde almoghen owilioghan 
mz sina fogta brödher oc frändher Lgöra 

och än flere alla i sändher 
ath sculde the skattin wth giffua 
770 tha wylia the oss aff swerige driffua 
och thetta wylia the göra mz makth 
saa är mik optha sakth 
thetta wiil jak mz breff beeuisa för wiisth 
wthan swik oc alla arghaliisth 
775 thetta ärendith monde tha saa falla 

thz danske män bögynthe erchebyscopin förrädare 
oc wordo saa alle tiil synne Ikalla 

ath erchebyscopin sculde läsas ynne 
haffuer byscopin sculdh och thetta giorth 
W thz haffuer jak ey än försanth sporth 439 

erchebyscopin motte tha wth ganga 
han sculle räkkia handh och wara fonga 

Thetta ryktet kom för almoghen fram 
och war swänskom mannom tiil stora skam 
785 saa illa monde thz almoghenom beehagha 
och hwar bögynner siik för annan klagha 
twy hwath skam oss swänskom skeer 
gud giffui thz aldrigh skedde meer 


Digitized by Google 



28 Allmogen drar till 8thm att befria erhebiekopen 1463. 


k cristiem haffuer erchebyscopin tiil fonga 
790 wthan jäff komber han honum i storan twonga 
ylth ar oss liffua och see her oppa 
ath thenne skam skal oss öffuergaa 
thetta kan ey länger saa staa 
wy mötte man aff huse wth gaa 
795 batre ar oss döö an liffua mz skam 
saa skyndadhe hwar then andra fram 
almoghen sampnadhe siik i thy 
och kom om nattena för stokholms by 
ingen war i stokholm som thetta wiiste 
800 för thy almoghen foor mz stora tyste 
an brasth them lithet om sin 
och ther mz kommo the ekke strax in 
hadhe the lithet saktaren farith 
wthan jäff hadhe the strax i stokholm warith 
805 the stokholms män waare alle wtan fara 
ther mz togho the siik inthe tiil wara 
the kommo för ynnersta norra portin mz wäria 
the wille byscopin aater haffua monde the swäria 
hadhe the mz siik hafft ii [2] bräde äller try 
8io wysseligha hadhe the faath stokholms by 
440 bondha örligh kan man ekke priisa 

ekke aff there striidh qwädha stora wiisa 
then tiidh the bönder ekke kommo in 
funno the eeth annath sin 
815 the beemannadhe brunkabergh och hälghans holm 
och meenthe saa beeläggia stokholm 
mangh forfall maagha walla 
thy kunde thz ey wäl för bönderna falla 


Digitized by Google 



Allmogen» anfall mot Sthm ändat med det» nederlag 1463. 29 

om morghonen arla mässa tiidb 
820 gaa tiil harnisk war hwars mans ydh 
konungsens män mz thera skiip 
wiidh sandh brona ladbe the siik 
saa motte the hardeligha striidha 
saa illa monde the bönderna qwidba 
825 bonda bären war skilder i tw 
thy fore the illa sigher jak nw 
konungen reedh aff stokholms borgh 
kringom stadhen mz stora sorgb 
och badh alla borghare fast ath standa 
830 och frälssa honum aff allan wanda 
thetta skeer som nw är sakth 
och bönderna miste tba there makth 
i hälghans holms kirkia waare c try [300] 
ther hörde man sorgh och mykin gny 
835 the worthe slaghne manga nidher 
och aller almoghen gaffs ther widher 
wiisth hadhe the stridhit wthan gamman 
hadhe the alla warith samman 
thy waare ther manga fogne mz quidha 
840 the motte tba ekke längre liffua 
een halff dagh stodh thenne striidh 
thy motte manga böndher mistha siith liiff 
ingen kunde tiil then andra komma 441 

thz bleff them tiil skadha och ingen froma 
845 ther stägldes tha mangh een dägligh man 
huilkens nampn jak ey nw scriffua kan 
her twre turesson een ridder langher 
kallas tha almoghsens köthmaangher 


Digitized by Google 



30 Biskop Kääl mäklar för erkebiskopen, som föres t . Kphmn 1463, 

konungsens bierta weektes thaa 
850 badh almoghen borth i gudz nampn gaa 
the ther manligh stägel opreesa 
almoghen tiil stora neesa 

Ån haffyer jak thz aff nyia sporth 
thetta war ekke än alth her mz giorth 
855 byscop kätil i lynköpungh boor 
thetta her för weenom swor 
han wille thetta wäl driffua tiil ryggia 
om han sculle noghot sin i swerige byggia 
han monde tha konungenom bodh oc breff sända 
860 och badh honum all tingh tiil godha wända 
han badh giffua erchebyscopin stund oc dagh 
oc lätha honum nywta sweriges lagh 
hadhe byscopin bruthet tiil ära och liiff 
thz sculde han mistha wthan kiiff 
865 hadhe han förbruthet peninge manga 
them sculde konungen wisseligha fonga 
all tingh waare ekke släth 
thz erchebyscopins owenner sculle sittia hans räth 
och xxiiii [24] riddare och riddare nothe 
870 sculle tiil gisla gaa och bötha bothe 

k cristiern ey sculde byscopin aff rikit föra 
och ey mothe byscopsens troo ath göra 
och tänkia huru byscopin kom .k. rikit tiil handa 
och tha han war i storan wanda 
442 875 ey weeth iak hwem k cristiern tha hörde 

ath han erchebyscopin tiil köpmanna hampn förde 
och mandhe thz hända 


Digitized by Google 



Biskop Kätil reser sig mot lconung Christiem 1463. 31 

han erchebyscopin aff rikit sände 
han leeth honum ther i toornidh bewara 
$80 och ey mykit mz honum illa fara 

Tha byseop kätil thz förstodh 
saa ylth giorde honum thz homodh 
han bygynner saa hardeligha swäria 
thz han sculde thetta wäl aff wäria 
$85 han skar bodkaffla och sände breff 

och siik mz baadha händer i haarith reeff 
wee mik liffua arma man 
ath see paa myn erchebyscop tolka skam 
jak skal bindha jäns wiidh sidha 
890 och läthe mik tiil danmark liidha 
maa jak noghra stundh liffua 
saa skal thetta ekke bliffua 
jak swär thz paa mith liiff oc saa i gudz nampn 
jak skal in för köpmanna hampn 
895 thz skal iak saa högheligha waagha 

myn erchebyscop scal jak ther wth tagha 
strax ösgötha närke och the paa reeker boo 
sadhe byseop kätil thera troo 
snäninga fiäringa dala och oplandh 
900 gingo byseop kätel alla tiil handh 
opphunda ökia och ytra töör 
rodhin och sammalundom gör 
meer än the wiidh stokholm bodde 
moth k cristiern the ey holda torde 
905 än fan k cristiern eeth annath fundh 
han sände sin skiip tiil quikka sundh 


Digitized by Google 



32 Konung Christiems folk blir slaget vid Qvicksund 1463. 


och mz them saa mangh een dägelik man 
som harnisk aa siik bära kan 
och badh the reekar tiil siik hylla 
910 och byscops kätels opsaath förspilla 
meeren byscop kätel hwar han war 
tha war han een herre alth för snar 
han kom tha tiith mz liisla makth 
ladhe paa theres skiip all sin akth 
915 thz han hadhe hwaske skiip äller baatha 
thy monde han ganska illa laatha 
the daghade een dagh the daghade twaa 
mädhen monde han meera almoghe faa 
daghen giik wth och hattin full nidher 
920 ther gaffs k cristierns makth widher 
wäl monde byscopin aff skoghen liidha 
ingen fanzs som tordes biidha 
ther störte saa mangh höffuisk swän 
som aldrigh komber tiil danmark i gän 
925 oc swänske oc tyske paa konungsens sidha 
ther mz läthe the siik tädhen liidha 
then som stodh aa landith fasth 
han greep honum som sath öffuersth i skiip masth 
märsin kunde sin man ekke halla 
930 ther före motte han i skippith nidher falla 
opta är tolkit i book förre rörth 
äller hwar haffuer thetta förre hörth 
han som wthan skiipp ständer aa lande 
griper honum i skippit är tiil fange 
•935 saa motte the tädhen dragha 

och siik för k cristiern hardeligha klagha 


Digitized by Google 



Biikop Kåtil reser allmogen och belägrar Stockholm 1463. 33 


the kommo i stokholm oc waare saa tyste 
mange waare the som thetta wiiste 
k cristierns folk bygynner gaa illa i handh 
940 baadhe tiil watn oc saa tiil landh 

än bleeff konungh cristiern i ty 444 

mz inykit folk qwar i stokholms by 

Byscop kätel rnonde tha landith samman kalla 
och alla the mz honurn wille halla ' 

945 begynner tha dagh fraan dagh 
alth thz han orkar dragha aastadh 
och wille ey aather wände 
än han för stokholm lände 
annan tiidh kom almoghen för norra porth 
950 opräknadhe ther baadhe lithet och storth 
the waare beegärende tha 
thz the mötte there erchebyscop aather faa 
meer än thz kunde them ekke warda 
ther mz waare the konungen saa haarda 
955 the beeladhe badhe malm oc bro ända 
tiil käplingen monde thee siik wända 
konungen laather wth skiip saa mangh 
oc meenar them allom göra baangh f 

the stormadhe tiil hopa mz mykin gny 
900 skuthne waare konungsens män i thy 
ingen för skuth kunde haffua huila 
theres masth stodh ful mz pyla 
och märss oc togh täss lika 
saa snarth inotte konungsens folk ath wiika 
965 the wordo tha mange skuthne tiil döde 
Rimkrön. 3 3 


Digitized by Google 



34 Christiem lemnar Sverige. Kätilfar kring landet ock tar upp skatten. 


mz sorgh oc saar kommo the i stora nödhe 
byscop kätel och bönderna alla 
monde tha käplingh skirm oc malm beehalla 
the sampnas tha oppa alla sidha 
970 tiil baadha porta laatha the siik liidha 
the ropadhe alla mz een mwn 
och beddes erchebyscopin i gän i samma stundh 
konungen monde thz ey wal beehagha 
445 ther mz monde han aff swerige dragha 
975 och beefälthe noghrom stokholms borgh 
och badh them ther bliffua wthan sorgh 
han haffuer thz optha sakth I 

thz han aather komber mz stora makth 

Then tiidh konungen borta war 
980 hwar bonde heem tiil sin aather far 
byscop katil fiik eeth annath sin 
han ridher swerige reenth om kringh 
beegynner aa nyia sina nödh ath klaga 
och laather allan skattin tagha 
985 slottin kunde han ey wynne 

paa then tiidh äller tha i »ynne i 

saa förlöper then hösth oc winther nath I 
ther näst dragher han för stokholm saa brath i 
konungen reedher siik mz manga hasta I 

990 riddare oc swäna jw the basta 1 

saa manga riddare i swerige boo 
the seyia konungh cristiern thera troo 
byscop kätel erik nielsson an twa 
tha waare the ey flere the giorde ey saa 


Digitized by Google 



Christiem återkommer. Allmogen , tom belagt 8thm, fyr till Dalarna. 1464. 3 5 

995 inthe sloth the i swerige aatte 
wthan wästraas the aa liggia motte 
konungen foor öffuer iiss och mossa 
inthe behöffuer danske thz prisa äller roosa 
danske the ey wiiste wintherens harda twangh 
i«o« ther före siunga the aldrigh winningz saangh 
mz frosth oc mödha kommo the fram 
manga fruso saa the finge skam 
the hadhe smala stöffia oc mangh häkta 
the kunde saa lithet mz wintheren fäkta 
loos konungen kom oospeyadher tiil grodinge presta 
ther holth han wäkth oc storan waardh Igaardh 446 
the som stokholm hadhe beelakth ey thz wiiste 
thy konungen foor mz stora tyste 
än tha danske saa tyste fara 
1010 the swänske worde thz mynnas tiidh wara 
ingen wille siith liiff försyma 
ther före brutho the skerma oc motte ryma 
thz giorde the för thy 
oc monde saa hastokth fly 
1015 byscop kätel war ekke när 

i östergötlandh war han mz sin her 
hadhe han när them warith 
tha hadhe ey the saa hasteligha farith 
thz ligger ey makth aa opta i striidh wända 
1000 tha the faa een godhan ända 
thz war them tiil hughswala 
ath the drogho op i dala 
the aatherliffua skirm och wäria thera 
thz som the ekke mz kunde föra 


Digitized by Google 



36 Christiem intågar i 8thm; drar till Dalarna emot Kåtil. 1464. 

1025 strax borgara i stokholm thetta saa förnoma 
hwar och een lopp wth oc wille wetha sin froma 
the funne ther baadhe öll och math 
hwar bar in som mästh han gath 
the ropadhe alle och waare gladha 
1030 thz hwar hafifua wille mötte han tagha 

thetta skedde lögherdaghen för palme dagh 
ther the laagho kom k i samma stadh 
alla waare gladha i stokholm boo 
thz the hullo konungen rätta troo 
1035 the ridhu oc rände som the orkadhe mästh 
wnfinge konungen som the kunde bästb 
saa kom konungen i stokholm om samma dagh 
447 frödgadis och war mykith gladh 

tiil annan dagh paasca lagh han stilla 
1040 och wille ingen göra illa 

Ther nästh sampnadhe han sina makth 
och reedh aff stokholm mz danmarks oc sweriges 
och wilde i dala dragha Imaktli 

och byscop kätel mz haarith wth dragha 
1045 tiil hällis skogh monde han komma 
siik tiil skadha och ingen froma 
paa samma skogh byscop kätel laagh wtan wee 
och hadhe laatith hugga brutta tree 
om een monde konungen riidha 
1050 wiidh then andra wille han ekke biidha 

tha konungen kom i skoghen alth mz sin ber 
byscop kätel förre bölder tha full wäl när 
pa sidhan wiidh k gnäggiadhe een hästh 


Digitized by Google 



Christiem slagen i Hella skog drar sig Ull Vester&s o. Stkm . 1464 . 37 

konungen badh wända som han gath mästh 
1053 och sadhe jak förmoder bak oss fiende wara 
ther före kunnom wy ey längher in fara 
i samma stundh oppadeS thz första hall 
och strax piil och byssor moth konungen smal 
tha warth konungen storan aangher 
iooo thy wäghen warth tha mykit trangher 

een ropadhe skiuth then som mz gröna hatten 
i wäghen honum saa kosteligha liidher Iriidher 
ä hwarth thetta slaghit hwärffuer 
wiisth är thz konungen siälfluer 
1065 k sadhe do my hir dyn ysserin hoth ' 
gotes wunne see skedi my all doth 
een sköth tiil mz eeth dala skoth 
gynom konungsens hath wthan spooth 
dalakarla ropadhe slaa och skiuth 
loio saa motte han fly aff skoghen wth 448 

konungen kom aather aa slätha mark 
och sadhe mik tykker dala är her för stark 
the drogho tha fram alla blanka som een iiss 
wille tha alla wynna priiss 
io?5 ther öffdes hoffwärk paa baadhe sidha 

snarth monde k cristiern ath wästraas liidha 
ther skedde tha noghot thz war ekke wäl 
ther skötz saa mang dägeligh man i häl 
saara wordo manga och motte fly 
i «80 ingen warth tha gripin tiil fanga i thy 

Konungen leeth aath stokholm glidha 
byscop kätel och dala leeth snarth äpter liidha 


Digitized by Google 



38 Kåtil belägrar Stim å nyo ; Chrutiern far till Danmark. 1464. 


the komma nidher mz storan här 
och spordes före hwar konungh cristiern han .är 
1085 the beeladhe stokholm och thaa 

för baadhe porta the laathe theres baner wth slaa 
the sworo än tha alla i sändher 
the wille erchebyscopin aater haffua mz opräkta 
konungen fan tha eeth annath synne Lhändher 
1090 mädhen han kunde ekke saa byscopin wynne 
han beemannadhe stokholm mz danska herres makt 
mz mykit folk och stora kraffth 
the sculle tagha sloth och stadh tiil wara 
han wille siälffuer tiil danmarkx fara 
1095 sampna folk aa alla sidha 

mädhan sculle the honum ther bidha 
konungen gaar tiil skiips och siglar aastadh mz tyste 
ingen war i hans skiip ther qwadh äller lee lyste 
the wthe waare sampnades i thy 
lioo och baadhe konungen ekke borth fly 
the skönista hingxsta örss och hästa 
449 the skönista och iw the bästa 

konungen leeth them aath danmark ridha 
och räddes fiende paa alla sidha 
1105 byscop kätel wille aath danmark dragha 
förre wille han stokholm haffua 

Byscop kätel thetta förnam i samma stundh 
tänkte han eeth annath fundh 
the gingo tiil hopa oc screffuo breff 
nio saa snarth theres bodh aath danske leedh 
the screffuo k karl tässe breff tiil handa 


Digitized by Google 



Konung Karl återkallas och kommer till Stockholm 1464. 39 

thz han sculde aaterkomma oc lösa theres wanda 
the wille honum för rättan k aatertagha 
och saa mz honum tiil danrnark dragha 
IM 5 han sculde them giffua godh swar 
alla wille rätta thz som ooräth war 
then tiidh konungen thenne tydende fiik 
han strax tiil borgainästara i danska giik 
i werdughe herrer hören her tiil 
iijo hwath jak idher säyia wiil 

werdughe herrer och ärlighe män 
wy wyliom nw strax i swerige i gän 
anama worth rike mz ära 
och ey thz längher wmbära 
1125 gudh wiil nw laatha see sina tnakth 

then daghen är kommen som jak för haffuer sakth 
leeth tha reedha skiip oc mykin kost 
och seglde tiil sweriges mz stora losth 
honum fölgde raanghér för sölffuer och gull 
H 30 och waare konungh karl mykit hull 

och ther rnz een ärligh junkar aaff paalandh 
och kommo wäl i sweriges strand h 
k karl ladhe mangh skiip för stokholms by 
ther hörde man jämber och storth gny 450 

1135 the ärlighe riddare aff danrnark waare 
stora sorgh i thera hierta baare 
mz» thz första war thz tysth 
hwat herre som kom war ingom wiisth 
somme sadhe thz war k cristiern mz sin her 
iuo somme sadhe ney konungh karl är ther 
och saa sadhe aldrigh een som annan 


Digitized by Google 



40 De Danska herrame i Sthm dagtinga ock få fara kem 1464 . 

hoo thz war thz kom aff gamman 
hwath stora glädhi the swänske fingo 
thz the strax tiil harnisk gingo 
lus och wille thz wthan yla 

thz k karl sculde i stokholm hwyla 
the ypperste herrer i danmark boo 
stokholms sloth war thera roo 
the tänkte aa thera skadha 
1150 och harnisk aa siik ladhä 

the kommo mz konungh karl tiil dagha 
thz monde thein wäll beehagha 
the sin ordh i mangh kar ladhe 
thz the sculde aldrigh swerige skadhe 
1155 the wordho frij och foro heern mz hasth 
konungh karl tiil neesa och stora lasth 
thy aff thera sötha ordh 
koin i swerige eeth stoorth mordh 
k karl war för hastogher thaa 
llfio thy monde han skadha och neesa faa 
thetta är wiisth och ther mz santh 
aldrigh hadhe swerige bäthrä panth 
hadhe konung karl hollith harth 
och ey släpth then panth saa snarth 
1165 een läst gull äller twa hadhe ey warith saa godh 
som then liisla panthin före stoodh 

Thz monde alla swänska herrer klagha 
thenne saarligh och draapeligh stoor skadha 
swerige tha oppa nyia fiik 
1170 mz danske fundh och tolkith suik 


Digitized by Google 



Biskop Kåtil förebrår konung Karl hans JleUhet. 41 

illa gatz byscop kätel ther aath 
thy wäxte ther aff eeth nyth baath 
tha han thetta hörde 
han snarth siik tiil stokholm rörde 
urs och talad he tiil konungen mz harda synne 
sadhe thz han ther aff lithet kunde wynne 
twy hwath skam i swerige giorde 
om jak thz mz sanna säyia torde 
aathlöye skam och skadha 
1180 haffuen i swänskom giorth mangha sculo thz klagha 
jak maa wäl mz idher dagha 
illa skal idher thz beehagha 
wy haffuom waaghith liiff oc gotz alle i sänder 
swänske män jak och myna fränd her 
H85 och hämptat idher aff främende landh 
oss tiil skadha och inthe beestandh 
nw huru daarligha i mothe oss haffuen giorth 
thz haffuom wy mz sorgh alla sporth 
sweriges fiende äpter idhert synne 
H90 haffuen i släpth wthan worth mynne 
flere herrer manga och riike 
aldrigh faar swerige tolka sliike 
wy hadhom thein beelakt ekke y 
i swerige och stokholms by 
1195 thy är oss allom thetta mooth 

thy wy faam aff tolkom skadhom aldrigh booth 
thz säyiom wy för thy 

thetta är skam och skadha thy maghom wy 452 
sputtha och säyia twy 
1900 the skildes aath alth mz ther hasth 

theres kerlekx bandh tba söndher brasth 


Digitized by Google 



4 2 Kåtil Återkallar Ckrigtiem ; erkebiskope n frigifvet ; Sthm belägras. 1 464, 65. 


Byscop kätel strax tiil danmark screff 
tiil k cristiern mangh breeff 
käre herre wylin i oss wan erchebyscop aater sända 
1205 all tingh sculo än faa godhan ända 
jak swär thz aa myna troo 
i sculin än eentiidh i swerige boo 
för thy thz är myn wiissa akth 
konungh karl skal mista sina makth 
1210 och sculin i swerige aather faa 
om jak liffua maa 

konungh karl wyliom wy eeth sloth ath giffua 
och laatha honum i swerige ath bliffua 
k cristiern war tiil radz ekke seen 
1215 han strax erchebyscopin sände wthan meen 
förlikadhe siik wäl mz han 
och dragher tiil swerige alth thz han kan 
byscop kätel war ther tiil gladher 
waren wäl kompne myn käre fadher 
1220 waren wäl kompne tiil idhert riike 
k karl skal idher än eentiidh wnwiika 
the strax sampnadhe folk oc monde tiil stokholm 
och wille mz k karl mz makth ath stridha Lriidha 
ganska wnderligha giik thetta tiil 
1225 ä hoo thz höra wiil 

än togh dala rodhin oc meenugha sweriges landb 
hadhe konungh karl gangit tiil handh 
likawäl warth stokholm beelakth 
453 paa nyia mz baadha byscops makth 
1230 och skedde thz om winthers tiidh 
thz the tiil hopa förde striidh 


Digitized by Google 



K. Karl blir slagen; af sättes och får Raseborg. 1466. 43 

oppa hiissen wiidh graabrödhra holin 
wthan för wakena som man wäkker för stokbolm 
än tha wnderstundom är hwar androm haardher 
1235 hwar som wiil han förwardher 
paaleska junkar mz konungen war 
än tha han war i striidh baadhe snill och snar 
han heeth junkar niclis een ärligh man 
mz honum c [100] wordho gripna försan 
iho the swänske flydde i stadhen in 
mz sorgfulth hierta och bleeka kin 
the baadhe byscopin standa tha fasth 
och wynna tässa striidh mz eena hasth 
ther motte konungh karl daktinga mz sorgh 
1245 och bleeff gladher tbz han flik rasaborgh 
konungh karl motte paa sin knää falla 
och bedhas nadh thz han motte siith liiff beehalla 

0 herre gudh som all tingh seer 
tw seer huru theres hierta leer 

1250 thz skeer optha then som leer han faar graatha 
thy sculle all tingh haffua godha matba 
thy thz skeer optha aff gudhz raadh 
ath han näpser then han haffuer kär mz sin naadh 
nw flik han skäl paa rasaborgh 
1255 och foor han tiith mz hiertans sorgh 

1 wäghen flik han hindher stoorth 

han full honum wnder öghomeen byscop korth 
mangh tingh motte walla 

för thy han monde mz konungh cristiem halla 
i2«o byscop korth ey aktar annars byscops breff 454 
wthan hardeligha moothe konungh karl screff 


Digitized by Google 



44 Erlcebiskopen råder i Sverige. Kätil dör. Nils Sture. 

tby motte k karl i swartbrödra closter gaa 
saa länge han monde slotthet faa 
byscop korth och konungh karl the dagha millan 
1265 byscopin sculle konungh karl slotthet faa Lsin tha 
konungh karl talar kerligha och wäll 
byscopin swarar honum wthan skäl 
ther thalades the widher the kommo tiil kiiff 
hadhe k karl ey slotthet fangit hadhe han misth 
1270 sidhen konungh karl slottet faar Lsiith liiff 

han thz hadhe i tw äller iii [3] aar 

Erchebyscopin i swerige riidher 
och mothegangh och sorgh nw liidher 
byscop kätel doo honum i fraa 
1275 thäss bäther monde honum i handh ey gaa 
,her erik nielsson haffuer wästraas och örabro ynne 
hoo thz wiil höra han wardher thz mynne 
erchebyscopin räddes för ingen sweriges man 
alle raadde och styrde han 
1280 än war een fatigh riddare aa tnakth 
paa honum gaff byscopin ingha akth 
thz skeer opta ath stora waghna falla om kull 
störtha paa eena tuffwa ther wnder är mull 
och een lithen tuffwa fäller een stoor wangn nidher 
1285 och the i wangnen sittia falla och giffues -widher 
thy skal han mz kerlek och späkth fara 
som länge aktar herre wara 
thenne fatighe riddare saath öffuer eena sidha 
och wille mz inghom striidha 
1290 ä hwar thenne fatigha riddaren war äller är 


Digitized by Google 



Nils Sture misstänkt och kallad af erkebiskopen Jlyr Ull Finland . 45 

togh hadbe han i siith hierta k karl kär 455 

ercbebiscopen opwäktes och tänkte aa ban 
maane jak ocb sculo rädas för then man 
mik hoppas i gudz nampn 
1295 then mannen gör mik inga skam 

han tänkte oppa han dagh och stundh 
oc altiidh rördes hans hierta grundh 
ther nästh monde thz saa falla 
thz han leeth honam tiil siik kalla 
1300 honum warth tha hardeligha tiil moodha 
och togh thz för ingha godha 
optha skeer thz man flyr i nödh 
som rädhis för then harda dödh 
hans förmotte kunde honum lithet froma 
1305 thy wille han ey för byscopin komma 
byscopin bödh tha sina tyänare manga 
tbe sculde gripa honum tiil fanga 
tha riddaren thetta kunde förstaa 
paa pynninga by war han thaa 
1310 han togh sina jäkt oc wille ey biidha 
han leeth snarth aath finlandz liidha 
1 [50] kommo tiil pynninga by 
the funne honum ey för thy 
the sköffladhe hans gaardh oc saa hans kysta 
(315 han kunde tha ey mykit mista 

tiil her erik axeelsson kom han thaa 
oc klagade hardelica huru honum monde gaa 
her erik axeelsson swarade honum wäl tiil snilla 
käre her niels sture aff ooräth sculin i ey fara illa 
>320 jak wiil idher tiil dagha föra 


Digitized by Google 



46 Erkebishope* och Nils Sture tvista 1466 . 

och idher sak för byscopin röra 
wy sculom snarth halla een herra dagh 
idher scal inthe skee öffuer lagh 
thee komma tiil hopa i bykirkia sacristya 
1325 een dagh millan otta och nya 

the bliffuo tiil hopa een godhan riidh 
mz hardh ordh sliitha the thera tiidh 
her niels sture talar mz gamman 
thz hörde the alla samman 
1330 för thy byscopin giorde honum qwal 
wnsadhe han honnm mz alffuara tall 
i hatin mik fatigh man 
jak kan ey bäther jak liidher thenne skam 
jak liidher henne stäkkre än i meena 
1335 än togh i haffuen manga swäna 
i sköfflen mik wthan räth oc doma 
och gören mik skadha och ingen froma 
i taghen mith mz waall och ooräth 
mz gudz hielp thz gaar ey saa släth 
1340 och gören mik ther tiil storth meen 

när gudh wiil faar iak saa mykit i geen 
jak skal wräka myn skadha när gudh wiil 
naar jak raamar tiidh och stundh ther tiil 
byscopin swarar mz harda synne 
1345 jak staar myn äwentyr hwath i ären wthe äller ynne 
her niels sture tröste paa her erik axelssons maktb 
thy gaff han paa byscops jöns fögha akth 
then fatigha riddaren talar aa hiertans grundh 
och saa lithet aktar byscopin aa hans fundh 
1350 thy skal man optha fara sakta 
och lithet saar mykith aktha 


Digitized by Google 



Nils Sture far till Gejle och tar erkebiskopens skatt 1466. 47 

Thz war ey tha mynne 
her erik axelsson hadhe nyköpungh ynne 
han bödh till bryllops koosth 457 

1355 och wille haffua herra losth 

bödh manga herrer tiil siik koma 
och iw the bästa och saa the froma 
erchebyscopin badhen och saa 
och sadhe ther skal wäl tiil staa 
1360 her erik foor aastadh mz herre staath 
mz herskap och mykin daath 
her niels sture honum fdlgde thaa 
han frykther byscopin skal honum slaa 
then tiidh the komma tiil stigha sundh 
1365 ther bliffua the eena stundh 

her erik her niels the skildes ther widher 
then eena foor op then andra foor nidher 
then eena foor södher mz mykla losth 
then andre noor mz fögha kosth 
1370 her erik far södher mz hundradhe try 
her niels mz otta swäna tiil pynninga by 
och strax tädhan oc tiil gäffla landh 
ä huru honum nw gaar i handh 
han greep ther byscops fogten mz tyänare alla 
1375 manga feek han som mz honum böriadhe halla 
han fiik ther byscops hästa 
och iw the alla bästa 
järn skattin skin och annath ther tiil 
thz är santh jak säyia wiil 
1380 tha man skal nödh driffua 
fatigher kan wäl riker bliffua 


Digitized by Google 



48 Sture drar till Dalarna och Vesterås; Erik Axelsson får Sikm. 1466. 

byscopin wthsändher iii c [300] tiil skiip oc hästh 
badh them fara som the kunde mästh 
bödh them slaa gripa och ingen spara 
1385 hwar the her niels sture funne wara 
458 han gör i gäffla inga dwala 
han drogh strax opp i dala 
hästh harnisk wäria hadhe han nogh 
holkith han aff byscopin togh 
1390 saa motte her erik nielsson fly 
in tiil wästraas by 

her niels sture giorde honum thenne wanda 
för thy dala gingo honum tiil handa 
han opreeste strax een storan her 
1395 och fulfölia her erik nielsson hwar han är 

Mädhan thetta skeer som jak nw rörer 
her erik axelsson een annan wägh körer 
han kom tiil stokholm aather i geen 
än är thz noghrom tiil meen 
uoo saa monde han thz mz ordom gaa 

thz her erik axelsson monde stokholm faa 
mz liisth trugh oc byscopens wanda 
för thy hans tyänare waare ey tha tiil handa 
mädhen drager her niels sture för wästraas borgh 
1405 ther flik erchebyspin aff stora sorgh 
her erik nielsson mz byscopenom hulth 
och nw thz samma wulth 
han dragher in tiil örabroo 
mz quidha och stora oroo 
1410 mz hullo närker aakerbo häradz män 


Digitized by Google 



Nils Sture får Vester ås genom dagtingan 1466, 49 

snäninga fiädringa alandh oc hwar och een 
oc sampnar ther een storan skara 
och bygynner mothe her niels sture fara 
her niels drogh honum aa moth 
1415 thz snaresta han knnde footh för footh 
hwar giorde androm stoorth qwal 
för thy the hadhe aa folk mykit tall 459 

wiidh kolbekx broo monde the tha liggia 
och hwar fasth raooth androm byggia 
hjo ther mz bysso och piil giorde hwar androm skadha 
för thy ingen kunde öffuer älffuena fara äller wadha 
tha her erik axelsson thetta spör 
han reedher siik tiil som han och gör 
ther mz mykit folk bygynner han aa stadh dragha 
1425 och sin her millan baadhe härene ladhe 
the foro tiil honum paa baadha siidha 
om twongh monde the bodha quidha 
warth thaa saa ftnth the sculde tiil wästraas dragha 
een feeligh dagh millan sin dagha 
1430 the daghade een dagh the daghade twa 
her niels sture monde slottet faa 
her erik nielsson sculde bliffua wiidh örabroo 
mz godha huila och stora roo 
her erik nielsson thz nödhugher giorde 
1435 för thy han ey annars torde 

tha herrana oppa daghenom waare 
the för almoghen stora fara baare 
dala karla sampnas mz mykin makth 
mz wäria och stora kraffth 
•440 wille strax wiidh slottet bliffua 

RimJcrön, 3 4 


Digitized by Google 



50 Erktbitkopenfar till Danmark och får trött af ChritHem 1W!. 


om herrena sculde liffua 
herromen warth illa tiil modha 
för thy the äpter thera dödh stodho 
thz motte wara wthan yla 
1445 fingo strax slotteth mz stora huila 
war thetta raadh äller och ey 
jak sägher hwaske ja aller ney 

460 Erchebyscopin tiil stäkit foor 

han wille thz wräka saa han thz swor ' 

1450 erchebyscopin strax tiil danmark dragher 
och sina nödh för konungh cristiern klagher 
mz swik och liisth är jak beesnardher 
her erik axelsson är mik listeliga hardher 
käre fadher warin ekke wreedhe 
1455 taghen för idher inga leedhe 

wyliom wy läggia her aa godha booth 
och giffua ider läkedom tiil thenna soth 
staan i fasta mz idhra wenner 
om i mik thz mz troo ath meener 
1460 jak wiil mz makth sölff och gull 

wara idher tiil hielp baadha troo och hull 
wy haffuom än nogh sloth i swerige 
wy beehöffuom ekke än mykit sörge 
mz tässe starka trösth 
1465 war byscops sorgh mykit lösth 

Nw hadhe her erik nielsson oc saa her niels 
akth och trösth aa sina mwre Lstun 

erik karlsson trötte karlsson oc her iffwar gre® 


Digitized by Google 



Stures folk blir slaget; han samlar Daladrängame och segrar. 1467 . 5 1 


the aktadbe göra honum meen 
1470 tiil her niels sture full än een 

een wngher riddare och heether her steen 
her niels stures tyänare i arbogha waare 
laagho ther som andra daare 
the gaffuo aa her erik nielsson inga akth 
U75 och ekke tänkte aa hans makth 
the waarde alla gripna ther 
baadhe the som waare fiärre och när 
sidhan ridho the wtan fara 461 

i swerige hwar the wille wara 
1480 the fryktadhe för her erik axelsson ekke storth 
thy ridho the in för norra porth 
och sätte i dagh mz han 
staa saa länge som thz kan 
ther nästh lönliga sände the tiil hälsingalandh 
1485 och gripa alla her niels stures tyänare siik tiil handh 
the gripa fraa honum wäl hundradhe tw 
saa giik honum i handh som i maghen höra nw 
her niels sture oppa kopperberghit war 
och thenne tydendhen mz sorgh förfar 
km han sampnar kopperberges drängia mz eena hasth 
och leeth siik tiith liidha fulth fasth 
han brukar tha sina händer 
och greep theres tyänare alla i sändher 
hundradhe och än meer 
i«5 om een morghon ootha thz skeer 

Om waaren ther äpter nästh 
kom erchebyscopin i gän och danske mästh 


Digitized by Google 



52 Erkebiskopen belägrar Sthm ; han* anhängare bli slagne. 146 7. 


beeladhe her erik axelsson ynne 
än togh the lithet kunde wynne 
1500 her iwar hans brodher aff wysby far 
och sampnar i swerige een storan skar 
her erik nielsson och han 
the först möttes i närke her iwar wan 
oc drogh saa tiil stokholm tädhan 
1505 ä laagh byscopin mz dänom för stokholm mädhan 
her niels sture foor tiil wpsala nidher 
ther gaaffuos alla fiädrunga widher 
x M [10000] sampnadhe the 
the motte tha borth fly 
1510 och ryma mz skam och lasth 
462 erik karlsson war theres höffuisman 
thz sägher iak nw för san 
han talar tiil erik nielsson som för her iwar week 
broder wy haffuom wunneth thenna leek 
1515 her niels stures tyänare ära waara fanga 
hwath the äre faa äller nianga 
jak wiil moth honum manligha stridha 
och the kolare drängia tiil ryggia driffua 
lithet äpter warth han thz wiiss 
1520 the kommo draghande blanka som een iiss 
erik karlsson sägher hwem haffuom wy gripit tä 
mz her niels hafifuer hoffswäna saa maanga ifongi 
her erik nielsson swarar mz hasth 
thz äre the kolare drängia the wylia standa fasti> 
1525 hwar faam wy andra sliika 

wiisth faam wy i dagh för them wiika 
xiij® [1300] waare the alle 


Digitized by Google 



Erkebislcopen flyr till Kalmar; dör. Erik Karlsson infaller i Upland. 53 


thy motte the stridhen beehalle 
the sökte tha fiädrunga makth 
1530 the motte wiika som nw är sakt 
tha byscopin thetta sporde 
han ey längher bidha torde 
han drogh tiil kalmara tha 
baadhe mz stoor skiip och smaa 
U35 erik karlson iwar green trötte och andra riddara 
täss likes giorde the och saa Isaa 

tha wilde gud skylia byscopin fraa sin wanda 
ther i kalmara gaff han opp sin anda 
naar baadha byscopana waare dödhe 
1510 ey laagho byscopsdömen för thy ödhe 

Nw ridher her erik axelsson i sweriges riike 
tby byscops släkth motte wiike 
än monde thz snarth om kringom gaa 
thy bleeff thz ekke länge saa 463 

1515 sommaren ther epter kom erik karlsson tiil fiedrunga 
och alla ginge the honuin tiil handh llandh 
han ridher ther mz makth oc manga hästa 
iw the skönista och iw the bästa 
manga waare tiil footh' 

1550 thy ingen skulle wara them aa mooth 
her erik axelsson tykker thz wara illa 
han wille thz nidher spilla 
han stigher i landh widh krona borgh 
sinom fiendom tiil stora sorgh 
1555 paa nyssa skogh möttes the alla 

erik karlsson kunde ey skoghen beehalla 


Digitized by Google 



54 Krik Karlsson blir slagen . K. Karl återkallas; får Sthm . 1467. 

han motte fly tha för piil och byssa 
thz sägher jak nw för wissa 
erik karlsson her erik nielsson trötte iwar green 
1560 the fingo tädhen snarth wädher Lmädher 

och spordes thz saa wiidha 
thz the leetho tiil kalmara glidha 
her erik axelsson her niels sture her göstaff 

karlsson oc än meer 
knuth posse stokholms borgare waare ther tha 

thetta skeer 

1565 Ther nästh kom i blandh almoghen eeth 

stort gny 

wille thz k karl ey sculle längher siith rike fly 
the honum breff och bodh opta sände 
ath wara snar och göra snaran ände 
han köm och monde mz her erik axelsson dagha 
1570 gerna wilde han stokholms sloth haffua 
han sculde slottet fraa siik faa 
om han wille fry i stokholm gaa 
konungh karl slottet aather togh 
alth thz han kunde han tiith drogh 
1575 landith full honum tiil handa 

ey kom han än tha aff sin wanda 
her niels sture aff wästraas stodh tha fasth 
saa foor han om kringh mz eena basth 
erik karlsson konungh karl syne troo sadhe 
1580 thz han ekke hulth thz war skadhe 

konungh karl gaff erik karlsson harnisk peninge 
täss häller war han honum inthe hull Loch gull 


Digitized by Goögle 



Erik KarUéon gör uppror mot k. Karl; infaller i U pland. 1469. 55 

ther före haffuer han stora scul 
thy han strax konungh karl wndher öghotnen full 
1585 noghot kan thz walla 

thz han sina troo ey wille halla 
jak förnampn thz aff een mwn 
och saa eeth hiertans grundh 
thy han ekke hulth sina troo 
15W mz eeth onth rykte skal han i swerige boo 
konungh karlss dotter magdalena 
war gripin i wastena all eena 
hadhe konungh karl kommeth fram 
wiisth hadhe honum skeeth samma skam 
1595 illa monde k karl thetta beehagha 
thy wille han strax tiil ryggia dragha 

Aather ridher erik karlsson i fiädrunga landh 
och än nw gingo the honum tiil handh 
han hadhe om siik stora wakth 
150# thy han reedh mz stora makth 

konungh karl faar nw see hwarth han är wänder 
tiil wpsala dragha the alla i sänder 
stokholm rodhen och töör 
dala karla och hoo thz spör 
1605 the monde mz konungh karl halla 
och honum sin herra kalla 
ther sampnades här paa baadha sidha 
erik karlson wille i wpsala biidha 
her boo dyre k karls höffuisman och een dande man 465 
loio han honum möther thz snaresta han kan 
folk och här aa baadha sidha 


Digitized by Google 



56 Erik Karlno » och Bo Dyrt dagtittga; den förra faUIchet. 1469. 

ingen wille mz annan striidha 
the sätte i stundh och dagh 
hwar sculde androm pläga räth oc lagh 
1615 hwar thera pröffuer siith bästa 

the thera ordh mz breff och incigle fästa 
the fore mz liisth och ondh kasth 
thy stodh thera dagh ekke fasth 
the giorde ny fundh och falsk lagh 
1620 the sätte een dagh tiil xiii [13] dagh 
xiii [13] dagh sculde thz saa wara 
her boo ey sculle bära fara 
her boo dyre leeth sin her borth fara 
och meente siik feeligh wara 
1625 han wille sin ordh och breff halla 
ther mz helsar han them alla 
oc reedh saa tädhen i samma stundh 
ey längher än tiil flöta sundh 
the strax aff wpsala drogho 
1630 och honum paa bakin slogho 
manga fanga fingo the tha 
ther the monde baadhe gripa oc slaa 
tha her boo dyre saagh tolkin leek 
han liisteligha fraa them week 
1635 han pröffuar all sin kasth 

och rände som han kunde fasth 
the kunde honum ey wynne 
thy the kunde honum ey opfynne 
thz är ey än alth her mz giorth 
1640 mykit komber her aff thz haffuer jak sporth 


Digitized by Google 



St. Sture och Erik Karlssons hårar mötas . Sture drar sig till Dalarna . 57 

Strax reeka och södhermanna landh 466 

gingo konung karl tiil handh 
rodhen dala och stokholm raädher 
gudh all ‘tingh tiil een tiid.br städher 
1645 een wngher riddare heether her steen 
war theres höffuisman och war ey seen 
han sampnar xx M [20000] än ther till vii [7] 
huru thz wiil gaa faan i höra nw 
och än ii e [200] hoffmän the bästa 
1650 raz harnisk och godha hästa 

snäninga fiädringa mz erik karlsson waro 
xxx M [30000] och baare inga fara 
viij 0 [800] hoffinän ther tiil 
thz som jak säyia wiil 
1655 then tiidh the kommo tiil hopa 
bögynnadhe een förrädhare roopa 
een aff her stens här war han 
och wille göra her steen stora skam 
och wille paa sin eeghin höffuisman slaa 
1660 och see om the kunde honum gripa äller faa 
tha her steen thenna tydende fiik 
aath dala leeth han liidha siik 
manga bygynna ther widher skygga 
thy hären dragher all tiil ryggia 
1665 rodzmän reeste tha een här 
och kom erik karlsson ther 
tha motte the alla fly 
tiil eena kirkia som heether knwtaby 
och han fasth äpter drogh 
1670 och allan hären nidher slogh 


Digitized by Google 



58 


Erik Karlssons seger och öfvermod. 1469 . 


och meenthe siik saa wara frii 
467 och slogh op handena i thy 
waren nw alla heel och säll 
nw haffuom wy wunnith thetta späl 
1675 inghen är nw i swerige oss thör mötha 
alla wyliom wy om kul ath stöta 
och eeth kerlekx breff 
han tiil sina hustru screff 
käre hustru weeth mik gaar wäl i handh 
1680 wndher mik falla alla landh 
haff nw eeth goth mooth 
thy alla falla mik tiil footh 
frögda tiik aff ära 

mik hopas thu skal i swerige krona bära 
1685 skeer thz ekke i waar 

tha skeer thz wiisth ynnan eeth aar 
tree stridher haffuer jak staandith fasth 
och them wunnith wthan lasth 
än staar mik een i geen 
1690 mik hoppas hon gör mik inthe meen 
folk och tyänare hadhe jak nogh 
tha iak myna fiende nidher slogh 
saa sculo thé alla fara 
ä hwar jak fynner them wara 
1695 war nw wiidh eena godha trösth 

tw seer mik een stoor herre ynnan hösth 
ingen skal siik tiil homodh opwäkkia 
för än han springer öffuer alla bäkkia 
then som siik meenar standa fulth fasth 
1700 han faller opta mz stoor lasth 


Digitized by Google 



Erik Karlsson drar Ull Dalarna med en stor hår 1470. 59 


Han sampnar syna raakth niz alla 
och laather hären tiil hopa kalla 
xxx M [ 30000 ] och mykit meer 46S 

han gruffuer siik som thetta seer 
1705 snäninga fiädringa mz slädha thoma 
hadhe mz siik tiil lithen froma 
i maaghen thz alle höra 
the wilde haffuor aff kopperbergith föra 
saa the tiil heenemora fora 
1710 böndher baadhe smaa och stora 
och gaffuo oppa ingom noghra akth 
för thy the hadhe stoora makth 
heenemora är een lithen stadher 
ther war erik mykit gladher 
1715 han talar tiil manga och säyier saa 
är noghor som nämare thör ath gaa 
är her noghor fiärre äller när 
som mynnes nogher haffuer draghit i dala mz tolkin 
honum swaradhe een gammall man Lher 

1770 som wäl tala kan 

erik thz är santh i säyien nw 
thz ey skedde i hundrat aar äller tw 
i faan thz see om sidher 
hurn idher gaar för än i ridhin nidher 
1725 then dagh ther war nästh 

han siik tiil reedher som han kan bästh 
komber nw tiil fala paa milar twaa 
och saa laather kopperberges män i klokkan slaa 
Ospeyadher mz allan sin här 
>730 war han them saa när 


Digitized by Google 



60 Erik Karluoni kår blir ilagen af Dalkarlame 1470. 

the meena han ey skal komina 
siik tiil noghon froma 
the sampnas tha mz eena hasth 
.och lopp hwar om annan fulth fasth 

1735 Her steen för them aff dala drogh 
och thera hall wäl beeslogh 
illa monde them alla om hiertadh swidha 
thy lethe the them snarth liidha 
dala opsätte theres baner och stodho ther widher 
1740 them lyste see hoo thz wille slaa nidher 
erik karlsson thera baner sya fiik 
han togh thz hardeligha widher siik 
wisseligha fiik han ther skadha 
thy han wille dalabaner tagha 
1745 hans folk fiik tha stora nödh 

manga fullo och bliffuo strax dödh 
the giorde eena wanningh the giorde twa 
än wille dala och her steen fasta staa 
the sände bysso och piil tiil liika 
1750 hwar wille gerna om annan wiika 
ther bögynnadhe manga beeswyma 
tha monde the alla snarth ryma 
saa rymde han försth mz eena hasth 
fiik baadhe skam skadha och lasth 
1755 her steen och dala män 

waare ey meer än hundradhe film 
the takkadhe gudh som mz liffuit wnginge 
xv c 11500] panzar the ther finge 
paa hästa och slädha war inthe tall 
1760 hwar som wille tagha hadhe goth wall 


Digitized by Google 



Erik Karluon, slagen vid Opkiga färja, flyr till Jultta WO. 61 

Her niels sture koiuber dragande mz dala makt 
wilde och striidha war hans akth 
thz skeer wiidh ophöga färya 
ther monde dala siik manligha wäria 
1765 hadhe the alla tiil hopa warith 

' ingen hadhe tädhan osnappadher farith 
erik karlsson och alla mz han 
finge ther stora skam 
the ridho saa manga mila 
1770 och ey för än i iuletha hwila 
och gaffuo siik inga yla 

the mz eeth reedh monde xvi [16] milor riidha 
tha kunde wäl een qvinna 
vi [6] äller vii [7] hoffmän ath wynna 
1775 the ridho och motte the wäl migha 

thy gödka wargh war gripin aff eena leeghapigha 
qvinnor tagher there hästh oc hamisk i fraa 
och monde them mz rokkin slaa 
erik karlsson nw maagh tw thz lära 
1780 thyn hustru bär ey krona i aar mz ära 
slaa nw op handh om tw kanth wynna 
skam gör tiik een legha qvinna 
tha erik tiil lynköpungh kom fram 
tha fiik han än större skam 
1785 manga foro ther illa 

saa mz skam monde han then leek spilla 
han reedh tha tiil danmark aa nödhwänghna 
för thy honum wille ingen hänghna 
hommodh och öffuerdath 
1790 göre siällan ärligh staath 


470 


Digitized by Google 



62 Brik Karlsson jlyr till Danmark . Christiom belägrar örsten. 1470. 


tw försaagh een godban leek 
tha tw fraa konungh karl bortb week 
hadhe tw bidhit eena liizsla stundh 
wiisth hadhe tw warith marsk wtan all argha funå 
1795 och thz sägher jak tiik för wiisth 
wthan all argha liisth 

togh ästh tw aff tokth och synne een ärlig man 
och för fiende wäll striidha kan 
471 gudh giffui tiik altiidh wynna 

1800 naar tw tiil sweriges fiende warder tiil synne 
gudh tiik giffui godha kraffth 
naar tw mooth sweriges fiende wiil stridha mz akth 

Nw war konungh karl wäl tiil modhe 
thz thenne twa riddare mz dala fasta stodhe 
1805 nw mädhen saa thetta i swerige händher 
k cristiem sin her tiil swerige sändher 
och ther tiil beeladhe örasteen 
och tiil honum drogh then wngha riddaren her 
her niels sture mooth annan hären far Isteen 
1810 och mz honum een mäktogher skar 
Tha her steen sture för örasteen kom 
tha teedhe han siik som een riddare from 
han slogx mz k cristiem oc giorde wäninga twa 
likawäl monde han konungen aff markena sias 
1815 han beegynner annan tiidh striidh ath lära 
thy maa han siith nampn mz ära ath bära 
han heether then wnga riddaren her steen 
siik i striidh ath bruka är han ey seen 
meere mandom haffuer han mz ära beedriffuit 


Digitized by Google 



Sten Sture slår Christiem vid Örsten. Många strider. 1470. 63 


I820 som ber staar epther scriffuit 
k cristiem sculde tha markena fly 
och alla mz honam rände wndan som moln sky 
xxx oc c [130] waare slagne dödhe 
thz giorde k cristierns hierta mödhe 
1825 her erik niper erik karlssons stiffadher war swänsker 
warth ther och slaghen mz stora skam [man 
sidhen kom ingen för örasteen 
ther swerige tordes göre meen 

Mangh stoor örligh och smaa 
1830 monde i swerige manga stadz oppe gaa 

huru axewall warth nidher slaghit 472 

och ringstaholm war bränth och taghit 
huru her steen och her niels för kalmara laa 
och kunde thz ey faa 
1835 huru slaghit stoodh wiidh femabro 
och saa wiidh örabroo 
och annath tolkit meer 
gudh giffui thz ey meera skeer 
och huru manga monde thz beedriffua 
1840 thz kan iak ey längher ath scriffua 
thy wiil jak thetta laatha staa 
och ther tiil öffuer slaa 
för thy thz är nw sidher 
aff mangom ordom leedz een man widher 
1845 oc för thy the maane manga i swerige liffua 
som thetta laatha scriffua 
thy wiil jak aather wända 
och göra her oppa een ända 


Digitized by Google 



64 


Osämja mellan rikets råd . 


2 . 

1470—1487. 

Hielp nw gudh och waara ffru 
1850 nw skelias rikensens raadh i tw 
illa kan tha rikith staa 
och siällan wäl i handh gaa 
tha the ekke hallas i händher 
rikensens raadh alla i sändher 
1855 saa maane thz tha gaa 

thz the skylias i rotha twa 
• ryktit giik saa widha 
thz the waare manga paa baadhe sidha 
her erik axelsson hadhe mz siik meer än een 
1860 her niels sture her göstaff karlsson oc ridder her 
the oc saa manga i swerige boo Isteen 

ther alla ärligha hullo thera riddare troo 
nw ingen örtagardh är saa fagher 
mz myndree han baadhe lilior oc näslor dragher 
1865 hwar före paa the andra sydha 

erik karlsson trötte karlsson her iwar green riidha 
the hadhe een wnderligh laath 
theres hierta war wänth fraa sweriges raadh 
käre wenner wylin i höra 
1870 the ärende jak nw aktar röra 
the warda wndherligh och langh 
stoor myghen och mangh 


Digitized by Google 



Erik Axelsson m. fl. vilja utse höfvidsman ; Erik Karlsson nekar . 65 

gudh laathi mik saa i hymerike bliffua 
som jak akther och wiil ath scriffua 
1875 gudh giffui mik saa syne naadhe 

som sweriges riike stodh tha i storan waadhe 

Her erik axelsson tha een stoor herre war 
och riddare nampn mz arom bar 
han och flere wardo öffuer eena 
1880 och monde thz mz alffwar meena 
och wilde siik aff stora nödh lösa 
och saa een nyian höffuisman keesa 
gudh gaff tha först tiil naadha 
ath them warth saa tiil raadha 
1885 och scriffua erik karlsson tiil bodh och breff 
och bodhit ganska snarth aath leedh 
och meena honum och alla tiil siik dragha 
och eendräkteligha een höffuisman tagha 
än tha thz wille ekke wäl falla 
1890 likawäll waare the swänske alla 
erik karlsson swarar snarth och illa 
saa goth opsaath wille han förspilla 
han fiik annan tiidh rikensens bodh 
honum thz war alth tiil spoth 474 

1895 erik karlsson war mykit wreedher 
och swor han dyra eedher 
thz han war konungh cristierns man 
och aldrigh giffua siik fraa han 
och wille inthe mz them dagha [haffua 

1900 wthan strax konungh cristiern i rikit mäktogh 

Rimkrön. 3 5 


Digitized by Google 



66 Sten Sture t täljts till riksföreståndare 1471. 

tha swaradhe rikensens raadh alle sannnan 
thz sculle ey saa tiil gaa wthan gamman 
then bäste ath goth raadh fan 
the keesthe siik een höflfuisrnan 
1905 rösteen full all wthan meen 

paa then wngha riddaren her steen 
och wille the thz haffua saa 
ath han sculde för rikit staa 
och sculde mz heedher lififua 
1910 och rikensens förståndare heetha oc bliffua 
saa monde thz tiil gaa 
thz han wille ther nödugher tiil gaa 
hwar man honum trugher och beedher 
han sadhe ja om sidher 

1915 her erik axelsson monde tha mz wylia wpstaa 
oc honum slotzloffuan öffuer stokholm aabo oc 
och saa kom han i eeth harth bandh Iwyborgfa» 
tha rikensens raadh honum fiik sina troo hanå 
och sadhe siik alla mz honum bliffua 
1920 och i nödh och losth mz honum liffua 
the sätte honum i högsäthe 
mz stoor sorgh och inge käthe 
ärligh riddare her erik axelsson 
thz hadhe idher blififuit tiil storan mon 
475 1925 ä hwart werldin wille wända 

hadhe idhert löfft faath een godh ända 
jak thz säyer wthan spoth 
gudh optha aff onda gör goth 
aff ondom ämpnom wart ekke illa 
1930 gudh wille onth aathskylia 


Digitized by Google 



K. Karl dör. Chriitiem utrustar en stor hår. 1470 , 71. 67 

tbz slotzloffuan giik saa wnderligha tiil 
som jak lankth her äpther säyia wiil 

Arom äpter gudz byrdh xiiii 0 lxx [ 1470 ] aar 476 
som nw oppa thenne tiidh tiil staar 
1935 wille gudh hielpa konungh karl aff sina nödh 
oppa stokholms sloth bleeff han dödh 
han gaff ther opp sin anda 
gudh lathi honam i hymerike landa 
noghot för än han doo leeth han see sina snilla 
1940 tha togh han tiil äkta sina frilla 
och äkther ther mz sin son 
holkit ey är wthan storan mon 
then tiidh thetta skeer 
waare när fämtye och än raeer 
1945 och antwardher han slottit i händher 
her steen och saa alla swäna i sändher 
och saa monde thz tiil gaa 
thz han strax monde slottit faa 
och skeedde thz wthan alth swiik 
1950 thz han höffuisman döme i swerige fiik 
för thy rikensens raadh thz sporde 
thz han mooth fiende stridha torde 

Then tiidh konungh cristiern thz spör 
han sin her tiil reedher som han och gör 
1955 och wiil hwaske gul äller sölffuer spara 
för thy han wiil tiil swerige fara 
han reedher skiipp baadhe sm aa oc stoor 
och thz oppenbara swor 


Digitized by Google 



68 Chrutiem i Kalmar; tar Klekkaberg; far Ull Sthm. 1471. 

han wille swerige aatherfaa 
1960 falle thz huru thz kan gaa 

saa far han aastadh mz rnykla makth 
mz mykit folk och stora kraffth 
honum fölgher erik karlsson trötte iuar green 
477 och förmodher siik inthe meen 

1965 her steen drogh tiil kalmara mz sin her 

tiil honum kommo the som bodde fiärre oc när 
the monde honum illa swara 
thy monde han tädhen fara 
lx [60J han ladhe paa klekkebergh fasta 
1970 och leeth siik saa tädhen hasta 

konungh cristiern laather siik wäl liidha 
och strax tiil kalmara glidha 
och ladhe sin skiip ther alla 
och wille mz borghara i [1] dagh halla 
1975 her inagnus green haffuer slottet ynne 
saa lithet han kan ther wynne 
konungh cristiern för klekeborgh drogh 
och thz alth nidher slogh 
ther waare her steens swäna oppa och ey mang 
1980 them togh han tha tiil fanga 
lxx [70] skiipp hadhe han wäll 
holkith jak maa säyia mz skäll 
the swänske mz smaa skiipp före foro 
k cristiern äpter foor mz the stoora 
1985 han kom om iulius maanadhe x [10] dagh 
strax war ther aff inthe slagh 
ridderligha han siik tha stälte 
wiidh wanxöö sin ankare nidher fälte 


Digitized by Google 



Chrittiem dagtingar ; belägrar Sthm; far HU Up tala. 1471. 69 


Rikensens raadh i stokholm är 
1990 byscopa och prelatar waare ther när 

the dagha tiil hopa vii [7] wiikor äller otta 
thera tall faller inthe tiil motta 
om morgonen bittiidha om sancti egidij dagh 
tiil norramalm drogh han aastadh 
»995 hadhe baadhe modh och storth hopp 478 

thy slogh han sina skinna opp 
jak wiil thz för inghen dölia 
v tusandh wäpne monde honum fölia 
han leeth siik mykit hasta 
2000 och leeth sina borgh byggia full fasta 

han fan noghra ny fundher och war ey seen 
opreeser riiskorgha opfylthe mz sandh oc steen 
han skikkadhe manga byssor stora mz alla 
then största plägha the moysan kalla 
2005 sidhen monde han tiil wpsala fara 
och ther i otta dagha ath wara 
och rikensens raadh hardeligha skylla 
och almoghen tiil sina handh hylla 
xxiiii häradhe och andra meera 
20fo friiborne knapar och andra flere 

aalandh tyendelandh och fiädrunga mädher 
flugho tha som wädher 
thy war thera akth 

thz the wille siik föghia tiil k cristierns makt 

»15 Mädhen reedh her steen tiil östergötlandh 
manga gingo honum ther tiil handh 
dala och oppstädher 


Digitized by 


Google 



7 0 & ten oc ^ Nils Sture förena sig. Christiem åter för Stkm. 1471. 

fölgde • honum inädher 
her niels sture kom honum tiil möthe 
2020 tha han foor fraan östergöthe 
the sworo tiil hopa som bröd her 
een wille för then andra bliffua dödher 
begges there her kom samman 
och giorde siik gladh mz gamman 
2025 mädhen drager konungh cristiern tiil stokholrai 
wiidh stäkit fiik han stoorth meen Igeen 

479 thz war honum tiil inghen froma 

han ey kunde mz skiipp ther gynom komma 
thy kom han i större waanda 
2030 thy han motte ther stiigha tiil landa 
och monde han thaa illa laatha 
thz han sculde öffuergiflfua skiipp och baata 
lekawäll wthan hindher 

begges rikess raadh daktinga inthe täss myndher 
2035 däner för stokholm liggia 

och maane saa starkeligha byggia 
the lätha mykit folk tiil hopa sanka 
och saa saarligha byssor och piil wanka 
wnderstundom stoodh thz i godhan dagh 
2040 och wnderstundom wthan all lagh 

wnderstundom waare the wenner froma 
och hwar monde tiil androm komma 
ingen wille then andre wika 
thy kunde the siik ey förliika 
2045 k cristiern inthe aff her steen wiiste 
thy han foor mz stora tyste 
dageligha tha hadhe the ridderliga ydh 



Digitized by Google 



Vestgötame storma Elfsborg. ChiHstiem hånar Sten Sture . 1471. 7 1 

och förde örligh wtan striidh 
opta the thala samman 
3050 och skämpte mz ordh och gamman 
och optha oppa baadha sidha 
waardo the mykit ooblidha 
k cristiern mz hiertans glädhi och wtan sorgh 
bygde oppa brunkaberg sina borgh 
2»55 och swär saa fasth aa sina troo 

thz han wiil dödher äller liffuandes i swerige boo 

Ynnan thz opreesa wäsgöta een storan skara 
saa monde the för älffuisborgh fara 480 

the stormadhe mz makt 
2060 och mz fulla krafft 

och gudh gaff them thz tiil synne 
thz the monde älffuisborgh wynne 
thy maa iak thetta röra 
för thy k cristiern wille thz ekke höra 
2065 tha k cristiern fiik thz rykte 
tha beegynner han noghot frykte 
fiik han tidhende ther nästh 
huru her steen dragher som han gither raästh 
k cristiern sägher her steen wyliom wy her mz 
207Q och honum som eeth barn lära lära 

för thy han ey är mykit wiiss 
wy maaghora honum wäl slaa mz riiss 
han maagh wäl thetta liidha 
thy han diärffues mooth een konungh striidha 
2*75 honum wardher större skam 
thy han törss aldrigh fram 


Digitized by Google 



72 


Danskarnes ohöfviska tal mot 8vtntkame . 


hans striidh faller i skarn 
thy han är ey bäther än eeth spena barn 
jak tigher thz ey längher 
2080 thy han hafifner warith myn drängher 
han fluhkar millan skogh och diike 
thy han saagh ey än sin liike 
han lärer wäl myndre springa 
tha wy honum mz riiss wyliom twinga 
2085 werdughe herre wiil thu lithet biidha 
her steen laather siik fasth nämer liidha 
han maane än nämer springa 
han akther thyn her hardeligha twinga 
tha herrar och första tala mz skäll 
2090 tha staar them thera ordh ganska wäll 
thala the och illa 
tha kunne the snarth sämya spilla 
paa höffuisth tall oc höffuisk laath 
kan man akta herres daath 
2095 nw konung cristiern talar saa hardh ordh 
thy wäxte ther aff eeth storth mordh 
hwar borghare sorgh i siith hierta bar 
thy theres tall oohöffuisth war 
mik skämmes för ärligha tala och röra 
2100 thz iak mz mynom örom siälffuer monde höra 
oohöffuisth tall wardher spoorth 
thy är thz ganska illa giorth 
thz war eeth stoorth spoth 
the wille spiika borgharna heemels tingh wiidh theres 
2105 och tagha hiertat aff theres buk Lsängia stok 
och ther mz slaa them öghonen wth 


Digitized by Google 



Sten Sture drager tUl U pland och Stockholm 147t. 73 


the talad he än större spee 
holkit borgharne gör hiertans wee 
the scule ther ey aath lee 

2110 thz the wille theres hustru skämma thz sculle the 
tolkin ordh the haffua ondh grundh Itha faa see 
thy kom ther aff stoor aaffwndh 
thetta war saa talath för wiisth 
holkit jak scriffuer wthan arghaliisth 
2 U 5 wille konungh cristiern mik sätte 
tolkin ordh sculde han rätte 
saa matte han halla sin borgh 
och boo i swerige wtan sorgh 

E cristiern motte tha lekawäl her steen sköta 
2120 och badh her torde sculle honum snarth mötha 482 
fiik honum tusande män 
bödh honum ey wara seen 
han drogh opp i fiädrunga landh 
inthe giik honum ther illa i handh 
2125 her steens her han wisseligha förslogh 
och fram om hans här drogh 
thz honum saa beeqwämeer 
han drogh stokholm nämeer 
han leeth thz ingalunda 
2130 thy drogh han tiil rootasunda 
thz maa jak säyia mz skäl 
x M [ 10000 ] hadhe han wäll 
tiil roodhen sände han sin breff 
ath the sculde komma han bödh oc screff 
2135 tha the thz i stokholm hörde 


Digitized by Google 



7 4 Sthmi bor gare tända folk till Sture; kan manar Chrieturn att vända m. 

hwar siik om annan rörde 
hwar borghare tiil androm sadhe 
görom oss nw gladbe 
nw faar konungh cristiern skam 
2140 her steen wiil nw komma fram 
thz monde ther mz ände 
the xiii c [1300] tiil her steen sande 
blanke som een iiss 
och baadhe them wynna priiss 
2145 och the giorde her steen täss wiiss 

thz konungen wille honum slaa mz riiss 
ther waare hoffswäne mäste 
iw the' alla bäste 
lithet ther äpter jak thz sporde 
2150 the waare som sökia torde 

her steen them mz glädhi wnfiik 
och tädhan strax och näraaren giik 
och leeth siik fraan rootaberg liidha 
och wille i yrffwa the nath bliffua 
2155 han laagh ther eena nath äller twaa 
än wille han nämare gaa 
huru opta jak thz sporde 

thz k cristiern oc däner sadhe thz han ey nämaren 
han screff k cristiern tiil eeth breff äller try [torde 
2160 och badh honum fraan stokholm fly 

badh honum läggia sin skiipp i diurahampn 
äller honum hände fly mz skam 
han motte ther oppa liitha 
her steen wiil hans skerma brytha 
2165 konungh cristiern swaradhe i samma stundh 


Digitized by Google 



Chrittum och Sturet tal före striden. 1471. 7 5 

och räth aff hiertans grundh 
Jk swore dat i dyssene stunde 
oppa dhe hilge fyf wnde 
ik magh er komen yn groter noth 
2170 vnde er lyden den härden doth 
eer wan ik dat wil dan 
rymen dyssen plan 
ik hebbe dat gehort gesagen 
wnde vagin för herre wnde worsten clagen 
2175 knecte villen herren wordrywen 
wnde sylwe herren bliffwen 
ik segget nw förwaren 
wy willen vnse hende rören 
vnde ridder sanct jorgin skal dat baner worin 

2180 Her Steen fiik saa ämpne 

ath daghen äpter sin her tiil hopa stämpne 
och beeslar alla sina makt 
och förklarer för them sina akt 
jak wiil ey längher mz konungh cristiern dagha 484 
2185 jak akther nw strax tiil honum draga 
wylin i mz friidh i swerige boo 
tha maghin y i dagh mik halla troo 
och wylin i mz ärom liffua 
och alla i swerige blififua 
7190 tha maattin i nw alla fasta staa 
och ingen fraan androm i dagh gaa 
mik är thz tiilscriffuat oc för wiissa sakt 
thz wy faarn än raeera makt 
heether jak her steen 


Digitized by Google 



7 6 Sturet tal; kärm lo/var honom trohet och drar gladt till strid. 

3195 i dagh skal jak ey wara seen 
jak skal i thetta kiiff 
i dagh waagha rnith liiff 
i sculin see jak wiil göra mith bästa 
waagha baadhe liiff swäna oc saa myna hasta 
2300 och framdeles han meera sadhe 
jak wiil aff wäria sweriges skadhe 
konungen däner drawantha ther tiil 
jak ey spara äller frykte wiil 
wylin i alla göre saa 
2305 saa mottom wy strax nämaren gaa 
och fölias aath alle i sändher 
wylin i saa göra tha räkkin opp idhra händher 
the waare i hiertat alle tröste 
och swaradhe alla mz eeth röste 
2210 wy wyliom alla göra saa 

mz gudz hielp alla fasta staa 
wy wyliom waara sak för gudhi klagha 
och i gudz nampn aastadh dragha 
thera hierta war wthan twnga 
2215 thy beegynnadhe the alle siunga 
och giorde siik godhan liisa 
och qwaadho sancti örians wysa 
i gudz nampn farom wy 
synne naadher beegärom wy 
2220 nw draghom wy tiil stokholms by 

gud giffui k cristiern ey wille borth fly 
the lösn och märke aa ladhe 
hwat thz war hwar för androm sadhe 
somligha hadhe quista och somligha halm 


Digitized by Google 



Slaget md Bvuubeberg börjar . Wl. 


77 


2225 saa komma the oppa norra malm 

thetta skeer om middax tiidh tba xi slaar 
wisseligha worde ther mangh blodugh saar 
wäraktoghe män leetha siik aath stad hen liidha 
thy her steen wylle ey längher biidha 
2230 tha wthfoor skuthor och wäl c baatha 
och fulle mz mykit ffolk och saathe 
alla blanka som een iiss 
thy the wille wynna priiss 

Konungh cristiern skiipte sin her i try 
2235 och leeth som han ekke wille fly 

een war tiil skiips een aa bergit een aath sancta 
wille ath ingen her sculde illa fara Lclara 

i stokholm giorde the täss liike 
och wille och ekke wiike 
2240 the laatha thera folk tiil hopa sanka 

och ii M [2000] och än meer mz skiip wanka 
her steen giorde och saa 

thy beegynnar han mothe them staa och slaa 
the möttes manga paa baadha sidha 
2245 ingen wille för androm giidha 

stokholms borghare tiil foota gingo 
första ryk the tben stoora skermeen fingo 
saa fast raonde konungh cristiern aa bergit byggia 486 
thy her stens baner motte dragha tiil ryggia 
2250 o huru fasth the monde roopa 

tha huffwudh baneren the möttes tiil hopa 

hwar badh annan griipa 

och hwar wille then andra mz handh strypa 


Digitized by Google 



7 8 8venskame storma Brtmhebtrg ; bli tiUbalcaslagna ; Christiem sårat. 

manga motte tba saa saara flypa 
2255 thy the för sprungo motte för blodugh saar krypa 
the stormadhe och sloghos oc tiil hopa rände 
ä mädhen skermen brände 
thz war ekke stoorth wndher 
the swänske huggo thera bro sundher 
2260 thz slagh motte saa hardeligha aa gaa 
the swänske orkadhe ekke staa 
manga paa baadhe sidher beegynner beeswyma 
thz swänske motte ryma 
the finge stoor skadhe aa baadhe sidha 
2265 the swänske leethe siik tiil sancta clara liidha 
the swänske kommo än een tiidh tiil hopa 
och beegynnadhe saa swarligha roopa 
herre gudh naadhe oss för skadha oc skam 
och saa skyndadhe hwar annan fram 
2270 konungh cristiern war i stoora hoppe 

thy han war hökth paa brunkabergh oppe 
swänske waare nidher wndher 
thz the fly war ey wndher 
han motte bergit wäria mz makth 
2275 ther mz haffua swänske liizsla krafth 

The swänske sampnas än eena reesa 
och wille göra konnngen stora neesa 
the stormadhe tiil honum i thy 
467 och baadho tba gud thz han sculde fly 
2280 the sökte tiil alle i sändher 

och tha misthe konungen tree tändher 
och saa snarth konungen omwändher 


Digitized by Google 



Svenskarne lotta» åter tillbaka ; Danekame tåga ned från Brunktberg. 7 9 


thy tree tändher fullo nidher i hans hander 
tha konungh cristiem fiik thenne wanda 
2285 saa kunde hah ey längher standa 
tha han kom i tolka nödh 
tha wilde han wiika then haarda dödh 
the qwarre bliffue stodhe full harde 
och siik manlighe warde 
2290 skrii och ropp jak nogh hörde 

the paa baadhe sidhor theres hander rörde 
ther war jämmer och stoort gny 
hwar badh annan borth fly 
förfall maagha walla 
2295 swänske kunde baneer ekke halla 
the kunde inthe wynne 
ther motte the fly annath synne 
jak stodh och saagh oppa 
thz thetta monde saa tiil gaa 
2300 gny oc jämber wart tha meer 
swänskom tha thetta skeer 

Nw drager danabroka aff bergit nidher 
ther gaffs all danmarks makt widher 
the drogho äpter tiil sancta clara 
2305 ther monde the alla illa fara 

swänske sampnas tha alle tiil hopa 
och beegynner oppa nya ropa 
nw är däner aff danmark 
kompne tiil oss oppa slätha mark 
2310 then som wiil i swerige länge boo m 

han giffui siik nw inga roo 


Digitized by Google 



80 Danslcame bli slagna på slåta marken tid S:t Clara. 1471. 

latom oss nw tiil hopa sanka 
och friligha swärdith wanka 
huffwdh baneren möttes tree synne 
2315 hwem gudh wiil hielpa han kan wynne 
ekke wille jak tha gerna nar wara 
för thy ingen wilde annan spara 
blodhen motte öffuer hander flyta 
för an swanske kunde danabroke sliitha 
2320 striidhen war swaar mz alla 

saa motte danabrok nidher falla 
hardh striidh maagh walla 
thy kan her straange danabrok ey halla 
v c [500] danske tha störthe om kull 
2325 och hwar öffuer annan full 
slaa doot war alle theres ropp 
saa naadhe thz gudh som them skopp 
o hwat ther war manga blodugh händer 
som störthe alla i sändher 
2330 ther motte man see och höra ondh laath 
sorgh jämmer och storan graath 
monga tyska och däner motte tha fly 
mz roopp och storan gny 
thz räkte tyma twaa 
2335 för än the kunde them om kull slaa 

theres huffwdh baner stodh aa bergit fasth 
och hadhe tädhen inga hasth 
tiith flydde the som wndan komma 
siik tiil lithen froma 

2340 Swänske män sankas fierde synne 
489 akther thz baner aather wynne 


Digitized by Google 



Svetukame ilorma Brunktberg; Datukarne fly; 900 drunkna. 8 1 

them war snarth tiil raadhe 
och hwar tiil annan sadhe 
staan faste ther ligger nw makt oppa 
2345 och wyliom wy än een tiidh tiil them gaa 
staa wy ekke faste i thetta kiiff 
thz gäller wisseligha waarth liiff 
wy beehöffuom thz för ingen klagha 
wthan graatha thz alla dagha 
2350 swänska opstigha thz bergit stora 
och strax däner wndan foro 
the wille tiil skippen löpa 
wiisseligha i wäghen the sii k döpa 
the flydde som eeth moln sky 
2355 och wiilde än dödh wnfly 
the foro mykit wille 
thy giik them ganske illa 
manga waare gripne mange wille ey bidhe 
flere laathe siik i siön liidhe 
2360 ganska lithet konungh cristiern i then stridhen wan 
thy ther drunknar saa mangh een dägeligh man 
ix hundradhe war thetta tall 
thy komma the i mykit qwall 
tha war sorgh i alla sid ha 
2365 k cristiern raz sin skiip leeth siik snarth borth 
xviii 0 [1800] war thz tall wäll Lliidha 

thz jak maa säyia mz skäll 
the som drunknadhe och waare fanghne 
wisseligha waare the saa maanghe 
2370 sombligha motte illa gaa 
ix° [900] drunknadhe tha 

Rimkrön. 3 6 


Digitized by Google 



82 


900 Danskar fångas. Jårtecken . 1 471. 


the waare wäll saa maanga 
ix c [900] som waare fanga 
thz är för thy ekke wndher 
2375 thenne striidh stodh i fyra stundher 
her steen som manligha motte stridha 
han wille ey fly han wille bidha 
thy han ekke wille fly 
optha hadhe han warit gripin i thy 
2380 gudh halp honum mz sina naadhe 
thz han slap allan waadhe 
the swänske om qwällen alla qwadho 
drukko och giorde siik alla gladha 
takkadhe gudh för sine naadhe 
2385 och saa för lithen skadhe 

manga saghe tha gudz werdoghe rnakth 
och saa hans werdugha krafft 
saa opta the swänska monde siik sanka 
the saaghe eeth brynnande swärdh öffuer siik 
2390 sancte erik konungh som är sweriges wärdh Iwankn 
leeth tha wisseligha wanka siith swärdh 

Torsdaghen äpter sancta birgitta dagh 
tha stodh thetta slagh 
Aarom epter gudz byrdh lxx oc eeth 
2395 tha är thetta örligh skeeth 

M [1000] oc iiii c [400] ther tiil 
thz för wisso jak säya wiil 
gudh haffui täss loff och äre 
som wille mz swerige orabäre [Hiss 

2400 k crist.iern hade tänkt swänskom saa harth eeth 


Digitized by Google 



Chrietiem flyr till Danmark. Slen Sture rider till Kalmar. U71. 83 

gudh them naadhe som täss haffde warith wiiss 
han them hadhe hollit för ftle 

och sanneligha giorth aff them träle 491 

nw gör siik swänske gaman 
2405 och gladhe alla samman 

och laffua gudh aff alla makth 
och säya tiil honum theres akth 
nw trötte karlsson plägher k cristiern wnsände 
paa brunkabergh fiik han sin ände 
2410 konungh cristiern drogh tiil kalrnara aather 
illa handhteradher och saa illa laather 
hans största skiipp komma i stora lasth 
för storm hugge the thera masth 
the komma in tiil heyle 
2415 ther leethe the siik feyle 

konungh cristiern tiil danmark far 
stoor sorgh i hiertath bar 

Her steen kringom swerige ridher 
och snarth honum tiil kalrnara liidher 
2420 fonga gaff han dagh 

och screff them there lagh 
holste danska och swänske waare the 
som matte graatha och inthe lee 
the ropadhe baadhe jatnber och wee 
2425 och ther tiil haffua the sputh och spee 
marskin i danmark monde illa gaa 
her clauiss reenow war och gripin tha 
xii riddare och än flere 
friiborne män waare än meere 


Digitized by Google 



84 Sten 8tureråder i Sverige. Danskames f under och falska fred. Wl— SO. 

2430 ber änders nielsson mz mangom dänom 
her ture turesson mz mangom swänom 
och her steen tiil kalmara reedh 
och honum saa wäll leedh 
han fiik allan syn wylia 
492 2435 dänom wille han fraa swänskom skylia 
thy wär thz warth ey saa 
thy faar thz her äpter wnderligha gaa 
hoo som maa liffua noghra stundh 
han fynner the orden aff myn mwn 
2440 the faa makt mz skadha 

thz sculle alla rätte swänske klagha 
her steen siith nampn mz ärom bar 
och aather fiik hwart thz sloth i swerige war 
slotzloffuan fiik han aff alla 
2445 om därier wille troo halla 

jak sukker aff hiertans grundh 
och frykther för nya fundh 
thu som läss thu dragh tiil mynnes 
tha finlandh oc stäkeborgh aather wynnes 
2450 tänk oppa mith tall 

gud giffui ath swänske waare wtan qwall 
nw fynna däner een annan siidh 
och bindha wylia een annan falskan friidh 
saa sätte riken een äwiigh dagh 
2455 och hwar sculde androm plägha lagh 
thz staar först vii [7] aar äller otta 
thz är wäll tiil motta 
än try aar ther tiil 
nw raadhe gudh hwart thz wiil 


Digitized by Google 



Christiem dör 1481. Hans gemål Dorothea sldldras. 85 

2460 saa länge raadher her steen i sweriges riike 
oppa then tiidh fanz ekke hans liike 
han raadher som een werdogh herre 
inthe staar i swerige täss werre 
hans höffuismansdöme wardher nw i aar 
2465 som jämpnesth xi aar 

gudh giffui honum lön och naadher 493 

och saa sina singnadha gaffuer 

Arom äpther gudz byrdh [xiiii c ] 81 ther tiil 
nw hören hwath jak säya wiil 
2470 tha wille gudh thz saa wända 
thz k cristiern fiik och een ända 
han kom och aff werldzens wanda 
j köpen hampn gaff han opp sin anda 
om hans drotningh dorothea kan jak ey scriffua 
2475 wthan onth smäligh och spoth Igoth 

thz war the wärsta qvinna 
som man kan fynna 
hon mykit onth tiil hopa förde 
aldrigh jak annath hörde 
2480 jak ey weeth hwar före jak kan hänne halla 
jezabell monde alla hänne kalla 
mz rätta bör henne ey längher liffua 
hon wiille sin son junkar hanis förgiffua 
mz eeth hönss som steektes full wäll 
2485 holkith hon gör wthan skäll 
gud gaff honum thz tiil snille 
thz han tha ekke foor ille 
thz är ekke nw mynne 


Digitized by Google 



86 Br ef från Norge om förening. Möte i Halmstad utsåttes. 1482. 


faar hon ekke annath synne 
2490 och faar hon siälff raadha 

hon aktar komma swerige i waadha 

Aren äpther k cristiern hadhe giorth sin ända 
norges män tiil sweriges breff oc budh sände 
och ther tiil laathe the mangh breff scriffua 
2495 ath the wille wiidh swerige bliffua 

rikensens raadh i swerige war ey seen 
494 sände them godha män oc breff i geen 
tha screffs breff öffuer riike try 
ath the sculde mötass i halmstadha by 
2500 och ingaleedes noghot qwälia 

the sculde eendräkteligha een konungh w'älia 
jak kan ekke santh säya för t.iik 
om tässe samningh skedde wtan swik 
rykteth flögh mz storth wndher 
2505 ath thz war diktath mz nya fundher 
hadhe swänske sakth ther ney 
the sculde konungen wälia hwat the wilde äller ey 
war thetta giorth mz liisth 
thz sägher jak för wiisth 
2510 meer än monde thz tok saa falla 
thz möthit wille ekke halla 
alla swänske herra reddes widher 
och wille fara tiil halmstadha nidher 
han war och ekke seen 
2515 rikensens ädla förståndare her steen 
han reedh mz staath och ära 
och maagh wäl riddare nampn bära 


Digitized by Google 



Sten Stures ögonsjuka. Svenskame utebli från Halms tadsmöt et. §7 

thz hände siik i thy 
han kom för wasteena by 
3520 honum kom aff hymmelin nidher 

een plaagha her steen gaffs ther widher 
han fiik öghna wärk saa stark 
gudh honum ey wille haffua tiil danmark 
then wärk warth saa fasth 
2525 han mz honum pröffuer all kasth 
för thy ingen kunne thenne läka 
beegynnadhe rikensens raadh tweeka 
hwar siik för androm nionde klagha 
the ey wiiste hwath the tiil raadha tagha 495 

2530 her steen them siith incigle bödh 

badh them fara och klagha hans nödh 
the thz ey wille göra 
ther mz giik thetta som i faan höra 
ingen swänsk herre kunne komma 
2535 maasken swerige tiil storan froma 
ädle män aff danmarkes riike 
och saa aff norghe täss liike 
the wardo saa tiil raadhe 
monde junkar haniss tiil konungh taghe 
2540 thz skeer arom tha man scriffuer lxxx oc try 
in i halmstadha by 
om xx dagh iula stodh thetta staat 
ther gass iunkar haniss ful wäl aath 
han fiik för thy r thenne mon 
2545 ath han war konungh cristierns son 

tha brasth thz bandh som för war fasth 
millan swänske och norghes män lasth 


Digitized by Google 



88 krönt i Danmark och Norge 1483. Erik AxeUson TuU . 

the danske hadhe söth tall 
thz giorde norges män qwall 
2550 the sadhe siik weetha swänskas wylia 
saa monde the them aath skylia 
lithet ther äpter the honum krönthe 
och ther mz konungx nampn rönthe 

Her wyliom wy wända warth tall i gän 
2555 och tala om rikensens förstaandare her steen 
och wyliom nw wth höra 
och saa för idher framföra 
huru thz är gaangith i handh 
in i fynlandh 

2560 tha her erik axelsson han bleeff dödh 
komrne swänske män i nödh 
then som liffuer han faar wäll höra 
huru axelen aktar i swerige waghn ath föra 
axelen war stark och hulth wäl fasth 
2565 thz är fryktende ath han komber i lasth 
jak haffuer thz optha hörth ath spaa 
thz axelen skal snarth syndher gaa 
och maasken thz kan ey wara wndher 
thz honum händher ath gaanga sundher* 

2570 och komber axelen i noghot meen 

thz skeer för thy ath slozsloffuan är ey reen 
her erik axelsson haffuer alth fynlandh i wäria 
han monde thz opta för swänskom swäria 
slosloffuan seulde tiil swerige staa 
2575 och aldrigh fraa swänskom gaa 
om sidher her steen aabo fiik 


Digitized by Google 



Axelssönemas magt. Finska slotten i deras våld. 89 

i faan höra huru om the andra giik 
slotzloffuan loffuades mz swiik 
saa sadhis opta för mik 
» thz komber wäl tiil röna 

thz stora edher äre ekke wärdh eena böna 
nw giik thz saa i handh 
axel släkten bundho hardh bandh 
mz giptamaal och annar lundh 
2585 och meenthe bliffua fast i longa stundh 
onth är thetta i allom stundom 
byggia hwss aa lösom grundom 
hören tiil i som i swerige boo 
huru her erik axelsson hulth sina troo 
2590 thz monde slik saa wända 

tha hans liiff togh een ände 497 

äpter thz han sina siäll wthgaff 
röntes swänske män een annar lagh 
tha komina the i stora nödh 
2595 äpter her erik axelssons dödh 

nw then tiidh her erik axelsson han bleeflf dödher 
hulth han slotzloffuen tiil sina brödher 
man maa thz högheliga klagha 
thy thz giorde swerige storan skadha 
2600 sancte olofifs borgh ther tiil wyborgh 
taffwasta hwss och rasaborgh 
fyngo the i sändher 
alth i there händher 
saa motte the aar om löpa 
2605 dyrth motte swerige them aather köpa 
för xx M [20000] mark och än meer 


Digitized by Google 



90 Ivar Axelsson lo/var aflemna slotten; men behåller dem. 


thz äpter fölgher thz wärre skeer 
her iwar axelsson som gotlandh haffuer 
sin brodher lårens axelsson tiil dragher 
2610 hoo som wiil rnaagh thz wäll lasta 

mooth swänske män giorde the siik fasta 
i nyköpungh holtz een herre dagh 
och wille swänske bliffua wiidh sweriges lagh 
her iwar loffuar mz syn mwn 
2615 togh wthan hiertans grundh 

swerige sculde them faa om paasca tiidh 
än i fiättya om lopp then riidh 
bartholomei ther nästh i kalmara samman komma 
sweriges mannom wthan froina 
2620 än togh thz ekke bör 
thz giik nw som för 
the siik meenthe slotzloffuan halla 
498 hon kunne them togh wnfalla 
hans bröder slotzloffuan fingo 
2625 och swänske mz sorghom gingo 

öffuer taffwasta hwss och rasaborgh 
sancte oloffs borgh och saa wyborgh 
her aff är för lithet sakth 
saa finge danske män then na makth 
2630 sidhen warde the starke mz alla 
och aktha tässa sloth ath halla 
swänske herre gingo tyste 
faa waare the som thetta för ath wiiste 
thera hierta war saarth och illa tiil modha 
2635 thy thetta kom them lithet tiil godha 
hwar aa annan saagh mz önkeligh syn 


Digitized by Google 



Ivar och Lårens Axelsson drifva sitt spel. 


91 


tha drogho the ey alla eena lyn 
tby kan thz opta saa falla 
thera skeer onth som ey tiil hopa halla 
2640 gyptarnaall gör thenna wiilla 

och optha godhan leek för swänskom spilla 

Her iwar axelsson sitther paa gotlandh säll 
han reegerer thenne späll 

her lårens axelsson paa slotthen i finlandh boor 
2645 han är i hiertat och i hogh stoor 
thz war thera gamman 
huru the breff och budh sände tiil saman 
hwar annars breff tiil siik fiik 
och wille höra huru hwariotn giik 
2650 the sankadhe hoffmän och manga swäna 
mz sölffuer och gull wille the them löna 
thz hände siik än thaa saa 
her iwar monde sölffborgh faa 
sa wiith warth hans wälle 

2655 thz mötte swänske wngälle 499 

han loffuadhe konungh cristiern thz thaa 
han wille honum swerige wtan swärdslagh faa 
förfall maagh walla 
han kunde thetta ekke halla 
2660 han hadhe stora makt försanth 
thy han hadhe gotlandh i panth 
äpther syna brödher 
tha her oloff axelsson bleeff dödher 
hans hierta war storth mz höghe synne 
2665 och meenthe saa swerige och dantnark wynne 


Digitized by Google 



92 Sten Sture Underhandlar med Axels sönerna, som gäcka honom. 


jak kan thz nw försanna fynne 
thz warth mykit- inynne 
her om motte swänske illa laatha 
och för santh i hiertat graatha 
2670 rikensens förstaandare then wnge her steen 
han thetta märkte och war ey för seen 
screff breff och bödh alla 
i stokholm tiil hopa kalla 
och wille mz thern dagha 
2675 och sweriges nödh för them klagha 
her iwar war saa staalz tiil synne 
han ekke wille mz inynne 
tiil rykensens raadh komma 
swerige tiil noghon froma 
2680 wthan leygdh och giisla fasta 
togh monde honuin lithet hasta 
thz glik saa tha tiil ända 
the motte i stokholm xi M [11000] jomffru dagh 
thz giik tha tiil saa llända 

2685 her steen sculle förste ypith watn all slotten faa 
äpter paska her steen siglar mz godhan bör 
500 war tha saa när som för 

sputh och spee fiik han ther 
ä hwar han war fierre äller när 
2690 saa wari mik gudh i hymerike hull 
hadhe jak myna kystha mz paper full 
och hadhe jak tw ämber full mz bläk 
och manga penner i een storan säk 
jak kunde thz ey scriffua för tiik 
2695 huru thenne förhalningh tiil giik 


Digitized by Google 



Lårens Axelsson dör 1482. Ivar Axelsson af står Finland 1483. 93 

saa mötte then ärligh riddher steen 
fara tiil swerige i geen 
saa lopp thz biull om sidher 
thz förre war opp thz kom tha nidber 
2700 saa ladhe her lårens axelsson siitb huffwudh nidber 
och axeelen han kluffnadhe widber 
badhe ekke ban misth siith liiff 
wiisth hadhit warith een huffwudh striidh 
än togh han war een riddare froom 
2705 likauäll mz skiip tiil swerige kom 
hans haffuor the waare ekke manga 
än togh wille han swänske staanga 
alla tässe brödher waare ther än fäm 
the maagha wäl takka her steen än 
27io hadhe han ekke warith 
optha hadhe the illa farith 
then store kerlek ärlighe herre her steen 
the tiik illa lönthe i geen 
illa hadhe them gaangit i handh 
2715 hadhe tw ekke taghit her aakess dotter i fampn 

Ther nästh giik thz saa i handh 
her steen han foor tiil gotlandh 
thetta skeer för thy 501 

thz han far tiil wysby 
1720 her iwar wille ekke komma hiith 
thy foor her steen tiith 
the däktingan giik saa tiill 
som jak idher säyia wiill 
och sculle saa tiil staa 


Digitized by Google 



94 Ivnr Axelssons stora förläningar Politiska betraktelser. 


2725 her iwar sculle her steen finlandh faa 
thz wille siik tha förlöpa 
saa dyrth raonde swänske thz köpa 
ölandh och stäkeborgh 
skulle han beeholla och rasaborgh 
2730 aakerboo häradhe och gästringalandh 
aasunda häradhe och aangerrnannalandh 
swarthsiöö och hagha 
swänske maagha thz för gudhi klagha 
och än ther mz i thy 
2735 öneköpunges by 

thz wille her iwar haffua 
och rikensens breff ther oppa tagha 
gudh som all tingh seer 
han weeth hwy thetta skeer 
2740 thz motte swänska göre i nödh 

om the wille wiika een ondan dödh 
thein dreeff ther tiil storth twangh 
thz the annan tiidh sculle köpa finlandh 
thy hwart swänske siik wändher 
2745 tha war thz kommith i däna händher 
swänske motte wäl grugha 
mz ryzsom pläghadhe the them trugha 
saa stodh thz i swerige thaa 
502 swänske män laagho millan eelda twaa 
2750 beetänk tiik swänske herre 
äller tiik händher werre 
hoo räffuen släpper i gaasa hopp 
han faar höra eeth önkelighit ropp 
huru tiik thz i thyn öron lydher 


Digitized by Google 



har Axelssons dåliga bedrifter. 


95 


2755 sancta birgitta tiik thz förbiudher 
laath ekke räffuen i örthagaardh 
för thy thz är hanss aardh 
han longa rumpa dragher 
ä huru tiik thz beehagher 
276 « myöhunden han syniss wara snar 
han wardher likkauäll war 
han far optha mista 
och saa pröffuer han räffsens liista 
saa fiik her iwar rumpa longa 
2765 och swäna ganska manga 
saa hwar för androm sadhe 
han storan skath aff swerige hadhe 
och wäl mz honum staar 
xii M [12000] mark han opbar hwarth aar 
2770 och dreeff wriderligh sin plogh 
danska fogta hadhe han nogh 
the altiidh sworo om the hälghe fäm wndher 
och funno saa nya fundher 
och ny lagh införa 
2)75 som jak wäll maa röra 

her iwar han pröffuer all sin kasth 
och wiil thz axeelen skal staanda fasth 

Tha man scriffuer lxxx och twa reeser tw 
tha skeer thz jak scriffuer nw 
2780 her iwar sitther paa gotlandh mz starka wäria 50J 
och leeth mangh skiip i siön ath häria 
ther i gör han ganska illa 
honum kunde ingen aff siön stilla 


Digitized by Google 



96 Ivar Axelsson* sjöröfveri. Herredag i Stockholm 1484. 

han slogh och grep hoo som förre kom 
2785 och skipp segladhe han om 
thz han plägher saa tiil tagha 
monde städher thz hardeligha clagha 
thy war thz noghot som brasth 
hulkit honurn sculle komma i större lasth 
2790 hollandh räffla klagha fasth 

lybeka danske hwat som brasth 
aff räffla togh han flere 
wtaff hollandh mykit meere 
huru opta jak thz sporde 
2795 saa aff danska han och giorde 
ä huru tw thz wiil förhalla 
wthlänske beegynne swänske siöröffuare kalla 
tha swänske män hörde thetta rykte 
herre gud hwat them thz illa tykte 
2800 thz kan än saa wara 

alla swänske kan jak ey förswata 
wy wethom thz fulle 
een aff them war arffuit trulle 
han hulth oc aa tässen strängh 
2805 thy han hadhe her iwars dotter i sängh 
han giorde honurn fulth 
meer mz her iwar än mz swänskom hulth 
opta pläga hollendher thetta klagha 
thy hulth her steen manga herra dagha 

2810 Om hösten een herradagh i stokholm staar 
a om sancti mortens dagh om sama aar 
ther war onth aa färdom 


Digitized by Google 



Upplopp i Stockholm 1484. 


97 


baadhe tnillan leektorn och lärdom 
ther gijk ganska illa thaa 
2815 huar wille annan i hijell slaa 
thz gijk saa vnderligha tijll 
som jak tijk seya wijll 
och motte the sa länge dagha 
the wille höffuismanna dömith aff här sten tagha 
2820 ther skeer mykit vthan skäll 
huar wille then andra slaa i häll 
moske huij thetta sker 
tu icke klarligha seer 
här stens fru paa stokholms torgh 
2825 war om skuttin mz stora sorgh 
här steen thz wille hämpna 
och leeth rijkensens raadh tijll hopa stämpna 
än togh thz war borgharnom i mooth 
likka uäll wille här steen haffua stora booth 
2830 En frij boren man slogh en borghare i häll 
saa sampnas the alla vtan skäll 
mz hastogheet och hastogh sinne 
thz motte then frijborne man ath fijnne 
huar monde om annan mz harnisk springa 
2835 the honum i grabrodher closter fingo 
thz war storth vndher 
the slogho manga dörra sundher 
menugheetin i stokholm thetta gör 
och the spara inga dör 
2840 huar hörde man tolkit slika 

the wilde ey gudz mönster wijka 
huar och en thz faar röna 
Rimkrön. 3 7 


Digitized by Google 



98 Ivars anslag mot Sten Sture misslyckas. Förlikning. 1484. 

nar gudz rätuisa wijl tagha tijll löna 
thz wille här sten rättha 
2845 honuni wille thaa ingen sätta 

här Juar som siällan plägadhe komma 
Suerige tijll nogon froma 
han war tha i stokholms by 
och thz giorde han för thy 
2850 och kom mz androm tijll härra dagha 

aktar arffuidh trulle tijll höffuisman tagha 
thetta radh thz war saa braath 
the allä gingo tijl harnisk om ena nath 
och wille bestalla här steen 
2855 then godhe härren tijll storth men 
mästa delin alla 
thz mothe tha noghott walla 
thz full all paa en annan bogh 
sätte daghen tha klokken x slogh 
2860 war härra monde thz om wända 

saa ath thz alth fijk en godhan ända 
här steen bleff wijdh sina makth 
oc altijdh ladhe aa rijkit godha akth 
tha thz war giorth i gudz nampn 
2865 the skijldes aath oc huar togh annan i fampn 
mänger will gierna opta illa 
och mykit goth spilla 
vtan han sijk ther vthij rätther 
tha far han ey täss bäther 

2870 Tha warth myntha mästaren ootäkker 
och strax i tornidh in sätther 


Digitized by Google 



Tåg till Riga 1485. Vestgötame resa tig 1486. 99 

kom thaa i wadha monga . 
och warth grijpin tijll fanga 

huru högh hans bruth the waara 504 

2875 thz kan iak tiik ekke förclara 

huru han war gripin och hwar före 
thz faar tw oppa een annan tiidh höre 
gudh som är fiärre och när 
han weeth huru hans ärende är 
2880 thz aarith stodh tha nogoth saa wäll 
hwar leeth annan liffua mz skäll 

Hören nw tiil alla ärligha män 
hwat som skeer tha man scriffuer ottatye och fäm 
her war saa ärlighen een skara 
2885 som sculde tiil riigha fara 

wnsättia ärkebyscopin och righa baadha 
aff thera nödh och waadha 
the foro om sancti symonis & iude dagh 
och riigha kom i godh lagh 
2890 the fäste mz swerige eeth stadukth bandh 
och ginge sweriges raadh tiil handh 
thz monde saa falla 

the thera höffuisman her niels eriksson kalla 
then tiidh kom thz i godhan friidh 
2895 saa sadbis altiidh för mik 

Aaren tha man scriffuer ottatye och sex 
om wynterin tha som yseen läx 
wäsgötha the foore mz flättya 
och wille siik mothe her steen sättya 


Digitized by Google 



100 


Vestgötame lugnas . Ivar Axelssons irots. 


2900 om winterin yseen fröss saa fasth 
komma wäsgötha i lasth 
ber steen han riidher aa stadh 
monga mz siik riidha badh 
han hadhe meer än lx hästa 
2905 däghelighe män ä iw the bästa 
505 the ginge honum tiil handh 

tha han kom i wästergötlandh 
the som wulthe thetta gny 
viij misthe huffuodith i thy 
2910 the waare aff wäsboo 

och wille ey liffua mz roo 

the andra siik alla om wände 

och kom alth tiil een godhan ände 

Ther nästh kom eeth wnderlighit rykte 
2915 saa ath swänske beegynne frykte 

konungh haniss wille tiil swerige dragha 
och rikit mz makt ath haffua 
her iwar hadhe siik saa wnderligha aath 
baadhe mz ordom och saa mz daath 
2920 han wille ey komma tiil dagha 
thz motte them saa illa beehagha 
han sadhe thz war hans eeghin sloth 
oc hulth rikensens raadh för spee oc spoth 
slottin staa aa sweriges landh 
.2925 tha hulth han them ey tiil sweriges handh 
han sadhe the standa hans arffua tiil händer 
oc opta spee och spoth tiil swänskom sändher 
om gotlandh giorde han och saa 


Digitized by Google 



Ivar Axelssons dubbla spel , högmod och röfverier . 101 

ther före kunde ekke axelen fasth staa 
2930 xx M [20000] mark för santh 

bödh honum konungen för sin panth 
ban wille thz inthe skötba 
thy motte honum onth ath mötha 
han trughar swänske mz danmarkes makth 
2935 och gaff aff swänskom inga akth 

han trughar och danmark mz sweriges rike 
oc meenar ingen wara sin lyke 

homodh plägher gema falla 506 

och syällan fasth ath halla 
2940 han sändher skiip i siön smaa och stoor 
kringom gotlandh ther han boor 
han laather baadha röffua och skynna 
lithet faar han ther i wynna 
thz wäxte meer och werre 
2945 oc sadhe sii k ey frykte werldz herre 
swänske ä hwar the waare 
stora sorgh i hiertadh baare 
han hadhe sloth oc län saa maangh 
swänske män the lydho twaangh 
2950 the kunde thz alle röna 
han wilde them illa löna 
han tröster aa gyptamaal saa stark 
och een deel aa danmark 
swänske hadhe gerna haffth een ända 
2955 och wille wetha hwart the waare wända 
the honum breff och bodh mz kerleek sände 
och baadhe honum i swerige lände 
the wylia hans wylie gerna göra 


Digitized by Google 



102 Awr nekar möta Sv. rådet i Telje; utsätter möte på Stegeborg. 1486. 


och hans raadh altiidh höra 
2960 the pröffua mz honum all kasth 
och sände honum leyde saa fasth 
leydh motte the honum sända 
och wäl all tingh tiil godha wända 
och baadhe honum om maaremässa komma tiil tälia 
2965 och wille mz honum godh raadh wälia 
aff swerige haffuer han storan froma 
likkauäll wille han ey tiil dagh komma 
han fan tha eeth annath synne 
och screff the sculde honum paa stäkeborgh fynne 
507 2970 han sadhe ney thz kan ekke wara 
thz iak wiil tiil thälye nw ath fara 
jak haffuer aktadh mz the farth 
wara i stäkeborgh full snarth 
thz inaa jak än liidha 
2975 ther wiil jak idher biidha 
idher ärende ther wäll akta 
saa frampth i wylin tala sakta 
wy wardom sakta saathe 
om i thalin tiil matte 

2980 rikensens förstaandare war altiidh reedha 
togh för siik inga leedha 
then ärligh herre her steen 
han tiith reedh och war ey seen 
her niels sture och byscop korth 
2985 huru thz giik haffuer jak sporth 

och flere aff rikensens raadh ther tiil 
och bruka alla there snill 
the waare wyse tiil synne 


Digitized by Google 



Stegeborgs-mötets ffuktlöshet. Betraktelser. 103 


the kunde togh inthe wynne 
2990 mz goth hopp foore the tiil stäkeborgh 
och ginge aff mz stora sorgh 
the ärlighe män maagha thz wäl beesaka 
huru her iwer leeth them ther beewaka 
them giik föghe bäther i handh 
2995 än the hadhe warith i fyende landh 
the daghade twaa the daghade tree 
hwat rikensens raadh wilde thz war strax nee 
han war saa högh tiil synne 
han ey wiil bliffua wedh räth äller mynne 
3000 the godhe män ther waare 
baare theres liiff mz stora fare 
i ordom leetha the opta luthe 
gudh weeth huru gierna the wille wara vthe 
thz hände tha saa om sidher 
3005 windebron hon lagdess nidher 
there ärende lagdes i mangh skar 
the tädhan foro vtan suar 
rijkensens radh huart the fara 
sorgh the i hiertadh baaro 

3oio Naar danzsen gaangher i rijngh 
och wändher sijk orn kringh 
han som forre war 
opta händher thz han äpther faar 
saa och han som alla wijll tuinga 
3015 honum händher optha vnspringa 
ä huru optha thz sker 
honum händher graatha som opta leer 


507 a 


Digitized by Google 



104 


Betraktelser. 


hoo tu ästh tänk siälffuer 
huru opta werldzens hiull huällffuer 
3020 mangher leer och haffuer nogh 
manga mz suijth driffua plogh 
manga bade rijdha och ränna 
mangär fattigha pläghar kooll ath bränna 
thz händher tha om sijdher 
3025 thz för war opp thz komber nidher 
tijk jak thenne ordh sändher 
som waaldh oc wälle haffuer i händher 
See tijk före ther ligger makth oppa 
om tu wijll thijn stoll skall fasth ath staa 
3030 optha händher thz saa 

han wardher sar som biörnen will slaa 
tu skall liffua saa 
thz tu ingen skall försmaa 
tijth stath är gudhi täkth 
3035 naar tu gör allom räth 

i hymmelrijke faar tu lijsa 
om tu bruk er rätuisa 
war aldrigh godhom ijller 
tha faar tu ekke willer 
3040 läth aff ingom tagha 

gör androm som tu siälff wijll haffua 
tha far tu godha dagha 
och förer goth rykte tijll graffua 
huar sin kasth pröffuer 
3045 nu giffuom wij thetta tall öffuer 
och jak strax gaar 
tijll the ärende som skee i aar 


Digitized by Google 



Rikets råd mötas i Amö. Hr 8ten jular i 8thm. 1486 . 1 05 

Nu ridher her steen tijll stokholm 
här Juar han segler tijll borkholm 
3050 strax här steen han kom heem 
ban war snar och ekke seen 
han badh rijkensens radh tijll arnöö kalla 
the kunde icke komma alla 
akther thera däktingan framföra 
3055 wille ath alla sculle henne höra 
här Juar och här steen 
the waro saa öffuer een 
the sculde tijll skane fara ' 
och ther kyndhermissa tijdh ath wara 
3060 rikensens radh komma tijll hopa i Jesu nampn 
huar togh then andra i fampn 
huru then dagh tha tijl gijk 
kan iak ey alstinges säya tijk 
thz är än mer 

3065 äpter martens mässa thetta skeer 
all tingh bliffua tysta och häll 
ey hörde man annath än skäll 

thz ekke längher drax 508 

om iulen ther äpther strax 
3070 kom her steen mz glädbi och gamman 

tiil stokholm och waare gladhe alle samman 

Her steen mz sina swäna the bästhe 
aff ridher sätte dagh mz ii c [200] hästhe 
her steen wille oppa gripsholm wara 
3075 och leeth sina tyänare i fodringh fara 
han screff sin breff saa widha 


Digitized by Google 



106 Möte i Linköping . 8ten Sture kallar Ivar Ull Skåggenås. 1487. 

han wille xiij daghen i lynköpungh biidha 
han screff och her iwar tiil 
thz han mz androm komma wiil 
3080 han badh honum komma paa godha leyd 
wysseligha han kom ther ey 
hwath the meenthe leeth jak mangastadz spaana 
alle sadhe han wille tiil skaana 
konungh haniss han hadhe stoorth möthe 
3085 thz wille swänske mz her steen böthe 
the pläghade thz optha öffua 
och wille her iwarss raadh ath pröffua 
sidhen han ekke kom 
wände theres synne om 
3090 them war onth siik giffua i främäd landh 
och wiste inthe mz her iwar fasth bandh 
han haffuer i swerige stora makth 
och giffuer aff oss inga akth 
ey giffuom wy oss tiil danmark 
3095 han är aa waan bak full stark 
han haffuer wenner flere än twa 
huru gaar oss thaa 
wy törffuom honum mykit widher 
thy wyliom wy fara tiil honum nidher 
3100 the leetho tiil skäggenäss liidha 
ther wille the honum bydha 
han screff tha siik siukan wara 
och kunde ey tiil them fara 
mik gör och alth thz meen 
3105 ath ysin är ganzska kleen 

ther war samman een fagher skara 


Digitized by Google 



Sten Sture far till Ivar p& Öland; dennes handlingssätt . 107 

och wille in i skaane fara 
the kunde siik ey aathskylia 
för än the hörde her iwarss wylia 
3110 them warth tiil raadhe saa snarth 
the öffuer drogho mz eena farth 
yseen war kleen thz waar och saa 
thy drunknadhe een man thaa 
them giik tha saa i handh 
3115 naar the komina paa ölandh 
her iwar wiil tha höra 
hwath the paa hans landh hadhe göra 
i swänske män i faan nw röna 
huru han nw wiil idher löna 
3120 för the stora kraffth och makth 
som han i swerige haffuer haffth 
jak sägher thz försanna 
och för alla dandemanna 
huru alla gerninga öffwas 
3125 theres dygd wiidh ändin pröffuas 
wiil nw axeelen holla fasth 
tha bliffuer han wthan lasth 
wiil han och gaanga sundher 
tha är thz ekke storth wndher 
3130 han bar för swaara bördhe 

thy är thz ey wndher hwy han skörde 
baadhe swerige och danmarkes makt 510 

för mykit war aa honum lakt 
then som mz hwariom wiil ath kiffua 
3135 han motte mz maangom striidha 
her iwar wiil ingen aath lydha 


Digitized by Google 



108 Underhandling med har Axelsson på Borgholm 1487. 


för then sculdh beegynner axeelen skridha 
han wäll motte quidha 
thz böriar paa alla siidha swidha 
3140 kalmara och stäkeborgh 
nyköpungh och rasaborgh 
gotlandh mz inykla makth 
ölandh alle mz stora krafft 
alla mz honum hulle 

3145 och een ther tiil och heether arffuidh trulle 
arffuidh trulle och hans wenner 
och saa her aake axelssons söner 
swänska warth tha saa tiil ordha 
som them mz rätta bordhe 
3150 the wille slotzloffuen aflf her iwer haffua 
och slottin i gän aflf honum tagha 
thy han wille aldrigh mz them dagha 
illa motte honum thz beehagha 
the dagha een dagh the dagha tree 
3155 hwat swänske wille thz war nee 
thy kan thz wäll saa skee 
thz noghrom wardher wee 
mz daghen giik saa tiil 
her iwar förer paa slottit hwath han wiil 
3160 han wille swänskom göra plaz 

thy leeth han mötha them mz sina byssor tiil to 
her steen laather swänska op och wth fara 
oc kringom swerige frii ath wara 
511 i samma nath the daghade saa 

3165 looth her iwar gripa her steens tyänare twa 
han leeth eeth c [100] aflf slottet slaa 
och meenthe siik her steen gripa thaa 


Digitized by Google 



Ivar Axelsson* slott belägras. Arvid Trolles lån återtagas. 1487. 109 

Tha wille alla swänske laatba there liiff 
naar her iwar beegynthe thetta kiiff 
3170 the siik tha omwände 
och slottet strax brände 
halfft annath hundradhe och än meer 
ther oppe war tha thetta skeer 
kyndersmässa tiidh beeladhe the thz 
3175 lithet äpther stäkeborgh mz 
swanthe nielsson han thz giorde 
een ärligh junkare som wäl torde 
karl knuthsson och iohan bysse 
laaghe ther före för wysse 
3180 ösgötha beeställer alla 

knuth äskilsson them alla tiil hopa halla 
för rasaborgh i finlandh är 
knuth posse mz frälsit är fulth när 
nyköpungh wthan meen 
3185 fiik her steen strax i geen 
kalmara sloth och saa 
saa motte thenna leek tiil gaa 
arffuidh trulle wille fara mz flättia 
thy motte han borghen sättia 
3190 han wille fara mz liista 

thy motte han nyköpungh mistha 
han kunde wäll läsa i book 
oc war mykit i laghen klook 
han wille inthe laatha 
3195 munka och presta pläghade han hatha 

aff kronana hadhe han mykit län 512 

her steen han togh them alla i gän 


Digitized by Google 



110 I var Axelssons lån återtagas. Raseborg uppgift es. 1467. 

saa waare tässa sloth beestallath mz makth 
her steen gaff ther oppa stora akth 
3300 han leeth them wäl beetnanna 

och reedh fraan eeth sloth och tiil annat 
och wthan all förfall 
togh han her iwarss län all 
foor saa wthan qwall 
3305 tiil stokholm och rikensens tiil tall 
tha kom her iwar i qwala 
naar the wthgiorde aff dala 
ärkebyscopin byscop korth giorde och saa 
manga borghare fooro och thaa 
3310 thz kunde siik saa hända 

the breff tiil rasaborgh sända 
ffru katerina togh tha wäl tiil raadha 
hon saagh then stoora waadha 
hon war her lårens axelssons frw 
3315 hon antwardadhe fraan siik slottet nw 

her lårens axelsson war her iwarss brod her 
och syällan swänskom mannom godher 
lägh her oppa thin akth 
som förre är sakth 
3230 han war togh een riddare from 
tiil swerige mz een käpp han kom 

Thz kan tha saa falla 
om sancta walburges tiidh sigla the alla 
in för stäkeborgs sloth 
3325 och skötz ther mykin skoth 

ther war köth noogh och myöll 


Digitized by Google 



8tegeborg och Borgholm tagas. K. Hans rustar en flotta. 1487. 1 1 1 

liizsla wäria och lithet ööll 

i pulffwer the hadhe saa storan skath 513 

hulkit ey kunde fylla een tooffwa hath 
3230 the ekke tha waare manga 
lx waare griipne tiil faanga 
the sculde slottit op giffua 
om the wille liffua 
the tha fingo slottit her steen 
3235 i gän friith wthan alth meen 

ärlandh bagge heet theres höffuisman 
ey längher han slottit halla kan 
knuth posse een junkar from 
mz iiii barsar aff finlandh kom 
3240 wth mz gotlandh leeth han gliidha 
och full snarth ath lydha 
jak thz försanna tror 

her steen siglar mz xv skiipp smaa oc stoor 
i the helgetrefollughetz nampn 
3245 alla dragha för borkholms hampn 
the paa slottit waaro illa tiil moodha 
tha kom thz swerige tiil godha 

Konungh haniss i danmark sitther 
han ey länger biidha gitther 
3250 han reedher xl skiip stoor och smaa 
saa laather han aath gotlandh gaa 
strax her iwar thz förnam 
tha seglde han aff gotlandh 
och wisseligha han saa gör 
3255 han möther konungen i draköör 


Digitized by Google 



112 har Axelsson lemmar Golland ål honung Hans 1487. 


huru han sin ordh wändher 
han fiik konungen gotlandh i syna händer 
han akter swerige eeth storth riiss 
514 han wan siälffuer lithen priiss 
3260 thz giorde han för wiissa 

han wille konungen paa swänska hiissa 
han hulth thz han optha sadhe 
han wille swerige göra skadhe 
thz kom lonkth i fraa her iwarss liisth 
3265 thz säyier jak idher för wiisth 
än togh thz annarss giik 
hans liisth war full mz swik 
han meenthe konungen skulle tha 
strax paa the swänska slaa 
3270 han meenthe konungen sculde wnsättia hans men 
och gripa och faanga her steen 
her steen och swänska skara 
baare för konungen ingha fara 
konungen hadhe stoora kraffth 
3275 her steen han hadhe större makth 

her steen haffuer mz siik mangha riddara rösthi 
alla swänske waare tröste 
thz siik saa skeedde i thy 
konungh haniss han fiik wysby 
3280 thz giorde her iwar för tässa sak 

ath konungen sculle slaa oppa her steens bak 
her steen war saa wäll tiil moodha 
thy alle swänske the fasthe stodho 

Tha thz war saa tiil gaangith 
3285 konungh haniss hadhe gotlandh fongith 


Digitized by Google 



K. Hans stämmer möte med Sten Sture på Öland 1487. 113 

strax han tiil her steen screff 
och honum sändhe maangh sin breff 
the inotte baadha tiil hopa komina 
try rike tiil storan froma 
3290 ä hwar konungen war 

her steen screff honum swar 
wille han honum gizslan sända 
tha wille han all tingh tiil godha wända 
wille han siik laatha liidha 
3295 tha wille han paa kureholm biidha 

konungh haniss han wändher sin stampn 
räth aath örehampn 
han felthe sigel och ankar nidher 
swänske the gaaffuos inthe widher 
33oo han fälthe ankar aa ölaridz strandh 
och sände strax starka giizsla i landh 
konungen hadhe xl segell 
her steens här stoodh blank som een spegell 
och waare reedha paa alla siidha 
3305 konungenorn manligha ath biidha 
leekawäll war borkholm tha beelakth 
mz mykit folk och stora makth 
thz inaaghe the swänske ath känne 
theres skerin beegynner tha ath bränne 
3310 there harnisk the oppa ladhe 
alla wthan storan skadhe 
fögha w T ar thera meen 
the bygde strax skermen i geen 
her steen foor tha tiil konungsens holk 
3315 faa mz siik haffuer han aff siith folk 


Rimkrön. 3 


8 



114 K. Hans och Sture underhandla . Ivar Axelsson upplåter Öland. 1481. 


han kom scrudder tnz een ärligh hampn 
konungen togh her steen i fampn 
hwar androm troo och ära sadhe 
the gingo tiil bordz och giorde siik gladhe 
3320 all tingh waare wäl tiil maatte 

the skiildes aath mz godha saatthe 
516 thz giik tha saa i handh 

her iwar sculde antwardha öölandh 
mz spiiss och wärya 
3325 inghen sculle aa annan härya 
her iwar sadhe ther tiil jaa 
han wille her steen Öland h faa 
thz kunde tha falla 
han ey sin ordh wille halla 
3330 han seglar fraan ölandz strandh 
in inooth köpmanna hampn 
tha konungen thetta förnam 
han sände honum aather tiil ölandh 
thz han sculde än tha 
3335 her steen slottith faa 

the thalas wiidh een dagh och twaa 
een äwigh friidh skal them i millan staa 
saa skeeldes the ärlighe herrer aath 
mz kerleek och goodh laath 
3340 Ärligha herrer skal man prisa 

och om them qwädha faghra wiisa 
her steen anamer slottit och ölandh 
i rättin standher gotlandh 
nw maaskin wiil lyktes thenna wiisa 
3345 lithet maagh her iwar henne priisa 


Digitized by Google 



Sten Stures beröm. Sverige liknas vid en årlig enka. 115 


thz kan än saa falla 
her iwar plägher slotzloffuen halla 
huru thz är pläghsiidher 
tha herrar och förste talas widher 
3350 thz faar man thaa höra 

naar saa dana ärende pläges ath röra 
nw gudh wardhy täss loff 

mz frygdh aathskyldes thetta herra hoff 517 

tha man scriffuer lxxx och siw 
3355 tha skedde thz som är scriffuath nw 
nw i ärligha swänske meen 
och saa i werdughe herre her steen 
allom swänskom wthan neesa 
haffuen i giorth eena godha reesa 

3360 Thenne ärligha änkian som är sweriges rike 
syällan fynnes hennes liike 
hon är saa fagher i siith änne 
saa maangha beedhis till henne 
seen grant aath hwarth hiulidh wändher 
3365 i haffuen henne nw i idhra händher 
frii och quith mz ära 
i motte wäl alla krona bära 
läsin öflfuer swänske böker 

mangh wnderligh ärende ider wnder öghomen 
3370 rykken op onth mz rötber Lmöther 

äller idher skeer siällan böther 
eeth skulin i göre 
ath see idher wiseligha före 
haffua alla een wylia 


Digitized by Google 



116 


Förmaning till Svenshame. 


3375 tha kan idher inghen aathskylia 
idhra fiende sculo aawy roopa 
om i hallen alla tiil hopa 
gaan nw samman i gudz nampn 
och hwar tagher annan i fatnpn 
3380 saa maaghen i här haffua roo 

och ther nästh äwynneligha i hymmerike boo 

AMEN 


Digitized by Google 



Märkliga händelser 1489 — 92, 


117 


3 . 

1488—1496. 

Tha man scriffuer lxxx och otta 518 

stodh i swerige likes tiil motta 
tha man scriffuer lxxx och ix ther tiil 
3385 tha skeer thz som jak nw säyia wiil 
tha skeedde swänskom frögdh 
sancta birgitta dotter warth tha ophögdh 
helghe brynnolff i skara by 
fiik och ära i thy 

3390 och huru ty ra an löper och om gaar 
tha kom och wiisth gyllene aar 
aff syndh och pyna oc ganzska stora naadher 
hulkit som war eenkanneligha gudz naadher 
tha kom och i roodhen een stoor hwall fiisk 
3395 thz sägher jak allom för wiisth 
thz war storth wndher 
böndher huggo honum allan sundher 
och om samma aar 

kom sancte örian som i bykirkiana staar 
Hoo naar man scriffuer xiiii 0 [1400] och 90 meer 
bandz eeth baandh och thz saa skeer 
millan swerige och lybekka inädher 
och saa flere hönsse städher 
naar man scriffuer nyetye och tw ther tiil 
M05 kom inthe regn i swerige thz jak säyia wiil 


Digitized by Google 



118 K. Hans underhandlar om förhund med Ryssland 1493. 

och mange frome män thz funne 
ath skogh och gaardha the opbrunne 

Tha man scriffuer nyetie och try 
kom rykte öffuer hwars manz by 
3410 kom och eeth meenukth tall 

mik frykther thz wiil göra qwall 
519 huru konungh haniss byndher eeth baandh 
millan danmark och ryzelandh 
domprosten aaff raaskel sände han aastadh wtan 
3415 mz breff och ordh han skal ey wara seen Lmeen 
han kom försth tiil gotlandh 
och saa tiil liifflandh strandh 
tädhen tiil noogaardh oc bäther fram 
han wärffwer sin ärende som han bäst kan 
3420 twa bayora mz thera folk 

hadhe han tiil räffla och steegh i een holk 
wiidh xx the ryzer waara 
som mz doomprosten tiil danmark fara 
jak ey faar höra 
3425 hwath the raadha och göra 

the taladhis widher twaa wiku äller tree 
hwath ther aff wiil warda faam wy snart see 
huru thz kan falla 
oondh raadh haffua the alla 
3430 konungh haniss jak sigher tiik för santh 
gör tw thz wysseligha säther tw panth 
tw weesth hwath troo som ryzer halla 
wiil tw moothe cristne män ath falla 
gudh hämpness öffuer tiik och tyna 


Digitized by Google 



K. Hans skildras ; hans planer mot Sverige. Möte i Kalmar utsattes. 119 

3435 om tw mothe swerige dragher tolka lina 
mästadeelin aff the ryzer wille heein fara 
noghra monde qwarre mz konungen wara 
the foro tiil baahuss oc saa tiil inarstrandh 
och saa heem gynom norges landh 
3440 jak kan thz ekke dölia 

konungh haniss folk them monde fölia 
jak haffuer thz saa spoorth 

mangher tykker thz illa wara giorth 520 

och lithet är thz konungenoin tiil ära 
3445 ath the ryzer skulo wäghin gynom norghe lära 
gudz makt är stoor och saa hans rätuisa 
thy faar konungh haniss qwädha wenixwiisä 
han faar pröffua thz jak nw haffuer sakt 
och röna sin rätuisa oc saa sine makt 
3450 konungh haniss är wngher oc een fagher man 
karsker och snill honom gaar wäll i handh 
folk och haaffuor honum inthe förtryther 
peninge och gull honum tiilflyther 
ther nästh han mykit screff 
3455 och mangh budh tiil swerige sände oc breff 
han wille sweriges riike haffua 
äller han thz för herrar oc förste wille klagha 
han hadhe och thz synne 
han wille swerige mz trugh ath wynne 
3460 thz rykte giik tha saa wiidha 
ath herrer paa alla siidha 
sculle thz bliffua wthan slagh 
tha sculde try rike i kalmara holla een dagh 
tha man scriffuer nyetie och fäm ther tiil 


Digitized by Google 



120 Han* sinnessjuk 1494. Han far till mötet i Kalmar 1495. 

3465 tha sculde komina tiith hoo thz höra wiil 
nw hoo som synes haffua stoora snille 
honum händher optha fara wille 
thz warth tha ekke mynne 
konungh haniss misthe syn synne 
3470 tha man scriffuer nyetie och fyra 

saa ath konungen siik inthe kan styra 
hans wenner the monde thz keesa 
loffua honum tiil stiernabergh eena reesa 
thz full tha saa 

3475 han motte tiith tiil fotha gaa 

Tha man scriffuer nyetie iiii och eeth meer 
wnderligh ärende i swerige oc danmark skeer 
ä hoo thz hörer 
sorgelighit är thz jak framförer 
3480 rikensens raadh aff rike try 
komma tiil hopa i kalmara by 
och som för är sakth 
alle mz stora makth 

konungh haniss leeth siik tydheligha liidha 
3485 och motte äpther her steen iiii wikor bydha 
alla mötte thz see 
her steen hadhe stora kraffuela tree 
flere annar skiipp stor och smaa 
saa leeth han tiil kalmara gaa 
3490 och giik aff hans färdh stoort gny 

och thz skeedde för thy fc try 

paa een kraffweel waare skärpentyner meer än 
tha konungh haniss her steens makt förnam 


Digitized by Google 



Danska skeppet Griphund m. fl. uppbrinna i Kalmar sund 1495. 121 

han dragher aather tiil köpmanna hampn 
M95 hoo kan siik wara för waadha 

konungh baniss han fiik storan skadha 
han hadhe een kraffweel som heeth griphundh 
han opbran i kaltnara sundh 
paa honum war v° [500] skerpentiner oc än meer 
3500 tha thz ärendith saa önkeligha skeer 
eeldin in i pulffuerith full 
ther war ynne nogh badhe sölffuer och gull 
och peninga ganzske manga 
mik frykther the ey alla waare wäl fanghna 
3505 ther waare saa manga ärlighe män 522 

som alle ladhe liffuit i gän 
siith fathabur konunghen ther ynne ladhe 
och saa thz bästa som han hadhe 
ther war och priuilegia breff och scripther 
3510 huru wndherligh gudh thz om skipther 
saa illa hände eenorn thz pulffuer spilla 
thy foro the alla illa 
ther war och een walsker docter mädher 
och fiik han eeth wndherligith wädher 
3515 ä hoo thz hörde 

pulffuer honum öffuer märsen förde 
och i samma stundh 
aather nidher i haffsens grundh 
thz sägher jak idher 

1520 all danmarks makth gaffs ther widher 
kom och eeth annath gny 
thy för honum brunno skiipp annar try 
och stötte än tw ther tiil 


Digitized by Google 



122 Sten Sture kommer sent till Kalmar; nytt möte utsattes till 1496. 


hoo som thz höra wiil 
3525 paa brunkabärgh fiik danmark skadha 
mykit större war thenne waadha 
jak ey weeth hwath jak säyia skall 
äller huru jak kan framföra mith tall 
mik tykker thz är gudz wylia 
3530 thy konungen wiil fynlandh fraa swerige skylia 
mz ryze örligh och thera makth 
som förre är rörth och sakth 
mik frykther han koinber i meere meen 
wthan han siik omwändher i geen 

3535 Nw rikensens förstaandare her steen 

523 han kom tiil kalmara än tha han war seen 
wädher och storm thz hindhra kan 
thz han kom saa seenth fram 
naar han tiith mz rikensens raadh kom 
3540 och saagh siik om 

inghen aff danmark fan han i kalmara by 
wthan noghra laagho wiidh rotnaby 
her steen breff mz syn budh sändhe 
och wille alth tiil godha wände 
3545 the för foro mz mangh skiip oc kornmo tiil häst 
tiil kalmara som the motte bästh 
her niels hök och byscop glopp 
och xxx mz them alla i een hopp 
wardhe alla tha saa tiil raadha 
3550 thz the ey sculle komma i större waadha 
thz kom tha saa i lagh 
ath the alle fatadhe een nyan dagh 


Digitized by Google 



Brand i Sthm. Pat och stormar. Ryssame infalla. H9S. 123 

aaritb tber nästh skulle komma tiil samman 
i nya lödissa wthan gaman 
3555 saa foor hwar heem i gän 

thz snaresta han kan och war ey seen 

Nw magh tw höra huru i swerige tiil staar 
ganzska wnderligha thz saa gaar 
beegynner bläsa stark och mangh wädher 
3560 aff östan södher wästan och nordan mädher 
eeldh storm pestilencia och ryzer akth 
laatha nw alla see thera rnakth 
eeldin stormar mz storan heetta 
stokholms inän faa thz sörgeligha weetta 
3565 öffuer södherrnalra och östan mwr 

flygher eeldin som eeth wr 524 

och mangha haffua thz sporth 
huru thz bran fraa graamunka gränd och in tiil 
vii tusen dh och än flere Inorra porth 

3570 i stokholm aff pestilencia dogho och än meere 
och saa fasth öffuer sweriges riike 
nyligha är ey hörth tolkit liike 
om sancti symon & iude nath 
stoor bläster mangh skiip haflfuer nidher lakth 
3575 smaa skiip och saa the holka stora 
een stoor deel mykit illa fooro 

Mädhen daghen i kalmara stodh 
ryzer göra tolkit homodh 
iiii° [400] blanka som een iiss 
3580 meenthe siik wynna storan priiss 


Digitized by Google 



124 


Ryssame härja i Karelen 1495. 


i karelzlandh monde the lenna 
och manga byar ther opp bränna 
och hadhe och thz synne 
gripa baadhe män och qvinne 
3585 ther nästh wthan meen 

om sancti iohannis dagh the annath sin komina 
konungh haniss jak talar tiil idhra naadh |i geen 
thz saa skeer thz är idhert raadh 
mz tolkin skadha kunnen i lithet wynne 
3590 än fiik tw ey swerige i thz synne 

the beegynne tha gripa bränna oc häria 
ingen förmaagh siik mothe them wäria 
nw maagh kareel häller graatha än lee 
ryzer laatha there grymheet ath see 
3595 mangher gör ther aff sputh och spee 
525 them händher graatha som lee 
om maaremässa giik thz saa 
ath ryzer wille nämaren gaa 
som the och haffua giorth 
3600 holkit wy alla haffuom sporth 

the oppa oloffs borgh och wyborgh lyggia 
huru starke ryzerne ther före liggia 
the maane saa fasth byggia 
och meena thz ingen skal them slaa tiil ryggia 
3605 the tänkia mz fulla akth 

fynlandh och the sloth wynna mz makth 
rykthet koinber i hwarss manss öra 
ath ryzer tolkit waald i fynlandh göra 
rikensens förstaandare ridder steen 
3610 han synes wara lithet seen 


Digitized by Google 



Sten Sture rustar sig mot Ryssame. Knut Fossepå Viborg. 1495. 125 


meer än holkin thera makt wiil twingha 
han ey faar hastukth ath springa 
ärchebyscop jacob her steen the baadha 
och saa flere som i swerige raadha 
3615 och alla herrer froma 

ey wylie the ath the sculo nämaren komma 
alla helghena tiidh och ther nästh 
the reedha siik som the maagha bästh 
v c [500] rytther alle tyske män 
3620 wylia gerna fölghia her steen 

saa och andra hoffmän i swerige ära 
wylia alla loff och priiss bära 
ther kan man tiil liitha 
the wylia ryzer makt ath brytha 
3625 örligh ambodh the mz siik haffua 

och ekke akta mz thee ryzer dagha 526 

gläffuiar piil byssar och andra wärya 
the nogh haffua oc akta siik mz ryzer bärya 
gudh mz syne stora makth 
3630 han storke there akth 

meer än wintheren är nw saa starker och strängher 
han mykit there reesa förlängher 

Knwth posse är een ärligh man 
paa wyborgh sitther han 
3635 han brukar hoffuerk och riddar dath 
och bär siik ärligha aath 
jak maagh honutn loffua 
han ey plägher her tiil soffua 
han aff ryzer optha kom ber i nödh 


Digitized by Google 



126 Posses utfall misslyckas. 8:t Eriks baner föres till Sthm. 1495 . 

3640 och aff them manga slagith tiil dödh 
munkar paa baadhe sydhor 
haffua them oc sökt saa them swidher 
eentiith waagher knwth 
slaar mooth ryzer mz ij° [150J wth 
3645 illa giik thz thaa 

ryzer them alla dödhe slaa 
byscop magnus i aabo boor 
misthe 50 thz jak troo 
likkauäll gaffs ryze hären widher 
3650 iiii tusendh ryzer ladhis ther nidher 

Rikensens förstaandare her steen 
synes wara mykit seen 
nw ottadagha äpter sancti martini dagh 
wylia swänske dragha aastadh 
3655 i thy wthsende the godhe herrer i opsala boo 
allom swänskom tiil hunghnath och roo 
527 ärchebyscop jacob oc capitelith och saa 

sancti eriks baneer i clara closter ath staa 
saa rnaagha manga ath höra 
3660 huru sancti eriks baneer leetz aff opsala föra 
stor processio aff stokholm wth giik 
tha ridder steen thetta baneer wnfiik 
jak saagh ther saa wnderligb laath 
stor sorgh och storan graath 
3665 baadhe aff qwinner och man 

tharor aff therom öghom wthran 
tha ridder steen thetta baneer togh 
honum fölgher almoghen som een skogh 


Digitized by Google 



Sten Sture drager åstad med håren 1495. 


127 


baadhe munka och preste 
3670 riddare och swäna jw the baste 
i bykirkiaria in 
manga mz bleeke kyn 

ber däkin mattes mäster erik doctores twaa 
thz baneer sättes a sancti Orians altare thaa 
3675 ridder steen paa baadhe sin knä nidher full 
gudh i hymerike ware allom swänskom hull 
han thz baneer annamar mz storan staath 
och saa mz sorgh och mykin graath 
daghen ther äpter och ther nästh 
3680 alla laathe siik liidha som the gaatho mästh 
thz war otta dagha äpter sancti mortens dagh 
drogho alla swänska aastadh 
ix* [900] och lithet meer 
war hären tha thetta skeer 
3685 än waare ii° [200] tiil baka 

the ey kunde komma tiil motta 
tha haffuith fröss i aalandh 
the tha komma tiil fynlandh 
nw hwar skippin äller folkit händher ath wara 
3690 gudh laathy them alla wäll ath fara 
thz är myn fulla akth 
gudh skal them beeskerma mz sina makth 

Nw monde hären i koohampn lyggia 
the manga riisbodher ther byggia 
3695 om sancta katerina dagh 

ther nästh läggia the aastadh 
och wille alle wäll fara 


52» 


Digitized by Google 



128 Svenska flottan skingras af storm på farten Ull Finland 1495. 

och alla i fynlandh wara 
snöö storm och storth froosth 
3700 war them een harder koosth 

wintheren starker och then harde 
han them inthe sparde 
likkauäll i gudz nampn 
wille the alle fram 

3705 östan nordan wädher war tha storth 

och them wndher öghonen thz haffuer jak sporth 
the roo och seegla mz thera skiipp 
och thz tha saa tiil giik 
som skipp komma hiith 
3710 och somme komma tiith 
somme kom me fram 
in tiil nylandh 

somme tiil suttyngen och tiil aalandh 
och somme tiil nya kalla hampn 
3715 somme tiil ryggia 

och lethe theres riisbodher aather byggia 
somme komme tiil godha hampn 
och noghra stötte aa haffseris strandh 
tw skiipp tha skörde 
3720 och folkit siik tiil landith rörde 
tha full thz likkauäll saa 
ath ingen drunknadhe thaa 
likkauäll fruso manga om händher oc föther 
och fingo aldrigh böther 
3725 och manga för frosth kommo i nödh 

the ey kunde wnwiika then hardha dödh 
ridder steen kom mz nödh fram 


Digitized by Google 



Sten Sture landstiger sent om sider på Åland 1495. 129 

in tiil aalandz landh 
jak kan thz ekke saka 
3730 manga bliffua tiil baka 
ath thz saa skeer 

wädherith war mooth een maanath och än meer 
saa kunde the lithet wynne 
för thy the fruso alle ynne 
3735 jak kan thz ekke saka 

meer än iiii® [400] bliffuo tiil baka 
the bliffua tiil baka mz storth twangh 
alth in tiil fastagaangh 
om sancti andris dagh om siidher 
3740 ridd er steen paa aalandh stigher 
ärligh herre waren ekke wreedh 
thetta är idher sculdh ath thz saa skeer 
jak haffuer her tiil idher för allom prisath 
och qwädith aff idhert daath faghra wysar 
3745 manga laatha ille 

gud giffui thz i ekke fare wylle 
her gaar saa wnderlighit eeth tall 
gud giffui ath i ekke komme i qwal 
jak frykther thz saa hardha 530 

3750 ath thz wiil iilth i swerige warda 

Nw samma dagh her steen stiigher i landh 
in oppa aalandh 
tha hände thz saa 

ath ryzer wille wyborgh nämeer gaa 
3755 och thz skeer om eena maarghon stundh 
laatha ryzer see there makt och ondh fundh 

Rimkrön. 3 . 9 


Digitized by Google 



130 


Ryssame belägra Viborg 1495. 


saa mangh M för wyborgh liggia 
wydha marken the mz skermom byggia 
tree mylor wiith och longth ryzer boo 
3760 thy warth wyborgh i stora oroo 
the hadhe byssor stora och manga 
och wille wiborgx mwr söndher staanga 
mz skerpentiner smaa och storo 
och opta mz mangh M om wyborgh foro 
3765 manga byssor mz blyklooth oc jern ther ynne 
och meenthe saa wyborgh wynne 
och sex byssor laaghe om kringh 
som een twnna bothn war steenen om kringh 
the skutho twaa torna nidher 
3770 ther gaffs wyborgx mwr widher 
thy war thz ekke wndher 
mwren giik mykit sundher 
then tridhie torn the skuthu saa 
ath twa humblasäkkia ther motte gynom gaa 
3775 ryzer waare saa tha tiil synne 

ath the ändeligha wille wyborgh wynne 
then ärligh man knwth posse saa baal 
leeth boluerk byggia för the stora holl 
och wynholth then ärlighe man 
53t 3780 mykit opsaatogh war han 

the bygde klokeligha mz eena hasth 
saa mz gudz hielp inthe brasth 
ryzer tiil liithen froma 
ath the ekke sculde snarth in komma 
3785 thz war alth there akth 

ath wynne wyborgh mz makth 


Digitized by Google 



Ryssame storma Viborg på 8:t Anders dag 1495. 131 

arla morghon om sancti andris dagh 
kommo the saa tiil slagh 
mz baneer try 

3790 dragha the tiil wyborgx stadh i thy 
mz steeghar och trappar manga 
och wille wyborgx män dräpa och faanga 
the storma paa sidhor tree 
och wille wyborgx män göra oroo oc wee 
3795 wnder hwarth baneer waare M maanga 
oc wille wyborgx män göra bangha 
een hertoge förde siith baner tiil tornith fram 
än thaa han lithet wan 
han stiigher aastadh mz mykit moodh 
3800 och strax wndher stora hollit stodh 
ryze hertoghen stigher i holit stora 
och manga ryzer mz honum foro 
the kliffua i tornen mz mykit braxk 
then som försth kom in syntes wara snar och rask 
3805 the andra baneeren tiil mwren drogho 
mz them folk som trän i skogha 
the hadhe steeghar wiidha och stora 
ix tiil liika aa mwren foro 
thz war alless there hopp 
3810 ath the wille paa mwren opp 

thz sägher jak för wissa nw 532 

the waare paa mwren tymar siw 
manga ryzer hadhe tha tornen ynne 
alth wthan wyborgx mynne 
3815 i tornen waare iii baneer wth slaghen 
strax paa samma daghen 


Digitized by Google 



132 Knut Pottet och Vinholti tappra förtvar af Viborg. 


och ther tiil basuna twa 
the tha iämpth monde gaa 
ath ryzer sculde täss dristogharen ath wara 
3820 alla mz makth tiil mwren fara 

the scutho steeghar nidher i wyborgx by 
och meenthe ath borghare sculde wndan fly 
nw i wyborgx män waren snara tiil handa 
äller i wysseligha kommen i storan wanda 
3825 knuth posse wynholth the ädle män 
ingen there war tha seen 
them baadhom och flerom tiil äro 
the framdrogho baadhe bäk oc t.yäro 
the thetta nidhan tornith förde 
3830 och ganzska snarth siik rörde 
the sätte ther eeldh wthy 
och wille ath ryzer sculle aff tornith fly 
eeldh röök och tyära 
motte them allom thaa förfära 
3835 thz monde ryzer ther wynne 
the brunno ther alle ynne 
borghara luppo ynnan mwren mz tässa akth 
som mik är optha sakth 
ath the saa giordhe 

3840 rykte manga steegar nidh tiil jorde 
rykthe och maanga ryzer nidher 
533 saa ath the gaaflfuoss ther widher 
saa grympth war thetta kiiff 
the som nidher störthe misthe there liiff 
3845 the paa mwren waare kommo tha i wanda 
the saagho sancti andris korss öffuer stadhen standa 


Digitized by Google 



Ryggames anfall på Viborg af slås; de draga till Savolax. 1495 . 133 


ganzska lithen war cristna manna makth 
thy leeth gudh see syna werdugha kraffth 
the saagho och tw baneer paa bergith staa 
3850 alla reedha tiil stadz mwren ath gaa 
alle blanke som een iiss 
och wille mz gudz makth wynna priiss 
wisseligha sancti erikx oc sancte oloffs waare the 
thz finge ryzer samme daghen ath see 
3855 ther war tha hwaske meer äller mynne 
än ij c [150] män ynne 
ryzer kommo saa tiil hopa 
och beegynthe alla ath ropa 
och giorde millan siik eeth storth gny 
3860 och wille alle fraan mwren fly 

tha warth millan them eeth storth trangh 
een paa then andra spraangh 
then eene wille then andra lytha 
saa beegynner millan them blodhen fly tha 
3865 störthe tha flere M nidher 

och ther gaffs ryze hären widher 
saa staar stadhen än 

the ynne waare miste ey meer än twa män 
gudhi warde loff heedher och ära 
3870 som omille ryzer saa kan förfära 
ther nästh warth them saa braath 
the alle rympde om sancta barbara nath 
tiil nyia slotthet och sawalax landh 534 

ther giik them ekke bäther i handh 
3875 lithet kunde the tha wynne 

sawalax män them aff slogho i thz synne 


Digitized by Google 



134 Ryssame slagne i Savolax, Sten Sture jular i Åbo. 1495,96. 

drogho saa i landha märke 
och siik paa nya ath stärke 
jak kan tbz ekke tya 
3880 ryzer tha misthe tusendh nyia 
och ther tiil een kostelighen man 
saa ath alla ryzer greetho han 
iiii och xxx byssa steenar stora 
aather bliffuo tha ryzer borth foro 
3885 byssa stälninga och ryzer döde 
thz finge the tha för there mödhe 
saa staar thz stilla een lithen riidh 
alth in tiil kynderssmässa tiidh 
tha man scriffuer nyetye och sex ther tiil 
3890 saa förlöper thetta spiil 

thz rykthe komber tiil aabo nidher 
och alle gläddes ther widher 
thz kom och saa brath 
rätzligha om iula nath 

3895 Nw gätz mik ekke thetta daath 

thy her steen skiil siith folk aath 
han drykker försth iull oc gör siik bliidh 
och lägger aa sina fiende lythen iidh 
sweriges män spreedes saa wiith 
3900 een hiith och annar tiith 

the rytter förtäre paa her steens taska 
the baadhe rutha och braska 
the lyggia aa konungxgaardin i satagunna 
535 och drikka och ätha som the kunna 
3905 maanga döö aff frosth och nödh 


Digitized by Google 



Ryssar slå Svenskar under Knut Karlsson; härja i Savolax. 1496. 135 


manga wordhe slaghne tiil dödh 
the aff dalen och sollennere flere 
dragha tiil wyborgh waare the än meere 
tiil oloffs borgh sändes then ädla nian 
3910 knuth karlsson heether han 
och mz honuin lxx än ther tiil 
som jak förwissa idher säyia wiil 
alle hoffrnän froma 
och sculle tiil nya slotthet komma 
3915 tha full thz thy wär saa 
och mondhe ganska illa gaa 
daghen äpther kyndersmässa dagh soll op ran 
ryzer them dräpa holkit jak säya kan 
thz hände och saa i thy 
3920 ath vii [7] äller viii [8] kunde borth fly 
thz är sorgh ath höra 
och sörgelighit saa framföra 
ryzer laagho för oloffs borgh 
och swänska män haffua stora sorgh 
3925 ryzer monde nämaren gaa oc dragha 
thz maaghom wy för gudhi klagha 
i sawalax baadhe män och qvinna 
kunde tha lithet wynna 
the rymde in i landith in 
3930 mz sorgh och bleeke kin 

ryzer them fölgher mz rwnar snara 
och them opfynna ä hwar them händher ath wara 
thz maagh jak scriffua nw 
paa sam ma tiidh slogo the i häll M siw 
3935 hwar een ryz war saa snar 


Digitized by Google 



136 Ryssame närma sig Åbo. Sture rustar sig mot dem. 1496. 


slogho hwart thz barn i wäghen war 
och swänskom ti il stoora sorgh 
the drogho in för kronaborgh 
man plägher thz tawastha huss kalla 
3940 thz saa skeer monde naghoth walla 
ryzer the häria och bränne 
och wille in tiil aabo lenne 
the bränne kirkior och landh 
baadhe öffuer aaker och strandh 
3945 the thetta giorde waare ekke alstinges hundrath tw 
saa hielpe mik gudh och waares ffrw 
och huru stora skam 
swänske ey tordes fram 
tha thz skedde i thy 
3950 kom starkt rykte tiil aabo by 
ryzer i hatala kirkia waare 
och hwaske beeläthe äller korss ath spara 
the waare thaa 

när aabo paa daxleedher twaa 
3955 her steen i pläghen ärligh riddare nampn ath bära 
laather idher ekke saa förfära 
jak märkthe paa aabo borgh 
huru hans hiertha war fulth mz sorgh 
han leeth tha scriffua öffuer aalandh oc nyland saa 
3960 och bodhkafflen sculle öffuer alth finlandh gaa 
man aa huse mz thera wäria 
och wille saa mz ryzom bäri a 
hwar man tha siik rörde 
tha her steen syna byssa borgh aff aabo förde 
3965 ther motte man höra mykit gny 

ther waare ynne skärpentiner hundrath try - 


Digitized by Google 



Sim Sture drager mot Ryssame ; de fiy. 1496. 137 

Daghen paa sancti mattias dagh 
tha dragha swänske aastadh 537 

ryttere och swänske alle the fläste 
3970 däghlighe män och iw the bäste 

sommelighe mz slädha och somme mz hästh 
the fara som the gytha mästh 
ix hundrat waare hoffmen tha 
som alle wille fram ath gaa 
3975 ii M [2000] aff aalandh komma 
alle däghelige män och froma 
tha the alle komma samman 
tiil hopa och wthan gamman 
the meer än xl tusendh waare 
3980 som god ha wäria i handom baare 
tha ryzer thetta sporde 
alle siik heem hastokth forde 
man ey kunde een ath hynna 
äller noghon ryz ath fynna 
3985 the swänske wille ekke längher ath yla 
the äpther them foro wäl xxiiii myla 
saa motte the ther yla 
och gaffuo siik mz sorgh tiil hwiila 
the ey kunde längher komma 
3990 siik tiil noghon froma 
hwath halp there möd ha 

kareel sawalax halfft taffwasta landh lygger ödhe 
ther maane nw ingen boo 
hwaske hundh hane äller koo 
3995 hoo kan siik ther huila 

landit ligger ödha meer än lxxx mila 


Digitized by Google 



138 Stures hår upplöses; han återvänder Ull Sverige. 1496. 

i blandh swänske waare lodhbyssor v c [500] än meer 
tha thenna reesan skeer 
waare och ganske manga skytta 
538 4000 swerige tiil liizsla nytta 
Stokholms sollenäre 
finge tha the äre 
ath the seulle bliffua tiil baka 
och oloffs borgh beewaka 
4005 ingen war tha annar seen 
hwar drogh heem i geen 
och komma hoffmän tha i thy 
aather tiil aabo by 
somma skikkas hiith och somme tiith 
4010 mästh tiil presta gaarda i then tiidh 

Her steen wille tha tiil swerige fara 
och opreesa een storan skara 
huru all tingh gaar 

swante nielsson mädhan höffuisman dömith faar j 
4015 steen twresson och erik trulle 
sculo bliffua honum hulle 
och hwar man i finlandh är 
baadhe fyärre och när 
och alth fynlandh tiil froma 
4020 wylle her steen ynnan een maanath aather komma 
tiisdaghen för paaska dagh 
ladhe her steen aastadh 
han leeth siik snarth liidha 
och in tiil wpsala gliidha 
4025 och wille finlandh frälsa aff wanda 


Digitized by Google 



Herredag i Sthm. Rustning mot Ryssame ; de inf alla i Norrbotten. 1496. 139 


i stokholm sculde een herradagh standa 
som thz och skeer 
jak ey weeth hoo ther aath leer 
jak ey kan then herradagh mykit loffua 
4030 all sweriges ärende beegynne ath soffua 
gudh weeth om the swänske äre nw kyste 
all tingh äro nw tyste 

hwarth thetta siik wändher 539 

all tingh äre i gudz händher 
4035 ryzer oss hötass mz thera her saa stark 
och samaleedes konungh hanis i danmark 
saa löper thenna riidh 
nw iii wikur for sancti johannis tiidh 

Hören nw hwat som jak säyia wiil 
4040 manga i swerige reedha siik tiil 
tiil ryzelandh ath fara 
mz mykit folk och storan skara 
alle the som boo nordan skogha 
och manga mz mik thz förslogho 
4045 hwar fämpte man the wthgöra 
och laathe siik tiil wyborgh röra 
och wiil jak thz tiilstaa 
aff hälsinga landh the giorde och saa 
och saa the som sunnan hälsinga landh boo 
4050 och gaaffuo siik inga roo 

och mädhen komma ryzer i norrabothn in 
brände salo lyninge yäk torn och kyn 
täss lykess jokas wiidh oloffs borgh 
finlandh och swerige tiil stora sorgh 


Digitized by Google 



140 Svtmhame infalla för Narva och Ivangorod 1496. 

4055 om sancti oloffs apton thetta skeer 

gudh haffue loff the ey brände tha meer 
the ryzer tha matte skingra 
och alla dragha tiil ryggia 
then tiidh thetta hände 
4060 noghra aff oloffs borgh siik brände 
aff eeldin som i jordena giik 
brände godhe swänske män siik 
nw manga swänske syna hendher wridhe 
thz her steen saa lithet kan liidhe 
540 4065 knuth posse swanthe och manga flere 
the finge tha stora leedhe 
om sidher gaaffuo the paa ryzer akth 
och drogho tiil ryzelandh mz stora makth 
Ok saa foro the in för nya narffua 
4070 och wille ryzer fördärffua 

och waare alle samman gladhe och blidhe 
strax äpter dyre warffru tiidhe 
tw tusendh war then här 
som ther wille wara när 
4075 the drogho in for ywan grooth 
saa heeth thz stora ryze sloth 
mz skiip smaa och stoor 
saa hwar om annan foor 
ywan grooth war starkt och fasth 
4080 the swänske styghu i landh mz eena hasth 
ekke kan jak scriffua annath 
än slotthet war wäll beeraannath 
mz wärya och mykla ruakth 
tha brukadhe swänske thera kraffth 


Digitized by Google 



Svenskame intaga Jvangorod och få stort byte 1496. 141 

4t$5 the monde tbz sloth beer&nna 
och beegynthe strax ath bränna 
the ey wille längher yla 
the tiilstormadhe och gaaffuo siik inga hwila 
freedaghen äpther saneti ludouici dagh 
4090 komme the alle tiil slagh 
thetta war gudz wndher 
swänske wunno thz sloth i sex stundher 
thz sägher jak för wyssa 
baadhe mz eeld piil och saa byssa 
4095 iii M [3000J waare paa slottith ynne 

likkauftll monde the swänske thz wynne 
alla beegynna hardeligha roopa 541 

baadhe man och qvinne tiil hopa 
the waare saa maanga 
4ioo iii c [300] warde gripne tiil faanga 
ther fanz alla kysther fulla 
mz sölffuer skin wax och gull rulla 
hwar een man siik tha rörde 
och tiil skiipss alth förde 
4105 jern dörer och porth hakar 
fördiss mz jak thz ey försakar 
saa finge the gooth wädher 
och förde faangar honogh och haaffuor nogh mädher 
Swanthe nielsson there höffuisman war 
4llo och heedherligit nampn mz ärom bar 
kommo saa tiil swerige i geen 
och flere hoffmän mz them 
wäl hundrat siw 
thz scriffuer jak för wyssa nw 


Digitized by Google 



142 Sten Sture drager till Ryssland ; hären lider nöd och öf ver ger honom. 1496. 


4115 Saa förlöper then ty ma och rydh 
in tiil sancti michelss tiidh 
nw i wars herra ihesu nampn 
dragher her steen aff sand ha hampn 
han oplypther handh oc är wäll gladh 
4120 mz xxx och c skiip han seglar aastadh 
och wiil i ryzelandh lända 
om honum mz synom kan thz hända 
gudh i hymerike naadhe swerige saa 
almoghen giordes owyliogher thaa 
542 4125 och finge eeth annath synne 

och foro fraan her steen wthan mynne 
thz almoghen wilde tiil swerige fara 
och ey längre när her steen wara ~ 
thz war ekke wndher 
4130 för thy the liidhe storan hunger 
drukko watn och aatho illa 
thy kom i blandh almoghen stoor willa 
the waare och nakodhe om liiff been och föther 
och ingen kunde them göra böther 
4135 och för thy swanthe oc alla hoffmän foro tiil rykkia 
thy wille almoghen ther ey längher liggia 
thetta her och för thy saa full 
gaaffuo hoffmän her steen stora skull 
thy her steen ekke kom fram som för är sakth 
4140 mz folk och sweriges makth 

0 her steen thz i waaren saa seen 

thz gör baadhe idher och swerige meen 
och hwar wylin i bliffua 

1 kunnen lithet mooth ryzom beedriffua 


Digitized by Google 



Ryttnrne uppbygga Ivangorod. St. Sture bef ätter tig i Finland. 1496. 143 

4145 saa giffuer her steen mangom orloff heem 
ath fara tiil swerige i geen 
thz skeer tha saa 
när her steen bliffua ganska faa 

Nw dragha ryzer aather tiil ywan grooth 
4150 och göra swänskom storan spoth 

the läggia paa iwan grooth mera akth 
och thz aather byggia fastaren mz thera makt 
thy her steen faar noghra som bonum gaa tiil 
thy ligger han qwar i finlandh Lhandh 

4155 beesäther slottin wyborgh och oloffs borgh 545 

ey wthan stoor hiertans sorgh 
och laather öffuer alla marka 
hugga brottha stora och starka 
millan berna och taffuasta landh 
4160 baadhe öffuer mark skogh och strandh 
huru thz framdeles wiil gaa 
kan jak ey ythermeere ath spaa 
ey kan jak thz scriffua tiil ändha 
för än meer kan ath hända 

4165 Saa snarth förlöper then langha rydh 
nw in tiil iula tiidh 
thz wiil jak tha framföra 
huilkit alla sculo höra 
och hwath skath aff swerige wth giik 
4170 och lithen froma swerige ther före fiik 
thz skedde wthan flerdh 
thz sex män war een geerdh 


Digitized by Google 



144 


En dryg sexmansgdrd pålägges, 1496 . 


thz spörss & hwarth som tw far 
saa wiith soin swerige war 
4175 thz the gärdh wth giorde 
och saa fram förde 

x speen skräth myöll oc saa mykit reensath maltl 
ey är thz ther mz alth 

ii pund köth ii pund fläsk ii pund fiisk ii puni 
4180 hwar gärdh hon wth gör Ismö 

xxiiii liuss och saa manga piila 
alth skal wth görass wthan huila 
som thz och skeer 
och mvkith meer 

544 4185 een fiärdungh gryn och twa twnnar thoma 
swerighe tiil lithen froma 
och een mark peninga reedha 
xxiiii piilar wth göra wthan leedha 
ther mz hwar fiärde äller fämpthe man 
1490 sägher jak idher för san 

mz koosth och saa mz wärya 
the som sculle siik mz ryzom berrya 
thenne skath och folk monde alth wth komma 
swerige tiil liithet ganghn och froma 
4195 then som thetta haffuer giorth 
och saa wiith är spoorth 
döma och ransake then som skall 
saa ath swerige ey komber i större qwall 

Deo gracias 


Digitized by Google 



K. Karl, trött vid förräderierna, aktar fara ur riket. Thord Bonde. 145 


4 . 

1452—1520. 

( Omedelbar fortsättning efter Nya Krönikans sista rad. K. Karl talar.) 

Sedhen iag förfan att rnonge wnthe raeg ilth 255 
och wille ey bära mig opp för gilth Sint 

Wthen altiid aff herrane rnz i bland 
stoor förredilse iag befan 
4205 Aff erchebispen oc andra bispa mere 

mith herskapp oc fogther och andra flere 
Att the wille och kong cristiern draga her in 
tha tog iag sa mig före i mitt sin 
Allan then skath oc opbyrd iag kunde få 
42 io stack iag offuer ena sydho tha 
Kopar sölff oc andra wara 
mz hwilka iag acthade wtaff riikit fara 
Och latha sa bliffua them för siig sielffue 
oc aldriig wonda hwarth sedhen wille hwelffua 
4215 Norgies men fiölle meg och i frå 226 

kong cristiern monde the hylla tha 
Min marsk her tord iag till karleborg sände 
att han skulle wackta i then landz ände 
Han stridde nogh manneliga i thz syn 
4220 moth the däner ther wåre dragne in 

Han warth ther trötther aff storm oc striid 
ty tolkit war hans mestha iid 
J sina tienisth hade han en myndog man 
iösse boson sa heet han 

Rimkrön. 3 10 


Digitized by Google 



146 Jösse Bosons förrädiska sinne mot Thord Bonde. 

4225 Han hiölth honum yppast offuer alla syna men 
oc hade honum för sin bestha wen 
Han badh honum aktha pa fighenderne tha 
sa lenge han skulle till hwila ga 
Han trodde honum bästh offuer alla sina swäna 
4230 som i troo then tiid monde honum tiäna 
Han loffuade honum gott tha mz sin mwnd 
i hiertath hade han en falskan grwnd 
Han badh her tord till hwila ga 
och sagde siig well wilia wakta oppa 
4235 Han badh oc syna tienara göra sammaled 
ty the törffte och hwila wed 
Han wille sielff mz sinom offuer them waka 
ath inghen skulle them omaka 
Marsken war tha pa karsborg i thet synne 
4240 hwilkit iösse boson tha hade inne 
J danmark han föddher war 
till ath förråda oc swika war han ospar 
Sin skep lath han lonlega reda göra 
hwath honum lyste lath han ther införa 
4245 Mädhen marsken oc hans låge alle tyste 
stor otroheet han tha bewiste 
Alla arbosta strengia skar han aff i thet synne 
oc stengde alla marskens swäna inne 
Alla theras wergior stak han ower en sida 
4250 ty han tröste ey mädher them strida 
Sedhen gik han tith som marsken lå 
marsken strax pa honum blidelige sa 
Jösse boson iag segher tich 
haffuer tw nogher tiidhende tha seg thz meg 


Digitized by Google 



Thord Bonde mördas. Herredag i V est er ås. 1456. 147 


4255 


4260 


4265 


4270 


4275 


(280 


Jag tror tig well offwer alla myna swäna 

wtaff rätt kerligheet iag thz menar 

Han swarade, herre iag segher rnz skäll 

souen annarss wthen fare, her är alth well 

Jösse boson åther wth gönom dören gik 

marsken för engxlan ey soffua fik 

Lithet ther epther stegh iösse gönom then dör 

om tiidhende sporde marsken åther som för 

Oc reste sig op i senghen ther han la 

iösse boson språng strax till honum thå 

Och hwg honum hwffwdit i axlena ned 227 

all Sweriges macth hon gaffs ther wed 

Så förrådde han marsken her tord 

och giorde pa honum sa ynkeligit mord 

Ty wakthen edher well i Swenske män 

för danske mändz swek thz segher iag än 

Jösse boson sedhen till skeps gik 

stragx till the däner skyndade han sii k 

Med och femtiosex aår 
epther gudz byrd når thetta giortt war 
J westherarss sattes en herradag 
mästh herrana grype ther ett annath Iag 
The låthe mig ther oppenbåra förstå 
att the wille alle meg falla i frå 
Och sagde siig kong cristiern haffua wille 
honum för sin herre och konwng hylle 
The monde tha mig så mykit åwithä 
och gåffwe mig tha så mong lythe 
Att iag skulle them alla beming frå taga 


Digitized by Google 



148 Konung Karl flyr till Danzig , der han motta ges vål 1451. 


mz myken gästning oc skatning oc andra twnga 
4285 Och att iag inne hade all bårghen alle en lålaga 
thz war som them war till meen 
Ther mz then herredag en ände tog 
att hwar hem till sin tädhen drog 
Mz kong cristiern hade the offuerlagth 
4290 att han skulle in i Swerige drage mz magth 
Sedhen iag förstod ath sa skulle wara 
ladde iag myn skepp mz alszkons wara 
Kisther och skrin slogh iag fwll 
mz dyra håffwer sölffwer och gwll 
4295 Och satte ther trogna män oppa 
och lath så hädhen till danske gå 
Sa stak iag mig lönlige aff thetta land 
noghet epther, ey wiste hwaske qvinna eller inan 
The herre i danske fägna mig well 
4300 ok både mig wara wellkommen häll oc säll 
The betede mig stor dygd oc ära 
och wnthe mig hwath iag wille begära 
Ther lath iag byggia ionkare hoff 
sweriges men till priiss oc loff 
4305 J vij [7] aår monde iag ther wara 
förre än iag motte tädhen fara 
Erkebiscop iöns oc flere frärnnande wilian syn 
kong cristiern aff danmark togo the tha in 
Erchebiscop iöns båtade ther inthet oppa 
4310 som man well her epther höra må 
Förre än iag wtåflf riikit foor 
giordes rrieg skade allestadz stoor 
Ey alenast aff herrana wthen aff myna eegne 


Digitized by Google 



K. Christiem krigar på Sverige, inkallas och krönes 1457. 149 


som myna fogther wåre pa myna wegne 
4315 Förredilse aff alle fan iag nogh 22$ 

mz ty iag thå aff riikit drogh 
Förlath både land slecth oc fäste 
oc lath them så sydhen rama sith bäste 

Erchebiscop iöns sloo i frå kong karll mykit folk 
wett warffruberga closther oppa ysen, och sielff kom 
kongh karll wndhen mz nöd sielflf anner mz sin små- 
dreng oppa en skiwtzhest till Stocholm om natthen, 
och hölth lenge wthe förre än han kom in, kong 
karläs swäna hade drwckit seg drwkna och förförde 
siig för en hopp och förredilse giordes oppa them &c 

Christiern 

För än kong karll wtdriffuen war 
4320 krydhe iag pa Swerige i viij aår 
Sedhen monde Swenske meg in taga 
iag monde tha mz macth indraga 
The Swenske hyllade mig på morasten 
och sedhen i wpsala åther ighen 
4325 Till koning och herre haffua 

megh riikeliga monde the begåffua 
Twsande fyrahwndrade oc vij oc halfftredie sinne 
epther att gudz son han föddher war Ltiwgo år 
Till Stocholm iag tha sedhen foor 
4330 mz en mektog skare och stoor 

Erchebisp iöns meg in i Stocholm ledde 
myken gönst oc ära han meg betedde 
Han antwardade mig Stocholms slott 
thz iag om honum tenckte war ey gott 


Digitized by Google 



150 K- Chrisiiem för erkebiskop Jöns fången till Danmark 1463. 


4335 Ty iag mz honum thz görliga wiste 

ath han wlthe, thet kong karll riikit miste 
Och flere mz horium bade bispa och herre 
mig behagade thet iw mera tess werre 
Når iag hade slotzloffuan inne 
4340 sagde iag till erchebispen i thz sinne 
Her erchebisp, iag thz aff edher begära 
segher, hwre i haffue hollit edher tro oc ära 
Som i hade loffuath kong karll att holla 
thz han bleff fördriffwen, i thz mest monde wolla 
4345 J och flere meg optha tilscriffue . 

att iag skulle till hielpa honum fördhriffua 
Och loffuade mig hwlskap, oc Swerige alt friitt 
annars hade iag ey pa thetta riikit kriitt 
Moske mig kan och sammaledes henda 
4350 ati tören än en tiid edhra kåpa omwenda 
Som i giorde mott kong karll stort.t swiik 
så töre i sammaledes göra mott mig 
Men iag skall i tiid taga thet wara 
ena reesa skule i till danmark fara 
4355 Med skepp lath iag honum till danmark föra 
ath han ey mera skulle förredilse göra 
Sedhen han war kommen ther 
kom han aldriig åther här 
Thz tog hans wenner oc slecth illa liike 
4360 att han bleff försend wtaff thetta riike 
Bisp kätill aff lynköping aldra mäst 
ty han war hans systherson, oc wen aldra bäst 
Sedhen alth i riikit war skickat till myna hende 
lath iag tha till danmark wende 


Digitized by Google 



Bislcop Kätil gör uppror mot konung Christiem 1463 . 151 


4365 Jag drog nedher mz myn här 

biscop kätill folde mig till landemär 
Han lätz wara myn wen fwlgod 
annath iag ey tha förstod 
Han hade till meg en ondhen wilie 
4370 thet röntes når han monde sig frå mig skilie 
Han hyllade almoghen oc sagde så 
om the wilie mz honum stå 
Thå wilie han för them wåga sitt liiff 
opsättia sig mott mig mz örlig och kiiff 
4375 Han lastade meg mz dygher skam 

för allan almoghen ther han foor fram 
Ath iag hölth hwaske ord eller breff 
och mykit moth Sweriges lag bedreff 
Ther före monde honum alle iaka 
4380 och till sin höffwisman endrekteliga taka 

Biscop kätils örliig 

Naar kong cristiern war nedherdraghen som han 
lade iag om win mz alle myne macth Lhauer sacth 
Hylla till mig bade land och städher 
på thz iag skulle få macth täss bäther 
4385 Maneliga i moth kong cristiern stå 
och wtåff thetta riikit honum slå 
Thz monde mesth then saken wolla 
ty hwath han loffwade wilie han ey hålla 
Moth Sweriges lag han mykit giorde 
4390 swenske män han swåra mis worde 

Han lath them griipa och aff landhit föra 
myken orätt monde han them göra 


Digitized by Google 



152 Kätil rustar; konung Chrisliem drager mot honom. 


Så giorde han minom modherbrodher kär 
lath föra honum till danmark, oc kom sidhen 
4395 Tolkit och annath mik optände Laldrig här 

ath iag skulle meg i frå honum wende 
I lynköping nedherlagde iag myn biscopsskrud 
och tog ighen både skiöll och spiwt 
Och redde mig wth som en örligx man 
4400 som glaffwen i striid well brytha kan 
Jag sogde iag skulle ey åtherwenda 
förre än mz riikit war gripit en bätre ända 
Jag badh myna klerker meg straff oc lyte giffua 
på thet the skulle i fridi bliffua 
4405 Och ath them skulle ey aff fighenderne skade skee 
badh iag them seg emott them welwilieliga thee 
Når kongh Cristiern thetta besporde 
hwre iag i Swerige moth honum giorde 
Hans fogther oc embetzinen griper oc slå 
4410 mz en stoor här giorde han sig reeda thå 
Och [kom] her sa draghendes i landhet in 
en myn tro tienare sende iag i thz sin 
J bonda klädher till landemärett ther han lå 
så granneliga hans her allan offwerså 
4415 Och fiik ther wetha alth samman slätt 
kong cristierns mening och hans opsätt 
Then spegiare till kocken i stegherhws gik 
och badh honum noghen math giffua sig 
Kocken menthe honum en slätt bonde wara 
4420 som tith till them mz gärd skulle fara 
Han badh honum in i stegherhwsit gå 
och skulle well ätha och dricka få 


Digitized by Google 



Kätil drar till Uppland; Sten Sture sluter sig till honom . 1464. 153 

Sedhen han hade warith kockens gäst 
bath kocken honum watna sin häst 
4425 Han swarade honum tha strax ther till 
att han thz gerna göra will 
Han gik tith som hesthen war 
når han sa sitt råm war han fwll snar 
Sadelin ladhe han pa hesthen tha 
4430 oc lath sa mz hast opp till mig gå 
All ärende han mig wndherwiste 
och hwre kocken sin hesth monde miste 

Epther thz war nw sa fatt 
bödh iag myna klerker goda natt 
4435 Och drog aff lynköping i samma stwnde 
opp till opland alth thz iag kwnde 
Ther samnade iag en storan skare 
sa iag menthe för kong cristiern bära lithen fare 
Her Sten stwre strax stod mz mig som en man hfj m sten 
4440 i alle motte troheet aff honum fan 
Han war en wng man och röst 
i krij och örlig fwlwell tröst 
Weth haraker skickade wij wår här 
ty kong cristiern war harth när 
4445 Weth wäghen nogra ladher stode 

på then tiid wåre the almoghen gode 
Almoghen stode ther inne tyste 
the däner ther aff inthet wiste 
The menthe föga folk för them wara 
4450 ty fore the tröste wthen fara 
Når the komme fram sa när 


Digitized by Google 



154 K' Chrutitm, $ lagen vid Barahtr, flyr till Danmark 1464. 

her sten stwre han mötte them ther 
Jag kom och i samme tiid 
tha begyntess ther en mekta striid 
4455 Glaffwenne brwste och swerdhen skrwlle 
monge däner döde aff hestana fwlle 
Ther war både gall och gny 
The danske wille tha gerna fly 
Tha komrne the böndher i ladherne wåre 
4460 the tryckte på the däner swåre 
Ther styrte bådhe kar oc hest 
kong cristierns folk bleff slagit alth mest 
Nogre bliffue gripne oc icke många 
och gladdes wij wille them taga till fånga 
4465 Kong cri8tiern förmotte tha ey lengher striida 
wthen snarth åth westherarss monde han riida 
The hade ey båtath alth thz besta 
blodoge oc såre wåre hans hoffmen oc hesta 
Han reed in oppa westherarss torg 
4470 ther steg han aff i bittherliga sorg 
Jngestadz torde han gånga in 
wthen bleff wthe på torghit i thz sin 
Ther lath han sig hentha math oc dryck 
sa att han oc hans folck wedherqwekilse fik 
4475 The åthe som snarasth the kwnde 
oc drog aff i samma stwnde 
Ty iag kom eptherdraghendes brått 
thz war som honum gadz icke aåt 
Till danmark han sig skyndade mz hast 
4480 ty han reddes för the Swenske fast 

Till förende monde honum mykit förtryta 


Digitized by Google 



Kätil intager slotten . Konung Karl återkallas . 1464. 155 

att han skulle ryma för kätill och grytha 
Kätill och gryta tha fasth offuer södh 
medhen sa mongen störte for honum död 
4485 Her ioghen i grytha bar tha rykte stortt 
for then mandom han haffde giortt 
Han actadhe oppa i grythaskär 
att inga fighendher komme ther 
Hoo ther kom grepp han till fånga 
4490 oc latt thern alle till mig gånga 
Så lath iag göra om landhet widha 
kongens embetzrnän oc fogther the moste alt bidha 
Sedhen lath iag bestalla slott oc feste 
oc wenda ey åther förre än the opleste 
4495 Jag lade mig om alla win 

att iag skulle få all slotthen in 
Thz oc sa om side gik 
att iag all slott i myna hendher fik 
Jag antwardade sedhen the slott oc fäste 
4500 trogna riikesens män helst the bäste 
Sielffwer anammade iag Stocholms slott 
sedhen iag hade the andre wtfått 

Nar alth war så kommith i lag 
höllom wij en herredag 
4505 Hwar wij skulle en höffwesman få 
Thå wåre wij alle till råde så 

Konwng karll åther in i riikit tagha 232 

thz monde oss aldra besth behagha 
Wij scriffue honum till hwath wår wilie monde 
4510 hwatt han will oss tha ther till swara Lwara 


Digitized by Google 



156 Konung Karl återvänder 1464. Kätil dör 1465. 


4515 


4520 

Rex Karo- 
lus recep- 
tus in Sue- 
cia 


4525 


4530 


obiit ka- 
tilius episc. 
liucopen. 


4535 


4540 


Wij loffwade alle wilia honum till hånda gå 

och aldrig falla honum i frå 

Wii wilie manneliga mz honum stånda 

om han wilie komma heem till landa 

Wij loffuade alle wedh tro och ära 

göra epther hans eghen begära 

Wilie han thetta riike förswara 

honum höroge och lydoge wile wij gerna wara 

Ther gåffwe wij breff oc insigle oppa 

att thz stadogtt oc fast skulle stå 

Når han thetta bwd fick war han ey seen 

epther wår wilie kom han ighen 

Wij toge honum in epther godan sedher 

mz ära oc priiss och myghen hedher 

Wij antwardade honum riikit i hendher 

Och swore honum wår eed alla i sendher 

Att wij skulle honum hwlskapp oc mandskapp 

oc aldrig mz liiffwit i frå honum falla Iholla 

Sedhen bleff iag siwk aff pestilens sott 

och inghen kunde råda mig ther till bott 

Jag sorgde oc gräth ath iag hade giortt ille 

och loffuade gerna migh bätra wilie 

Med thz tog dödhen meg liiffwit wtåff 

myn ånde iag i gudz hendher opgaff 

J Stocholm ändade iag mitt liiff 

wtaff pestilens sott och ey aff kiiff 

Sedhen the mig till lyncoping förde 

för höga altarett i domkyrkian the mig iorde 

Twsande fyrahwndrade sextio oc fäm år 

sedhen ath christus föddher war 


Digitized by Google 



K. Karls förtjenster ; han förskönar Vadstena kloster . 157 


Kong karll kom j frå pryszen och tog 
wed riikit ighen 

Hwem lyckan will ey mädher stå 
med honum plägher stwndom wndherliga gå 
Them hon will plägher hon ophielpa 
sombliga plägher hon nedher stielpa 
4545 Hon wendher sig bade till oc frå 
säll är then godh lycka kan få 
Mz mig hon optha öffde sitt spell 
boiandes sig både aff oc till 
Men gud som all thing kan styra oc råda 
4550 han styrkte mig altiid mz sinne nåde 

An ty Swenske mig wtåff landett driffwe 
sedhen åther epther mig scriffwe 
Oc bade mig komma hem till landa 
the wille tha alle meg gånga till hånda 
4555 Sedhen iag kom i riikit ind 233 

lagde iag mig om alle wind 
Styrkia lagh och rätt epther myn förmåga 
oc wedh godhen friid holla Sweriges almoga 
Gerna mwnker och presther wille iag styrkie 
4560 förswara och beskerma klösther och kyrkie 
Min wilie monde sig ther till bögia 
watzstena closther lath iag förhögia 
Med tin tack som nw hwar man seer 
gud och hans wener till priiss tess meer 
4565 Min dotther monde iag oc ther in giffua 
i then hellige regle till dödhen bliffua 


Digitized by Google 



158 Konung Karl dör . Sten Sture riksföreståndare. 1470. 


Kong k&rll 
hrth kalla 
ker sten 


4570 


4575 


4580 


Sedhen bleff iag siwk aff hårda sott 
sa att inghen wiste mig ther till bott 
Tha lath iag her Sten stwre till mig kalla 
och antwardade honum Sweriges riike mz alla 
Han war en from oc ädle man 
inghen annan trofastare iag tha fan 
Som riikit kunde förestånda 
och beskerma thz för wåde och all wånda 
Jag antwardade honum och Stocholms slott 
ty iag wnthe mannen aff hiertath gott 
Jag badh honum aldrig latha sigh kröna 
ther åth är fögha gangn som iag monde röna 
Then sotthen drog mig tha till döda 
och kallades wtaff thenna werdhen snöda 
Mith liik till grå brödra closther kom 
ther att liggia till then ytherste dom 


Sten stwre hoffwesman 

Som kong karll haffuer sackt så monde thz gå 
han antwardade mig thetta riike förestå 
4585 Han styrde i Sweriige monghen god hen dag 
mz christeliga sedher och rätwiiss lagh 
Swenske wille iag altiid wäll 
oc aktade att them skwlle skee inghen oskäll 
Aff almenoge man hade iag godh tycke 
4590 till krij och örliig bestha lycke 
J Swerige war sa god aår thå 
ath span ro g för fäm hwita tha monde gå 
Span korn iiij hwither eller en skilling galtt 
sa war oppa alth annatt som tha war falth j 


Digitized by Google 



God tid under St. Stwe. Erik Nilsson reser sig mot honom M70. 159 

4595 Besthe köpp man wille haffua 

wtåff gudi war thz besynnerlig gåffua 
Löde marc sölff tha man för viij marc fik 
lodhit för x skillinga gik 
Par oxa the som wåre well hwlle 
4600 wedher viij marc the ey mera gwlle 
Kiött eller flesk wti then stwnd 
ey mera än vi [6] hwita stod hwarth pund 
Oppa aldrahonda war god tiid 

hwar motte sig glädia oc wara bliid 234 

4605 Salth oc hwmble kom her nog 

ty att mongtt skepp hiith till Swerige drog 
Med aldrahonda som man kwnde begära 
aff hwilkit riikit kwnde sig well nära 

Her Erich nielson monde thz illa behaga 
4610 att iag skulle wedh riikit taga 

Han war then förste thz tog till wrede 
och swor ther oppa mz monga eede 
Om thz kunde gå epther hans wilia 
skulle han mig fra riikit skilia 
4615 Han tingade mz rekbona oc the andra ther näst 
och samblade en her som han kwnde bäst 
Och till wpsala elff han sedhen drog 
och läghrade sig oppa then skog 
Når iag thz hörde reedde iag mig wed 
4620 och kom så draghende aff dalane ned 
Weth wphoffwa elff wij möttes then tiid 
och begynte tha en mecktog striid 
Her erich misthe ther månghen man 


Digitized by Google 



1 60 Erik Nilsson slagen vid Uphofva el/ och k. Christiem i Herljmga. 

han rymde mz skam oc inthet gott wan 
4625 Monga böndher rymde på yszen ned 
och yszen war kleen oc sanck ther ned 
Med folk och alle nedher till grwnd 
stoor iämmer och ynka war then stwnd 
Ey hade the kommith i tolken wåde 
4630 hade the ey latith [sig] aff her erich förrade 
Han drog them wth mz fagher ord 
och stemplade tolkit inhyrdes mord 
Hade the heller hemma warith 
wisseliga hade the ey så farith 
4635 Jlla till friidzs tha monde iag wara 
iag så the fatiga bondher så fara 
Så bleff her erics här förspilther 
och her Erich bleff oc the resza stilther 

Flere herre wåre och mislynthe 
4640 ath iag stodh för riikit, the thz illa wnthe 
Godh hyllest hade iag aff Sweriges almoge 
än tha herrana offuer endzs ey alle mz mig droge 
The bewiste sin otroheet sa mongalwnde 
oc brwkade emott riikit sina falska fwnde 
4645 Kong cristiern aff danmark the in haffua wille 
och honum för syn herre hylle 
Till herliwnga kom han mz en här 
når iag thz sporde kom iag och ther 
Jag mz mitt folck till honum drog 
4650 gall oc gny ther hördes nog 

Ther störte nok oppa båda siidher 
kong cristiern lath sig aff rnarken liida 


Digitized by Google 



Christiem drar till Danmark; infaller i Vetter götland, belägrar örsten . 161 

Ty ther gaffs för hett oppå 235 

mäst hans folck på marken lå 
4655 Riddare och swäna och andra sliike 

som han mz siig hade aff danmarks riike 
Kong cristiern drog till dan mark åther 
tha warth bland monge sorg och gråther 
The sörgde syna wener swåre 
4660 som i then striidhen slagne wåre 
J then resza han liithit båtthe 
hemma sittia han heller måtthe 
J sitt riike mz friid och roo 
och ey nogra falska förredare troo 

4665 Än samblade kong Cristiern en her well stoor 
och mz honum oppa nytt in i westhergötland foor 
Och kom sa när han belagde örsteen 
når iag thz fiik wetha war iag ey seen 
J opland monde iag än tha wara 
4670 tha tog iag mz ineg folk att fara 

Nedher till westhergötland mz en hasth 
och skyndade oppa folkit fast.h 
Att thz skulle sig ingalwnde förswmma 
wthen snarliga epther mig komma 
4675 En genstiig iag mz en bonde drog 
lönliga till örsteen gönom en skogh 
Hans håll lath iag optaga thå 
att kongh Cristiern skulle inghen tijdhende få 
Jag sagde honum till oppa thz siste 
4680 wtaff mig han alzinthet wiste 
Ånnarss än iag war i opland 

Rimkrön. 3 11 


Digitized by Google 



162 Sten Sture sl&r k . Christiem ( vid Örsten ) 1470. 

inthet annatt trodde hand 
Han lädz wara oredh mz sin häär 
och trodde ey iag skulle wara så när 
4685 Hans liiff oc theras hade iag i wold 
epther iag hade griipett all hans håld 
Jag wille tha ey göra mig thz till blygd 
thz hade warith en stoor odygd 
Oförwarande pa them slå 
4690 epther the wåre ey rädde thå 

Ther före wille iag på marken biida 
till täss han war reeda emott mig striida 
Wii droge till hopa och slogoms fast 
sa att syndher gik glaffwen oc brynian brast 
4695 The Swenske män tha manneliga stode 
ty the w’åre mig både trofaste och gode 
The stridde sa manneliga pa the danske 
till tess the toghe tha till ath wanske 
Ther störte monghen dansker man 
4700 kong cristiern tapade och iag segher wan 
Jag föste honum sa hasteliga frå then mwr 
sa ath åther bleff hans fatebwr 
Jag foldhe honum allan then dag 
i fwlfott epther mz hwg och slag 
4705 Sa ath i wäghen lå bade hesth oc man 
thz segher iag her för wissa san 
Så lopp han Swerige än the resza qwith 
och ångrade fasth thz han drogh hiith 

Sedhen bleff friid än tha han war icke lån? 
4710 ty Sweriges herra komme åther en striid oppagån? 


Digitized by Google 



K. Christiern kommer med en stor här för Stockholm 1471 . 163 


The som falske wåre, the öffde syn spell 
och scriffue kong cristiern aff danmark till 
Erich karsson och trötte karson 
oc andra flere mz her staffan benctson 
4715 The både kong cristiern han skulle in komma 
thz skulle honum bliffua till myken fromma 
The loffuade han skulle inghen skade faå 
wthen alth epther hans eghen wilie gaå 
Jnghen skulle i riikit mott honum stå 
4720 annath fick han wetha thå 

The sadhe att alla herrana skulle mott honum gå 
klerker och almoge skulle göra oc sa 
Han kom draghendes mz en stoor her 
och lagde sig i Stocholms skär 
4725 Med sitt folk han steg i land 

och ladzs haffua Swerige i sina hånd 
Hans fwlla meningh war i thz syn 
ath iag skulle stragx haffua taghit honum in 
Thz gik tha icke epther hans acth 
4730 iag stod emott honum mz alle macth 
Jag sampnade folk wtåff alla städher 
goda hoffmen hade iag och mädher 
Fwltaga böndher wåre oc i bland 
som liiffwit wilie wåga för thetta land 
4735 Medhen han laå för Stocholms by 
församnades mith folck i alle ty 
Om michelsmessan mäst alle i sändher 
att beskerma thetta riike aff fighenderss händher 
En dag badh iag kong cristiern lätha sig lida 
4740 och sagde att iag wilie mz honum striida 


Digitized by Google 



164 Stm Stures förberedelser till slaget med k. Christiem 1471. 

Han sende mig bwdh han wille mig mötha 
swårlige monde han Swenske män hötha 
Hwre han skulle them griipa oc bärgia 
och mz alla Sweriges riike förhärgia 
4745 Oppå thz oss skulle täss bäther tyma 
lath iag mith folk sig scriptha och lyma 
Höra messa och tidagerd 
ath gud skulle blidkas aff legth och lärd 
För hellige kors messade tha en prest 
4750 then som war i liffuerne bästh 

Ett wndherlighit tekn ther tha skedde 
som gud för alle oppinbårliga tedde 
237 Att aff korsit nedherkora en drope blod 
mitt i kalken ther han stod 
4755 Alle både gud om syna nåde 

ath han skwlle them beskerma frå dödszens wåde 
Sed hen m essan war wthe, gik folkit tha 
tith the skulle sig ätha få 
The åthe och drwcke thz snaraste the kwnde 
4760 och redde sig till i samma 'stwnde 

Sedhen iag hade skickatt heren till laga 
lath iag honum wth gönora porthen dragha 
Ath brunkaberg ey langth i frå 
ther kong cristierns her han lå 
4765 Hwath myn hwstru giorde will iag ey tygia 
alth fatigt folk i Stocholm latt hon till segia 
Att the skulle alle på slottit gå 
ther skulle the kost oc almwse få 
Almwsor nogh monde the ther fonga 
4770 ath oss skulle tess bäther i striidhen gånga 


Digitized by Google 



Slaget vid Brurtkeberg börjar. 1471. 


165 


Min hustru ingeborg mz iomffrugher och frwr 
såghe wtt gönom then höga mwr 
Aflf Stocholms slott hwre slaghit skulle gå 
och hwilken som skulle segherwinning få 
4775 Om mig bar hon stoor sorg och fara 

och the andra teslikes mz henne monde wara 

Brwnkaberg hade the danske för starka borg 
thz kom them tha icke till glädi wthen sorgh 
The hade ther skanszatt alla wegna 
4780 och aktade thz in till sig hägna 
Ena kafflabro hade the oc giorde 
mz hwilken the skulle sig till skepen forda 
Om sa hade gwllit harth oppa 
att the ey förmotte moth Swenske stå 
4785 Att sarna broo skulle the ryma 

och komma till skepps i samme tyma 
Men en swensker man ett råd wtgaff 
ath wndherstockana skulle sågasz wtåff 
Med hen slaghit stod, ath the skulle inghen akta 
4790 ty ther sattes inghen som skulle wakta 
Några män aff stadhen rodhe 
och bestelte thetta förre än noghen trodde 
Jag böd myn her fasth troda till 
ty iag wille mz däner bruka hoffrnans spell 
4795 Wij hölle pa hwar annan skott 

monghen störte ther aff som dödhen hade fått 
Ther skottes både lodh. skeckther. oc pila 
på inghen sidhen gaflfs tha hwila 
Redzsetyghen omsidher möttess 


Digitized by Google 



166 K. Christiem såras; Trötte Karlsson och Staffan Benktsson stupa. 


4800 swårliga the mz glaffuenne möttess 
Wij ware tha komne på bärghit opp 
och wåre tha alle weth ett gott hopp 
238 Glaffuenne brwste och stwrnpane flöge 

hwar lath tha see hwath han monde dwge 
4805 Skioller och brynior syndher ginge 
monge wåre the som död hen finge 
Ther störte både hesth och kare 
kong cristierns här bleff mesth ther qware 
Thz börgia fasth om siidher blåsa 
4810 ett hakabyssa lod i kong cristierns näsa 
Fyra hans framtändher lösnade aff thz lod 
aff näsa och mwnd ran ympneliga blod 
Her trötte karlson war heet oc mykit trött 
sig lithet hwila tyckte honum wara gått 
4815 Han sattis pa marken oc sin hielrn opslo 
han fick tha lön som iag will tro 
Thz han hade draghit kong cristiern in 
ey hende honum bäther i thz syn j 

J mellan sin öghen fick han ett lod 
4820 sa att aldrig han mera opstod 

Her Staffan benctsson bleff oc slaghen till döda 
som thetta riike giorde samma möda 
Andra flere fore och sorgeliga ferde ' 

thz the sa fore ware the wäll wärde : 

4825 Ty the wille icke mz riikeno hålla 
wthen tolken dråpelighen skada wålla 
Många tyske och danske styrthe tha döde 
menniskerss hierta motte ther offuer blöda 
Ther war sådan ynckeliig ry 


Digitized by Google 



Knut Posse tar Danabrog. Björn starkes tapperhet. Danskamefly. 1471. 167 

4830 att longhen wägh hördes gall och gny 
Fwcth och dåra i wäderett stod 
marken stod all fwll mz blod 
Danabroka sletz å marken nedher 
swenske män toghe henne wedher 
4835 Anner baner the ther och nedher lade 
som danske mz siig i stridhen hade 
Ther störte man offuer man 
iag ey rättare segia kan. 

The swenske pa the däner hårdeliga ginge 
4840 fögha skade the swenska finge 
Thz giorde gud mz syna nåde 
som them halpp aff then högelige wade 
Swenske män sig manneliga warde 
spiwtt och swärd och pulyxer the ey sparde 
4845 En fatig bonde biörn starke heet han 
mz mig stod han alt som en man 
Han lopp så fast som iag mz hästhen rände 
och slog fwlfast på både hende 
Han war glwpande som en gam 
4850 well fick iag rwm hwar iag foor fram 
Stoor hwgg wij pa the däner vtgåffue 
som före wåre monde thz ey låffua 
Daghen leed åth qwellen fasth 
tiidhenden kom ath sänkebron brasth 
4855 Vij* [700] män the swnke ther ned 
kong cristiern gaffs tha illa ther wed 
The wille sig latha åth skepen lydha 
ty the förmåtte ey lengher striida 
Wii folde them mz hwgh oc slag 


Knwtt posse 
fick dana- 
broka och 
ath han sloo 
her stalfan 
benctsson i 
hell,han war 
en meckta 
örligx man 


239 


Digitized by Google 



168 K- Christiem flyr till Danmark. Herredag i Söderköping . Ull, 72. 

4860 till stråndben ä mädhen wij hade dag 
Så monde iag honura till baka slå 
till danmark skyndade han sig tha 
Han motte well seya han hade her warit 
monge war thz till sorg, han hade hiitt farit 
4865 Sedhen drog iag in i Stocholmss stad 
wngher och gammall warth tha glad 
The swenske män som slagne wåre 
lath iag optaga oc leggia på båre 
Och them mz alle högtiid begå 
4870 mz alle the klerker iag kunne få 
Att gud wille miskwnna theras siell 
sedhan lath iag them begraffua well 
J kyrkegård som christna män 
ty the doghe för riikit, thz segher iag än 
4875 Thz andra folk i sainma daga 

lath iag oc mäst aff markena taga 

Och iorda ned ä hwar iag kwnde 

ath thz skulle ey liggia för ram och hwnde 

J södherkoping sattes sedhen en herredag 
4880 tha kora thz i sadantt lag 

Ath Erich karlsson och hans partye kom till daga 
som kong cristiern monde her in draga 
Han fiöll till föga som han well motte 
iag och han wij worde tha såtte 
4885 Jag sende honum till rydzseland 

och giorde ther honum till höfiwetzman 
Offuer ett stortt tall folk som iag tiit giorde 
ty the rytzser giorde hiit skade som iag sporde 


Digitized by Google 



TigmtRgssame; de begära fred; Nils Sture och Erik Karlsson tvista. 169 


Her nielsz stwre sände iag och mädher 
4890 att folkit skulle wara tess dristogare bäther 
Mongth gott skepp lath iag beläde 
mz fetalia oc spiiss som the mz sig hade 
Tha the till rydzseland komne ware 
the rydzser räddes ganska sware 
4895 En myndogh hoop tha moth them ginge 
och begynte för rydzseland dagtinge 
The loffuade fasth och swore widh 
att the mz swerige wille holla en ewiig friid 
Well i try eller iiij c [400] aår 
4900 ath på inghen siida skulle skee ett fingher sår 

Och iättade opresza galga i hwariom by 240 

hoo then friid wille brytha skulle hängias i ty 
Her niels stwre swarade ther till sa 
hwath haffue wij her göra tha 
4905 Med hen the wilia falle till föga 

tha måge wij oss ther mz lathe nögia 
Och fara åther hem till baka 
ther will iag till särdelis iaka 
Erich karsson swarade tha ther till 
49io ingalwnde iag thz samtyckia vill 
Thz ware oss en fwllstoor nesza 
sa plath offuergiffua tolken reysza 
Att wij skulle her inghen mandom göra 
wij bliffue straffade aff alle som thz höra 
1915 Sweriige kostade mykit thenna färd 

thenne resza omlagde siig legth och lärd 
Wile i sa, tha måge i well hem fara 
qwar will iag mz folkit wara 


Digitized by Google 



170 Erik Karlsson strider mot Ryssame. Stämplingar mot Sten Sture. 

Rytzsane holla ey hwatt the segia 
4920 syn ord må the sa gherna tygia 
Fare wii hädhen, iag thz segia tör 
the göra skade sydhen som för 
Jag bliffuer her sa lenge iag kan 
jag skall mig brwka alt som en man 
4925 Her niels stwre nogra med sig tog 
och hem till sweriges riike tha drog 
Erich karsson bleff qwar fwll åren try 
på rydzseland hiölth fwlth örliig oc krij 
Myghen skade han i rytzseland giorde 
4930 hans mandom iag optha till Sweriige sporde 

Weth then tiid monde och hända 
her iwar axelsson oc flere toge siig omwända 
Och wille i Swerige annerledes lagha 
en annan höffwetzman sig ath tagha 
4935 Kong hans aff danmark the haffua wille 
offuer Sweriges riike till koning hylle 
Bwdh och breff the offta sände 
med hwilke the honum för sin herre kände 
Kong hans tog tha att kria oppa 
4940 hwre han kwnne thetta riikit få 
Lithen framgång han tha haffde 
ty iag mig fast wth för riikit lagde 
Och wille honum ey in taga 
ey heller nogra wtlendska in i riikit draga 
4945 Ty sa optha wtlenska riikit hade 

war thz riikena till dråpelighen skade 


Digitized by Google 



S. Katarina skr inlägges 1489. Krig mot Ryssame. Ioanogorod intages 1496. 171 

En stoor skade hende the samma stwnd 
ath wadzstena bran alth nedher i grwnd 
Mcdlxxx och vij aår 

4950 prothi & iacincti martirum [dag] thz war 241 

Sedhen epther thenne wåde 
lath gud ther yppas syna nåde 
Med sancte birgitte dotther frw katherin 
hennes helga been the lagdes i skrin 
4955 Titt monde iag mz mith herskap fara 
j then werdoga högtiid wille iag wara 
Gud wille wetha mig then ära 
iag war then förste hennes skrin monde bära 
Med the andre herrer som ther wåre 
4960 som wndher skrinett mz mig båre 
J proces om clostrett innan till 
i rätta sanning iag thz segia will 
Twsande fyrahwndrade ottatie oc ny o år 
annan daghen epther petri ad vincula thz war 
4965 Loff ware gud tolkit wille bethee 

ath sadan helligheet skulle i myn tiid skee 

Sedhen aff finland iag tiidhende sporde 
hwre rydzser ther inne stor skade giorde 
Jag giorde redha en storan här 
970 och lath honum raskeliga komma ther 
Her Swante giorde iag till höffwetzsman 
grotthen iwen oc anner slott han ther wan 
Och fik ther mykla håffuor och ära 
& mädhen skepen kunde bära 
975 Manga grepp han till Sweriges riike 


Digitized by Google 



172 Knut Karlsson stupar 1496. har Axelsson stämplar mot Sten Sture. 


rydzser och borgare [bojare?] andra slike 
Mandom giorde han ther offuer stoor 
och sedhen mz segher hem i riikit foor 
Twsande fyrahwndrade nyotio op vi år 
4980 epther att gudz son föddher war 
Knwtt karsson i thz samma kiiff 
i rydzseland miste han sith liiff 
Aff the rydzser leed han myken möda 
och ynkeliga pinther aff them till döda 
4985 Och några andre mz honum som gripne wåre 
aff hwilkom monge sorgde såre 
Och både gud så innerlig 
han theras siell skulle wara barmhertelig 

Her i war hwgsade fasth oppa 
4990 hwre han skulle kong hans ind få 
Och meg i frå Sweriges riike skilia 
ther till hade han och andre stor wilia 
Them will iag ey nempna her 
ty thz är meg tha liika när 
4995 Gud förlåte them theras broth 

aldrig giorde iag them annat än goth 
242 Nw stemplade the sa monge lwnd 

hwre the skulle mig förderffua i grund 
Och thenne fatige Sweriges almoge 
5000 hwilkom the wåre aldzss inthet gode 

Hwarth thz monde tha om siidher hwelffua 
meste skadhen kom tha pa them sielffue 
Her ywar giorde illa tha 
kong hans lath han kalmarna få 


Digitized by Google 



Sten Sture intager Kalmar 1487 . 


173 


5005 Tber kom hans folk thz skulle anamma 
och thz mz magth well bemanna 
The finge både slott och stad 
når iag thz sporde warth iag ey glad 
Jag böd wtbodh aff alla städher 
5010 mykit hofffolk hade iag oc mädher 
Them lath iag till kalmarna draga 
om sidher monde the stadhen ind taga 
Och sloge i hell hwem the fwnne 
som ey till slotthet wndlöpa kunne 
5015 Danske båtade lithet tha 

ty mongher dödher pa gathen lå 
Aff slottit sloge the flere synne 
och menthe åther stadhen till sig winne 
Thz kunne tha ey epther theras wilie gå 
5020 ty döde män och såra monde the altiid få 
Jonkar slendtzs han monde tha liffuit latha 
och störthe nid död pa cal marna gatha 
Förre hade han wnnett monghen striid 
• men nw war kommin hans ytherste tiid 
5025 Manneliga stode tha Swenske män 

och driffwe the danske till slottit ighen 
Aff slottit the danske mz byssor skwte 
mång tack aff hwss the syndher brwte 
På kyrker och stadhen giorde the skada 
5030 mz the skott the pa slottit hade 
Teslikes stwndom ey bäther gik 
att folkit aff skotthen och skade fik 
Sidhen toge swenske noga wara oppa 
ath the skulle ey aff slottit wtslå 


Digitized by Google 



174 Borgholm belägras ; Ivar Axelsson flyr Ull Gotland. 1487. 


5035 J tolken nöd the inghen spysning finge 
ty nöddes the för sig dagtinge 
Och calmarna slott mz thz opgåffue 
och gånga sa aff mz beholna håffuer 

Her iwar monde än tha på borkholm wara 
5040 ty lath iag mitt folk tith fara 
Jag lath honum tha bestalla 
ath han skulle ey affkomma mz alla 
Ther om skötte han ey stortt 
om ena nath kom han aff, gönom en lönporth 
5045 Till siöss i morkrett lagde han 

then genaste leed. liika ath gotland 
243 Sedhen han till siöss monde komma 
the pa slottit ware sig ey förswmma 
På mwren en eld opgiorde the 
5050 ath her iwar skulle i siön wäll see 
Hwar han skulle gotland tagha 
och goda hampn för gotland råka 
Så kom han till wisby wthen skade 
hwilkit. han och tha i förläning hade 
5055 Frw magdalena bleff qwar på borkholm åtber 
i ångisth och sorg och myken gråther 
Oc sagde han hwath henne ginge illa eller well tlfi 
skulle her iwar henne pa borkholm fynne Lsynne 
Han hade well actath henne wndsatt 
5060 och hade iag ey kommith sielff så bråth 

Kong hans kom ther mz skepp till landa 
och menthe att alle skulle falla honum till handa 


Digitized by Google 



Borgholm intages, har Axelsson ger Gotland åt k Hans; dir i Danmark. 175 


Han aktade borcholms slott anamma 
och thz mz sitt eghit folk bemanna 
5065 Thz monde iag tha honum förmena 
och worde ther annarledes offuer ena 
Kong hans aff syn skepp oppa landhet gik 
mz alle wordning iag honum wnfik 
Mith folk stod tha alth om kring 
5070 och wij talades weth mith i then ring 
Nar wij hade lyktath wår tale 
foor kong hans till skips,wthen dwale 
Som iag sielff wille thz sedhen giik 
ath iag borkholm mz dagtinghen fik 
>075 An giorde her iwar illa tha 

han lath kong hans alt gotland få 
Han antwardade honum thz i syn hånd 
så kom han thz frå Sweriges land 
Sedhen han hade giorth thenna förredilse stoor 
080 stragx epther han in i danmark foor 
Och bleff ther i sorgh oc wedhermöde 
till täss han wtaff werdhene döde 
Frw magdalena hans hustru, som her qwar monde 
hon monde tha till södherköpingx fara Iwara 
085 Ther bleff hon siwk oc syn ånde opgaff 
och i gråbrödra closther lagdes hon i graff 

Eth recess i calmarna monde staå 
ty kridde kong hans ther offtha oppa 

Ett storth iordskalff oc dön hördes i Swerige 
sancti ludouici natt sa att ketzslar oc gryther 
fwlle aff hyllerne oc hwsen rystes mekteliga 


Digitized by Google 



176 Svenska herrar hylla k. Hans , som drar till Sthm. 1497. 


Sweriges herra the älste mast ther wåre 
5090 och toge sig ey bather före 

Än hwlskap och mandskap the konghen loffue 
och breff och insigle ther oppa gåffue 
Moth mith mynne giorde the thz 
hwilkit war mig inthet mädh 
5095 The iätthe sig skule mz honum stånda 

och Sweriges riike honum skipa till hånda 
For then skull monde the honum hylle 
244 ty herra nampn the haffua wille 

Theras qvinnor wille ey slätt hwstrwr hetha 
5100 ty monde the epther fruga nampn letha 
The friborne wille haifua riddare slag 
ty droge the honom in emott Sweriges lag 
Han kom till Stocholm mz stoor makth 
ath haffua riikit thz war hans akth 
5105 Mykit folk iag sampnade tha 
och aktade honum till baka slå 
Falshethen war så myken i blan 
mith herskap som iag förwisse fan 
Mykit folk bleff slaghit weth rotabroo 
5110 thz wlthe thenna herrar mig wåre otroo 

Når kong hans han kom för Stocholms by 
drog iag moth honum i alle ty 
Hade herrana tha mz mig manneliga ståth 
sweriges riike hade han ey fåth 
5115 Sedhen iag monde förredilse fynna 
war mig ey goth att winna 
Monghen troo man i thz kiiff 


Digitized by Google 



Sten Sture, slagen vid Sthm, dagtingar med k. Hane 1497. 177 

för Sweriges riike lath tha sith liifif 
Jag war sielff stadd her i stoor wåde 
5120 hade ey gud hwlpith raz syna nåde 

Mykit folk åff stadhen på windebron stode 
thz giorde the mig ey till gode 
Mykit mith folk i strömen tha drängtiss 
tha the till baka aff slottit wändis 
5125 Och menthe sitt liifif ther mz hielpa 

att the ey skulle för syna fighendher stielpa 
Sa lath ia g i willande strömen gå 
åth en löneporth pa slottit weth strömen lå 
Ty hade iag ath brona och porthen farith 
5130 en förredare hade iag wisseliga warith 
Myn hesth mz meg ofifuer strömen sam 
ther mz iag till lönde porthen kom 
Jag gik opp pa wernen thz snaraste iag gath 
och lath ther stinga wth en hatt 
5135 Med kong hans iag tha dagtinga wille 
ath iag skulle ey mith folk mera spille 
Storth förredilse giordes mig tha 
the ware sa monge på mitt folk monde slå 
Them iag trodde aff hiertatt bäst 
5U0 the röntess meg tha aldra wärst 
Alth mitt folk hade slaghit blififwit 
hade iag mig ey till dagtinghen giffwit 
Jag böd kong hans ofifuergififua thz mord 
och wij motte sammankomma till ord 
5145 Och sagde iag wille honum well in taga 
och wara hans tro man alla myne daga 
Om han wille mig naghet wilkor gififua 

Rimkrön. 3 12 


Digitized by Google 



178 k. Hans förliket med Sten Sture och intågar i Sthm 1497. 

i Swerige epther myn wilie bliffua 
245 . Han loffuade mig gott i alle måtthe 
5150 ther mz bliffue wij then tiid såtte 

Jag klädde mig och wt moth honum gik 
mykit gladeliga han meg wndfik 
Han sporde om iag hade well mott honum re 
satt till bordhen oc dwkana brett 
5155 Om iag både math oc öll nok hade 
ther gästher kwnna göra sig aff glade 
Jag swarade honum sa brådeliga thå 
thz wetha the bästh her back edher stå 
Som thetta haffua både bakatt oc brygd 
5160 edher nåde thöre the göra samma odygd 
Når the komma sig well wedher 
nådige herre thz sfegher iag edher 
Tha tog iag kong hans wndher sin arm 
och ledde honum in mz lönleghen harm 
5165 Till friidz war iag än likawell tha 
ath frelsett skulle sin wilia få 
Riddare slag och herra nampn 
än tha thz war ey riikit till gangn 
Pa Stocholms slott iag honum ledde 
5170 all gönst oc kerlig iag honum betedde 
Mz matt oc öll wiin oc miödh 
oppa tolkit oc annath war inghen nöd 
Sweriges riike antwardade iag thå 
i hans hendher thz förestå 
5175 Stora gåffwor monde iag ey spara 
pa thz han skulle mig gönstog wara 
Han giorde oc mig till kerlig ighen 


Digitized by Google 



Hans konung; han slår riddare; Svenska fruarnas fåfänga . 179 


gaff mig nyköpingx slott och län 
Och annath hwath iag monde begära 
5180 thz giorde han wtaff syn ära 

Kong Hans 

Som her Sten haffuer sackt thz sa till gik 
mz Sweriges herra hielp iag Swerige fik 
Titt och offtha the mig tilscriffue 
ath iag skulle theras herre bliffue 
5185 Thz skedde och sa epther theras wilie 
her sten monde the frå Swerige skilie 
Når iag bleff krönth, then samme dag 
gaff iag wth inongth riddare slag 
Tyske Swenske oc danske iag till riddara slo 
5190 the loffuade meg wara hwlle oc tro 
Pa thz the Swenske skulle herra wara 
bön och gönst monde the ey spara 
Som barn motte iag till riddare sia 
them som än i tånom lå 
.5195 Thz monde thenna swenske qvinner wålla 

ty aff herra nampn monde the sa mykit holla 
Hwar frelses qvinna wilie hetha frwga 246 

pa thz andra skulle them sa mykit bwga 
Så framfwse ware the hwstrur tha 
5200 att the hade gerna lathet sig till riddare slå 
Om the hade piltha barn i bwke haffth 
oc ey än warith kommit till sin kraffth 
Wisth hade the latit thz riddare bliffwit 
hwath heller thz hade dött eller liffwit 


Digitized by Google 



1 80 K- Hans partisk mot Svenskame. Fogden Jöns Fals t er dödas. 

5205 Sedhen alth war epther myn wilie gånghit 
och iag hade all slotthen i hendher fånghit 
Myna fogther satte iag ther oppa 
och i hwarth län iag giorde oc sa 
Att the skulle epther myn begära 
5210 all skatt oc-räntha aff alrnoghen opbära 

Hwath swensker bleff saker skulle the ey wndraga 
men the danske skulle the iw taga till daga 
Än ty han liffwit förwerkath hade 
skulle honum än tha skee inghen skade 
5215 Min breff oc ord hölth iag fwlle i nästa 

men tha wilie iag iw ware pa Swenskes wärsta 
Sa hade iag oc myna fogther befalth 
ey skona the swenske ä hwath thz galth 
Kom dansker oc swensker in för rätta 
5220 oc war them i mellan nogher trätta 
Danske böd iag myne fogther hielpa 
swenske altiid till saken stielpa 
Wåre the och Swenske bådhen tha 
the skulle tha bådhen för skadhen stå 
5225 Jöns falsther som örabro hade inne 
ett stycke giorde han i thz sinne 
Harald pletting lath han fånga 
och mz stöffla och spora till galghen gånga 
Ther lath han honum hengia wthen laga oc doma 
5230 thz rykte monde wiida offuer Swerige gånga 
Aff hwilkit worde meg monga wrede 
och dageliga fynge till mig stoor lede 
Ther före gik iöns falsther ey well 
i arboga bleff han slaghen i häll 


Digitized by Google 



Konung Hans tillärnnar förräderi mot Sten Sture. 181 

5235 Jag hade oc offtha stor onåde 
hwre iag skulle her sten förrada 
Jag bad honum optha till Stocholm komma 
och ingalwnde thz förswmma 
Han lagade thz iw hwre han kunde 
5240 till mig kom han ingalwnde 

Stwndom monde han till findland fara 
och stwndom på nyköpingx slott att wara 
An monde thz ena resza hända 
ath han noghet hade i Stocholin ända 
5245 Han kom tith mz herrar flere 
myn hwgh optändes iw tha mera 
Hwre iag skwlle honum liffwit aff taga 
pa thz iag skulle råda her alla daga 
Her sten lath iag till mig kalla tha 247 

5250 bödelin war ey langth i frå 
Hade iag tha ey åffråd warith 
sörgeliga hade her sten tha farith 
Herrane sagde thz skall ey skee 
göre i thz tha skule i see 
3255 Thz bliffuer edher till lithen froma 

i, och edra, neppeliga till danmark komma 
Sed hen som iag thz hörde iag thz begaff 
och herrana toge honum mz sig åff 
Tolkit tog them illa behaga 
5260 ath iag wille sådant för mig taga 

Och sagde om iag haffde fwlkomnath thz 
tha hade iag ingalwnd lyktath ther mz 
Wthen flere hade samma wäghen gått 
wtaff them, om iag hade framgång fatt 


Digitized by Google 



182 K- Hans förlånar slotten åt Danslcar; tar »katterna till Danmark. 

5265 Thenna herrane worde oc mig mislynthe 

före iag thera ey slott oc stor förläning wnthe 
Når iag theras koning oc herre bleff 
loflfuade iag them mz ord oc breff 
Aft swenske man skulle mästh slotthen haffua 
5270 och mz goda förläningh them begåffua 
Ther hölth iag alsz inthet aff 
wthen danske iag slott oc förläning gaff 

Noghet epther iag monde her koning wara 
monde iag nedher till danmark fara 
5275 Allan skatt the monde offuer Swerige göra 
lath iag till danmark mz mig föra 
Jag samnade åther myna män 
och drog åther opp till Swerige ighen 
Myn drotning cristin folde oc tha 
5280 iomfru ädela giorde oc sa 

Altiid skulle hon åka mz mig i släda 
thz giorde iag för lösth oc glädi 
Hon kwnde well skempta mz sin ord 
oc terning kasta offuer taffwellbord 
5285 J the samma vyntherss daga 

monde iag genast till Stocholm draga 

Widh the try aår iag thetta riikit hade 
rnonga nyia sedher iag oppa lade 
Besynnerliga noghen godz aff frelsett taga 
5290 them mig syntes bästh behaga 

Frå her sten cristiernson iag ett laxafiske tog 
mig tykthe honum haffua än tha ägher nog 


Digitized by Google 



Sv. herrame resa sig mot k. Hans; Sten Stare tager Sthms stad. 1501. 183 


Honum behagade thz ey wäll 
mz ty slog han myn fogte i häll 
5295 Herrana swore sig alla samman 
sed hen gik thz mig wtaff gamman 
Alla satte sig op moth mig thå 
och begynte fast på myna fogther sia 
Her Sten stwre opp i dalana drogh 
5300 mykit folck han ther wth togh 248 

Och drog sa sedhen för Stocholms by tuddoo““ 

ey lågh han lenge ther mz.ty 

Ath thz epther hans wilie gik Äenep 

mz borgarenes falskhet han stadhen fik byrd fiiDj 

5305 Jag kwnne ey lengher ther sedhen biida 
åth danmark till siöss lath iag meg liida 
Myn drotning cristin lath iag quarra bliffua 
ther monde hon i stor nöd oc armott liffua 
Och flere mz henne som ther wåre 
5310 wid skörbwg oc hwngher the gåffue sig swåre 
Monghen god fethen hesta kropp 
för hwngher skull åthe the ther opp 
Electus aff lynköping hemming gadd 
aff honum war slottit sa hårth belagd 
5315 Att inghen kom hwarken wtt heller in 
ty ledhe the tolken nöd i thz sin 
The wänthe iag skulle them wnsätning göra 
och ferskt tha till them föra 
Ty hiölle the thz, thz lengste the kwnne 
5320 them wnsettia kwnde iag ingalwnde 

Mera än iij° [ 300 ] män bleffue oppa slottit död 
mz ty gaffs thz opp i tolken nöd 


Digitized by Google 



184 Sthms * lott tages; dr. Christina fången 1502. Sten Sture återtar styrdm. 

Källare oc torn mz döda kroppa fwlle wåre 
oc gik aff thera ond lucth fwll swåre 
5325 The hade nogh göra i monga daga 
för än the finge them well wtdraga 
Ey monde bäther the resza gånga 
än cristin myn drotning bleff gripen till fånga 
Med frugher oc möör riddare oc swäna 
5330 som henne nästh altiid plägade tiena 
Till wadzstena bleff hon manath tha 
mera än i [1] aår hon ther vell lå 
Sa bleff dagtingath mz the lybska om syde 
ath hon fick wold till danmark riide 
5335 Her Sten stwre åther weth riikit tog 
mz myghen makth till calmarna drog 
Ty iag hade thz till mig anammath 
och mz mith folk thz well bemannath 
Jag lädz ther wilia bida mz makth 
5340 thz gik tha ey alth epther myn acth 
Thz lyktades ther mz pa thz syste 
ath iag både öland oc Calmarna myste 

gamle her Sten Stwre kom till regementhet i 
gän epther kong Hans bleff wtdriffWen 

Mångher plägher ther epther traå 
som han skall sielflfuer aff skade få 
5345 Om Sweriges men sig well betenkte 

epther wtlänsk herre skulle the ey lenckte 
249 Ty the holla Swenske för spee oc spott 
och göre them mera onth än gott 


Digitized by Google 



Sv. kerrame , illa behandlade af k. lians, försona sig med Sten Sture . 185 

The herra kong hans in i riikit droge 
5350 the wåre the förste som honum wtsloge 
Ther till dreff them myken nöd 
ty theras dwker wåre stackotte, oc liithet bröd 
Kong hans monde them sa lithet begaffua 
all förläning wille han sielffuer haffua 
5355 Som andra pystara Sweriges herre ginge 
inghen förläning the wtaff honum finge 
Annerledes han them lofluath hade 
förre än the honum hwldskap oc mandskap sade 
Tha bleff iag aff herromen hellig oc godher 
5360 och kallade mig syn käriste brodher 
The både inig iag skulle mz them stå 
kong hans mz macth aff riikit slå 
Jag lydde epther theras råde 
och giorde epther som the både 
5365 Först till Stocholm drog iag mz myn her 
ty kong hans han war thå ther 
Ey langth ther epther fik iag byn 
och mz myna macth drog iag ther in 
Kong hans ther epther till danmark drog 
5370 alle yppeste håflfwor han mz sig tog 

Docther hemming gadd monde iag befalla 
ath han Stocholms slott skulle well bestalla 
Han war Swerige en fwltro man 
electus till lynköping tha war han 
5375 Sedhen monde iag om riikit draga 
almoghen hylla och slotthen indtaga 
Pa Stocholms slott ledhe the stoor nöd 
them brasth både öll och bröd 


Digitized by Google 



186 Sten Sture belägrar och intager Kalmar stad. 


Monga monde ther döde bliffue 
5380 ty motte the om syde slotthet opgiffua 

Sedhen fwlfolde iag mz alla 
Calmarna lath iag ther näst bestalla 
Kong hans then tiid ther inne lå 
well iij M [3000] folk hade han tha 
5385 Föga folk war thz iag hade 

iag tröste mesth oppa gudz nåde 
Mera än i M [1000] kwnne the wara 
som sith liiff för riikit wille ey spara 
Kong hans slo offtha aff stadhen wth 
5390 wij mötte honura mz skecther och spiwth 
Swerd och glaffwen finge tha gång 
hwar reszo giorde wij them wäghen trång 
Han wtslo om daghen twå reszor eller tree 
mesta skadhen pa hans folk monde tha skee 
5395 Sielffwer han i hwar striid war 
sin helsa och liiff hade han ospar 
250 Än thimade thz om syde så 

ath iag monde stadhen mz hersköll få 
Till mig kom makth dag frå dag 
5400 ty finge the danske ett annath lag 
Danske war thz liithet till froma 
att wij sa raskeliga i stadhen komme 
Wij sökthe i kellara och hws frå hwss 
mz them wij wille thå leka rwss 
5405 Wij sloge till döda sa monga wij finge 
få ware thé som thå wnginge 
Wthen the inne pa slottit ware 


Digitized by Google 



Underhandling om dr. Christinas frigifvande. Sten Sture ledsagar henne. 187 


föghe fa ve the för oss båre 
Kong hans han gaff tha offuer att striida 
5410 och latt sig aff kalmarna åth danmark lyda 
Docther hemming antwardade iag thz slott 
ty iag wille fara tädhen brått 
Anner stadz tith iag hade wärff 
affwärgia rikesens skade oc förderff 

5415 Sedhen iag war kommen till Stocholms by 
mötte mig ther tydhende ny 
The lybske herrer som wåre wtsände 
ath the skulle then fegd omwenda 
Och ath drotning cristin som monde i wadzstena 
5420 motte friitt ighen till danmark fara Lwara 

Ther om hölth iag en herre dag 
ath riikit skulle komma i bätre lag 
Några swenske herrar iag mz mig togh 
och mz the lybske till wadzstena drog 
5425 Ther hölle wij hoff några daga 

förre än hon monde till danmark fara 
Then dagh hon aff wadzstena foor 
sångss messa i Sancte karina choor 
J wadzstena closther högtidelig 
5430 mz pypar oc baswner besynnerlig 
All ära oc dygd iag henne betedde 
och sielff iag henne till offerss ledde 
Docther hemming gadd oc så 
på wenstra sidhen monde han gå 
5435 Sedhen folde wij henne mz ära 
till täss wij komme till landemäre 


Digitized by Google 



188 Sten Sture skiljes vid dr. Christina ; förgifves af hennes läkart. 


J wäghen hade wij glädi och löst 
hwariom besörde iag frith fodher oc kost 
Alla skildes wij mz kerlig åth 
5440 ey hade iag trott att sed hen skulle sa gåth 
Som iag må her för allom klaga 
hwre docther karll tog meg aff daga 
Han hörde drotning cristin till 
mz mig giorde han förrädare spell 

5445 Sedhen wij monde åtskilde wara 
i wesboo till forsza monde iag fara 
251 När her Swen i forsza iag herberge tog 
öll och math gaff han meg nog 
Om kring bygdhen lagdhe iag myna swäna 
5450 faå ware tha när som mig skulle tiena 
Aåff onth iag tha alz inthet wiste 
annath rön tess oppa thz siste 
Docther karll kom tha till baka ighen 
ey trodde iag annarss än han war myn wen 
5455 Nogher ärende han tha hade 

till hwilken han råd aff mig kraffde 
Wij tillhopa drwcke och åthe 
om dryk och fatt wij både såthe 
J then stwnd monde han mig förgiffua 
5460 ty han wnthe mig tha ey lengher liffua 
Sedhen thz war giorth han tilbaka reed 
till drotning cristin then genaste leed 
Stragx reed iag till warnemoo 
ey hade iag hwaske hwila eller roo 
5465 Mz werk och sweda oc stor nöd 


Digitized by Google 



Sture dör och föres till Sthm ; hans död hålles hemlig. 1503. 189 

kom iag sedhen till sköfflingaröd 
Ther motte iag till sängena gå 
ey förmåtte iag lengher ferdhas tha 
Mina wener lagde sigh fast ther om 
5470 ath iag än tha till iönekoping kom 

Sonedaghen iag tith kom mz stoor nödh 
then nesthe torsdaghen ther epther bleff iag dödh 
Wett sancte katherine martiris tiid 
alzwollog gud han ware mig bliid 
5475 Twsandefemhwndrade oc [iij ar] 
epther att christus föddher war 
Mitt liik the sedhen i kista sloge 
i släda satte och till Stocholms droge 
Wti myna tienisth hade iag en man 
5480 mig sweplik tha war han 

From man pedher bireson åth nampne 
han reed for mig wti myn hampne 
Jnghen trodde annath än thz iag skulle wara 
hwar han inonde opp åth fara 
5485 Han gik tha ey oppinbare 
siwk lath han sig wara swåre 
Besynnerlig i öghen syn 
ty komme ey många till honum in 
Wthen besynnerlig the ärende hade 
»490 han stragx sig i sänghena lagde 
Windoghen hade han fwlwell höldt 
ath thz skulle wara för hwar man döldt 
Tha likawell wåre the månge thz wiste 
och sorgde fwlfast att the migh miste 
»495 Aldra mesth myn hustru ingeborg 252 


Digitized by Google 



190 Svante Sture våljes till riksföreståndare. Sten Sture begrafm 


når hon thz sporde fick hon stoor sorg 
Mitt liik fördes thå till Stocholms stad 
alla sörgde och inghen war glad 
Her Electus folde mig oppath thå 
5500 mz sitt folk han i stadhen lå 
Ey kom han oppa thz slott 
förre än the hade sig en ny herre fått 
Jon iönson monde för slotzsloffuan stå 
myn hustru lath han på slottit gå 
5505 Att hon skulle alth epther sin wilie laga 
thz henne till hörde, aff slottit taga 
Mith liik sattess tha i bykyrkone in 
i sancti iörens altare i thz sin 
Ther stod iag nogra daga 
5510 till täss herrane skulle sig höffwisman taga 

Alle Swerges herrar samnadess tha 
offwerwäga hwilken riikit skulle förestå 
Her Swante nielson bleff ther wtwald 
ty han war tha bäst ther tillfall 
5515 Når alth war laghath epther theras wilie 
wilie ey herrane sig åtskilie 
Förre än the hade fwlkomnat thz iag hade sacti 
mitt liik i grympzholm i iorde lagdt 
The toge thz opp och titt forde thz 
5520 hwar herre i Swerige war ther mz 
J Cartwse closther iag i iorde kom 
ther att liggia till then ythersta dom 
Thz closther hade iag sielffuer stiktad 
och epther myn eghen wilie diktad 


/ 


Digitized by Google 



i Gripsholms Moster, som han stiftat. Kalmar slott belägras. 1504. 191 

5523 Gwdi till hedher och marie then möö 

att the skulle mig hielpa når iag skulle döö 
Ther war ingiffwen legth och lärd 
som oppe skulle holla gudz tidegärd 
Jag menar thz skall till domen stå 
5530 ath inghen skall dörffuas thz nedher slå 
Jag lath mig mykit ther om worda 
ther wndher gaff iag både gotz oc gårda 
Mz breff oc bewisning på alle the ränthe 
iag menar thz bliffwer som iag wänthe 
5535 Epther iag för the saker giorde thz 
för mig och myn wårdnatt 
Oss skulle alle skee gudz nåde 
och skilia i frå fördömmilsens wåde 
Gud giffwe myn siell hwila och roo 
5540 ewinnerlige mz sig i hymmeriike boo 

Her Swanthe Nielson 

Sedan iag wett riikit tog 
iagh stragx nedh till Calmarna drog 
Kong hans aff danmark i thz sinne 253 

calmarna slott hade han än tha inne 
554» Thz åthertaga war myn acth 
ty foor iag titt mz myna makth 
Makth hade han oc oppa syna sida 
ther före monde iag mz honum strida 
Epther her Sten stwre war dödher tha 
5550 wille han sig gerna in i riikit slå 
Tha kwnde han ey sin wilia främya 


Digitized by Google 



192 Hemming Oadd intager Kalmar slott 1510 . Svante Stures Idoha styreke. 

wij wille oss ey mz honum sämya 
Med ty togh iag inanneliga moth honum strida 
sa att till danmark rymde han om siide 
5555 The Swenske sökthe mz fwlle farth 
mykit hans folk pa markena qwarth 
Sedhan badh iag doctor hemming thz slott bewara 
mädhen iag skulle tadhen fara 
Annerstadz i riikit och aktha oppå 
55( 0 om kong hans wille annerstadz in i landett slä 
Tha skulle iag emott honum taga 
att han skulle ey i riikit draga 
Doctor hemming stod fast som en troo man 
offtha till slottit stormade han 
5565 Han hölth them inne till watn oc land 

mång lempelighen stycker han moth them fan 
Jnghen hielpp och råd the sig wiste 
ty opgaffue the slottit oppa thz siste 
J then nöd the ware stad 
5570 och antwardade thz doctor hemming gad 
Når iag the tiidhenden sporde 
iag meg mykit glad then daghen giorde 
Jag antwardade thz slott en fwll tro man 
ioghen monsson sa heet han 

5575 Sedhen Swerige war kommit aff thenne wåde 
raonde iag weth ix aår sedhen råde 
Lekthe och lärde monde iag styrkia 
weth macth hölth iag bådhe closther oc kyrkii 
Altiid wille iag wetha Sweriges froma 
5580 mz alle skiptha rätt lag och doma 


Digitized by Google 



Åke Hansson* tåg till Skåne 1510. 


193 


Kong hans giorde optha skada her in 
tha tog iag för råd i thetta syn 
Försambla en her som iag kunde mest 
hwar oc en skulle wara till hest 
5585 För them skickade iag en höffwisman 
her aåke hansson trofasth war han 
Epther myn wilia han folkit tog 
oc iag in i danmark mz hersköll drog 
Ther menthe iag godh segher winna 
5590 iag böd till bade bränna och skinna 
Ty kong hansses folk thz samma giorde 
offta her in i riikit som iag sporde 
Sweriges skade iag hempna wille 
på thz the skulle sig ther aff stille 254 

5595 Når the komme [twå] railor offuer landemär 
en dansker her laå för them ther 
[?The ginge i örkellynga?] kyrke ther mässa höra 
mz hiertans angher sin scriptamåll göra 
Her åke badh alle fasta stå 
5«oo och manneliga i moth the fighendher slå 
t? The kommo swa til een?] lithen stenbroo 
bland swenske röntes hoo tha war troo 
Her åke ropade mz höga rösth 
swenske män i waren nw trösth 
5005 Trycker epther mig mz fwlle farth 
mith liiff skall iag nw haffua osparth 
Jag riidher före offuer thetta wad 
fölgher strax epther som iag edher bad 
Som han war kommen opp för then liida 
56io ther låge the danske reda till strida 

Rimkrön. 3 13 


Digitized by Google 



1 94 Åkt Hansson stupar; begrafvts i Helsingborg 1610. 8. Ingrid skrinlägga 

Når lasse fröst warth honum war 
mz glaffuen moth honum han raskeliga bar 
Honum kende han fwlwell i thz sinne 
frå honum war han kommen mz ominne 
5615 Han stak honum död aff hesthen ned 
all Sweriges macth hon gafizs ther wed 
Brwnte bärtilson oc marquard gulszmed aff Scara 
monde oc tha samma ferdhen fara 
Her aåke togx tha dödher opp 
5620 till helsingborg förde the hans kropp 

Frw anna tyke krabbes lath honum begå 
mz alla the klerker hon kwnde få 
Högtideliga till graffwen i kyrken kom 
till att liggia till then ytherste dom 
5625 Sedhen foor folkit för the saka 
raskeliga åther hem till baka 
Jlla måtte the thz swara 
ath the togho syn herre ey bätre wara 
Hadhe the strax fram mz honum riidith 
5630 the reszo hade han ey dödhen liidit 
The wåre falske somme i bland 
som iag i samma siidhen förfan 

Stor helligheet i myna daga skedde 
som gud besynnerlig i skeninge betedhe 
5635 Om sancta Ingrid gudz wtwalde wen 
i scrin lagdess hennes helliga ben 
Mz flere herrer iag ther war 
och hennes skrin oc ben om kyrkegårdhen bar 
Allan then almoge som tith drog 


Digitized by Google 



i Skenninge 1507. Danskame infalla i Vetter götland 1511. 195 

56« math och öll fynge the nog 

Högtideligit gästebwd giordes thå 
alle bispar och herrar inotte titt gå 
Frughar oc iomffrur mwnker oc presthe 
qvinnor oc män the yppaste oc bäste 
5M5 Ther opsattess stwffwor saler oc bodher 255 

math gaffs nök både inyken oc godher 
Jnne oc wthe gaffs i thz syn 
ey all enast ööll wthen miodh oc win 
Hwar åth oc drak som han gath 
5650 god drygd war bade i öll oc math 

J wistherhwss oc källare fandz ther oppa rön 
tolkit skedde wthen twill för sancte ingredis bön 
The herra oc bärgsmän i the stwnde 
begåffuade clostrett thz bästa the kwnde 
5655 Mz peninga och gull oc sölfftacker store 
och sedhen ther epther aff skeninge fore 
Twsande fämhwndrade oc [siw] aår 
daghen nästh epther olaui thz war 

Kong cristiern församblade en her fwll stoor 
5660 och mz honum her in i westhergötland foor 
Med högmodogheet kom han mz mykit bram 
och twingade alle hwar han foor fram 
The motte honum alle bråndskatt giffwa 
om the wille wed hwss oc heem theras bliffua 
5665 Jn i westhergötland drog iag moth honum tha 
men ey tröste iag mott honum slå 
Folk hade iag nok som wille them biida 
iag wille tha ey latha them samman striida 


Digitized by Google 



196 Danskame återtåga. Svante Sturt sjuknar; jular i Vetterå». 151 1. 

Med bonum hölth ia g tha inghen striid 
5870 wthen foor till opland then samma tiid 
Han foor offuer alth westhergötland 
alla wesgöta ginge honum till hånd 
Till iöneköping kom han omsyde 
ther monde han några daga bydhe 
5675 Offwer holewedhen fara thz war hans akt 
men ösgötar hölle ther starka wakt 
Fasth monde han then tiid ösgötane hot ha 
ösgötana swore the wille honum mötha 
The wtginge alle som wärn kunde göra 
5680 når kong cristiern fik thz höra 
För ösgöta wrede räddes han nog 
full snarth han åther till danrnark dr o» 

O 

Twsande femhwndrade oc xj år 
strax epther iwlen thetta war 

5685 Aff siwkdom ledh iag myken möd ha 
om siide drog han mig till döda 
Jag mz mig myna wener tog 
oc om iwla tiid till westherarss drog 
Jag myn iwll ther mz glädi drak 
5690 ty iag war än tha noghet helbrigda oc stark 
Några bergsmän komme tha till myn 
them skencthe iag både raiödh oc win 
Epther iwla högtiid siwnde dag 
giorde iag mz them ett lag 
5695 Om ett sölffberg som fwnnett war 
ther malmen war mykit fyn oc klar 
Meg mislikade oc hymmade ther iag satt 


Digitized by Google 



Svante Sture dör; hans död hålles hemlig . 1512. 197 

dödzsens språng fik meg tha fatt 
Jag bleknade om kindher som en gast 
5700 åtb dören lath iag mig liida fast 

Strax iag wth om dören kommen war 
aff dödzsens språng iag till marken bar 
Myn småswen språng ått stwffuona tha 
och badh the bergssmen strax wtgå 
5705 The komme springandes i samma stwnd 
meg kwnde the hielpa ingalwnd 
Förre än iag fik well liwss i hånda 
hade iag giffwit op myn ånda 
The båre mig död i stwffuana in 
57J0 och råddes weth thz samma syn 
Hwath the skulle till råda taga 
epther framlidne wåre myna daga 
Dörana stengdes granneliga tha 
att inghen kom hwasken till eller frå 
5715 Mätta myn hwstru kom för the dör 
mz sin herre tala wille hon som för 
Dörewaktaren sagde myn kiere fru 
inkomma kwnnen i ingalwnde nw 
Gören myn herre inthet qwall 
5720 ty mz the bergsmän haffuer han lönlighet tall 
Han badh i skule edher låtha ey långa 
wthen liithen stwnd heller till kyrkena gånga 
Ther mz hon till kyrke gik 
thz iag dödher war hon ey wetha fiik 
5725 Förre än rykthet skwlle wtspringa 
tolkit raåd the före fingo 
Alle hoffmän som wåre pa thz fäste 


Then sam- 
me dag war 
storth wr- 
wädheroch 
swårtt sniö- 
fall store 
sniödriffu- 
erna mands 
högh 1& för 
hwsen 


Digitized by Google 



198 bref uppsattes i Svante Stures namn om hans efterträda re. 


bwde the i byn wara syna gaste 
Somme bärsmän mz swänana droge 
5730 the qwarre wåre the slodzloffuan in toge 
Swänana rwtade oc drwcke i byn 
mädhen bergsmännena toge slothet in 
Sammaledes giorde the Stocholms slott 
annarss hade the thz ey fåth 
5735 Ett lönlegit sändebwd the tiith sände 

som mz ioghen iOnsson skulle thz ärendit ande 
Når ioghen iönsson fik thz spöria 
myn dödh monde han ey liithet söria 

Ett breff hade bärgsmän scriffwit tha 
5740 oppa myna wegna som lydde så 
Jag Swante nielson riddarssman 
och höffwitzsman offuer Sweriges land 
257 Helsar edher alla fatiga oc riike 
frelsesmän klärker oc andra sliike 
5745 Fogther oc hoffmän och embetzsmän 

böndher oc bokarla oc alla köpstadz män 
Epther iag kränker oc siwker monde wara 
som edher alle är wetherligit oppenbåra 
Haffwer iag fånghit sa för råde 
5750 ath riikit skall stånda wthen wåde 
Ther epther haffuer iag myken trå 
thenne store twnge skilias i fra 
Gerna åstwndher iag hwila oc roo 
inghen menniske skall thz troo 
5755 Om thz edherss wilie endräkteliga wåre 
myn son thetta riike motte stånda före 


Digitized by Google 



Stockholm* stad och slott hylla Sten Sture d. y. 1512. 199 

Wile i bonum alle iaka 

och i myn stad till Sweriges höffuisman taka 
Ther om både iag edher gerna 
3760 riikit skulle han beskerma oc werna 
Han wågade både för leekt oc lård 
wthen twill sitt liiff oc all welfärd 
Om i thetta gören som iag begära 
skall iag edher bethee all dygd oc ära 
5765 Och wetha edhertt bästa oc goda bestånd 
edher befallandes gud oc then hellige and 
Joghen iönsson lönthe strax alla the swäna 
på Stocholras slott som mig monde tiena 
Borgamestare oc råd lath han opkalla ' 

5770 thetta breff lath han läsza för them alla 
Och breffwit nögdes them ganska well 
och sade thz wara berått mz skäll 
Joghen iönsson sollade alla myna swäna 
pa myn sons wegna, trofasteliga tiena 
5775 Slotzslåffuan mz withne tog han till syn 
på her Sten stwres wägna kiere sonen myn 
På samma tiid som iag doo 
war myn son oppa örabroo 
Tidhende fik han iämwell brått 
5780 thz iag war död gladtzss honum ey ått 
Han redde sig till oc wille ey biida 
till wästherarss lath han sig liida 
Högtideliga latt han ineg begå 
mz alla the klärker som han kwnde få 
5785 Thå iag liiffde keste iag myn lägherstadher 
ther som lå begraffwen myn käriste fad her 


Digitized by Google 



200 Svante Sture begrafve». Sten Sture d. y. Ett parti utser Erik Trolle 

Her niels stwre iag ther iärapte kom 
ther att liggia till then ythersta dom 
Tridie dag epther iag myn ande opgaff 
5790 lagdess myn döde kropp i graff 
258 Twsande femhwndrade och xij år 

tionde daghen epther iwlen thz war 

Wnge her Sten Stwre 

Hoo thz retteliga grwnda kan 
lyckan fölgher ey hwariom man 
5795 En tiid smekrar hon mz bliida ansicth 
hårdh skäpnatt är hon åth endalycth 
I försthene komber hon som sommar mz löst 
ther epther som winther mz köld oc fröst 
Mongelwnd komber hon mz sitt smyker 
5800 monghen hon oppa thz systa swiiker 
Så giorde hon mig i myna daga 
meg hielper nw föga ther om klaga 
Först monde lyckan fast mz mig stå 
sedhen börgiade hon fast moth mig gå 
5805 Thz iag epther myn fadher till welle kora 
bärgsmän lagde sig mästh ther om 
Westherårss slott flydde the mig tha 
Stokholms slott giorde the oc sa 
Somme herrane tyckte meg ther till ey dwga 
5810 en annan höffwisman the sig toge 
Her erich trolle monde thz wara 
then the wille för riikit skulle swara 
Bergssmän oc almoge honum ey haffua wille 


Digitized by Google 



till höfmdsman, men besegras. 1512. Stures milda styrelse. j201 

wthen mig alenast monde the hylla 
5815 J arboga höltzss en herredag 
så kom thz i thetta lag 
Att the alle offuer enss dr oge 
mig offuer riikit. till höflfwesman toge 
The räddes för almogens wrede oc hoot 
5820 the wille tha ey göra them emott 

Sedhen iag thetta riikit fik 
i thz första alt epther myn wilie gik 
All Sweriges almoge wnthe mig väll 
hwarken wngh eller gammall giorde iag oskäll 
5825 The hölle mig i wårdning oc hedher 

weth Sweriges lag hölth iag them oc goda sedher 
Klärkeriid wille iag gerna styrkia 
beskerma och werna bade closther och kyrker 
Thz war altiid i myn acth 
5830 breflF och ord holla wedh macth 
Altiid war och thz myn sätt 
gerna skippa hwariom lagh oc rätt 
Så well fatige som then riike 
iag giorde them ther mz både liike 
5835 Hwaske pa then gamble heller wnge 
lagde iag någhen storan twnge 
Mz gästning skatt heller någher ågelle 
sedhen iag war kommin till welle 
Jag skonade them thz bästa iag kwnde 25» 

ww noghen fördherflfua wille iag ingalwnde 
Then brotleghen giorde iag mz nåde 
Så han kom lätteliga aflf sin wåde 


Digitized by Google 



202 B. Biskop Nils skrinlågges i Linköping 1520. 

Pa myna swäna hölth iag skälighen agha 
ath ingben skulle tbem för skalkhet klaga 
5845 Hoo som brött, om iag thz sporde 
epther Sweriges lag iag tha giorde 
Eptber hans sak lath iag honum rätta 
mz tolkit stiltess altb kiiff oc trätta 
Myne fogther böd iag dag frå dag 
5850 ath the skulle almoghen göra inghen olagh 
Hoo thz giorde han näffsther bleff 
och aff sitt fögderij iag honum dreff 

Gud lath sina nådher skina tha 
mz hellige biscop niels i lynköping lå 
5855 Hans hellige been the lagdess i skrin 
thz sa iag mz öghen myn 
Bisper oc prelather wåre tha när 
mykit herskapp oc almoge war oc ther 
Tidegärd höldzss ther högtidelig 
5860 i then högtiid predikan dagelig 
Hwar prelather hölth tha sina 
somme på Swenska och somme latina 
Biscop hans braske hölth ther till kosth 
och skänkte alle bade win och most 
5865 Miöd och ööll gaffs ther nog 

som hwar bästh lyste han ther aff tog 
Om afftonen optändes lykther tha 
att hwar skulle see hwarth han skulle gå 
The lykther stode alle i en ring 
5870 i hwalffholen all domkyrken om kring 
Ther brwnne the then longa natt 


Digitized by Google 



Gustaf Trolle viges i Rom till erkebiskop ; kommer hem. 1515. 203 

ty stoor long liwss wåre i them satt 
Ther ware och the, som på skulle akta 
och liwss oc eldh skulle granneliga wakta 
m J domkyrken monga lampor oc liwss optändes 
och brwnne till täss all tydegerd ändes 
Then högtiid stood i daga tree 
stor ära och hedher monde ther skee 
Twsandefämhwndrade och xx aår 
588« söndaghen epther kyndhermässa thz wår 

Thenne tiid wigdess erkebiscop göstaff i rom 
och sedhen hiith till opsala kom 
Mädhan han i rom monde wara 
lath iag mitt trogne bwd tith fara 
9885 Samman bindas i wenskapp war myn begära 
ty betedde iag honum stora ära 
Monge löde mark söllf iag honum skenkte 
myn wen täss bätre wara iag tha tenkte 26 * 

Thz warth ey sa som iag förfan 
km ther wåre fast onda mäklare i bland 
The förde mellan oss bade dag oc dygn 
ä hwath the sagde war mäst alth lygn 
Når han kom heem i thenne skär 
giorde iag mig reeda oc wille möth honum ther 
5895 Jag wille han skulle först till Stocholm komma 
riikit till hedher och myken fromma 
Jag hade well emoth honum reett 
om han hade wilett seg titt teett 
Jag skulle haffua lagth meg ther om win 
»oo mz stoor hedher taghit honum in 


Digitized by Google 



204 Erkebiskopen vill ej möta Sten Sture och blir hans fiende. 


Onda mennisker monde honum råda 
om han wille fly sin skade oc wåde 
Tha skulle han ey till Stocholm fara 
om han wille sitt liiff förwara 
5905 Ty iag skulle för honum haffua satt försatt 
Och som mynsth wordat honum förått 
Thz kom aldrigh wti myn acth 
honum förrada som tha war sakt 
Når han mitt bwd monde få 
5910 ther om alzss inthet skötte han thå 
Wthen drog strax in åth stäks slott 
j mitt hierta giorde thz ey gott 
Ey talade han weth mig ett ord 
ty wexste ther aff stortt krij oc mord 
5915 Ån böd iag ödmiwkt till oppa nytt 
mz bwd oc breff offta oc titt 
Jag badh honum kerliga till raeg fara 
iag wille han skulle myn faddher wara 
Och i mitt barnss öll göra sig glad 
5920 gud weth hwre kerliga iag honum badh 
Jag honum för myn fadher elska wille 
men skalka monde thz förspilla 
Till meg komma war tha hans wilie 
men onda radgiffuare monde thz förspille 
5925 The sagde iag giorde thz mz onda lyst 
att iag wille iw tha förrada honum wist 
Hwilkit iag aldrig aktade göra 
än tha ath the tolkit monde mellan oss föra 
Så bleff thz sedhen iw inera werre 
5930 medh honum togh hålla flere herre 


Digitized by Google 



Danskame infalla » Sverige ; Stegeholm bråimes . 1517. 205 

Och hölle många lönliga herradaga 
hwre besth the skulle kong cristiern in taga 
Oppa myn skade och mitt förderff 
thz warth sedhen theras idkeliga wärff 
5935 Mz bwd oc breff som han monde få 

hwrw tbe wille manliga mz honum stå 361 

Om han wille theras herre wara 
liiff wille the för honum ey spara 

Kong cristiern lath sanka mykit folk 
5940 och lath them stiiga i skepp och holk 
Han bödh them hiit till Sweriges draga 
om the wille them mz godo intaga 
Skulle the bliffua i friid och roo 
på landzbygd oc städher hwar the monde boo 
5945 Sa ath the skulle bråndskatt wtgiffua 

om the wed hwss och hemman wille bliffua 
Men the som ey wille wara i mynne 
them skulle the både brenna och skinne 
The lagde åstadh oc komme iämbrått 
5950 för thetta land till Stekeholms slott 
Bätre lycka ther ey hende 
slottit the i röther brende 
Myken wedh ther wthen före lå 
ty monde thz så illa gå 
>955 The tände eldhen ther wti 
sedhen stod han opp i sky 
Och bran sa slottit i thz sinne 
och mykit folk som ther war inne 
Johan arenson war thz slott befalt 


Digitized by Google 



206 Danskame kårja vid Vettervik och Söderköping; bli tillbakaslagne. t5t!. 

5960 han mötte well sörgia offwer alth 
Ty ther bran inne hans hustru kiära 
mykit besatt mz dygd och ära 
Ey kunde noghen komma aff slotthet bort 
ty eldhen war starker i theras portt 
5965 J westherwiik giorde the och så 
sedhen lagde the åther i frå 
Å hwarth the sedhen mz skeppen lade 
giorde the landett storan skade 
Till södherköping the sedhen droge 
5970 till landz en mekta stoor almoge 

Och toge borth alth thz the kwnne faå 
sedhen lagde the tädhen thå 
Ösgötana restess tha mz stoor makt 
slå them till baka war theras akth 
5975 The däner wille tha them ey bida 

wthen lathe sig snarliga ott skeppen liida 
Ey komme alle tha till baka mz liiffue 
åff Swenske i wäghen the slagne bliffue 
Hade the kommith fram i tiid 
5980 ther hade warith aff en mekta striid 
The wåre sa få som epther them sloge 
then tiid the till skeppen frå södherköping droge 
Hade the rett kommit för Swenské mändz gafl 
ey hade slwppett wndhen ett barn 

5985 Sedhen lagde the tädhen i alle ty 
och lagde så in för Stocholms by 
Med twå iäckther eller tree 
litben lycka monde them ther skee 


Digitized by Google 





Dansleame slagne vid Sihm 1517. Christiem ditkommer med flottan 1518. 20 7 

Ladagårdhen aktade tbe bränna oc skinna 
5»o och stor priiss thå ther mz winna 
Earll knwtsson bath them fasta stå 
han will tha fremsth för them gå 
The lathe sig åth ladagårdhen liida 
iag mz mitt folk monde mott them riida 
5*95 The sloge tha ett mekta bad 

then först kom wndhen han war glad 
The wåre tha lätte och icke twnge 
the till syna iäkther både lope och sprwnge 
The sprwnge offuer bwsker och gärdz gårdher 
6«oo them. tykthe then leken war fwll hårdher 
Earll fcnwtson kom iag så när then dag 
aff glaffwenss stwrnpen gaff iag honum ett slag 
Som han offuer gårdhen språng 
mera räkthe iag ey honum then gång 
*»5 Hade ey then gårdhen warith 

en sorgeligh färd hade the thå farith 
Ey hade the wndhen mz liiffwit gått 
hwarth barn hade wij till wisse fåth 

An redde kong cristiern sig som han kwnde 
MO och kom till Stocholm om hösthen ther näst Ibäst 
Bådhe mz skepp iackther och holck 
oppa them hade han mykit folk 
Han menthe till wisse iw Stocholm taga 
thz kwnne honum tha inthet draga 
Wi5 Han lath offtha slå i land 
fögha priiss han ther aff wan 
Som the wåre opp i landit dragne 


Digitized by Google 



208 


Danskame slagne vid Brånkyrka 1518. 


worde tfae åther till baka slagne 
Sitt lägre sloge the oppa then mark 
6020 och giorde thz fasth som borg fwll stark 
Jngben kunde ther till tbem slå 
mz mindre han skulle stoor skade få 
En kom thz wti theras synne 
att the wille iw antingen tapa eller winna 
6025 Både iag skulle them på marken biida 
och sagde the wille mz mig strida 
Hwilken kunne annan aff marken driffua 
han skulle rådande offuer Swerige bliffua 
Hwar redde sig manneliga till then striid 
6030 och möttess åth en morganss tiid 

Kong cristierns fotfolk komme draghendes tyst 
the aktade oss raska wist 
Weth en skogx nab the Swenske lågo 
ath the danske komme draghende the well sågo 
6035 Mz fwlla makt wij them mötte 

hwgge och sloge oc mz glaffwenne stötte 
263 The störtte fast för wåra hendher thå 
sa ath man offuer man oppa marken lå 
Wedh bränna kyrke thetta slaghit stod 
6040 then marken war fwll åflf manna blod 
Få monde the wara tha wndhen sloppe 
många aff them i ett hengedy loppe 
Som ther lå ey langth i frå 
till kongens ridtygh komine wjj ey thå 
6045 Thz monde thz samma hengedy wålla 
ty motte wij till baka holla 
Jag lath opp pypa och sampna myn skara 
och sedhen monde iag åth Stocholm fara 


Digitized by Google 



Ckristiem hindras af motvind; underhandlar; får lif smedel af Sture. 209 


Kong cristiern gatz tha illa åtb 
6050 ath han hade tolken skade fåth 
Senth kwnde han honum bida both 
wäderith war honum och twärth i rnoth 
Han wille gerna tädhen thå 
nw kwnne han ey wädher få 
6055 Ty lath han en hatt opstinga 
mz mig wille han tha dagtinga 
Han wtsände gisles män till mig 
och badh mig sielff komma till sig 
Han sagde wij skulle förlikas well 
6060 och inghen then andre göre oskell 
Han klagade tha sin stora nöd 
ath han hade hwarken öll eller bröd 
Köth och flesk mz anner kost 
thz tykte hans swäna ey wara stoor löst 
6065 Ty wille the frå honum för then sake 
hade iag willeth them till nåde ey take 
Jag ymkade offuer kong cristiern fast' 
och lath honum få hwath honum brast 
Monga oxa lath iag till honum driffua 
6«70 mykit goth annath monde iag honum giffua 
Hwilkit giorde iag alt för gode 
till mykit goth iag honum tha trodde 
Jag råddes mz mitt herskap tha 
om iag skulle till kong cristiern i skepen in gå 
6075 The gåffwe mig ther till answare 

att iag ingalwnde skulle till honum fare 
The räddes han skulle mig förråda 
och riikit skulle komma mera> i wåda 
Rimkrön. 3 14 


Digitized by Google 



210 Christiem bortför gisslan 1518; infaller i Vester götland 1520. 


Några myndoge men till hönum sände 
6080 som all ärende skulle mz honum ände 
Her hemming gad war mz i bland 
ty welförnwmstog man war han 
Strax han hade fongit thetn in om bord 
hölth han hwarken ära heller ord 
6085 Han toppade tha syn segell opp 
264 åth köpnehaffn han genstan lopp 

Sammaledes hade mig och sa gångit 
om han then reesza hade mig fångit 
Och än heller werre som mig war sagt 
6090 mitt liiff förråda war hans fwlla akt 
Och skulle så ther mz riikit få 
ey gik thz epther hans wilie thå 

En redde kong cristiern sig oppa nytt 
till landz mz här åther komma hytt 
6095 Och drog her in j westhergötland 

om wintren ther epther mz mord och brand 
Otte krwmpe monde öffwerste höffwisman wara 
och skulle till all ärende swara 
Når mig thenne tidhende hende 
6100 budh och breff iag om landit sende 

Och bath them alle emott fighendherne skyni 
myn akt war thå them ofiwerwinne 
Sielff drog iag i samma stwnd 
till westhergötland åth bågaswnd 
6105 Några daga iag ther lå 

ath iag mera folk skulle till meg få 
The danske låge tha i kalffss prestagård 


Digitized by Google 



Strid på A sunden; Sten Sture såra s. 1520. 211 

granth lath iag holla wakt oc ward 
Som iag på then tiid well förnam 
6iio ath förredilse war fast mz i bland 
Hwre ther om gik, eller hoo the wåre 
görss ey behoff her oppinbåre 
Meg giordes tha lekewell mekta sned 
then förredilse will bruka han kommer well wed 
6115 Jag gaff mig tha inghen liisza 
på aswndhen lath iag fwllwell ysza 
Oppa beggia sidher om siön lath iag hammegher 
på thz wij skulle wara tess tryggia [byggia 
För bakhär, oc tess starkare moth them stå 
H 20 och them aff siön till baka slå 
Som the begynthe skiwta som best 
och iag reed oppa en blackotthen hest 
Som wrenade och språng bade till oc frå 
i örlig kwnne både bitha och slå 
H25 Lyckan tha bäther mz mig ey stod 

gönom beneth bleff iag skwtthen mz ett lod 
Gönom hesthen och thz loditt tog 
så att thz till dödhen honum drog 
J ffrå hesthen kom iag tha mz nöd 
130 och lagdes i släde som halff död 

Och drog till baka thz snaraste iag kwnde 
mitt folk thz skingrades i samma stwnde 
Till them iag satte myn största liith 
och loffuade storth når the komme tiith 
135 The rymde aff marken och wille ey biida 265 

wthen hem till sitt hwar lath sig liida 


Digitized by Google 



212 & ten Stures sår förvärras; han dör på resan till Stockholm 1520. 

Sedhen drog iag till örabroo 
ey warth mig bätre wthen mera oroo 
Mitt been begynte både swlna och werkia 
6140 ath iag dödhen hade, kwnne iag förmerkia 
Longhen wägh att fara war meg ey löst 
ty iag twingades swåre aff köld och fröst 
Oppa örabro töffuade iag några daga 
sedhen wille iag till Stocholm draga 
6145 Ä mädhen iag war oppa örabroo slott 
bleff mig wärre och inthet gått 
Gwd som weth alla lönliga dorna 
han weth well hwre thz monde till komma 
Jag fördes thå tädhen mz större qwida 
6150 oc wille meg latha till Stocholm liida 
J then resza leed iag stoor wånde 
mz ty thå gaff iag opp myn ånde 

(Det följande stycket om Christiern 11 syntt 
icke ursprungligen tillhöra föregående af delning , «(® 
hafva blifvit något senare tillskrifvet, af satnM 
hand, i hufvudcodex af rimkrönikans yngsta redi' 
tion. Två samtidiga uppteckningar finnas, olik ' 
mycket och hvardera innehållande åtskilligt, somidt 
finnes i den andra. Då det icke torde varamf 
ligt att af gör a, hvilka verser böra anses såsom $ 
lagda eller uteslutna, och således icke är rddlif 
att hopföra alltsamman till ett helt, som måhänl* 
aldrig ägt någon motsvarighet i verkligheten, md' 
delas här båda uppteckningarna i oförändradt shiå 
Om en tredje , yngre, se sid. 231 j 


Digitized by Google 



Chrisiiem den andre. 


213 


Konung Cristiens konung Hansses son När 
han Regerade i Swerige 

Hwilken szom gud försmår i alle stund 
och hathar then helige kyrke aff hiertans grund 
<155 Gud giffwe honum hwarken lycka eller roligit liiff 
men ewiig fegdh ock dageligit kiiff 
Thå min fadher doo menthe iack saå 
ath iack skulle tesse try riike faå 
Ther wille iack bliffua hertogh epther hans dödh 
M60 megh tycthe han war i sinneth för blödh 
Miskwnd ock barmhertiighett haffde iak acth 
medt swerd ock wapn altt nedher lacth 
Jack sparde hwarken frwgher eller mand 


Konung Christierns klippingx krönica 

Haa gud försmår j alla stund 
oc hata hans kirkia aff hiertans grund 
155 honom bör ey licka eller rolikt liff 
men ewig feyd oc dageligit kiff 
Tha k. Hans min ffader gik döden oppo 
meente iak thenne iij [3] rike faa 
oc ther bliffua herdog epter hans död 
160 mik tycthe han var för mykit blödh 
Miskund oc nade haffde iak acth 
mz swerd oc vapen nider lacth 
Jach sparde huarke qvinna eller man 


B. 51 
Link. 


D 8 

537 


Digitized by Google 



214 


Christiem som prins. 


men twinge them alle så wndher min hand 
6165 Lecthe ock lärde Riddare ock swäna 
the skulle mick alle fyre ock tiäna 
Jack war them icke mykit godh 
ock inghen förty rådde iack both 
Thå min fadher war än i liiffue 
6170 begynthe iack i Norige striide 

Ther haffwer iack altiid sedhen hollet oppå 
så lenge thz gud togh mick riikit frå 
Jack förde ock ett örliig i Sweriige in 
ther blecknade så mongh ögon ock kin 
6175 Jack wan en striid ock tapthe en annan 
thz kan iack scriffua ock segia för sanning 
Jack actade så mitt riddarskapp att spilla 
förty iack an them med alle illa 
Thy förde iack them offta fram i slagh 

vtan skattade alla oppo mijn san 
6165 Leckte oc lärde riddara oc swena 
the skulle mik mest för inthet tiena 
tha min fader var än j liffue 
6170 begynte iak j norge mz biscoper kiffua 
ther haffuer iak sedan hollit oppo 
till tess gud tok mik rikit fraa 
Jak förde oc örlig j swerige in 
ther bleknede monger fager kind 
6175 iak van en striid oc tapte then annen 
thz kan iak scriffua oc seya för sannen 
iak actade mest mit ridderskap spilla 
förty iak vnte them alle illa 
iak förde them offta fram j slag 


Digitized by Google 



Christiems planer mot ridderslcapet ; han vinner Sverige. 215 

6180 ath theres godz skulle komma mick till wragh 

Når iack hade kommett mz falsk och swiick 
beuisth ath the stode icke manneligk 
6185 Än war min gud meg thå så bliidh 
• han wnthe mick swerige mz samma striidh 
En thå thz war en stackott stund 
6190 ty iack bedrogh min gud så monge lwnd 
Aldrick hade iack thå swerige fåth 
hade icke min falska breff före gåth 
Jack war thå en konung i trenne riike 
ock lath iack inghen ware miin liike 
6195 Jack försmådde både mennisken och gud 
för ty dreffs iack åff danmarck wth 
Jack worde ey huath som iack bedreff 

6180 at ingen skulle seya annet än iagh 
oc theras godz vnder mik komma 
thera byrd til skada oc mik til froma 
om iak hade kunnit mz falsk oc suik 
bewist the stodo ekke manneligh 
6)85 Än var myn gud mik tha sa blid 
iak van j swerige then första strid 
Sedan fik iak rikit mz dektingan 
Stocholm var ekke got at twinga 
doch thz stod en stackot stund 
6190 thy iak bröt aff saa margelundh 
iak var tha konung j iij [3J rike 
oc latz som ingen vore myn like 
6195 iak actade huesken men eller gud 
förty dreffs iak aff riken vth 
iak vorte ey huat iak bedreff 


Digitized by Google 



216 Christiems stolthet, falskhet och grymhet. 

raedt falsk fuDnd ock falske breff 
Ordh ock legdh hölth iack inghen man 
6300 iack thz för sanningh segia kan 
Jack lath dräpa och slå i hell 
monghen mandt moth breff och skäll 

J Stockholm giorde iack ett ynkeligit mord 
szom är well offuer all werdhen sporth 
6205 Jack åffhögg och brende monghen man 
szom gud hade Sweriges riike förlandt 
Jack loffuade them mz hand ock mwnd 
ath haffua them kär åflf hiertans grund 
Jack loffuade mz breff att bliflfua them godh 
6210 än thå the wåre mik så emoth 

Och ther på swoor iack kongeliig eedh 

mz falske fund oc falske breff 
Ord eller leyde hylstz ingom man 
6200 iak thz för sanning seya kan 
iak lot dräpa oc slaa j hell 
mongen man mot breff oc skäll 

J Stocholm giorde iak et ynkeligit mord 
som är offuer all verdhen spord 
6205 iak darffuade ther sa mongen man 
for vtan skäl oppo myn san 
iak loffuade them mz hand oc mund 
at haffue them kär aff hiertans grund 
doch at them mik haffde varit j mot 
6210 skulle vara en afftalat bot 

oc ther oppo svor iak myn konglig eed 


Digitized by Google 



Christiern bryter sina eder ; blodbad i Stockholm 1520. 217 

ath iack ey skulle them bliffua wredh 
Tber till anammade iack kroona åff lewandes gud 
ath iack skulle holla them obröteliig wtt 
(215 Men sedhen iack war kommen mz them ind 
thå brwkade iack thz gamble falske sind 
Och giorde them ett ynkelighit badh 
mitt på törghet i Stocholms stadh TSkara 

Jack lath åffhugga biscopen åff Strengenäss ock 267 
6220 thå the wiste siig åff mick inghen fare 

Ther till Riddare ock edelinge halffierdesins tiwge 
thz giorde förreddare szoin them belwge 
Alle them szom mik tienthe bästt 
them åtherlönte iack aldra wärstt 
6225 För wthen borgare ock fatiige swäna 

szom plägade gode herrar mz troo att tiena 

oc gaflf them svora megtig breff 
iak kröntis ther oc loffuade gud 
holle ord oc breff obrotelig vth 
6215 men sedan iak var komen mz them in 
tha brukade iak mit falska sin 
oc giorde them et ynkeligit bad 
mit pa torgit j stocholms stad 
iak lat halshugga bisper aff strengnes och skara 
6220 doc the viste them ingen fara 

ther til riddara oc ädlinga iiijsins tiwga [70] 

_oc än flere iak vil ey liwga 
6225 för vtan borgara oc fatiga swäna 

ther plägade sin herra mz tro at tiäna 
the tyske raddo fast ther till 
som ene ville regera köpmans spill 


Digitized by Google 



218 Christiems grymheter i Stockholm 1520. 

Och lath theress kropper liggia tre daga på sträte 
6231 ther mon så mångh öghen beskeliig gråte 
Sed hen släpade iack them wtåff by 
så att röök och mwllen stodt opp i sky 
6235 Ther brände iack them wti ett baåll 
mith hierta war fastt hårdare än staåll 
Så lath iack graffua aff kyrkenne opp 
her Sten Swantesons rothne kropp 
Ock brände honum mz i samma sinne 
6240 för ty iack war dårath åff en qvinne 

Sedhen skulle iack dragha till danmark ighen 
ock tala mz sibrett min gamble gode wen 
Thå iack skulle y nydala att gästa 

iak lat theras kroppa thre daga 
6230 liggia pa stratit androm til aga 

ther monde sa mongt et öga gräta 
thz ynkeliga mord oc gruffuelig läte 
iak lot them släpa vtoff then by 
at rök oc stop stod op j sky 
6235 ther brende iak them vtj et baall 

thz hierta ey grat var hardare än stal 
sa lot iak graffua aff kirkenne op 
her stens swantasons döda krop 
brende honom oc barn j samme sinne 
6240 thy iak var daarat aff en qvinne 

Sedan skulle iak draga til danmarc igen 
tala mz sibrit myn besta ven 
än tha iak monde j nydal gesta 


Digitized by Google 



Christiern låter dränka sex prester x Nydala kloster 1520. 219 

medt mykit folck ock monga hästa 
6345 Lath iack sänkia i samma stwnd 
abothen sielff sette medt falske fwnd 
Then samme tiid the ifrå altarett ginge 
ock gudz lekamen nylige till siig finge 
Jack lath them tage ock binda szom swiin 
6250 för ty iack war ey mykit fiin 

Ock säncthe them wti skiithet watn 
szom iack weth samma clostrett fan 
Jnghen haffuer sådanth mord någhen tiid hörth 
ty ftr mith ryckte wiida förth 
6255 Thz är ey mykit segia eller scriffua 

monge iack haffwer dödath och taghit åff liffue 
Jack sparde ey biscopar ey munker eller preste 
ey riddare ey suäna som mick tiente neste 

mz mykit folk oc monga hesta 
6245 lot iak drenkia j samma stund 
aboten sielff siette mz falske fund 
sama tiid the fran altared gingo 
oc gudz licama nyligan til them fingo 
iak lot hardeliga binda til död 
6250 noger nada mz them göra iak allom förböd 
iak lat them drenkia j skitit vatn 
som iak vid sama closter fand 
slyk ärende äre ey offta hörd 
thy är mit rykte vida förd 
6255 thz är omögeligit seya eller scriffue 
monga iak haffuer tagit aff liffue 
Jac sparde ey bisper ey monka eller prester 539 

ey riddara ey suena ther mik tiente neste 


Digitized by Google 



220 Christiems otacksamhet; hans gunstlingar. 

Them szom iack war plicthog tacka oc löna 
6260 iack wegde them ringare än en böna 

Jack lath mick dåra aff qvinna raåd 
ty gångher mick nw szom lenge är spad 
Mith rikesens raåd hölth iack för spott 
för ty iack an them inthet gott 
6265 Sybrett hans toller oc then the hans micels kalle 
the wåre mith rådh offuer andra alle 
The rådde mick både dagh ock nath 
6270 till stoor toll ock myken skath 
Till månge förbudh ock swår toll 
till huar mandz skade ock oweruoll 
Hwilken som will wetha åff thetta sinne 
huath Sybrett haffwer warett för en qvinne 

the iak var plictig at hielpa oc löna 
6260 iak vägde them ringare än en böna 

Iak lat mik daara mz sibritz raad 
thy gaar mik nu som lenge är spad 
mit rikesens rad hölt iak för spot 
huat the sade ont sade iak vara got 
6265 sibrit hans tollere 

oc mester dirik myn stathollare 
oc then the hans michilson kalla 
vore mit rad offuer andra alla 
the radde mik bade dag oc nat 
6270 till stor siisa oc miken skath 
till mong förbud oc swaran tull 
till skada oc mykit offuer voll 
vill noger veta j thetta sinne 


Digitized by Google 



Sigbrit skildras. 


221 


(275 Höre siig till ock merke well 

tbå skall han höra bade rätt ock skäll 
Hon hugede i holland oc röffuade i nörye 
nötther ock äple förde hon till törye 
1 bärend ophölth hon kroga hwss 
6280 ock ther drack monghen man siig gott rwss 
Men sedhen bon kom till köpnehaffn 
som i haffue hörth åff huar manss sångh 
Thå fick hon wndher siig både riike ock land 
så regerade hon både qvinna ock mand 
6285 Epther then gamble hollandz sedh 
huar man nöth icke qvinna fredh 

Sedhen begynte iack mz the lybske trätta 
för ty the wille settia mik till rätta 

huat sibrit hon var för en qvinne 
6275 höre sik til oc merke vell 

han skal finna myn ord mz skäl 
hon hukade j holland oc roffade j norge 
nöter oc aple förde hon til torge 
j bergän hölt hon krogara huss 
6280 ther drak sa mangen man j [1] russ 
än sidhen hon kom til köpnehaffn 
vort thz danmarc til lithet gangn 
tha fik hon vnder sik rike oc land 
at regere bade qvinna och man 
6285 epter then gatnble hollenz siid 

ther men niwta ey för qvinfolk frid 

Sidan begynte iak mz the lybzke tretta 
förty the villo mik sätia til retta 


Digitized by Google 



222 Stridigheter med Lybecleame. Sigbrits stora magt. 


The wille mik ey skatta eller tolla 
6290 icke heller för en weldugh herre holla 
Men hade iack bliffuet i danmarkx hyllest 
thå skulle iack haffua giorth thetn fyllist 
Allre monde the then mackt i danmark fonge 
ther the haffde ackt förlonge 
6295 Ty rådher iack danske mendt natt ock dagh 
att the göre icke mz lybscke foll eller lagh 
För ty når lyckan bliffwer danske mendt godh 
thå wexer fögha fructh på hylle roth 

Sybrett lath myrda folck och slå i hell 
6300 iack gaff thz mackt wthen breff ock skäll 
Nu haffuer gud beskickat sina wrede 
ath iack lath Sybrith mik så lede 

the villo mik ey siisa eller tulla 
6290 ey eller all myn forbud holla 

än haffde iak bliffuit j danmarcz hyllist 
tha skulle iak haffua giort them fyllist 
the mena nw makt j danmarc fonga 
som the haffde actith for longa 
6295 tha raader iak danske men altid 
at the ey setia pa lybzska sin lith 
Nar lybzka bliffua danskom god 
tha vexer fikan aa hylla rod 

Sibrit lot mörda folk oc sia j hell 
6300 iak gaff thz makt mot dom oc skäl 
nw är iak kommen j gudz vrede 
at iak lath henne mik sa förlede 


Digitized by Google 



Ckristiems girighet; han slår dåligt mynt. 223 

Kalkar ock disker mon iack ey spara 
iack tenckte så lithet på sielennes fara 
6305 Aff pening kopar sölff ock gull 

kunde iack icke bliffua mått eller full 
Jack togh frå bisper riddare och suäna 
sölff gull ock dyra stena 
Jack sparde ey bonde i kiortill grå 
6310 ey ståttare ey kerling szom sath i wrå 

Ther till lath iack slå ett skemmeligit mynth 
szom än nu er för huar mandt synth 
Klipping war hans högxte nampn ?6» 

alle till skade ock inghen till gangn 
6315 Jack kallas kong klipping i samma stund 
för ty iack fan oppå thz fund 
Suerd ock spiuth lade iack åff 

kalk oc dysk monde iak ey spara 
iak actade lithet iak tenctet skulle vara 
6305 aff peninga koper sylff oc gull 

kunne iak ey bliffua meth eller full 
Jak tog fran bisper riddara oc swena 540 

silff oc gull oc dyra steena 
iak sparde ey bondans kiortel gra 
63io ey stakkara ey kerlinge ther sato j vra 
ther til lot iak sia klippingx mynt 
som än nw är för huar man synt 
klipping var hans höxta nampn 
alla til skada oc ingen till gangn 
6315 the kalla mik klipping j sama stund 
[för ty iak fan oppo thz fund] 
sverd oc spiut lagde iak vt aaff 


Digitized by Google 



224 Christiem af väpnar bönderna ; plundrar dem och prestema. 

ock badh böndher bftra käpp ock staff 
Jack kallas kong kepp åff alle 
6320 8zora mick frå hondhen mone falle 

Jack togh ock skatt åff alt thz bondhen åtte 
ty kunde wij ey bliffua såtte 
Jack sparde ey gåss szom laå på rede 
ty bliffue the böndher så suåra wrede 
6325 För koo horss ock hesta 
motte alle thå mick opfesta 
Ock ther till åff altt szom peningar galth 
ware siig antinghen miöll eller malth 
Kyrker ock closther biscopar ock presthe 
6330 huar tridie pening lath iack åff them eske 
Jnthet skulle ther wndhentagit ware 
huatt heller the hade mindre eller mere 

oc bad bönder bära käp oc staff 
Thy kallades iak konung käp aff alle 
6320 the som monde fran mik falle 

iak tog skat aff alt thz bonden atte 
ty kunne vj ey lenger bliffua satte 
iak sparde ey godz som la pa reede 
thy vorde the bönder mik sa vrede 
6325 för koo hors oc hesta 

skulle the mik ther skat aff festa 
ther til aff alt ther peninga galt 
vare sik antigia miöl eller malt 
aff kirkior oc closter monka oc presta 
6330 lat iak huar tridie päning eskia 
inthet skulle vndantagit väre 
huad eller the haffde mindre eller mere 


Digitized by Google 



Christierns beskattning splaner. 225 

Wåre the fatige eller riike 
thå skulle the alle then tridie pening giffue 
6335 Then skatt skulle the mick faå 
I om the skulle mz mick i danmark boo 

Presther skulle huarken haffua mör eller suena 
men leffua wedt halff sin tighende oc säd alene 
Off boo ock pening horss ock koo 
6340 åker ock äng marek ock skogh 
Sedhen alle the szom hade marek 
begärade iack till öde lagth 
På thz all ting skulle komma till mick 
ock inghen skulle haffua noghet gott till sigh 
6345 Min gud han war mick siellan i sinne 
thz faår iack nu dagelige att finne 
Kyrker ock hennes personer fördreff iak mongelund 

huat the vore fatige eller rike 
| huar tridie päning skulle the geffue 
6335 then skat skulle the mik faa 
om the skulle j danmark boo 
preste skulle ey haffua mör eller suena 
men liffua vid j [£] thera tiend al ena 
ey aff boo peninga horss eller koo 
6340 aaker äng mark eller skogh 
Sidan alla the ther haffde makt 
haffde iak thenet plat öde lakt 
at all ting skulle komma til mik 
oc ingen haffua nogit got til sik 
(345 min gud han var mik siellan j sinne 
thz far iak nw her epter finna 
kirkiona oc hennes personer fördreff iak mongelunde 
Rimkrön. 3 15 


Digitized by Google 



226 


Chrittiem föraktar kyrkan; 


ock ther till brukade iack falske fuud 
Jack lath mick ware herre offuer mith riike 
6350 för ty wilde iack inghen annan wiike 

Påwens biskops breff ock presterss macktt 
thz war inthet i miin acth 
Jack menthe iack giorde goth skäll 
6360 iack lath fonga en bisp szom en träll 
Ock ther till brukade iack lutherss dicth 
för ty kom iack i hwar mandz ficth 
Jack skötte ey kyrkens lagh ock friid 
hennes priuilegier lade iack niid 
6365 Thz kyrker war giffuit åff gode mendt 
hade iack ock alth frå henne wendt 

oc ther til brukade falska funde 
iak lot mik vare herre offuer alt mit rike 
6350 oc ville ey at nogen man vike 
paffuens bispers oc prestens makt 
thy thz var inthet vtj min acth 
mik var tha inte annet j hender sat 
en kronenes ränta oc aarlig skat 
6355 oc ey kirkio eller closter regera 

eller frelsis bönder mindre eller mera 
än tha at iak giorde ther j mot 
at monger bide thz aldrig both 
iak meente tog iak giorde vell 
6360 lat fonga en biscop som en träll 
iak tog thz stycke aff luters dikt 
doc huar god man holt thz olikt 
theris friheter lagde iak nid 
som kirkian hade hafft aff gamblom sed 
6365 huat henne var giffuit aff goda men 


Digitized by Google 



hans planer mot de fattiga och riddershapet. 227 

Jack förbödh the fatiga lära boock 
att inghen skulle bliffua wiiss ock klock 
Jack giorde ther till alle miin flitt 
6370 att iack så kunne minska klerkeritt 

Jack förbödh them szom hade hunghers nödh 
at bedes math ock tigge brödh 
Jack wille ey latha hwar ware god för siig 
szom kongher ock herrar giorde för miig 
6375 Aff reddherskapet begärade iack en gåffue 

ii [2] gyllene åff huar theres bonde årlige haffue 
På thz böndherne skulle falla till mick 
ock emoth sith herskapp sättia siigh 
Min acth bleff thå spilth i samma stund 
6380 szom iack oplade mz falske fund 
Skalka fick iack län ock slott 

hade iak acthet fran henne vent 
iak förböd the fatiga lära book 
at ingen skulle vara i lagen klok 
oc giorde iak ther til al myn flyd 
1370 at iak kunne förminska klerkeriid 
them ther haffde hungers nöd 
förböd iak tiggia mat eller bröd 
iak ville ey stedia huar god for sik 
som konger oc herra giorde for mik 
175 aff frelsit begärade iak en gaffua 

ij [2] gyllen af huers thera bonde arliga haffua 
pa thz bönderne skulle falla til mik 
oc mot theres herskap setia sik 
Myn act bleff spild j samma stund 
80 tha iak oplagde the falska fund 
skalka fik iak land oc slot 


Digitized by Google 



228 


Ckristum* behandling af adeln . 


ock adla hölth iack för spee oc spott 
Jack wille så bäst haffua hemnet min harm 
når iack giorde adelen fatiig ock arm 
6385 Att når szotn iack wilde slå them förfoot 
thå skulle the icke stonda migh emoot 
Ty hade iack tenckt theres macth 
then tiid iack wille them forlacth 
Monge the skulle haffua dageliga suäna 
6390 szom them skulle för peninga tiäna 

På thz iack kunne faå fald mz them ind 
ock dräpa them mz mitt tyranne sind 
Thz war for ty myn dagelige sedh 
att iack latt inghen mand niwta fredh 
6395 Jack skötte huarken rett eller dom 
aldrigh war någhen mand så from 

the ädele holt iak for spe oc spot 
mik tykte sa best ut hempna min harm 
nar edla giordis fatiga oc arm 
6385 at nar iak ville sia them for fot 
skulle the inte stonde j moth 
thy haffde iak tenct alle thera makt 
jnnan en kort tiid haffua forlacth 
somma skulle haffua tnonga dagelige suena 
6390 ther them skulle for peninga tiena 
pa thz iak kunne falt mz them in 
at dräpa them epter vilia myn 
thz var förty min dagelig siid 
at ingen man skulle niwta frid 
6395 iak skötte huarken ret eller dom 
aldrig var noger man saa from 


Digitized by Google 



Chrietiem inkallar Holländare till Amager. 229 


Hollendare ock skalka höltt iack fram 
! riikett till skade ock mick till skam 

Jack fördreff thå både qvinna ock mand 
6400 szom bygde ock bodde på armego land 
Hollendher lath iack stragx opsettia 
för ty iack torde ey mott sibrett trätta 
Ther icke sådde wthen ärther ock böna 
szom förre wegxste korn thz sköna 
M05 Jack lath ophengia både liffuandes ock döda 
för ty kom iack i thenne möda 
Jack sparde ey widuer szom gud mick bödh 271 
ey fadherlöss barn szom war i nödh 
Men hwath kan iack her mykit åff scriffue 
6410 epther thz the äre än nw i liffue • 

Then mina gherningher haffuer både hörth oc seet 

Hollender oc skalka holt iak fram 
rikit oc mik til skada oc skam 
iak fördreff bade qvinne oc man 
6400 som bygde oc bode pa amakers land 
mz hollender lot iak thz opsätta 
ty iak torde ey mot sibrit trätta 
ther ey sade vtan ärter oc böna 
ther förra vexte kornit sköna 
6405 iak lat ophengia bade liffuandes oc döda 
förty kom iak j thenne möda 
iak sparde ey änkior som gud böd 
ey faderlös barn som vore j nöd 
än huat kan iak ther mykit aff scriffua 542 

>4io epter the äro än nw i liffue 

ther thetta haffua bade hört oc seth 


Digitized by Google 



230 Christierru tyranni och grymhet utan like. 

ther kan iack ey thå bliffua förgeth 
Om tbe gherningher iack haffuer giortt 
ynkar och wndrar både himmell ock iord 
6415 Bland alle tyranner fandz aldrick min liike 
ock för ty wilde iack inghen i grymheet wiike 
Pharao silla nero och andra monge 
the kunne icke migh nemmare gonga 
J thirannes stycker ock mång ogherning 
6420 än es ock sees på en therning 

Nu är iack rymdher åff danmarck wth 
för ty iack acktade huarken mand eller gud 
Nu råde mick gud hure thz will gånga 
iack fructher szom spått är förlonga 
6425 Men hure thz will nu framdelis gaå 
thz scriffues well opp i hwargie wraå 

thy kan iak ey bliffua förgeth 
aff the gerninga iak haffuer giort 
är opfylt bade hymmel oc iord 
6415 blan alla thyranna fanz ey min like 
ty ville iak engen i' grymhet vika 
silla oc nero oc andra monga 
the kunne inik ekke neinbre gonga 
j tyranna stycker oc monga ogerning 
6420 mz minne haffde iak vel fat berning 
Nw är iak rymd af danmarc vth 
förty iak actade lithet gudh 
än rade mik gud huru thz vil gonga 
iak frueter thz sker som spat var longa 
6425 men huru thz vil nw framdelis ga I 

thz scriffuis vel op i huarie vraa 


Digitized by Google 



Christiem 11. Yngre tillägg. 


231 


Ännu en tredje redaktion finnes af det stora rim- 
verkets sista stycke , om Christiem II; den är dock yngre 
än de båda nu af tryckta, livarför här endast de verser 
hvilka blifvit tillagda meddelas efter den enda kända hand - 
skriften 9 som är från 1600-talet och förekommer efter 
Olai och Laurentii Petri krönika , i forna Engeströmska 
samlingen (se förteckningen sid . 27 f 

Rim om then tyrannen Konung Christiem. 

Konungh Christiem thett ähr midt Nampnn. 

Såå at heeta thet är min skam. 

Thet är migh hwarken glädie eller gagnn. 

Gudh lasthe thenn stunnd iagh fick Konunge Nampn. 
Hade iagh mindre Embete fångidtt, 

Och med guds Nåde deth bättre föreståndidt. 

Och mehre gångidt till Schola och Läre, 

Och lärdt af Vijsdom både heder och äre, 

Deth hade warit migh myken prijs, 

Att heete af allom godh och wijs. 

Mina högfärd månde migh allena försmå, 
ty månde migh såå ille att gåå. 

Min högfärd månde migh icke swijke, 

Migh tyckte ingenn ware min lijke, 

Konungh Hans hann war een Edle herre, 
iag tyckte mig ware bättre och icke werre, 

Jagh kalledis hanns sån att ware 
Här till wiste min moder wäl att sware, 

Nw är deth kommit vthi ett Qwahl, 
och begynnes där om itt annedtt tahl. 

Menn hwrw där om är deth lather iag gåå. 
minne Moder böör migh äre och ey försmå. 


Digitized by Google 



232 


Christiem II. Yngre tillägg. 


Fader och moder hedre och äre, 
gör långt lijff månne gndh oss lare, 

Hoo dem försmår och där till medh Gwdh 

och ey will hålle hans helige bwdh ( hvarpå följa 6153-58) 

6159 Them wille iag hafwe efter hanns dödh, 
i och twinge them med myken Nödh, 

Medh storm och stridh at sancke sammen them, 
dem till sorgh och mygh till gammen, 

6160 Migh tykte min fader war i hiertadt för mild, 
i han war them icke såå mykett ild, 

Som iag wille ware sädenn iag fick rådhe, 
fördärfwe them vtann all nådhe. (hvaref ter följa 6161-74) 

61741 För Södreportt i Stocholms by 

giorde Jagh medh Kartoger stor gny, 

Jagh lath där på skiwthe när dagh och Nadtt, 
de wiuskede deth af alltt med en fardtt. 

The warde sigh som karske drängier, 

Jagh fick them hwarken stegle eller hengie, 

Jagh fick thär såre mähnn och dödhe, 
där forspilte Jagh all min mödhe, 

Widh Brenne kyrkio slogh iag itt slagh, 

Jag tappede och där samme dagh, 
mine wärier lath iag til schips at före 
de Suenske månde fasth epter köre, 

De jagede mit fålch som annor fååhr 
medh hugg och slagh och dödelighe såår, 

Somblige blefwe slagne i deeth kijff, 

och summe sluppo undan med lithet lijff. ( följa 6177-80, 

83 , 84 ) 

61841 Tå hade iagh tagidt godz och lijff, 

Så att göre deth war mit ijdh. 

The Suensche körde fasth wpå 
mitt fålch måtte ey lenger sthåå. 

Somblige månde the i watnett köra, 
och somblige fågne med sigh hemföre. 


Digitized by Google 



Chrisiiem II. Yngre tillägg. 


233 


Them löste iagh igen för peninger och gal!, 

Gudh och Lyckan war migh ohnll 
Thet wult Jagh hulltt til fånge 
Bischop Bellenacke af Findlande, 

Såå satte Jagh medh dem en feligh dagh, 
och lade nidh alltt örligh och slagh. 

Så leoge iagh kunne de herrer fåå 
som mit hierte efter månde ståå. 

The komme till migh vthi mitt skip. 

I samme stand iag them fångede och grep. 

Jagh förde them fågne til Köpenhaffn, 

Därföre laste migh både quinne och man 
Jagh grep dem i een feligh leygde 
ty haffuer iagh nu af hwar man feygde, 

Thet bedref Jagh sielff och förde dem här 
brende op herregårder och köpstäder, 

The lägrede sigh för Stocholms by 

tjdt kom iagh om sommeren med stort gny. 

Jagh knnde thet land ey öfuerwinne, 
med storm och stridh och illersk sinne. 

Så fan iagh på itt annett Rådh, 
lofuede dem mildheett miskund och Nådh. 

Jagh gaf dem fridzbref lofwede dem gådtt. 

Jagh meente dera intet annet än spee och spott. 

Jagh mente dera ondt aff hiertens grund, 
deth giorde min onde falsche fundh. 

Jagh gaf them bref efter theris wilie 
Från lijff och godz månde Jagh them schillie, 

Medh falsk och swijk fick Jagh deth lanndh, 
dett gick och snarlige ifrån min handh (följa 6195—6218) 
6218} Den fempte dagh epter min krönelse dagh 
otte dager efter alle Helgona dagh, 

Då schref man åhr epter gudz födelses tidh 
1520 så war denn tijdh. ( följa 6219, 20) 

6221 Thär til af Richsens ädlinger och herrer lath iagh mörde, 


Digitized by Google 



234 


Christiem II. Yngre tillägg. 


62211 så at i himelen där af itt stort gny hörde. 

Jtt hundert män där til half fierdings tiwgu 

Jagh sanningh säger iag månne ey liughe. (följa 6225, 26) 

6229 Theris krop låghe där i dager tree, 

6230 De Snensche skalle deris spegil see, 

6231 Jagh leth dem där liggie på almeune sträte, 

6232 mångt sorgefult hierte schulle dera gräte, (följa 6233-40) 

62401 och it hans barn endå deth war spädt, 

ty thet war af samme ätt, (fäj a 6235, 36, 41, 42) 

62421 Min Erichs gatu wille iagh då fahre, 

J samme reese mine penninge spare, 

Togh iagh stor gärd aff bönder flesthe, 

Köpstäder och kloster månde jagh gäste, 

Ehwar iag kom i köpstäder inn, 
där war Claus tro tienere min, 

Allestädz månde hann höge galger reese. 

Så wille iag Snenske män wnderuese, 

Midt på torgit så war min sedher. 
tolchit torfte Claus hälst wäl wider, 

Jagh lath honom hängie i Suderköpings by 
hwar man til syne och mästh förty, 
at iag wille goder heeta endå iagh icke war, 
och witner Claus hälst som saken opbahr. 

Så giorde iagh i alle köpstäder, 
läth hängie köpmän och bönder meder. 

Frelses män de gingo wäl medh, 
somme til galgen och somrae wnder swärd. 

Swänsche hofmän hade ingen fridh 
dett weet Suen hök och så per smedh. 
dem iagh i Wastene leth jnkeligh quartere, 
för deth de trolige hade tient deris herre. 

Af Ribbinge slächte store och små 

lath iag i Juneköping huffuud afslå, (följa 6243 - 48 ) 

6249 De skänckte migh både miöd och wijn 
Jagh leth dem binde alt såsom swijnn. 


Digitized by Google 



Christiem II. Yngre tillägg . 


235 


Jagh lath them binde slemmere än en hund 
och sänkte dem nidh till grundh. 

Abothen slap löös af bödelens händer tree reser, 
det tychte migh ware til en stor nese, 

Han måtte ey af watnet döö. 

Honom löste Jesus som tålde dödh. 

Han kunne ey döö för bödelen sielff, 
vtaf hans hand i samme elff, 
thå sprangh fram en annen man, 
diefuulen sielf sende honom fram, 

En stor staff i sine händer 
han slogh hans hierne vth allen i sänder, 
så slogh hann hans hufuud sönder 
det witne både bårgare och bönder, (följa 6253—72, 87—99) 
6300 Jagh gaf henne bref med ingen skähl, 

1 At det schulle blifue oqualt som hon giorde, 
der mången förtröt som dågh ey tale torde, (följa 6301—16) 
63161 Jagh bödh bönder deris arbost bränne. 

Om de wille mig för en herre kenne, (följa 6317, 18) 

6319 Deth schulle de göre om de wille leffue, 

6320 ty begynte de med mig kijffwe, (följa 6321, 22, 25) 
6326 Spanmåll, får, lämb, och hwad inere wexste, (följa 6327— 32) 
63321 Deth samme iag op på adelen bödh, 

så at the wore alle i like nödh. 

6333 Alle de som wille leffwe (följa 6334—52, 71—76) 

63761 Den schulle de tage af bönder igenn, 

kräfuie dem vth och ware ey seenn, (följa 6377—86) 
63861 Vtan måste så för mine fötter krype, 
efter min pijpe danse och sigh ödmiuke 
Om de något af migh skulle fåå 

som tårftige wore och deth ärnåå. (följa 6387—6404) 
64041 M:r Didrich war en omild mann, 

til min embetz man giorde iagh hann. 

Altt deth han giorde deth war min gerningh 
som Jagh hade sielff kastedtt med terningh 


Digitized by Google 



236 


Christiem II. Yngre tiUågg. 


J&gh giorde honom till ErcheBisp i Lnnd 
alle Clerker och densche til skam i samme stund. 

Men så togh iagh till at betänckie, 

at sådent alt kunne migh ifrå mit wälde kränkie, 

För bägges wåre gerningh togh iagh fare, 
och lath så honom deth allene försware. 

Hwad andre hade thålt deth schulle han kenne 
Jagh lath honom både hängie och bränne, 

Jagh wille så bäst migh saklöös göre 
for alle de thet kunne spörie och höre. ( följa 6405-16, 
6419-24, 6273, 74, 76-84) 

(6277 lyder så: Hon föddis i Hålland och bodde i Norighe.) 
6284 Deth hafue i hört af huar man, 

£ Deth wult hennis dåtter fager och bold 
at hon af migh så kär wart håld, 

At Sibret fichs så myket kähr 

När hon war glad satt hon migh nähr. (/<5/ja 6285, 86 
samt slutver serna:) 

Jagh hade eenn from dråtningh född af keyserligh bördh, 

Men henne hölt Jagh ingen troo som för ähr hördtt. 

Ytan hölt migh mere til lööse quinnors listh. 

där af iagh kom i Gudz wrede för wisth 

Som alt sådant ondt ey länger af migh lijde kunne. 

ty wart iagh af med try rijke alle i sänder, 

Och måsthe sädenn lijde harm sårgh och nödh. 

Efter gudz rettwijse, inn till minn dödh. 


Digitized by Google 



Rättelser i texten 

vid dess aftryckande ur handskrifterna. 

Vera. 

64 torde råttadt från trodde 

65 thz » » tbe 

137 aa (det första) hade kanske bort råttas till aff 
269 cristiern r.fr. karl 

284 leetho » leetha Likaså 1562, 3100. 

465 thz » the 

560 honum utelemnadt efter gerna 

605 lath r.fr. ath 

623 cristierns » cristiem Likaså 2545. 

641 gingo » ginga Likaså 2246, 2625. 

646 gretho » gretha Likaså 3882. 

731 honum hade kanske bort ändras till han 

757 aldre r.fr . all 

770 tha » the 

784 war » wa ra 

804 the tillagdt. 

878 sände r.fr. sända 
910 kätels » kätel 

931 opta hade kanske bort ändras till ey eller detta ord tilläggas 
efter är 
994 ey tillagdt. 

1000 winningz r.fr. weeningz 

1016 östergötlandh » östergölandh Likaså 2015. 

1030 han tillagdt. 

1039 dagh » (I hds. har Messenius tillskrifvit dag.) 

1042 danmarks r.fr. danmark 
1237 och tillagdt. 

1254 paa ändradt fr. och 


Digitized by Google 



238 


Rättelser i texten. 


1326 riidh ändradt fr. tiidh 
1427 bodha r.fr . bodhom 


stodha Likaså 3283. 
finga Likaså 2247, 2624, 3234, 5726. 
baadha 

wara Likaså 3057, 3246. 
teerdhe 
waarom 

lxix (ändradt i hds. af Messenius ) 
kekkebergh 
1976 thz utelemnadt efter lithet 

1983 foro t. fr. fora Likaså 2351, 3576, 3802, 3884. 

2047 ridderliga » riddeliga 

2168 fyf » fy 

2183 förklarer » förklagher 

2224 och » om 

2255 för sprungo ändr.fr. försprungo 
krypa » gripa (enligt de andra hds.) 


1443 stodho 
1560 fingo 
1632 baadhe 
1651 waro 
1812 teedhe 
1849 waara 
1933 lxx 
1969 klekkebergh » 


2303 danmarks r.fr. danmarsk Likaså 3520. 

2345 tiil tillagdt. 

2355 än r.fr. een (deel år utstruket af skrifvaren sjelf ) 
2382 qwadho » qwadha 
2468 xiiii c [1400] tillagdt . 

2547 män r.fr. mäns 
2550 swänskas » swänska 

2583 bundho » bundha 

2624 bröder » broder 

2812 färdom » fiärdom 

2822 moske har onödigtvis blifvit ändr . fr. moskén 
2824 stokholms r.fr. stokholm 


2830 

frijboren 

» 

frijborne 

2929 

före 

» 

förre 

2972 

the 

» 

ther 

3009 

baaro 

» 

baara 

3022 

bade 

» 

bada 


Digitized by Google 



Rättelser i texten . 


239 


3055 alla tillagdt . 


3149 bordhe 

r.fr. 

bordba 

3325 aa 

» 

aff 

3363 maangha 

» 

maagha 

3400 xiiii c 

» 

iiii c 

3441 monde 

» 

mande Likaså 3916. 

3680 gaatho 

» 

gaatha 

3753 tha 

» 

tbz 

3759 ryzer 

» 

ryzor Likaså 4149. 

3805 drogho 

» 

drogha ( Ihds . af skrif varen ändr.fr. dragha.) 

3828 » 

» 

» 

- bak. 

» 

baath 

3853 oloffs 

» 

oloff 

4032 äro 

)) 

ära 

4044 förslogbo 

» 

förslogba 

4131 aatho 

» 

aatha 


4273 femtiosex tillagdt . (7 Acfo. är med yngre hand tillskrifvet 

sextiofem i det från början lemnade tomrummet.) 
4327 vij r. fr. viij ; tredie r.fr. fierde 
4345 J och t. fr. Och i 

4366 landemär » landenär 

4370 frå » få 

4375 dygher » dygdher 

4403 Jag » J 

4411 kom tillagdt. 

4458 ett dubbelt wille utelemnadt. 

4502 wtfått r.fr. wtfatt 

4563 Här står i kanten skrifvet : Jn propriis meis(?) facultatibus 

in toto hvilket blifvit utelemnadt . 

4564 meer upptaget ehuru utstruket i hds. och ythermera i stället 

tillskrifvet. 

4618 läghrade r.fr. lägdrade 
4621 möttes » möttes 

4630 sig tillagdt. 

4648 sporde r.fr. sporda 


Digitized by Google 



240 


Rättelser i texten. 


4833 sletz kan , om man så vill , låsas slotz 
4889 stwre r. fr. twre Likaså 4903. 

4950 dag tillagdt. 

5050 wäll r.fr. Wall 
5074 borkholm » bokholm 
5254 göre » gore 
5293 behagade » bahagade 
5304 i kanten MD tillagdt. 

5338 bemannath r.fr. bemanna 

5372 han » hans 

5374 lynköping » lyköping 

5401 liithet » liithen 

5415 Sedhen » Sadhen 

5449 lagdhe » låghe ( 1 hds. är iag tillagdt af skrifvaren) 

5475 iij ar tillagdt. 

5557 bewara är i hds. ändradt och osäkert. 

5566 lempelighen r.fr. lemplelighen 

5570 hemming » hemning 

5595 twå » v [5] 

5597 The ginge i örkellynga tillagdt för att fylla ett öppet 
lemnadt tomrum. 

Striden stod vid Fantehålan 1 som ligger omkring två 
mil från Smålandsgränsen ; närmaste kyrka , i denna ! 
riktning , är Örkelljunga. 

5601 The kommo swa til een likaledes tillagdt 
5657 siw tillagdt för att fylla ett öppet lemnadt rum , Aran 
någon sedermera ritat ett x, hmUcet senare af skriftart 
hafva tagit för x [tio]. Enligt Diarium Vasztenen it 
skedde Ingrids skrinläggning 1507; ehuru de tryckta 
upplagorna deraf utsätta 1506, är det förra året aö- 
deles otvifvelaktigt och framgår klart genom sjelfva texten 
Förhållandet är, att ett blad, som innehållit slutet af an- 
teckningarna från 1506 och början af 1507, bUfvit bort- 
skuret i originalhandskriften, utan att utgifvame märkt, 
bristen; och sålunda finnes året 1507 icke angifvet i tryckdi 


Digitized by Google 



Rättelser i texten. 


241 


5678 ösgötana r.fr. ösgotana 
I 5683 xj tillagdt. I hds . år tomrum lemnadt. 

1 5698 språng r.fr . spång 

5733 Stocholms » Stochlms 

5746 köpstadz » kopstadz 

5787 iämpte » iampte 

5791 xij tillagdt. I hds . är tomrum. 

5864 skänkte r.fr . skänkte 

5907 aldrigh år i hds. åndr. fr. altiid tyckes det. 

5921 fadher r.fr. faddher 

5950 Stekeholms » Stocholms 
5982 södherköping » södherkoping 
6007 gått » gatt 

6013 Stocholm » Stoholm 

6042 loppe » sloppe 

6062 hwarken är i hds. af yngre hand r.fr. warken 

6078 skulle r.fr. skull 

6116 på swndhen är i hds. af skrifvaren ändr. till A a swndhen 

6117 hammegher år i hds. påkluttradt och otydligt; kan ock läsas 

håmogher; i håda fallen betydande vårdtorn. 

6158 (nedre) meente r.fr. meenta 
. 6164 — skattade » skattada 

6174 (öfre) ögon tillskrifvet i hds. af yngre hand. 


6215 

(nedre) 

men r 

'.fr. 

man 

6222 

— 

än 

» 

an 

6227 

— 

tyske 

» 

tysko 

6229 

— 

daga 

» 

draga 

6253 

— 

hörd 

» 

hord 

6255 

— 

omögeligit 

)) 

omogeligit 


6259 (d/re) löna » loffa (eller lowa) 

6260 (nedre) böna » bona 

6279 — bergän år i hds. samtidigt ändr. till berffän 

6287 — begynte r.fr. begynta 

6293 (öfre) Allre » Alle 

6296 — lybscke » lycke 

Rimkrön . 3 16 


Digitized by Google 



242 


Rättelser i texten. 


folk r.fr. fölk 


6303 

X / 

tenctet » 

lenetet (iak är i hds. 

af 



åndradt från thz) 


6310 

— 

sato r.fr. 

sata 


6313 

— 

höxta » 

hoxta 


6316 

— 

hela versen 

tillagd. 


6318 

— 

bönder r.f 

r. bönder Likaså 6356, 

77. 

6330 

— 

päning » 

paning Likaså 6334. 


6344 

— 

oc » 

aff 


6357 

— 

än » 

at 


6371 

(öfre) 

hunghers » 

inghen 


6372 

— 

bedes » 

sedes 


— 

— 

math » 

moth 


— 

(nedre) 

förböd » 

förbod 


— 

— 

bröd » 

brod 


6375 

— 

begärade » 

begarade 


6379 

— 

act » 

ac 



6383 (pfré) hemnet tillagdt i hds . af yngre hand. 

6384 — adelen synes i hds . af skrifvaren vara rättadtfrån 

ädelen 

6391 (nedre) falt ser i hds. ut som sak; framför detta tycks 
fa stå utstruket. 


6392 — dräpa r.fr. drapa 

6405 — oc tillagdt ; döda r.fr . doda 

6407 (pfre) I hds. är änkier skrifvet öfver widuer med samma hand. 

6410 (nedre) äro r.fr. ara 

6413 — gerninga » gerniga 

6417 (äfre) silla » sibilla 


Digitized by Google 



Tlandskrift-Bcskrifning. 


243 


i 

Handskrift-Beskrifning. 


I. Handskrifter innehållande Gamla Krönikan 
såsom sjelfständigt verk. 

1. Spegelbergs bok på Kongl. Bibliotheket, från 
1470 — 80 och 1523; med gammal signatur (Antiqvi- 
tets-Arkivets) D. 2; i aflångt och smalt format, hun- 
den i tjocka, med brunt pressadt skinn klädda trä- 
perrnar. Hon har nu 250 blad, af hvilka de 2 första 
och 2 sista äro pergament, de öfriga papper; en gam- 
mal bladräkning visar att de förr varit 272, men 
deraf fela 202 — 225, hvilka dock icke haft någon 
skrift Innehållet är följande. 

i. »Om Gotlandh». En omskrifning på 1400- 
talets Svenska ur den korta historia, som är bifogad 
Gotlandslagen. Består allenast af 54 rader, mot- 
svarande 2:a och 3:e stycket i Schlyters upplaga. 
Slutar med anteckningen »Hec ex cronica Gotlan- 
densi» och upptager första bladets rätsida, hvarefter 
följa 3 toma sidor. 

ij. Gamla Rim-Krönikan, börjande med öfver- 
skriften: »assit ad inceptum sancta maria meum.» 
Ar skrifven med en handstil från 1400-talets senare 
hälft (1470 — 80) och upptar bladen 1 — 46. Efter 

Rimlcrön. 3 16 * 


Digitized by Google 



244 


Handskrift- beskrifntng. 


sista versen har följt en, som det tyckes, Latinsk rad, 
hvilken genom skrapning blifvit gjord oläslig; möj- 
ligen innehöll hon afskrifvarens namn och deo gra- 
cias. Oaktadt denna afskrift visserligen icke är god, 
utan snarare tvertom, är hon dock den bästa som 
finnes, i mycket öfverträffande de öfriga, och har der- 
för blifvit lagd till grund för aftrycket i denna sam- 
ling, l:a delen sid. 1 — 155. 

Med denna äldre handstil är intet vidare skrifvet 
i boken, utan har hon först 40 — 50 år senare blifvit 
fortsatt. 

iij. Nya Rim-Krönikan, upptagande slutet af! 
bl. 46 t. o. m. bl. 141 r. Ar afskrifven omkring ir 
1520 af Johan Spegelberg, som var prest i Linköp- 
ings stift, apostolisk notarie och biskop Brasks of- 
ficiele skrifvare, samt i denna egenskap skrifvit hans 
kopieböcker. Han har här följt en ofullständig hand- 
skrift; sålunda är på bl. 78 tomrum lemnadt för de 
8 verserna 2810 — 17, hvilka sedermera blifvit in- 
förda af Hadorph; bladen 99, 100 åro lemnade all- 
deles toma för att inrymma verserna 5046 — 5299- 
hvilka helt och hållet fela; för öfrigt äro på flera 
ställen verser till större och mindre antal öfverhop- 
pade. Dessutom moderniserad har denna afskrift ick 
förtjent något afseende. 

Bladen 141 v. — 147 äro toma. 

iiij. »Aff k artus oc herre fredrik» eller roman- 
en Hertig Fredrik af Normandie, bl. 148 — 181 1 
Begagnad under sign. F för upplagan i Fornskrift- 
Sällskapets Samlingar 1853. 1 de vid slutet tillagda 


Digitized by Google 



flandskrift-Beskrifning. 245 

verserna är det afskrifvaren, Spegelberg, uppger sitt 
namn och årtalet 1523 på följande sätt: 
then hona screff hett iogan prest 
han pläga wara pa noret mest — — — 
äpther gudz ffödzle xv hundrade aar 
och ther til xx som scriffuith staar 
om man legger ther til thry 
war thenna boken scriffuit aa ny 

Med »noret» menas här Nor, senare kalladt Nors- 
bolm, der Linköpings-biskopen Henrik Tidetnansson 
låtit uppföra en stor byggnad, som beboddes af efter- 
trädaren Hans Brask. 

v. »Her börias een lustelich historia aff en eddla 
Riddara i francariike ther heet pariis Oc then sköne 
Jomffru vienna» bl. 184 v. — 187 r. Af denna på 
visans tonart skrifna roman är endast början införd 
eller 52 strofer, hvardera af 4 rader. Ingen annan 
afskrift deraf är nu känd; handstilen i denna är Spe- 
gelbergs. 

Bl. 187 v. — 228 äro lemnade toma; af dem saknas 
nu 202—225. 

vi. »Historia sancti olaj» bl. 229 — 247. Efter 
en annan, äldre och bättre handskrift utgifven af 
Hadorph 1675. Handstilen är Spegelbergs. 

Bladen 248 — 252 äro lemnade obegagnade. 

vij. »paa halland oc skane» bl. 253 — 262 r. Be- 
står af de 3 öfversatta urkunderna från 1341 och 
1343 aftryckta efter denna handskrift i Svenskt Di- 
plomatarium under n. 3537 a, 3741 a, 3747 a. Hand- 
stilen är sam tidig med Spegelbergs, men icke hans. 


Digitized by Google 



246 


Handskrift ‘Beslnf ning. 


Bladen 262 v. — 266 äro hvita. 
viij. »Biscop Henriks Rim» bl. 267, 268 r. Spe- 
gelbergs handstil. Tryckta i Scriptores Rerum Sue- 
cicarum, II: 2 sid. 169, 170, efter denna afskrift. 

ix. »Konung Christierns klippingx kronica» bl. 
269 — 271. Spegelbergs handstil. Aftryckt i denna 
samling, 3:e delen sid. 213 — 230 nedre hälften. 

På båda permarnes insidor är ritad en (fantasi) 
vapensköld med ett prydligt kors, hvars nedre del 
bildar en ring, hvari hänga två halftnånar fästade 
vid ena spetsen, så att de synas bilda 2 ankarklor. 
På fram permen förekommer anteckningen: »Thenne 
Book hafwer Hans Excell. Grefwe Johan Oxenstierna 
skenckt till Archivum.» Derunder: »Contenta huios 
libri» börjad af Hadorph och afslutad af J. A. Ahl- 
strand. 

Handskriften, som flyttades från Riksarkivet till 
Antiqvitets-Arkivet och derifrån 1780 till Kongl. Bi- 
bliotheket, begagnades för Hadorphs upplaga af Rim- 
Krönikorna och kallades af honom Codex Regius I, 
hvilken benämning bibehålies i Scriptores R. S. All- 
deles grundlös är den derstädes förekommande upp- 
giften att boken äfven innehåller Lilla Rim-Krönikan 
hvilken till och med skall ha blifvit aftryckt just 
efter 'denna uppteckning — som aldrig funnits til 


2. Fru Märetas bok eller codex Verelianus på 
Kongl. Bibliotheket, skrifven år 1457; består nu af 


Digitized by Google 



Handskrift-Beskrifning. 


247 


af 258 blad i aflångt och smalt format, bunden i 
nytt band. Innehållet är följande: 

i. Gamla Rim-Krönikan, sid. 1 — 111. Första 
bladet, med verserna 1 — 82, saknas. Lider af många 
felaktigheter och utelemnade verser; sålunda fattas 
v. 1122—25, 1656—1713, 2136—49, 2722—2786, 
3235, 3331, 40 9 8. Anföres i läsarterna under sign. B. 

ij. »Här byriäs fagher ärendä och iär[ teknä] afif 
karlla magnus konungh och tolff [hans] iempnungha» 
sii 111 — 150. Är något skadad i början; att denna 
skada är ganska gammal synes af en i Olof Rud- 
beck den äldres collectanea (sign. F. e. 15) befintlig 
afskrift häraf, hvilken är lika ofullständig. Varianter 
härur äro, under sign. B, meddelade i den af Rietz 
såsom akademiska afhandlingar utgifna upplagan, Lund 
1847. Det är denna prosaroman, som gifvit anled- 
ning till uppgiften om en versifierad dikt på Svenska 
om Karl den Store; en sådan finnes dock ej till. 

iij. »Här efft er byriäs äuintyr om flores och 
blandzaflor» sid. 150 — 203. Begagnad för upplagan 
i Fornskrift-Sällskapets Samlingar 1844 under sign. C. 

iiij. »Här sigx aff abotum alluiii skemptan myklä» 
sid. 203 — 205. En prosa-satir ur goliard-litteraturen. 

v. »Här efifter star huru jwll och fasta the trättä» 
sid. 205 — 206. En dialog på 46 rimade rader; af- 
tryckt i Svenska Dramat af Ljunggren, Lund 1864. 

vj. »Här byggyndäs en book afif konung artus 
och hans ärligom mannom och afif herra wadion rödh» 
sid. 207 — 349. Det är denna rubrik på romanen 
Ivan Lejonriddaren, som gifvit anledning till den 


Digitized by Google 



248 


Han dskri ft-Beskrifning, 


oriktiga uppgiften, att den namnkunniga dikten om 
konung Artus äfven blifvit öfversatt på Svenska. 
Denna afskrift, som är begagnad under sign. B i 
Fomskrift-Sällskapets upplaga 1845 — 49, slutar med 
följande verser om handskriftens första ägarinna. 
Then gud th«r all ting forma 
göme then fru ther boken a 
fru märeta mz gudz miskund 
late henne liffuä mz änglä fund 
J himmerike for wtan endä 
och j werlden henne glädi sendä 
ee mäden hon wil här byggiä och bo 
Hon är dygdelik thz moghi tro 
gudh giffui henne heder äuinnerlik ' 
thy at hon haffuer sik mykat höffuisklik 
och allum them henne an wäll 
och frälsse them aff äuerdelikä häll Amen 
Hvilken af våra förnäma riddarefruar här åsyftas 
lär väl nu icke kunna bestämmas. * 


* Vår utan tvifvel lärdaste kännare af medeltids-genealogien, H. Exc. Herr 
Grefve Sparre, har benäget lemnat följande förslag: 

Fru Märta 1457 kan vara: 

а) Fru Märta Månsdotter (Gren), g. omkr. 1450 m. Herr Christiern Benkt** 
son (Oxenstierna) till Salsta, Riddare, R.R., en tid Höfvidsman på Åbo- 
Lefde 1473. — (Upland eller Finland.) 

б) Fru Märta Månsdotter (Tre rosor, af Horshaga), g. omkr. 1450 m. Hr Ml® 
Benktsson (Natt och Dag) till Göksholm. — Hon dog omkr. 1461. (Nerihl 

c) Fru Märta Knutsdotter (Tre Rosor, Mörby-ätten), var 1457 (och lty 
förut) g. m. Herr Jöns laga-Pusa (Posse), Riddare &c. (Bodde i Vester 
götland eller på Dal.) 

d) Fru Märta Benktsdotter (Vinstorpa-ätten), var redan på 1430-talet g. ® 
Herr Åke Axelsson (Thott) till Hjulaberg, Ridd., Danm. R.R., Höfvidsman 
en lång tid på Falkenberg och Varberg (f omkring 1476). Hon lefde 
enka flera år. (Bodde i Halland.) 

Af dessa synes utgifvaren den förstnämnda vara sannolikaste ägarinnan, 
emedan man vet att från denna familj (Oxenstierna) härstamma några medm* 
tidshandskrifter, och att således smak för litterär sysselsättning der foniuta 


Digitized by Google 



Handskrift-Beskrif ning. 


249 


vij. »Här eSter böriäs eth höffuist äuintyr aff 
nampnlos och falantin» sid. 349 — 403. Efter denna 
uppteckning utgifven i Fornskrift-Sällskapets Sam- 
lingar 1846. 

viij. Hertig Fredrik af Normandie, sid. 403 — 474. 
Begagnad under sign. B för Fornskrift-Sällskapets 
upplaga 1853. 

ix. »Här efftér läsis aff en man och war en 
riddare och heth Tungulws» sid. 474 — 490. Efter 
denna handskrift aftryckt i Fornskrift-Sällskapets upp- 
laga af S. Patriks-Sagan 1844. I slutet står här år- 
talet Mcdlvii 0 [=1457]. 

x. Lilla Rim-Krönikan, sid. 490 — 499. Ehuru 
dålig än denna afskrift är, har hon dock måst följas 
för aftrycket i denna samling, l:a delen sid. 215 — 231, 
emedan ingen hvarken äldre eller bättre finnes. 

xi. Prosaiska Krönikan, sid. 499 — 516. Slutet 
felar, i ty att texten afbrytes i sista raderna af k. 
Christofers historia. 

Främst i bandet finnes ett försittsblad, hvarå är 
anfördt »Contenta huius Codicis», n. 1 — 7 af Olof 
Verelius och n. 8 — 11 af Olof Rudbeck d. y. Af 
den förre finnes äfven ett par anteckningar på sid. 
1 och 111; han har också paginerat hela boken. Af 
Olof Rudbeck d. ä. finnas två anteckningar på 
sid. 1 och 490; den sista af dessa förtjenar anföras, 
såsom utvisande ett drag af förståndig kritik hos 
denne store ifrare för fäderneslandets ålderdom och 
heder. Den beträffar Lilla Rim-Krönikan och lyder 
så: »N. A. företalet som är i Messenij Rimcrönika 


Digitized by Google 



250 


Handskrif t-Beskrifn ing. 


fins ej här, ty är det mistenkt, emedan dätt handlar 
om Gamla Upsala.» Företalet finnes ej heller i någon 
annan handskrift, och sannolikt är att Messenius sjelf 
tillagt detsamma. 

Handskriften åberopas under namn af codex 
Verelianus uti varianter till de afskrifter (sign. D. 80) 
Erik Wennaesius (f 1684) gjort ur nästföljande D.3; 
för öfrigt har hon, oaktadt känd och anförd af Ham- 
marsköld, icke varit begagnad förr än Fornskrift- 
skrift-Sällskapets verksamhet böljade. Ägarne allt- 
sedan medlet af 1600-talet kunna märkligt nog full- 
ständigt uppgifvas och hafva varit följande: O. Ve- 
relius, O. Rudbeck d. ä., O. Rudbeck d. y., på hvil- 
kens bokkatalog 1741 hon förekommer under n. 1 
bland handskrifter, och då köptes af C. G. Warm- 
holtz, som anför henne i Bibliotheca Historica S. G., 
V: 26. Med hans Svenska samlingar öfvergick boken 
till Gjörvell, hvilken, enligt en skrifven förteckning, 
sålde henne till O. Andersson Knös i Skara; på deD- 
nes auktion 1805 hade hon n. 3 bland handskrifter 
i folio, och köptes då af P. Tham. Efter hans död 
inköptes hon på auktionen 1822, under n. 1171, af 
kammarherren v. Schinkel för 21 R:dr; slutligen, di 
dennes böcker försåldes 1835, blef Kongl. Bibliothekö 
dess ägare för 20 R:dr. 

3. Fru Elins bok på Kongl. Bibliotheket, skrifven 
år 1476, med gammal signatur (Antiqvitets-Arkivets) 
D. 3; i aflångt och smalt format, bunden i tjocka 
träpermar, klädda med simpelt brunt skinn. Har nu 


I 


Digitized by Google 



// a n ds ki -i/t- Besk rifn in n . 251 

qvar 304 blad af fordna 322, och innehåller följande 
skrifter. * 

i. Ivan Lejon-Riddaren, sid. 3 — 168. Begagnad 
med sign. C i Fornskrift-Sällskapets upplaga 1845 — 49. 
Sid. 1, 2, 23, 24 och största delen af 39, 40 fattas. Sid. 
80, större delen af 122, hela 123, 124 samt nedre del- 
en af 156 äro lemnade toma, och i första tomrumet 
har skrifvaren antecknat »Ibi est defectus &c», i det 
sista åter: Amen. Det skulle således tyckas att något 
här fattades af texten, men så är dock icke förhål- 
landet; utan lära dessa mellanrum, som alla före- 
komma vid slutet af arken eller läggen, icke hafva 
annan grund än skrifvarens nyck eller någon egen- 
domlighet i förfarandet under hans arbete. I slutet 
förekomma samma verser, som ofvan i n. 2: vj, endast 
med den skilnad att en fru Elin här nämnes som 
bokens ägarinna. Sannolikt åsyftas här, enligt H. Exc. 
Grefve Sparres åsigt, Fru Elin Göstafsdotter Sture, 
som blef enka 1451 efter k. Karls halfbroder Knut 
Stensson Bjelke, samt sedermera omgift med Erik 
Axelsson Thott. Fru Elin lefde ännu 1493. 

ij. Romanen om Karl den store och hans tolf 
kämpar, sid. 169 — 212. Oaktadt ingenting här fattas 
af handskriften, saknas dock berättelsens första rader, 
hvilka skrifvaren således utelemnat. Varianter härur 
äro, under sign. C, meddelade i den af Rietz utgifna 
upplagan, Lund 1847. I slutet står 'handskriftens 
årtal: Anno domini mCdlxx Sexto [=1476]. 

I anledning af en missräkning i den förut tryckta, kortare beskrifningen 
meddelas här denna nya. 


Digitized by Google 



252 


Handslrift-Beskrifning. 


iij. Gamla Rim-Krönikan, sid. 213 — 345. Slutet 
från och med vers. 4461, eller sid. 343 — 345, felar. 
Är ännu sämre än n. 2 och saknar samma verser 
som denna, hvilket utvisar att båda härstamma från 
en och samma codex. Denna afskrift förtjenar såle- 
des intet afseende, om ej för att visa till hvilket 
djupt förfall en ursprungligen god text kan bringas 
genom en rad vårdslösa afskrifvare. Anföres hlr 
med sign. C. 

iiij. Flores och Blanchefieur, sid. 345 — 407. Bör 
jan, sid. 345, 46, fattas samt dessutom sid. 3 66, 67, 
393, 94. Begagnad under sign. D för Fornskrift- 
Sällskapets upplaga 1844. 

v. »Her epther börias eth äwintyr aff nampnlos 
ok falentin» sid. 407 — 461. Sid. 415 — 18, 439 — 42 
fela. Begagnad under sign. B i Fornskrift-Sällskapets 
upplaga 1846. 

vi. Hertig Fredrik af Normandie, sid. 461 — 542. 
Sid. 463 — 66, 487, 88, 513, 14 fela. Begagnad un- 
der sign. C i Fornskrift-Sällskapets upplaga 1853. 

vij. »(Her) epter läsis aff en man ok war en 
riddare (oc)h heth Tungulus» sid. 542 — 558. Be- 
gagnad under sign. B för Fornskrift-Sällskapets upp- 
laga, uti S. Patriks-Sagan, 1844. 

viij. Lilla Rim-Krönikan, sid. 559 — 572. öfver- 
ensstämmer alldeles med n. 2: x och härstammar utan 
tvifvel från samma codex som denna, samt lemnar 
således inga bidrag till textens förbättrande, utom 
det enda bland rättelserna anförda, som gäller ett i 
n. 2: x uteglömdt ord. 


Digitized by Google 



Handslcrift-Beskrifiiing. 


253 


ix. Prosaiska Krönikan, sid. 572 — 591. Sidorna 
583 — 586 fattas. Några rader af början, de 2 första 
punkterna, äro utan skönjbar anledning utelemnade, 
likasom ofvan i Karl Magnus. Slutar med Christofer, 
hvadan den sista afdelningen, ur Danska Krönikan, 
är utelemnad. 

x. »Her sigx aff abotum alle skemptan (myk)lä» 
sid. 591 — 593. öfverensstämmer med uppteckningen 
i n. 2. 

xi. Skafftawils leek, sid. 593 — 626. Sid. 611, 
12 fattas. Innehåller icke ens halfva poemet, i ty 
att afskrifvaren slutar med ett &c vid versen 1399, 
enligt det af Rietz, efter codex Askabyensis, utgifna 
aftrycket, Lund 1848, 49. 

xij. Två legender om S. Anna, neml. Rådman- 
ens son i Ungern och Procopius af Ungern, sid. 627 
—635, hvaraf 633, 34 fela. De äro, efter en annan 
handskrift, tryckta i 3:e delen af Ett Fornsvenskt 
Legendarium. 

xiij. Ett järtecken om jungfru Maria eller Den 
omvände juden och djefvulen, sid. 636 — 641. Af- 
tryckt sammastädes sid. 60 — 64. 

Största delen af s. 641 samt hela 642 — 44 äro 
lemnade toma. På sista sidan förekommer åtskilligt 
klotter, hvaraf kan urskiljas följande: 

I tem Jenss ffwlmodhsson 
It em lasse aamsson(?) i wredhe 
It em börge i hagh 
It em habordh karsson 


Digitized by Google 



254 


Handskrift- Beskrif ning. 


It em per i bonssrom 
Itm swen i berkeodhen 

Af dessa namn, hvilka icke kunnat närmare be- 
stämmas, bar det dock ej lyckats att draga någon 
slutledning. 

Handskriften är illa skadad af fukt på fram- 
kantens nedre hälft. På frampermen är antecknadt 
att »dhenne Book lågh ibland Messenij aeter». Hon 
begagnades af Hadorph för hans upplaga af Rim- 
Krönikorna och kallades der Regius II, hvilken be- 
nämning bibehålies i Scriptores R. S. 

Flera handskrifter än dessa tre finnas nu veter- 
ligen icke, innehållande Gamla Krönikan såsom ett 
fristående verk samt med den äldre och kortare in- 
ledningen. De öfriga innehålla hennes andra redak- 
tion, såsom sammanfogad till ett helt med den Nya 
Krönikan, samt föregången af den längre inledningen. 


II. Handskrift innehållande Nya Krönikan 
ensam såsom sjelfetändigt verk. 

4. Af denna klass finnes endast en enda hand 
skrift, men så mycket märkligare, såsom varande ert 
original-exemplar. Den tillhör Kongl. Bibliotheket 
och har gammal signatur (Antiqvitets- Arkivets) D. 6; 
är skrifven vid år 1452 och består af 126 blad i af- 
långt och smalt format samt sju instuckna större och 
mindre lappar; bandet nytt. 


Digitized by Google 



Handskrift-Beskrifning. 


255 


Utom första bladet, som på frånsidan har en 
kort konungalängd från Olof Skötkonung till och med 
Karl Knutsson, upptagas alla de öfriga af Nya Krön- 
ikan, sådan hon år återgifven i 2:a bandet af denna 
samling. 

Bladen äro fördelade i elfva lägg, som upp- 
till på första och sista sidan i hvarje äro signerade 
med de utskrifna Latinska talen Primus — Vndecimus. 
Det l:a lägget har 15, det sista 10 blad; de öfriga 
skulle hvartdera hafva 12, men i 3:e och 8:e är ett 
blad bortskuret, dock utan att något af texten fattas. 
Sidorna 97 — 100, 171, 172 äro toma. 

Krönikan är skrifven med icke mindre än nio 
olika handstilar, sålunda att den första upptar 
sidorna 3 — 30; den andra sid. 31 — 68; den tredje 
sid. 68 slutet — 96 samt större delen af 169. Den 
fjerde handstilen upptager sid. 101 — 108, 118 — 134, 
139 — 148 och 173, som är öfverstruken, jemte en 
qvarblifven remsa af det bortskurna bladet näst förut. 
Den femte handen fyller sid. 109 — 117. Den sjette 
stilen upptager sid. 135 — 138, 174 — 177 nära slutet, 
214—216, 223 början — 224 början, 225 början — 229 
början, 233 början — 252 samt ett tillägg på sid. 108 och 
lapparna 1164, 1184- Sjunde handstilen upptar sid. 
149 — 168 l:a hälften, utom några rader på 165, samt 
ett tillägg på sid. 14. Den åttonde stilen upptar 
några rader på sid. 165, 2:a hälften af 168 — 169 
början, 170, 183 början — 213, 216 slutet — 223 
böljan, 229 början — 233 början, samt lapparna 1784, 
1984, 2044, 2284 och 2294 (hvilka äro en och samma), 


Digitized by Google 



256 


Eandshrift-Beskrifmng. 


2334. Den nionde handen slutligen upptar sid. 17" 
slutet — 183 början, 224 början — 225 början. 

Ifrån denna mångfald af skrifvare härleder sig 
den omvexlande språkbehandlingen och stafningen, 
under det att författa reskapet säkerligen tillhör en 
person. Det vill synas som denne uppträder egen- 
händigt med en tionde stil uti några fåtaliga ändring- 
ar af sådan beskaffenhet, att man gerna vill tillägga 
dem författaren sjelf; de äro särskildt utmärkta i 
redogörelsen för ändringarna. 

Beträffande dessa är redan i 2:a delen sid. 331, 
32 anmärkt och bör här upprepas, att handskriften 
är att anse dels som concept, dels som renskrift med 
eller utan ändringar och tillägg. Sålunda är l:a läg- 
get (sid. 3 — 30, vers. 1 — 1261 eller första handstilen) 
en renskrift, hvari förekomma endast helt få rättelser 
samt ett tillägg, af vers. 478 — 485. Andra lägget 
och första hälften af det 3:e (sid. 31 — 68, v. 1261 
— 2765 eller 2:a handstilen) var också en gång en ren- 
skrift, men har fått emottaga en så stor mängd än- 
dringar och uteslutningar, att det företer fulla ut- 
seendet. af ett concept. Senare hälften af 3:e lägget 
och hela 4:e (sid. 68 slutet — 96, vers. 2766 — 38A 
eller 3:e handstilen) är åter en renskrift nära n# 
utan ändringar. Femte och 6:e läggen (sid. 101—$ 
vers. 3888 — 5597, eller 4:e och 5:e handstilarna) hafe* 
många ändringar, uteslutningar och tillägg, utom [* 
sid. 135 — 138, hvilka blifvit renskrifna med 6:e hand- 
stilen och insatta i stället för de ursprungliga. Sjunde 
lägget (sid. 149 — 170, vers. 5598 — 6543) är en 


Digitized by Google 



Han dsk rif t-Beskrifnin cj . 


257 


skrift med 7:e, 8:e och 9:e handstilarna samt har blott 
några små ändringar, men inga uteslutningar eller 
tillägg. Utom den alldeles öfverkorsade sidan 173 
äro de fyra sista läggen (sid. 174 — 252, vers. 6544 
— 9628, skrifna med 6:e, 8:e och 9:e handstilarna) 
äfven en slags renskrift, men hafva hvarjehan^a än- 
dringar och tillägg, dock inga uteslutningar. 

Af alla dessa mångfaldiga ändringar är det stora 
flertalet gjordt kort efter nedskrifvandet af texten, 
öfver eller bredvid raderna och med vexlande händ- 
er; ett mindre antal är, i senare hälften af codex, 
gjordt omedelbart under sjelfva nedskrifvandet och 
med samme skrifvares hand. Dessa omedelbara än- 
dringar äro uti redogörelsen utmärkta genom orden 
»genast vid nedskrifn ingen» eller »i texten», »i raden.» 

Uti Scriptores R. S. anföres handskriften med 
n. IV, såsom den af Hadorph begagnade, nu förlorade 
codex Rålambianus; att dock så icke är förhållandet 
visar första blick i boken. Utan tvifvel är det denna, 
redan i Antiqvitets-Arkivets katalog förekommande, 
oriktiga uppgift, som vållat att denna så ytterst vig- 
tiga handskrift hittills förblifvit okänd och obegagnad. 


III. Handskrifter innehållande Gamla och Nya 
Krönikorna sammanfogade till ett verk. 

5. Lagerbrings handskrift från 1480-talet, på 
Lunds Universitets Bibliothek, med signatur H. L. a) 
4:o 23. Är en liten qvart i simpelt skinnband på trä- 


Digitized by Google 



258 


Handskrift-Beskrifning. 


permar. Har nu 227 blad, delade i 17 lägg med 
vanligen 12 eller 16 blad, af hvilka de 2 innersta 
och de 2 yttersta i hvarje äro af pergament, så att 
dessas antal är 66. Två blad, de ursprungliga 3 ä 
och 4:e med verserna 78 — 191 af Gamla Krönikan, 
fela. Har som prydnad en stor mängd röda ver- 
saler samt sammanhängande röda streck, dragna tvärt 
igenom versernas första bokstäfver. I slutet står, med 
skrifvarens hand, en anteckning, hvaraf nu endast 
finnes i behåll följande ord: (Script)us est liber jste 
(anno Med) lxxx — — — (? pro labore da mihi) 
prandium 

Innehållet är uteslutande de sammanfogade Gamla 
och Nya Krönikorna. Är en temligen god afskrift, 
dock mycket underlägsen hufvudcodices; icke sällan 
äro verser öfverhoppade i synnerhet uti Nya Kröni- 
kan. Här förekomma några i skriftspråket eljest 
ovanliga diftong-former, såsom ein, eith, foreina, grei- 
dan, jinne, heith; dock äro de vanliga öfvervägande. 
Aftryckta härur i denna samling äro nya inledningen 
och sammanfogningen mellan Krönikorna, l:a delen 
s. 163 — 166, 171 — 192, samt läs-arter till Gamla 
Krönikan under sign. D. 

Boken har lidit af väta, så att många af per- 
gament-bladen hopkrympt nedantill och äro illa med- 
farna. Tillhörde Sven Lagerbring, som några gånger 
anför henne i sin Svea Rikes Historia, och tillföll 
efter honom Lunds Bibliothek. Anföres i Scriptores 
R. S. under n. XI, men är ej der begagnad annat än 
efter de anteckningar N. R. Brocman gjort i ett ex. 


Digitized by Google 



Handskrift- B cskrifning. 


259 


af Hadorphs upplaga, nu förvaradt i Kongl. Biblio- 
theket. 

6. Upsala Universitets Bibliotheks codex 62 i 
Benzelii katalog, från senare hälften af 1400-talet; 
på permen kallad »cronica suenorum in materna lingua 
suenica richmatice». En liten qvart, i rödt pressadt 
skinn på träpermar, bestående af 88 blad utom 23 
som blifvit lemnade oskrifna. Har på Krönikans första 
sida som prydnad en blå sköld, utan vapen, orn- 
gifven af gröna och röda blad; vidare en mängd röda 
versaler och röda streck genom versradernas första 
bokstäfver. 

Innehåller de förenade Gamla och Nya Krön- 
ikorna på 86 blad, men icke fullständigt, utan i ganska 
starkt sammandrag, så att de icke upptaga mer än 
c. 6300 verser af de 14800, som tillhöra dem. I 
synnerhet är det Nya Krönikan, som afkortningen 
mest drabbat, i ty att hon förlorat öfver 7000 verser. 
Denna sammandragning är helt enkelt gjord genom 
uteslutningar, utan att några förmedlande öfvergångar 
blifvit inskjutna. Sista versen är 9610 af Nya Krön- 
ikan. 

På ett af de toma bladen i början har en hand 
från 1500-talets första år inskrifvit begynnelsen af 
Lilla Rim-Krönikan, men slutat redan med 3:e kon- 
ungen. Straxt efter Nya Krönikan har samma hand 
infört berättelsen om mördandet af Stockholms borg- 
are 1389; men deraf finnas blott 3 sidor i behåll, 
emedan de följande blifvit bortskurna. 

Rimkrön. 3 17 


Digitized by Google 



260 


Handåkrift-Be$brifnin g. 


Handskriften har varit en liber catenatus; men 
nu finnes blott märket qvar efter merlan på bak- 
permen. Första permen har haft en nu förlorad ti- 
tel, infattad under hornbetäckning. Man kan af dessa 
omständigheter sluta, att boken skrefs för att ingå i 
en större boksamling. På 1500-talet har hon till- 
hört en Aruidus Olaui, som tre gånger inskrifvit sitt 
namn, samt förmodligen dennes son Arvid Arvidsson, 
h vilken år 1579 (»anno 709») tecknat sig som ägare. 
Anföres i Scriptores R. S. under n. IX och i denna 
samling under signaturen E. 

7. En handskrift från slutet af 1500-talet eller 
början af 1600, på Linköpings Bibliothek, n. LXXVM 
i Benzelii samling och LIX i qvart af Kylanders för 
teckning (uti L. B:s Handlingar, II). Består af 292 
blad qvarto, bunden i gult pressadt skinn. Innehåller: 

i. Prosaiska Krönikan, bl. 1 — 16 r. Början deraf, 
motsvarande ungefär en sida i handskriften, saknas 
och har aldrig varit införd här; förmodligen emedan 
äfskrifvaren följt en ofullständig codex. 

ij. Gamla och Nya Rim-Krönikorna, bl. 16r. 
— 292 r. Slutar helt oväntadt med vers. 8762. Inne- 
håller visserligen afvikelser och olikheter, men en- 
dast försämringar och föryngringar, hvilka alldeles 
icke förtjena något afseende. Har emellertid bliMt 
jemförd af Brocman, som antecknat dess skiljaktig- 
heter i det under n. 5 nämnda exemplaret af Ha- 
dorphs upplaga. Anföres derefter i Scriptores R & 
med n. XIV. 


Digitized by Google 



Handdkrift-Beskrifning. 261 

8. En handskrift från l:a hälften af 1600-talet, 
på Linköpings Bibliothek, n. VI i Benzelii samling 
och III i folio af Kylanders förteckning (L. B:s Hand- 
lingar, I). Består af 218 folioblad och är bunden i 
pergament, innehåller ensamt de förenade Gamla 
och Nya Krönikorna. Denna unga .afskrift lemnar 
inga bidrag till texternas förbättrande eller läsarter, 
som förtjena något afseende. 


En nu förlorad handskrift, som tillhörde denna 
klass, var den af Hadorph begagnade Rålambska 
codex. De af honom derur anförda varianterna visa, 
att dess förlust icke är af någon betydelse för Rim- 
Krönikans text. Den synes ha närmat sig de äldre 
handskrifterna, men öfverhoppat många verser; van- 
ligen fela de samma, som uppteckningen af Nya Krön- 
ikan i n. 1 utelemnar. 


IV. Handskrifter innehållande Gamla och Nya 
Krönikorna med fortsättning. 

9. En handskrift från början af 1500-talet, på 
Linköpings Bibliothek, n. LIV af Benzelii samling 
och XLII i qvart- af Kylanders förteckning (L. B:s 
Handlingar, II). Består nu af 365 blad, numererade 
1 — 370; 13 blad ha gått förlorade, nemligen: de tre 
första; fyra mellan 6 och 7; två mellan 16 och 19; 
ett mellan 28 och 29; tre mellan 364 och 368. Hela 


Digitized by Google 



262 


Handskrift- Beskrifntn g. 


bladantalet var således fordom 378; af det sista åter- 
står väl nu endast ett litet stycke, men man kan 
dock skönja att det icke innehållit något mera af 
texten. Bandet är nytt och simpelt; vid dess an- 
bringande, eller dess för innan, lär något blad gitt 
förloradt, hvaraf, enligt Brocmans anteckning, inhem- 
tades att boken år 1578 ägdes af en Oluff Ericson 
och år 1687 af Er. Lidius, hvilkens son Daniel gaf 
henne åt Olof Benzelius. 

Innehåller: 

i. Prosaiska Krönikan, bl. 1 — 15. Ofullständig 
genom de nämnda sju bladens förlust. 

ij. Gamla och Nya Krönikorna med början if 
fortsättningen, bl. 16 — 370. Slutar helt tvärt mel 
v. 148 af Nya Krönikans första fortsättning. Utom de 
luckor i texten, hvilka uppstått genom de ofvan- 
nämnda sex bladens borttagande, saknas äfven ea 
mängd verser, som afskrifvaren öfverhoppat. 

öfverensstämmer ravcket. nära med den af Hr 
dorph begagnade, nu förlorade Bjelkeska codex,' 
som äfven slutade med just samma rad. Skiljaktig- 
heterna äro af samma beskaffenhet, som de öfrig* 
yngre handskrifternas, att icke behöfva eller böra an- 
föras, såsom ingalunda ländande till förbättring elfe 
upplysning. Brocman har dock antecknat en hop i 
det vid n. 5 nämnda exemplaret af Hadorphs upp- 
laga. Anföres derefter i Scriptores R. S. under & 

I Scriptores R. S. anföres väl, under n. VI. denna handskrift såsom k 
fintlig på Skokloster; men så är ej förhållandet. Förmodligen redutf^ 
med Sten Bjelkes boksamling förstördes hon nog i slottsbranden 1$ ; 
Den på Sko förvarade är nedan nämnda n. 12. 


Digitized by Google 



Handskrift-Besbrifning, 


263 


XIII (ehuru på ett nog förvillande sätt) och i denna 
samling med sign. F. 

10. Kongl. Bi blioth ekets handskrift, med gam- 
mal signatur (Antiqvitets-Arkivets) D. 5, från början 
af 1500-talet; i aflångt och smalt format, bunden 
i tjocka träpermar med pressadt skinn, som nu är 
mycket skadad t. Har nu 286 skrifna blad, hvilka af 
J. Messenius blifvit paginerade 1 — 544, med utelem- 
nande af de 27 första sidorna. Två blad hade redan 
åess för innan gått förlorade, neml. ett mellan sid. 
503, 504 och det dermed sammanhängande mellan 
507, 508. 

Innehåller: 

i. Prosaiska Krönikan, på de 27 opaginerade 
sidorna. 

ij. Gamla och Nya Rim-Krönikorna jemte de 3 
fortsättningarna till och med år 1496, å sid. 1 — 544. 
Af de olika afdelningarna är endast den sista ut- 
märkt som en särskild beståndsdel af det hela. 

Handskriften har som prydnad en mängd stora 
versaler, rätt väl präntade med röd färg. På fram- 
permen är antecknadt: »Liber Petri Brasconis. Sed 
nunc Johannes Messenius legitimus eius possessor 
1. 6. 17» samt vidare: »Dhenne Book lagh ibland 
Messenij acter.» 

På försittsbladet har Messenius antecknat: »Qui- 
dam Laurentius Arosiensis hunc scripsit librum anno 
1481 vt liquet ex pag. 492. Ex isto conpilauit li- 
bello Ericus vpsalensis suum chronicon postea.» På 
sidan 492 förekommer visserligen versen 2465, om 


Digitized by Google 


264 


Handskrift-Beskrifning. 


Sten Sture den äldres ll:e regeringsår, hvilken väl 
kan tolkas så, att den ene författaren skref på sin 
fortsättning 1481, för så vidt ej ett fel här insmygt 
sig, hvilket är det sannolikaste. (Se vidare s. 300 
här nedan.) Deremot finnes ingenting som antyder 
författarens namn eller att en person skrifvit hela 
verket, som ju dessutom sträcker sig t. o. m. 1496. 
Messenii slutledning blir således icke lätt att fatta. 

På sidan 544 efter alla texternas slut äro, med 
samma hand som allt det öfriga, följande 2 verser skrifna. 
Raadhe nw gudh huru thz wil gaa 
konungh haniss hot aff swerige i gän wth faar 
Det tyckes som de utgöra början till ännu en 
ny, tillämnad fortsättning; men skrifvaren har be- 
tänkt sig och åter utstrukit dem. 

Det är denna afskrift som följdes af Messenius 
och Hadorph för deras upplagor, äfvensom medelbart 
(o: efter Hadorph) i Scriptores R. S.; benämnes af de 
båda senare Codex Regius III. I denna samling, III*- 
1- — 144, äro de tre fortsättningarna aftryckta härur;* i 
läsarterna till Gamla Krönikan anföres hon under sign. 
G, ehuru i detta afseende af föga eller intet värde, 
likasom de öfriga yngre codices. 

11. Arnse-Magneanska codex n. 899 på Uni- 
versitets— Bibliotheket i Köpenhamn, från slutet af 
1500-talet. Består af 956 sidor i qvart, bunden i 
pergament. 


* I anseende till handskriftens ringa ålder äro här förkortningarna icke ut- 
märkta med särskild stil i aftrycket, så som skett vid de äldres åter 
gifvande. 


Digitized by Google 



Handskrift-Beskrifning. 265 

Innehållet är alldeles detsamma som i n. 10 och 
synes vara afskrifvet derur; den 3:e fortsättningen 
är äfven här afskild från det föregående, såsom en 
ny afdelning. Röda bokstäfver och hela rader skrifna 
med rödt bläck förekomma här som prydnader. Är 
skrifven med 3 olika handstilar, af hvilka den första 
och vackraste räcker t. o. m. sid. 56; den andra, äfven 
mycket vacker, upptar sedan mest hela boken, utom 
enstaka sidor, som här och der äro skrifna med en 
vårdslösare stil. 

Efter denna handskrift tryckte N. H. Dal år 
1726 ett, nu ganska sällsynt, qvartblad innehållande 
verserna 2811 — 73 af Nya Krönikans fortsättningar, 
såsom supplement till Hadorphs upplaga, der denna 
brist i codex n. 10 är anmärkt. I denna samling 
åro såväl dessa verser lånade härur, som ock 3002 
—67, hvilkas frånvaro förut ej blifvit bemärkt. An- 
föres i Scriptores R. S. under n. XV efter Dals 
aftryck. . 

12. En handskrift på Skoklosters bibliothek n. 
20 i qvart, från slutet af 1500-talet; har 338 blad 
och är bunden i rödfärgadt pergament. 

Innehållet är detsamma som i n. 10 och 11, 
utan att dock vara afskrifvet från någondera. Alla 
de rimade krönikorna fortlöpa här som ett enda oaf- 
brutet helt verk. På flera ställen äro tomrum lem- 
nade för ord, som afskrifvaren icke kunnat läsa. 
Verserna 2596 — 2621 af Nya Krönikans fortsättningar 
ingå icke i sin ordningsföljd, utan äro särskildt tillagda 
och insignerade, likasom ock i nästföljande n. 12, 13, 


Digitized by Google 



266 


Handskrift-Beslcrifni ng. 


under det de åter alldeles fela i n. 14, 15 och 16; 
förmodligen häntyder detta förhållande derpå, att de 
redan i den ursprungliga texten utgöra ett inskjutet 
tillägg. Verserna 1811 — 48 af l:a fortsättningen äro 
omkastade så, att de följa efter v. 1932 i 2:a fort- 
sättningen; en annan egendomlighet som äfven upp- 
repas i nästföljande. 

På några ställen förekomma här, såsom belys- 
ning till namnen i texten, små ritade vapensköldar, 
nemligen Sparres, Thotts, Natt och Dags i längden, 
Vases, Natt och Dags, E. Pukes, Johan Karlsson 
Färlas, Jöns Svartes, M. Grens, Aslak Thuressons, 
orätt framställd som Tre Rosor i stället för en Båt, 
Gustaf Karlsson Gumsehufvuds, Bjelkes och Knut 
Karlsson Geras; hvilket sista vapen har någon vigt, 
då det förtager all tvekan om det rätta namnet. 

På frampermen finnes namnet »Laurentius Aro- 
siensis canicus», förmodligen skrifvet af någon som 
känt till den ovissa uppgiften om Krönikans för- 
fattande af honom? På bakpermen är antecknadt 
att en Gustaf Engelbrechtsson ägde boken. 

13. En handskrift från slutet af 1500-talet, på 
Upsala Bibliothek, utan signatur. Består af 347 blad 
i qvart och är bunden i brunt pressadt skinn på 
träpermar. 

Innehåller Gamla och Nya Krönikorna med de 
3 fortsättningarna, som ett sammanhängande helt, på 
bl. 1 — 342, hvarefter följa några korta historiska an- 
teckningar för åren 1448 — 1560, på bl. 343 — 347. 


Digitized by Google 



Handskrift- Beskrif ning. 


267 


Har samma vapenritningar som n. 12, samma 
tomrum för utelemnade ord, verserna 1811 — 48 lika 
omkastade och 2596 — 2621 på samma sätt tillagda; 
af hvilket allt är klart att båda äro afskrifna efter 
en och samma codex. 

14. Codex Palmsköldianus på Kongl. Bibliotheket, 
med gammal signatur (Antiqvitets-Arkivets) D. 15. 
Ar från slutet af 1500-talet och har nu 149 folio- 
blad (fordom 150) skrifna i spalt; bunden i perga- 
mentblad ur ett gammalt missale, hvarpå Elias Palm- 
sköld antecknat att han lemnat boken till Rijkzens 
Arkivi tiänst. 

Börjar med ett register på 2 blad, hvarefter 
följa Prosaiska Krönikan och Rim-Krönikorna med 
de 3 fortsättningarna, fortlöpande såsom ett enda 
helt. Ett blad är bortrifvet. 

Handskriften har samma vapenritningar som de 
2 föregående, och verserna 1811 — 48 likaledes om- 
kastade; v. 2596 — 2621 fela deremot här helt och 
hållet, utom flera andra. Anföres i Scriptores R. S. 
under n. VIIL 

15. En handskrift på Upsala Bibliothek, n. 30 
af Celsiska samlingen; från slutet af 1500-talet. Be- 
står af 216 skrifna folioblad och är bunden i brunt 
pressadt skinn. Är skrifven med mycken omsorg i 
afseende på stilen. 

Innehåller ensamt Rim-Krönikorna såsom ett fort- 
löpande helt verk. Verserna 1811 — 48 äro omkastade 
likasom i de närmast föregående och 2596 — 2621, 
jemte flera, fela alldeles. 


Digitized by Google 



268 


Handskrift- Beskri fning. 


Har tillhört Jören Claesson (Stjemsköld) till Biby, 
som på frarnpermen gjort en anteckning (i Polska 
historien) från den tid, 1599, då han var fången i ; 
Polen. 

16. Codex Aurivillianus på Kongl. Bibliotheket, 
med gammal signatur (Antiqvitets-Arkivets) D. 8; är 
från början af 1600-talet och har nu 222 blad i folio, 
bunden i gröpfärgadt pergament. 

Innehåller : 

i. Samma register öfver Krönikorna som uti 
n. 14, bl. 1, 2. | 

ij. Prosaiska Krönikan, bl. 8 — 15. 
iij. Gamla och Nya Rim-Krönikorna med de 3 
fortsättningarna, allesamman fortlöpande i ett, bl. 20 
- — 202. Vers. 1811 — 48 äro äfven här omkastade och 
likaledes fela 2596 — 2621, oaktadt ett insignerings- 
märke är gjordt för deras inskrifvande. 

Efter några toma blad och en större lucka af 
borttagna oskrifna blad följer: 

iiij. Dikt om ett gyllene år, bl. 207 — 213 r. 
Handlar om 

Hwru the dittmerske sloge konungh hans wtth 
Aff theres landh mz skioll och spiutth 
och består af 606 verser, öfversatta från Tyskan af 
en Sven Månsson år 1503. 

v. En odaterad skrifvelse till riksens råd från 
menogheten öffuer alla dala och suerigis konungs 
rike, uppräknande k. Christiern I:s brott och våld- 
samheter; bl. 213 — 215 v. 


Digitized by Google 



Handskrift-Bcskrifning . 


269 


vj. En anteckning orn slaget 1476 vid Murten 
mellan hertig Earl af Burgund och Schweitzarne, bl. 
215 v.— 216 r. 

vij. Anteckning om den långa och svåra vin- 
tern, som började 1 November 1572 och slöt den 16 
Maj 1573, bl. 216 r. 

De öfriga bladen äro toma. 

Handskriften köptes i Juni 1677 af en Aurivillius 
och skänktes straxt derefter till Hadorph, som för- 
modligen införlifvat henne med Antiqvitets-Arkivet. 
Anföres i Scriptores R. S. under n. VII. 


V. Handskrifter innehållande Rim-Krönikornas 

yngsta redaktion med en ny fortsättning. 

17. Linköpings Bibliotheks handskrift n. LI af 
Benzelii samling, från 1520-talet. Består af 278 blad 
i qvart, bunden i nytt band; har en gammal, sam- 
tidig bladräkning i— cclxxi, men 3 blad mellan xiv 
°ch xv äro icke inräknade deri. 

Innehåller: 

i. »The konwngher szom styrde wtlendis offwer 
göthana» bl. 1 — iiij r. Slutar med utdrag ur Pro- 
saiska Krönikan, om Upsala tempel, gudarne och Dana- 
holmen. 

ij. »Cronica Swecie» bl. iiij v. — cclxxi r. Be- 
står af Lilla Rim-Krönikan, Gamla och Nya Rim- 
Krönikorna samt en ny fortsättning ända till och 
med Christiern II, alltsammans förenadt till ett sam- 


Digitized by Google 



270 


Handskrift-Beskrifning. 


manhängande helt, der hvarje konung föreställes såsom 
sjelf berättande sin historia, enligt förebilden af Lilla 
Rim-Krönikan. 

Bl. xiiij v. och xv r. samt 3 blad mellan dem 
upptagas af ett register öfver hela boken. Bl. 272 
— 275 äro toma. 

Häraf äro i denna samling tryckta: Lilla Rim- 
Krönikan, I s. 254 — 288; Inledningen, I s. 193 — 198; 
Tillägg i Gamla och Nya Krönikorna, I s. 199 — 204; 
Fortsättning af Nya Krönikan 1452 — 1520, III s. 
145—230. 

Boken är skrifven med två alldeles samtidiga 
och snarlika handstilar; den första slutar med bl. 
clxxx r.; af den andra är allt det öfriga samt registret. 
Som prydnader förekomma röda öfverskrifter och 
understrykningar; äfvensom första bokstafven i hvar- 
annan vers, utom i Christiern II:s historia, har ett 
röd t tvärstreck. 

Handskriften tillhörde på 1500-talet en Nicolaus 
Joannis Smalandus, som inskrifvit sitt namn både på 
ett försittsblad och i slutet. Enligt anteckning af 
E. Benzelius d. y. skänktes handskriften åt honom 
1718 af en Anders Flink. Läsarterna och tilläggen 
häri antecknades af Brocman uti det vid n. 5 nämnda 
ex. af Hadorphs upplaga och anföras derefter i Scri- 
ptores R. S. under n. XII (så är åtminstone meningen, 
ehuru uppgifna signaturer &c äro alldeles orätta). 

18. En handskrift på Skoklosters bibliothek, n. 
46 i qvart, från slutet af 1500-talet; består af 305 


Digitized by Google 



Handsknft-Beibrifning. 


271 


blad, bunden i brunt pressadt skinn, hvarpå är in- 
stämpladt: C D S 15 8 3 

Innehåller ensamt hela det stora rimverket (utan 
register &c) så som i n. 17, och öfverensstämmer 
dermed så noga, att båda måste vara afskrifna efter 
samma original, om man ej vill antaga att n. 18 är 
cöpierad efter n. 17. Så äro t. ex. verserna 5597 
o. 5601 lika ofullständiga; för årtalen i sista afdel- 
ningen finnas samma tomrum, o. s. v. (Se texten och 
rättelserna dertill i 3:e delen.) Någon förbättring af 
textens bristfälligheter är således icke att hemta härur. 

Handskriftens ägare hafva varit C D S (månne 
Carolus Dux Sudermanniae?) 1583; Fraw Anne von 
Alefeldt Jm Jare Anno Christi Dusent Sisshundert 
Vnd Ein; Isaac Krafft; J. E. Bergman och slut- 
ligen Presidenten Carl Bjelke; h varefter hön med 
Bjelkeska samlingen på Salesta öfvergått till den Bra- 
heska på Skokloster. Hon har dessutom varit i O. 
Verelii hand, ty han har på l:a bladet, dock utan 
namnets utsättande, antecknat följande: »Denne kallar 
Hadorphius i sin Rijmkrönikos förste deel in praefa- 
tione codicem Burei. Och är till märckiandes att 
Codex Burei har varit mutilus, men denne är integer. 
Hadorphius säger in berörde praefatione codicis Bureani 
paginam deesse, men lääs denne så får du see at 
flere paginas desunt.» 

Ur denna handskrift meddelade Lagerbring, som 
fått henne till låns genom H. Benzelii bemedling, uti 
sin Samling af Handlingar i Svänska Historien, första 
delen, de ställen som fattas i nästföljande codex och 


Digitized by Google 



272 Bandåkrift-Bakrifnitig ~ ' \ 

I 

Hadorphs upplaga, jemte åtskilliga olikheter. Aor 
föres, efter dessa utdrag, uti Scriptores R. S. under ! 
n. X, som en codex Benzelianus. 

19. Codex Bureanus på Kongl. Bibliotheket, med 
gammal signatur (Antiqvitets-Arkivets) D. 7. Är från 
början af 1600-talet och består nu af 183 blad i 
folio, bunden i pergament-omslag. Första bladet är 
ofullständigt och derefter fela förmodligen 11 blad. 

Innehåller hela rimverket ensamt, såsom i n. 18; 
de ofullständiga verserna 5597 och 5601 äro här, 
jemte de motsvarande rimen, alldeles utelemnade, så 
att ingen brist märkes. Tomrumen för årtalen äro 
Jfyllda, ehuru ej på lyckligaste sätt. Härstammar 
utan tvifvel från samma codex som de 2 föregående 
(om ej omedelbart från n. 17) och ger inga bidrag 
till textens förbättring. 

Hadorph erhöll denna handskrift af Johan Ja- 
cobsson Bureus och begagnade henne för sin upp- 
laga; då hon var den enda kända af detta slag, er- 
höll hela redaktionen namn af codex Bureanus, hvilket 
blifvit bibehållet äfven i Scriptores R. S., der boken 
anföres under n. V. 

Hit hör äfven: 

20. En handskrift på Kongl. Bibliotheket, ur 
Engeströmska samlingen, upptagen i dess tryckta b 
talog sid. 27. Är från början af 1600-talet och be- 
står af 203 qvartblad uti svart skinnband. 

Innehåller, enligt hvad M. v. Celse antecknat 
på frampermen, en sarnmanfogning af Olai och Lau- 
rentii Petri Krönikor, sålunda att den förres följes 


Digitized by Google 



RawUkrift-Bulcrifning. 273 

o 

till och med Erich Arselle, bl. 1 — 30; den senares 
från och med Oloff Skåt Konung, bl. 31 — 195. 

I slutet följa på sju blad »Riin om then tyran- 
nen Konung Christiern.» Häraf äro i denna samlings 
3:e del, sid. 231 — 236, meddelade de tillagda verser, 
som icke förekomma i de äldre uppteckningarna af 
Christiern Klippings Krönika. 


VI. Handskrift innehållande dikten Om Konung 
Albrekt. 

21. Endast en sådan är nu känd, nemligen den 
dyrbara codex från 1430 — 50, med gammal signatur 
(Antiqvitets-Arkivets) D. 4, på KongL Bibliotheket. 
Hon är utförligt beskrifven i inledningen till Ivan 
Lejonriddaren, sid. lxxii — xcn. Destovärre saknas 

här senare hälften af dikten, som derför måst full- 
ständigas efter det af Messenius 1616 meddelade af- 
trycket. Han har haft tillgång till en annan hand- 
skrift, som han följt, och hvilkens text äfven åter- 
gifves af Hadorph samt i Scriptores R. S., oaktadt 
derstädes uppgifves den nu först begagnade upp- 
teckningen i D. 4 som källa. 

Denna handskrift har tyvärr en bedröflig märk- 
lighet för Rim-Krönikorna; hon har nemligen, enligt 
det gamla registret, innehållit »Swerikis Kroneka the 
ny» på bladen H xvi — I xxi. Härmed kan svårligen 
hafva förståtts något annat än Gamla Rim-Krönikan, 
som nätt och jemt kunnat inrymmas på de 36 bla- 


Digitized by Google 



274 


Handskri ft-Beskrifning . 


den, hvilka blifvit alldeles borttagna ur boken, och 
med hvilka en uppteckning äldre och säkerligen bättre 
än någon «f de nu kända gått förlorad. 


VII. Handskrifter innehållande Lilla Rim- 
Krönikan. 

Härvid äro begagnade de ofvan beskrifna n. 2 
och 3, Fru Märetas bok från 1457 och Fru Elins 
bok af 1476. Efter den förstnämnda, som oaktadt 
sin ålder visserligen icke är någon god handskrift, 
är texten aftryckt. 

22. Codex Askabyensis från år 1492 på Uni- 
versitets Bibliotheket i Köpenhamn, Arnae-Magneanska 
samlingen n. 191 i folio. Är sannolikt hopsatt af 
olika bokfragment, som blifvit bundna i orätt ord- 
ning; består af 137 blad i aflångt och smalt format; 
nytt band. Innehåller: 

i. Skaftauils lek, bl. 1 — 35 r. Tryckt af Rietz 
såsom disputationer i Lund 1848, 49. 

Bl. 35 v., 36 r. äro toma; på 36 v. förekommer 
en kort Latinsk anteckning om Carolus filius philippi 
»ex vetustissimo libro»; en mythisk person, som eröfrat 
och besegrat »anglicos hyspanos arragenos gallicos lon- 

gobardos Romarn cum florencia greciam.... Caldeos 

et Turcos (barbaros) palestinos atque georgianos» och 
efter dessa oerhörda bedrifter dog i Jerusalem In 
regni sui anno xxxv. 


Digitized by Google 



Handékrift-Beskrifning. 


275 


ij. »Karl Magnus Konungx bok» bl. 37 — 49 r. 
Tryckt af Rietz i form af disputationer, Lund 1847. 
Slätar med följande rader: 

Nw är thz alt 

sagde stekaren tha han swalt. 

Hwi mon jak swa hikka 
lät vt j ok giff mik drikka 
Anno Domini Mcdxcij feria 3:a infra octauas om- 
nium sanctorum hora decima ante prandium, Et est 
liber domini johannis gerardi cappellani monasterij 
askaby Et habentur in isto libro primo de ludo sca- 
kariorum, liber blanzaflor, De septem sapientibus Et 
de rege magno karulo 

iij. »De alexandro rege» (en kortfattad saga om 
k. Alexander), bl. 49 r. — 58 r. Tryckt af Rietz som 
disputationer i Lund 1847, 50. 

iiij. »De amico et amelio duobus socijs» (en 
kort saga om Amicus och Amelius), bl. 58 v. — 66 v. 

v. Flores och Blanchefleur, bl. 67 — 89 r. Be- 
gagnad under sign. B för Fornskrift-Sällskapets upp- 
laga 1844. 

vj. »De vno peccatore qui promeruit graciam» bl. 
89 r. — 93 r. Tryckt af Rietz under titel En Syndares 
Omvändelse, Lund 1842, och i Sveriges Dramatiska 
Litteratur 1863. 

På bl. 93 v. förekomma 3 anteckningar från år 
1487, skrifna med hvar sin handstil, om ett mån- 
fenomen, K. Hans’ ankomst till Stockholm &c. 

vij. Prosaiska Krönikan, bl. 94 r. — 107 r. Bör- 
jar, med 3:e punkten, i ty att de 2 första mening- 

Rimkrön . 3 18 


Digitized by Google 



276 


HatuUkrift-Bcskrt fning. 


ama äro uteleranade, likasom i uppteckningen uti 
hds. n. 3. Senare afdelningen, efter Karl Knutsson, 
kallas här »Een deel aff danske krönike j hedendo- 
men» och slutar med hänvisningen: »wil tu mera wetk 
aff danzska kroniken ffaar thit som tv faren». 

viij. Lilla Rim-Krönikan, bl. 107 v. — 112r. Se 
nedan. * 

Bl. 112 v. — 114 innehålla endast obetydligt klut- 
ter, hvaribland en illa upptecknad visa i 4 verser, 
börjande: »I mith hiärthä der yppäs änh sorgh». 

ix. Om heliga Birgittas slägt af Margareta 
Clausadotter [Natt och Dag], bl. 115 — 123 v. Tryckt 
af Rietz som disputation, Lund 1844, och ingående 
i 3:e delen af hans Scriptores. 

Är skrifven med annan hand än allt det öfriga 
och har varit ett sjelfständigt häfte af 12 blad, bör- 
jande med 114 och slutande med 125. Ägdes som 
sådant af E. Brenner, hvilken tecknat sitt namn ned- 
till på 1» textbladet, 115. Satt förr, i Nyerups tid, 
sist i bandet. BL 124, 125 äro toma. 

x. De sju vise mästare, bl. 126 — 137. Är 
endast ett fragment; större delen, från början af den 
tredje vise mästarens berättelse, är förlorad och sista 
bladet nedtill afrifvet. Handstilen är en annan Sa 
det öfriga. 

(De närmare detaljerna af denna beskrifning äro 
godhetsfullt meddelade af Prof. G. Stephens i Köp- 
enhamn.) 

Lilla Rim-Krönikan är här icke fullständig utan 
stannar helt oförmodadt med dr. Margarethas andra 


Digitized by Google 



Handihrift-Beåkrifning. 


277 


rad eller v. 415. Har dessutom hvarjehanda felaktig 
heter, uteslutningar och omkastningar, såsom att de 
3 konungarne Adel Oktarsson, östen Adelsson och 
Ingemar östensson komma straxt efter östen Vbars- 
son, hvilken har mistat de 4 sista verserna. Upp- 
teckningen är dock här i afseende på språket något 
jemnare v och mindre vårdslös än i de äldre, hvarför 
som prof torde förtjena meddelas början, enligt en 
af Professor Stephens benäget gjord afskrift. 

Erik första götha konung 

Jak war första konung j göta land reedh 

Tha bade ingen j skane eller wetalehed 

Jak loth them byggia och thz vptaga 

thy bör them götom skatta j alla daga 

the öyar heta tha wetalahed alla 

som aerw nw sseland mön laland fiwn falster kalla 

tha liffde swerigis gode madher 

Abraham potriarchas fader fadher 

j götaland endadhe jak mith liff 

aff alder soth ok ey aff kiff 

Goderik erikson theodoricus 

iEpther min fader fik jak göta rike 
thy skulu alle for mik wike 
jak slo ok wan mz mine handh 
alla herra ok rike nordan göta landh 
hwan then kaempe jak sporde ok fan 
mz starke makt jak them alla wan 
konung hercules lot mik sina syster giwa 


Digitized by Google 



278 


Handslcrift-Beskrifning. 


at jak wilde ey honum aff grekom drifwa 
sen endadis j götaland mit liff 
aff alder soth ok ey aff kiff 

Philimer theodorici son som kallas ok wilken 

Jak hölt septor min fader al hans land 

ok wan ther til mz mina handh 

greciam macedoniam pontum asyam yliricum 

ok drap tha egipti konung hin starke vesosum 

harnit rydzsa konung twingade jak tha 

mik at skatta msedan jak liffwa ma 

sidan afflade jak eet sinne 

wideke wellansons fader mz enne haffs qwinne 

sen endadie j götarike mith liff 

aff alder soth ok ey aff kiff 

Häraf ses att visserligen en hop små, oväsendt- 
liga skiljaktigheter förekomma, lika som i alla andra 
afskrifter, men ingenting ländande till textens båtnad. 
I rad. 140 förekommer ett försök till textförbättring, 
nemligen »wexio wadh» för »wapnä wadh»; men detta 
är tydligen endast skrifvarens hugskott i anledning 
af det för honom, så väl som oss, okända namnet, 
och af intet värde i fråga om den apokryfiske Dags 
apokryfiska historia. 

23. En afskrift från 1500-talets slut af Lilla 
Rim-Krönikan, på 6 folioblad, förvarad i Kongl. Bi- 
bliotheket. Efter denna, jemförd med Messenii upp- 
laga af 1615, är det första tillägget samt ett par 
felande rader tryckta. 


Digitized by Google 



Handskrift-Beskrifning. 


279 


24. En pergamentrulle i Upsala Bibliothek, från 
senare hälften af 1400-talet. Består af 3 med rödt 
silke konstfärdigt hopsömade remsor, tillsammans bild- 
ande en längd af 2 alnar 7 verktum, med en bredd 
af 4$ till 4| tum. Har en röd öfverskrift så lydande: 
»Här bygginnas crönnchan aff cnstna konungom och 
then försthe war olaff schothkonugh». På baksidan 
äro imellertid med samma hand tillagda de hedniska 
konungarne Domar Domardersson till och med Erik 
Amundhson sighersäl. Ar prydd med en stor röd 
initialbokstaf, röda paragraftecken samt streck genom 
versalerna. Texten och språket äro ganska dåliga; 
flera af konungarne äro öfverhoppade eller ha fått 
sig verserna om en nästföljande oriktigt tilldelade. 
Slutar med Karl Knutsson, hvilket stycke är medde- 
ladt såsom 2:a tillägget i denna samling. 

Enligt en gammal, rullen bifogad anteckning 
från 1600-talets slut, skall Karl Knutsson »altijd hoos 
sig burit» denna handskrift; man kan i sådant fall 
icke annat än beundra hans blygsamhet och anspråks- 
löshet, eftersom han sjelf här framställes i en ganska 
ofördelaktig dager och uttryckligen kallas fåne. En- 
ligt samma anteckning hittades rullen, jemte en stor 
skatt af gullpenningar i en liten lönnlåda uti ett 
gammalt skrin, som någre 100 åhr stått föraktadt 
och bortglömd t. Detta lär hafva inträffat omkring år 
1670 på Fogelvik, enligt hvad A. O. Rhyzelius anmärkt 
på en afskrift, som han tog af rullen år 1711, då den 
ägdes af E. Brenner. Senare tillhörde rullen den Rå- 
lambska boksamlingen, enligt Warmholtz’ utförliga 


Digitized by Google 



280 Handskrift-Bukrifninq. 

uppgift i Bibliotheca Historica, V: 28, och har förmod- 
ligen derifrån blifvit utlemnad till C. G. Nordin, 
med hvilkens samlingar han stannat i Upsala. 

25. En handskrift af Magnus Erikssons Lands- 
lag, n. 48 bland lagcodices på Upsala Bibliothek, från 
slutet af 1400-talet, i liten q vart; beskrifven af Schly- 
ter under n. 79 i hans upplaga af denna lag. På 
bladen 23 — 25 förekommer här Lilla Rim-Krönikan. 
De sista verserna, om Karl Knutsson, äro måhända 
något senare tillskrifna, ehuru af samma hand; de 
äro | denna samling aftryckta såsom tillägg n. 3. 
Utom ett par ofullständiga verser finnes eljest ingen- 
ting anmärkningsvärdt i denna afskrift. 

Handskriften tillhörde år 1602 Hans Nilsson på 
Helghe; senare Lars Wadenstjerna, som betalte henne 
med 13 R:dr specie såsom ett bland de trovärdigste | 
mss.; derefter hans son Thomas Wadenstjerna 1720; 
sedermera C. A. Rosenadler, efter hvilken hon år 
1800 köptes af S. Berglind i Gefle, som slutligen 
år 1823 skänkte boken till Upsala Bibliothek. På 
Kongl. Bibliotheket finnas två härifrån tagna afskrifter 
af Krönikan; den äldre gjord d. 15 Dec. 1602 af J. 
Bure för hans samlingsbok, nu mera löstagen och 
särskildt bunden; den andra af Brocman då hand- 
skriften tillhörde Rosenadler. 

26. En handskrift på Upsala Bibliothek, Nor- 
dinska samlingen n. 9 i folio, från slutet af 1500- 
talet; innehållande Lilla Rim-Krönikan på 14 blad 
samt Olai Petri Krönika. Rim-Krönikan, hvars första 
blad felar, är här skrifven 2 gånger; först med stor 


Digitized by Google 



Handshrift-Beskrifning. 


281 


präntad stil och stora mellanrum för hvar konung, 
så att blott 2 förekomma på hvar sida; denna upp- 
teckning är en dålig afskrift efter den gamla redak- 
tionen, slutande med Karl Knutsson, i likhet med 
tillägget n. 3 i denna samling. Sedan är i tomrumen 
med finare stil införd en yngre omskrifning af rimen 
för hvar konung, börjande med n. 8 Frode; allt- 
sammans utan värde, hvarför endast Karl Knutssons 
rim, som utgöra en alldeles sjelfständig behandling, 
blifvit här meddelad såsom tillägg n. 4. 

27. En handskrift på Upsala Bibliothek, Rosen- 
haneska samlingen n. 24 i folio, från 1600-talet; in- 
nehållande Lilla Rim-Krönikan och Olai Petri Krön- 
ika. Sedan Rim-Krönikan här är afslutad med Christ- 
iem I, följer, hemtadt ur en annan handskrift, ett 
tillägg om Karl Knutsson och Sturarne. I denna sam- 
ling äro tilläggen n. 5 och 6 meddelade härur. I 
Nordinska samlingen, på samma bibliothek, Hist. Svec. 
Chron. 13, finnes en annan afskrift af den första 
uppteckningen, gjord år 1606. 

28. En handskrift på Lunds Universitets-Biblio- 
thek, sign. H. c. 4:o 1, a; skrifven år 1584 af en 
Hans Boson. Består af 23 qvartblad och innehåller 
»Then Swenskee Cronikenn kortelighen författat wthi 
Rym.» Alla öfverskrifter äro gjorda med röd t bläck. 
Texten är här starkt föryngrad och ändrad, samt 
fortsättes ända till och med Sten Sture d. y., såsom 
det enligt slutraderna vill tyckas med ledning af Olai 
Petri Krönika. Den sjelfständiga fortsättningen med- 
delas såsom tillägget n. 7 i denna samling; det före- 


Digitized by Google 



282 


Handikrift-Betkrifnin g. 


g&ende förtjenar deremot intet afseende, såsom en- 
dast utgörande omskrifningar af den gamla texten. 

Handskriften tillhörde, enligt Brocmans anteck- 
ning på en af honom gjord afskrift, v. bibliothekarien 
Bergman i Lund på 1750-talet; efter denne har hon 
tillfallit Univ.-Bibliotheket. 

29. På Eongl. Bibliotheket finnes, med gammal 
signatur (Antiqvitets-Arkivets) F. b. 8, en afskrift af 
samma redaktion, som 1595 tillhörde M. L. Aschaneus. 
Hon består af 18 qvartblad och slutar i början af 
Sten Sture den yngres rim; är ganska dålig och be- 
gagnades i Scriptores R. S. för det derstädes med- 
delade aftrycket af den oafslutade fortsättningen. 


Af Lilla Rim-Krönikan finnas visserligen ännu 
flera yngre afskrifter, men de äro alla utan minsta 
betydenhet. Att dess yngsta redaktion är meddelad 
efter n. 17 är redan ofvan s. 270 anmärkt. 


Digitized by Google 



Anmärkningar. 


283 


Anmärkningar. 


1. Gamla eller Eriks-Krönikan. 

Vi veta väl icke namnet på Eriks-Krönikans för- 
fattare, men känna dock ' att han var samtidig med 
de händelser, som utgöra hennes hufvudsakliga inne- 
håll, ögonvittne till en del af dem, samt en ifrig an- 
hängare af hertigarne Eriks och Waldemars parti. 
Hela den lifliga och interesserade, ofta i små detaljer 
ingående framställningen af de senare tilldragelserna, 
under 1300-talets två första årtionden, samt författa- 
rens städse framträdande varma beundran för den 
ridderlige och »milde» hertig Erik, bära otvetydigt 
vittnesbörd derom. Så skrifver ingen senare förfat- 
tare, som icke sjelf upplefvat och känt hvad han be- 
rättar. Skulle likväl någon betvifla Eriks-Krönikans 
ålder, må det anmärkas, att de mångfaldiga enskild- 
heter, som här berättas, omöjligen kunde vara kända 
af en icke samtidig skriftställare; väl kunna sådana 
helt och hållet diktas i en yngre tid, men då lär 
det svårligen träffa sig så, att de blifva sanna, hvilket 
just här är fallet med dem, som efter .andra källor 
kunna kontrolleras. Må hända skulle det ock uti ett 
tidehvarf som vårt, rikt försedt med historiska ur- 
kunder och källskrifter, för en verklig konstnär vara 


Digitized by Google 



284 


Anmärkningar . 


möjligt, att i en föregifven gammal skrift inlägga 
s&dana okända, sanna detaljer, skildrade så som af 
ett ögonvittne; men omöjligen kunde detta ske i vår 
medeltid, så blottad på alla historiska hjelpmedel, på 
all kritik. Vi hafva en rätt tjenlig jemförelse att 
tillgå i sammanfogningen mellan Gamla och Nya Krö- 
nikorna samt i Lilla Rim-Krönikan; man skärskåde 
dessa stycken, så utan all lyftning, så underordnade 
till innehåll, framställning och sanning, för att få be- 
grepp om huru den tidens hlstorieskrifvare framställde 
det förflutna. (Detta okunnighetens nödtvång undgår 
för öfrigt icke heller Gamla Krönikan, då det gäller 
den längre bort liggande tiden.) Till detta okritiska 
tidehvarf höra dock de äldre handskrifterna, som fin- 
nas i behåll af Eriks-Krönikan, hvarför ju sjelfva dikten 
omöjligen kan vara yngre; men då hon ej heller, en- 
ligt hvad nu sagdt är, kan tillhöra handskrifternas 
tid, måste hon nödvändigt vara äldre, eller från den 
tid hon sjelf angifver. 

Dock, utom denna sannfärdighetens och samtidig- 
hetens prägel i hela skildringen, förekomma flera ytt- 
randen, som bestämdt utvisa författarens tidsålder. 
Sålunda säger han i v. 1007, 8: om några »nu lefva» 
och minnas händelserna från 1270-talet, så vill han 
ej svära för att de äro grå; hvilket yttrande antyder 
en längre tids förlopp och särdeles väl lämpar sig 
på de 40 — 50 år, som förflutit till 1320, då Krönikan 
enligt all sannolikhet skrefs. Likaså säges i v. 1455, 
att »nu lefver» än mången man, som minnes huru drott- 
ning Märta »bad lös» Magnus Algutsson; då detta 


Digitized by Google 



Anmärkningar. 


285 


skedde år 1298, voro de både flera än i det nyss 
nämnda fallet och behöfde ej heller anses hafva grå- 
nat på de sista 20 åren. I v. 1596 nämnes Mats 
Ketilmundsson som drotsete och tydligen ännu lef- 
vande; således hänvisar detta ställe på åren 1319 — 
1322 eller senast 1326. Af v. 2693 framgår att för- 
fattaren var med h. Erik på Konghäll 1307, och hans 
personliga närvaro anföres vidare i v. 3304, 3533, 34, 

39, 40, 52. ögonvittnen åberopas i v. 2713, 14. De 
yngsta tilldragelser, som anföras, äro konunga-valen i 
Sverige och Norge 1319 samt mordet på junker Magnus 
1320, hvilken sista skildring synes vara ett tillägg, som 
blifvit något orätt inpassadt, för att komma i sam- 
band med berättelsen om hans föräldrar och deras 
uppehåll i Danmark. Deremot nämnes icke k. Bir- 
gers död 1321, hvilket författaren väl ej kunnat un- 
derlåta, om en ämnet så nära liggande händelse hade 
inträffat innan hans bok var färdig. Med största sanno- 
likhet torde derför kunna antagas, att Krönikan skrefs 
eller afslutades år 1320. — Ännu ett bevis för hennes 
fomåldrighet torde ligga deri, att namnet Svenskar 
alldeles icke förekommer, utan i dess ställe uttrycket 
»vplenske» städse användes. Man har deraf velat sluta, 
att »författaren varit bosatt i någon del af Göta rike» 
(Hyltén-Cavallius, Värend och Virdarne, 2: 50). Huru- 
vida detta skäl är fullt bevisande, torde tills vidare 
få lemnas oafgjordt. 

Men, ty värr, lika trovärdigt vi kunna bestämma • 
Eriks-Krönikans ålder, lika säkert är det ock att hon 
ej mera finnes i sitt ursprungliga skick, ja, så att 


Digitized by Google 



286 


Anmärkningar. 


säga, på sitt rätta språk; ty alla gamla handskrifter 
deraf äro förstörda och den bästa nu befintliga om- 
kring 150 år yngre än författarens tid. Sjelfklart är 
det åter, att denna tidrymd af halftannat sekel in- 
verkat i betydlig mån föryngrande på språket samt 
högst menligt på texten, genom afskrifvarnes led efter 
led ökade misstag och okunnighet. Deraf komma de 
på flera ställen förstörda och knappt begripliga me- 
ningarna samt förvrängda namnen, som nu förvirra 
läsaren. Oaktadt allt detta står dock Gamla Kröni- 
kan mycket öfver de yngre, både i språkligt och 
konstnärligt afseende, samt gifver icke ens Nya Krö- 
nikan efter i sak-rikedom, jemförelsevis till hvarderas 
omfång. Språket är rent * och fullt af arkaismer, i 
trots af de moderniserande afskrifvarne, under det 
att i de yngre Krönikorna påverkningarna af Danskan 
och Tyskan äro öfverflödande. Som poetiskt konst- 
verk kan väl Gamla Krönikan icke få något högt rum 
efter vår tids fordringar’; men nekas kan ej, att hon 
är skrifven med mycken friskhet och liflighet, samt 
innehåller flera målande, aldrig långdragna eller platta 
skildringar af händelserna, lifvet och sederna, tyd- 
ligen röjande en van skriftställare. I afseende härpå 


* Bland fremmande ord påpeka vi de i v. 1511, 12 förekommande avsko* 
och »hapa», hvilka sannolikt äro Finska och här bibehållna som minne af 
det skildrade härtåget. Det förra är för n. v. oförklarligt; det senare lärer 
kunna tolkas som urholkade trästammar, aspstockar, kanoter. — Ett annat 
lånegods torde äfven namnet Swidhiod vara, hvilket aldrig eljest förekommer 
i Svenska medeltids-skrifter och äfven här är förderfvadt, såsom varande 
ett för afskrifvarne fremmande uttryck. Dess användande här torde icke 
heller lämpligen kunna förklaras på annat sätt, än att författaren lärt känna 
det i Norge, der han uppenbarligen var med i hertig Eriks följe. (Se, 
utom ofvan anförda ställen, äfven v. 1870 — 1988.) 


Digitized by Google 



Anmärkningar, 


287 


torde med nog sannolikhet kunna sägas, att det tro- 
ligen är samma hand, som lemnat oss öfversättning- 
ama af de tre gamla riddare-romanerna (Flores, Ivan, 
hertig Fredrik), hvilken här slutligen visat sin icke 
ringa förmåga i ett original-arbete. Det ligger åt- 
minstone i öppen dag, att riddare-dikterna tjenat. för- 
fattaren som mönster; han visar sjelf sin kunskap om 
denna litteratur genom anförande af namnen Gawian 
och Percival (v. 1395) samt Didrik af Bern (v. 20); 
språkbehandlingen och framställningen äro enahanda; 
i synnerhet likna hvarandra skildringarna af hof- och 
riddare-lifvet, tornerspel, m. m. dylikt. Men om ock 
ej så är, att dessa gamla dikter hafva en gemensam 
författare, härstamma de dock ovedersägligen från 
samma skola, och stödja således hvarandra inbördes, 
hvad tiden för deras -tillkomst beträffar. * 

Det faktiska innehållet af Gamla Krönikan är 
för väl kändt och för ofta åberopadt i vår historiska 
litteratur, att här tarfva någon utveckling. Hvad 
som torde böra framhållas är att krönikans början, 
allt in till Magnus Ladulås’ tid, på långt när icke 
har samma tillförlitlighet, som den följande framställ- 

* Här må rlet tillåtas oss att äfven erinra om det lilla poemet, som inleder 
de gamla stadgarna för Hammars och Medal tredingar uti Trögden, af hvilka 
den förra fick kongl. stadfästelse år 1369. (Se Bjärköarätten, Hadorphs 
upplaga, s. 23 och Ur en antecknares samlingar, 1 sid. 28.) Så framt 
man ej vill förklara både detta stycke och Eriks-Krönikan för understuckna, 
kan ej Eufemia-dikternas af dem sjelfva angifna ålder nedsättas. Yngre 
minnesmärken af samma vitterhets-slag, ehnru äfven tillhörande 1300-talet, 
äro Alexanders-sagan och allegorien om konung Albrekt, samt Själens och 
Kroppens träta och Ridder Sancte Yrian, hvilka två sista visserligen sakna 
all tidsbestämmelse, men snarare gå före än efter de två förstnämnda. Det 
vore en sannerligen märkvärdig samling af falsarier bland dessa nio diktverk, 
om de tre äldsta, daterade, skulle, såsom man ofta sagt, tillhöra 1400-talets 
litteratur; ty då måste äfven de andra följa med, allt tvärtemot data. 


Digitized by Google 



288 


Anmärkningar. 


ningen, hvars trovärdighet och noggrannhet ökas ju 
längre ned i tiden författaren hinner. Och detta är 
en så naturlig sakernas ordning, att icke må för- 
fattaren derför klandras; ty att skrifva historia utan 
allt annat underlag än den traditionela berättelsen 
kan knappt gifva bättre resultat. Någon annan källa 
har författaren tydligen ej haft och icke kunnat hafva, 
då ingen före honom uti Sverige skrifvit landets 
historia. Man har derför; länge med orätt lagt för 
mycken vigt på den tidigare delen af Gamla Krönikao, 
och först i nyare tid har kritiken visat dess brister. 
Vidare bör det sägas, att författaren icke är opartisk, 
såsom vanligt och förmodligen oundvikligt då man 
skildrar sin egen samtid. Hans hjelte är hertig Erik, 
och efter denna åsigt taga händelserna färg. Med 
afräkning af denna öfverdrift är det dock uppenbart, 
att författaren icke velat skrifva annat än hvad han 
trott vara sanning; och då han erbjuder ett ingalunda 
torftigt material, intager arbetet med rätta en akt- 
ningsvärd plats i vår litteratur, både som det äldsta 
större original- poem och den äldsta historiska skild- 
ring vi ega. 


2. Ny början till Gamla Krönikan. 

Detta stycke är skrifvet kort efter Nya Krönikans 
tillkomst, d. v. s. vid pass 1452 eller något år senare, 
medan Karl Knutsson ännu var konung. Afsigten 
med denna omskrifning synes icke hafva varit någon 
annan, än att få tillfälle deri inlägga de verser, 59 


Digitized by Google 



Anmärkningar. 


289 


o. f., genom hvilka konung Earls &ttledning från Erik 
helige skulle bevisas. Denna dikt, som tillägger Erik 
låspe ytterligare två, ingen annanstädes omnämnda 
systrar, utom de två han verkligen ägde, har länge 
nog haft åsyftad verkan, då man ännu finner den 
sålunda tillverkade ättledningen upptagen på de nya- 
ste historiska tabeller. — Om författaren är ingen 
ting kändt; möjligen är han den samme, som skrif- 
vit Karls-Krönikan, men kan ock lika väl vara en 
annan. 

3. Sammanfogningen mellan Gamla och Nya 
Krönikan. 

Enligt all sannolikhet härrör denna afdelning från 
samma hand, som skrifvit den nya inledningen samt 
uti sjelfva Krönikans text tillagt några verser, inne- 
fattande uppgifter på'årtal. Huru vida åter alla dessa 
tillsatser äro af Nya Krönikans författare, torde icke 
kunna med säkerhet afgöras. Stycket är skrifvet 
något senare än Nya Krönikan, i ändamål att samman- 
binda henne till ett helt verk med den gamla. Att 
detta skett under Karl Knutssons första regering, 
är klart af V. 95, 96, der konung Christiern nämnes 
såsom fiendligt sinnad mot Sverige, hvilket han ej 
borde vara i anseende till sin börd. Det är för öfrigt 
af .nästan intet värde, och har med orätt länge ansetts 
äga samma trovärdighet som de båda Krönikorna, 
hvilkas mellanlänk det är. Register dertill har der- 
for icke blifvit upprättadt. 


Digitized by Google 



290 


Anmärkningar, 


4. Yngsta inledningen till Gamla Krönikan. 

Om denna 8r icke stort mera till sågandes, än 
att hon är skrifven på 1520-talet uti Wadstena kloster, 
jemte hela den egendomliga omarbetningen af Lilla 
Rim-Krönikan samt de båda större rim-verken med 
tillagd fortsättning. (Se del. 1 sid. 198.) Åldern be- 
stämmes så väl af innehållet, fortsatt ända ned till 
Gustaf I, som af den äldsta handskriften, hvilken till- 
hör hans första tid. Att redaktionen är gjord i Wad- 
stena, synes af glossan efter v. 476 i sammanfognin- 
gen (del. 1 sid. 202), der uttrycket »her till wastena 
closther» förekommer; samt af en dylik glossa vid v. 
8401 i Nya Krönikan, äfvensom af sista fortsättningens 
vers. 4562 och 4948, alla utvisande nära kännedom ] 
af staden och klostret. Glossan vid v. 253 i Gamla I 
Krönikan utmärker äfven en för Linköpings stift in- j 
teresserad författare. Alla dessa ställen äro icke 
senare tillagda anmärkningar, utan tillhöra synbar- 
ligen sjelfva redaktionen; att denna i Hadorphs upp- 
laga och Scriptores R. S. bär namn af codex Bure- 
anus, efter den ena handskriften deraf, är ofvan, s 
272, omnämndt. 


5. Om Konung Albrekt 

Denna dikt är väl icke, såsom de öfriga här med- 
delade, af egentligt historiskt innehåll, men torde dock, 
såsom hänsyftande på ett skifte af Sveriges historia, 
skäligen finna sin plats i denna krönike-samling. 
Stycket har sin förnämsta märklighet såsom vår äldsta 


Digitized by Google 



Anmärkningar. 


291 


politiska allegori, och saknar som sådan icke en viss 
poetisk förtjenst; hvarjemte det afgifver samtidens 
omdöme öfver konung Albrekt. Det är nemligen 
utan tvifvel skrifvet kort efter hans afsättning, medan 
intrycket af hans regering ännu var i friskt minne 
och han sjelf i lifvet, hvilket blir klart af verserna 
210 — 213, der det säges att 

hadhe han sina radhgiffuare bätter tämpt 
tha matte han än sin wilia främpt 
haffdhe han lyt sweriges wälborna män 
han haffdhe warit i swerige än. 

Om författaren ,är ingenting kändt. 

6. Lilla Rim-Krönikan. 

Utan allt värde som historia, har detta, i poetiskt 
afseende lika värdelösa rim-verk sitt förnämsta in- 
teresse såsom prof på hvad man uti Sverige, vid 
midten af 1400-talet, förstod med historieskrifning. 
Och att då åstadkomma något bättre, lär väl icke 
hafva varit lätt eller ens möjligt. En annan sida af 
något interesse erbjuder det ock, såsom afgifvande 
det första säkra spåret af Sveriges bekantskap ined 
Norges litteratur. Det är nemligen intet tvifvel un- 
derkastadt, att ju de fem konungarne Philmer eller 
Vilkin med närmaste fyra efterträdare äro låntagna 
ur den Norska redaktionen af Vilkina Saga eller 
Didrik af Bern, som vid denna tid öfversattes på 
Svenska i sammandrag. Det är ganska sannolikt, att 

Rimkrön, 3 . 19 


Digitized by Google 



292 


Anmärkningar. 


en handskrift af denna namnkunniga saga åtföljt Karl 
Knutsson på hemresan från kröningen i Norge; ja, 
man kan knappast betvifla, att den ännu på Eongl 
Bibliotheket befintliga dyrbara codex deraf, som i 
urminnes tid tillhört Svenska kronan, just är det så- 
lunda hitförda exemplaret. * 

Lilla Rim-Krönikans källa för öfrigt är ensamt 
den prosaiska Krönikan af år 1449, som åter, för den 
äldre tiden, är hopsatt och öfversatt efter Jornandes, 
Rodericus Toletanus, Adamus Bremensis, Annales 
Esromenses och Chronicon regum Norvegise (utgifven 
af P. Ä. Munch; jfr hans uppsats »Om kildeme til 
Sveriges historie i den förchristelige tid» uti Annaler 
for Nordisk Oldkyndighed 1850). 

Krönikan är, såsom tydligt framgår af den med 
Kristofers död slutande ursprungliga texten, skrifven 
under Karl Knutssons regering och har sedermera, 
vid olika tider och af olika händer, fått emottaga 
åtskilliga tillägg, om hvilka knappast något annat 
behöfver sägas, än att de äro af samma värde som 
hufvudskriften. Det under n. 2 meddelade stycket 
om Karl Knutsson är dock märkligt för sin bitterhet 
mot honom, och visar sig således härröra från hans 
motparti, kort efter den första afsättniugen. Om för- 
fattaren (eller författarne) vet man ingenting. Vål 
har det, genom en vanlig förvexling med stora Krönik* 

* Alldeles samma förhållande är det med en annan, icke mindre dyrbar hand* 
skrift af Olof heliges saga (n. 2 i qvart) ; den hitfördes förmodligen vid 
samma tillfälle och blef äfven kort derefter öfversatt i starkt sammandrag 
p& rim (utgifven af Hadorph 1675). 


Digitized by Google 



Anmärkningar. 


293 


orna och vidare utveckling af den ytterst osäkra 
traditionen om deras författare, äfven otai Lilla Rim- 
Krönikan antagits, att hon är skrifven af en kanik 
i Vesterås Laurentius Ragvaldi, som lar hafva dött 
år 1500;* men detta är, som sagdt, helt och hållet 
beroende på ett missförstånd. 

För öfrigt må här anmärkas, att i föregående 
upplagor finnes ett förord, berättande om gamla Up- 
sala, afgudarne och offren derstädes. Detta företal 
har här blifvit utelemnadt, såsom icke befintligt i 
någon handskrift och förmodligen tillsatt af Messenius 
efter prosaiska Krönikans föredöme. 


7. Yngre och utförligare redaktion af Lilla Rim- 

Krönikan. 

Hvad ofvan är sagdt under n. 4, sid. 290, gäller 
äfven för denna afdelning, som oaktadt det vidlyftig- 
are utförandet icke vunnit större historiskt värde 
’än den äldre redaktionen. På grund af dessa rim- 
meriers betydelselöshet har man icke ansett det löna 
mödan att upprätta register öfver dem, så som till 
de verkligt historiska dikterna; lika som ej heller att 
samla och meddela varianterna, hvilka äro ännu mera 
betydelselösa. 

* Se L. Wicanders disputation Arosia, praes. Grönvall, s. 101, och Stiern- 
mans Tal om de lärda vetenskapers tillstånd, sid. 98; äfvensom Benzelii 
Monumenta ecclesi® Sveogothicae, s. 221, hans Utkast till Svenska; folkets 
historia, s. 68, samt Peringskölds företal till Wilkina Saga, s. 8. 


Digitized by Google 



294 


Anmärkningar. 


8. Nya eller Karls-Krönikan. 

Detta det vidlyftigaste af rim-verken är åter en 
företeelse af bättre slag, än dem vi senast hafva be- 
traktat. Visserligen långt underlägsen sin förebild, 
Gamla Krönikan, i afseende på stil och språk, täflar 
hon med denna hvad beträffar innehållets vigt samt 
öfverträffar henne, såsom dubbelt större, i rikedom 
på sak-uppgifter. Åfven här är det egentligen blott 
två årtionden, författarens egen tid, som skildringen 
afser, och för dem meddelas en betydande mängd af 
data, i de allra flesta fall upptecknade med verklig 
noggrannhet. 

Som Karls-Krönikans författare har man nämnt 
en Laurentius Arosiensis, om hvilken för öfrigt ingen 
ting är kändt. Detta antagande har dock en ytter- 
ligt lös grund, som knappast förtjenar något afseende 
och endast består deri, att Johannes Magnus uti sin 
Historia, lib. XXIII cap. V, då han omtalar Karl 
Knutssons tåg till Skåne 1452, har följande yttrande: 
»Hoc loco Laurentius Arosiensis historicus affirmat 
Carolum numerasse decies octies centena millia* ex 
Gothis, Suecis & Finnis, ad bellum, cum opus esset, 
idonea.» Man har velat återfinna detta ställe i Krö- 
nikans vers 8624; men utom att den derstädes an- 
förda summan är en helt annan och många gånger 
mindre, finnes icke, hvarken der eller annorstädes, 
det ringaste spår till ett liknande yttrande. Hvad 

* För yttermera säkerhets skuld står i marginalen: »1800000 pugnatornm». 
I Scriptores R. S. har denna fabnlösa summa yttermera .blifvit förhöjd till 
180,000,000 (MDCCC centena millia). Karls-Krönikans redan långt öfrer 
drifna siffra 60000 är inför dessa tal ytterst blygsam. 


Digitized by Google 



Anmér h nm g ar. 


295 


Johannes Magnus verkligen menat är s&ledes alldeles 
ovisst; men äfven antaget att han, med vanlig otill- 
förlitlighet, velat åberopa Karls-Krönikan, år dermed 
icke mycket vunnet, då Laurentius Arosiensis är en 
fullkomligt obekant personlighet. * Emellertid har 
Messenius funnit för godt att antaga och flerstädes 
i Scondia Illustrata åberopa honom som författare 
till hela samlingen af Rim-Krönikorna, 1229- — 1496, 
dem han anser som ett enda verk, skrifvet år 1481; 
ett fullkomligt obegripligt antagande, som redan är 
omnämndt ofvan, s. 263, 264. Likväl är till märk- 
andes, att han uti företalet till Then Gamble Rijm 
Krönikes första deel, 1616, icke nämner ett ord här- 
om, men deremot säger att »många wäl meena, at 
then höglärde man D. Ericus, fordom Deken wedh 
Vbsala Domkyrkio, hwilken en latinsk krönika haffuer 
sammandraget, aff migh för någon tijdh sädan ock 
publicerat, skal ock wara Author til thenne Krönika: 
Hwilket icke olijkt synes, mädan hon aldeles öflfuer- 
eens kommer medh för te - hans latinske Krönika: 
Dock effter iagh icke något wist härom förnummet 
haffuer, kunne iagh hans nampn vthi Tytelen icke 
vthryckia.» Häraf är klart att Messenius icke visste 
något mera om saken än vi och ingalunda kan åbe- 
ropas som auktoritet. 

Det enda som med säkerhet kan sågas i detta 
ämne är således, att vi icke veta författarens namn; 

* Ofvan vid Lilla Rim-Krönikan hafva vi sett, huru senare författare bestämt 
honom att vara kanik i Vesterås och heta Laurentius Ragvaldi, död 1500. 
En annan kanik Lars dersammastädes dog 1505. Dessa döds-år synas dock 
vittna emot sannolikheten, att tillskrifva någondera författareskapet af Nya 
Krönikan, som skrefs 50 år förut. 


Digitized by Google 



296 


Anmärkningar. 


fullkomligt säkert är deremot, att han var samtidig 
med de berättade händelserna och antingen sjelf tagit 
personlig del i dem eller skrifvit efter helt trovärdig» 
mäns meddelanden. (I v. 3312 åberopas, som det 
tyckes, ett ögonvittne.) Krönikan sträcker sig in på 
år 1452 och är förmodligen nedskrifven eller åtmin- 
stone afslutad då; i alla händelser medan Karl Knuts- 
son ännu var konung, ty partiskheten för honom ar 
allt igenom uppenbar. I hans interesse gjordes dess- 
utom, kort efter författandet, de större ändringarna 
och uteslutningarna, hvilka som resultat gifvit den 
nu föreliggande redaktionen. Men detta var dock 
icke den sista censuren, ty ännu en sådan pers har 
Krönikan fått genomgå, utan tvifvel med föga mellan- 
rum; och denna slutbehandling har bragt henne .till 
det skick, hvari vi finna henne i hela den yngre 
handskrift-klassen samt i de tryckta upplagorna* ut- 
rustad med sammanfogningen till Gamla Krönikan, som 
då äfven erhöll den nya inledningen. Genom denna 
sista censur borttogos ännu en mängd verser, nernli- 
gen: 1—20, 592—639; 688—715; 1002—25, 27,28; 
1228 — 33; 1236 — 65, i hvilkas ställe man infört de 
2 raderna: »ok stormade till huset eth sinne ok kunde 
togh ey (mykit) vinne»; 1305 — 15, ersatta med 3 
rader: >ok förentes mz kätilberga saa han gaff honom 
tusande mark ok fik saa the borgh stark»; 1508 — 21; 
1722—25; 1926—27; 2203—4; 3262-69; 37 56—63; 
3948—55; 3986, 87; 4034, 35; 4224, 25; 4254, 55; 
4402—19; 4850, 51; 4924- 26; 5468-73; 5562- 79; 

* Det nyare stafkättet, m. in., afräknadt. 


Digitized by Google 



Anmärkningar . 


297 


5888—93 ; 6036—43; 6070—75; 6410—21; 6448— 
55; 6526 — 43, och kanske ännu flera. Deremot hafva 
på fyra ställen några obetydliga verser blifvit tillagda, 
hvilka här må anföras. 

Efter v. 108, två rader: 

epter gudz bördh xiij° lxxxxvj aar 
synnedagen effter magdalene thz var 
Efter v. 6575 två rader: 
the heta bade swa 

som kalmarna haffde aff marsken tha 
tydligen som ersättning för den borttagna v. 6415. 
Efter v. 6648 fyra rader: 

Marsken swarade thz ma vell vara 
tog kunnom vy ey ther till swara 
fför än flere aff radet äro när 
vy ära ganska faa nw här 
Slutligen efter v. 8408 fyra rader: 

Ther til lot han göra ther 
thz skönasta ciborium i swerige är 
ther monstrantia pläga i staa 
öster norr sättes thz i korin swa 
Oaktadt allt detta utmönstrings-arbete kan dock 
lyckligtvis sägas, att det faktiska innehållet icke egent- 
ligen lidit, ty alla de strukna ställena finnas ännu i 
behåll uti hufvudcodex, och framställningens ursprung- 
liga prägel har man ej utplånat; sålunda bibehåller 
t. ex. skildringen af Engelbrekt sin karakter af be- 
undran, ehuru man försökt minska uttrycken deraf. 
Författarens partiskhet är för öfrigt helt naturlig och 
ett bevis för hans samtidighet med den skildrade 


Digitized by Google 



298 


Anmärkningar . 


perioden; det ar först efterverlden gifvet att se händ- 
elserna på afstånd och uppfatta dem med kritikens 
lugna blick, utan att villas af egna deltagande käns- 
lor eller interessen. 

Det är redan anmärkt, att hufvudcodex af Nya 
krönikan är en genom nio skrifvares samverkan hop- 
kommen original-handskrift, som företer en mängd 
ändringar, tillägg och uteslutningar, för hvilket allt 
redogörelse finnes i andra delen, sid. 331 o. f. samt 
i denna del, sid. 254 — 257. Här må endast nämnas, 
att då en hvar författare otvifvelaktigt bör åtnjuta 
sin rätt till sitt arbetes återgifvande så som han sjelf 
velat hafva det, har Nya Krönikan blifvit aftryckt 
med iakttagande af alla dessa ändringar. Derför hafva 
äfven de vigtiga utstrukna verserna icke fått sin plats i 
texten, hvilken ock flerstädes hade måst ändras tillbaka, 
om de skulle intagits deruti. De äro således samlade 
bakefter texten, dock med hänvisningar uti denna, 
så att de kunna läsas i omedelbart sammanhang der- 
med; under det tillika sammanställandet på en plats 
lättar öfversigten af dem. — De många olika skrif- 
varnes inverkan på texten har ingalunda verkat till 
dess förmån; ty då hvar och en skrifvit efter sin 
vana,- har en mer än vanligt stark förbistring upp- 
stått i afseende på rättskrifning och språkets behand- 
ling. Utjemnandet af dessa ofta stötande skiljaktig- 
heter tilhör icke denna upplagas plan, som varit att 
troget följa handskrifterna, och sålunda äfven åskådlig- 
göra tidsålderns skiftande bruk i detta fall; kommande 
utgifvare hafva deremot så mycket lättare, att härut- 


Digitized by Google 



Anmärkningar . 


299 


innan förfara efter behag. Vid det ovanliga och 
lyckliga förhållandet att vi äga original-handskriften, 
har sjelfklart meddelandet af varianter ur afskrifterna 
helt och hållet kunnat lemnas å sido; så mycket hellre 
som de sakna all betydenhet och vanligen blott äro 
försämringar, samt slutligen emedan hela den yngre 
handskrift-klassen är tillräckligt representerad hos 
Hadorph och i Scriptores Rerum Svecicarum. En 
enda läs-art skulle kanske böra framhållas såsom för- 
tydligande texten; i v. 9096 har neml. Lagerbrings 
handskrift (D): slotzsins bygning för bygningen. 

Som en icke lätt förklarlig egendomlighet må 
slutligen anmärkas, att de strukna 51 raderna efter 
v. 1971 hafva rimen anordnade på annat sätt än hela 
den öfriga boken, nemligen så att hvartannat rim-par 
är åtskildt genom två mellanliggande verser. Har 
författaren ledsnat vid den långa enformigheten i det 
vanliga rimandet? härstammar stycket från en till- 
fällig medarbetare? eller år det ett inflätadt lånegods? 

9 — 11 . Nya Krönikans Fortsättningar eller Sture- 
Krönikoma. 

1: 1452?— 70; 2: 1470-87; 3: 1488—96. 

Mycket är ej att säga om dessa trenne afdel- 
ningar. I det yttre noga liknande sin förebild äro 
de till innehållet långt ifrån så rikhaltiga, och blifva 
ju yngre ju obetydligare. Om författarne är ingen 
ting kändt, icke ens deras antal; ty den andra och 
tredje fortsättningen kunna lika väl härstamma från 
en och samma hand, som från olika. Den förra 


Digitized by Google 



300 


Anmärkningar . 


åsigten synes dock vinna stöd af vers. 3743, 44, der 
förf. säger sig ”här till” hafva prisat Sten Sture, 
bvilket väl inträffar på andra fortsättningen, men icke 
på den tredje; äfvensom deraf att denna afdelning 
börjar utan någon | slags inledning, omedelbart an- 
slutande sig till den föregående, endast anförande ett 
nytt datum, så som författaren ånyo fattat pennan. 
Huru med denna fråga än må förhålla sig, är det dock 
säkert att författame voro samtida vittnen, hvar till 
de händelser han berättar; också åberopas deras auk- 
toritet flerstädes. (Se v. 212, 342; 2100, 2149, 2290, 
98, 2579; 3663, 3957, 4044, 47). Sådana ställen som 
de till Erik Karlsson personligen riktade verserna 
1791 — 1802, på en gång tadlande, berömmande och 
uppmanande, samt första fortsättningens slutrader, 
1829—48, visande författarens brådska att af bryta, 
kunna icke härstamma från senare skriftställare. Den 
alla afdelningarna genomgående lifliga samkänslan för 
den Svenska saken hänvisar äfven på interesserade 
och deltagande författare. Den siste af dem säger 
uttryckligen i v. 4161 — 64 att han ej kan spå huru 
det framdeles vill gå och således ej heller kan skrifva 
mera. Vi kunna således med säkerhet säga, att första 
fortsättningen är skrifven 1470; den andra 1487 och 
den tredje 1496. I den andra förekommer visserligen 
(v. 2464, 65) om Sten Sture det yttrandet, att »hans 
höffuismansdöme wardher nw i aar som jämpnesth 
xi aar», hvaraf Messenius, såsom ofvan s. 263 säges, 
och efter honom andra dragit den slutsats, att ej 
allenast denna afdelning utan hela boken är skrifven 


Digitized by Google 



Anmärkningar. 


301 


1481. Men denna slutledning beror allenast på en 
siffra, som tvifvelsutan är felskrifven, ifall dermed 
afses att uttrycka året då författaren skref, och icke 
helt simpelt en anmärkning hörande till det år hvar- 
med han för ögonblicket var sysselsatt. Ty redan i 
början (v. 1931, 32) säger författaren om Erik Axels- 
son och hans slottslofven, att dermed »giik saa wnder- 
ligha tiil som jak lankth her äpther säyia wiil»; ett 
löfte som redeligen hålles, i det en stor del af texten 
egnas åt detta ämne, men icke förr än efter 1481. 
Likaså innehålla verserna 2436 — 2450 en hänvisning 
till kommande händelser, särskildt Finlands och Stege- 
borgs återvinnande 1487. Om således siffran xi skall 
antagas utvisa nedskrifnings-året, är den säkerligen 
ett vanligt afskrifvarefel, som lätt kan hjelpas genom 
tillägg af ett »v» så att deraf blir »xvi» och hela 
räkningen riktig (1471 + 16 = 1487). En sådan änd- 
ring har dock ej blifvit införd i trycket, emedan alla 
de befintliga handskrifterna här öfverensstämma, och 
uttrycket väl bör tolkas så som nyss sades; det före- 
faller emellertid sannolikt, att författaren här gjort 
icke allenast en vändning i skildringen, utan äfven ett 
tillfälligt uppehåll med sjelfva arbetet, hvadan vers. 
2460 o. f. fått karakteren af ett slutstycke. 

Icke heller till dessa afdelningar finnas läsarter 
ur de yngre handskrifterna af ringaste värde; ty så 
tarflig än hufvudcodex må vara, äro de andra dock 
ännu sämre. Ett par rader mera finnas i de yngre, 
efter v. 2936, så lydande: 

och meenar wille för inghen vntwike 
swå fast sitter han millan tu rike. 


Digitized by Google 



302 


Anmärkningar. 


12. Sista fortsättningen 1452—1520. 

Tillhör den yngsta, i Wadstena på 1520-talet 
skrifna, i första person berättande redaktionen (förut 
kallad codex Bureanus), hvarom är nämndt under 
n. 4 o. 7. Framställningen är fortfarande lika torftig 
och har ingen ting vunnit oaktadt författaren skildrar 
tider, som ligga honom så mycket närmare. Det sista 
stycket om Christiern II bär tydligt vittne om det 
mot honom rådande, visserligen förtjenta, men full- 
komligt blinda hatet. Att det är författadt under 
den papistiska tiden synes af v. 6361, der äfven räk- 
nas Christiern till last, att han »brukade lutherss 
dicht.» 


Allbekant är det, att Rim-Krönikorna icke nu 
utgifvas för första gången. Tillfälle gåfves väl här 
att, enligt nyare föredömen, nagelfara de äldre upp- 
lagorna och framhålla deras brister. Men sådana vid- 
låda alla menskliga företag, och hvar tid har olika 
fordringar; de förra utgifvarne hafva, lika visst som 
den nyaste, handlat i bästa afsigt och efter den plan, 
hvilken de ansett böra följas. * Utgifvaren, som dock 
hoppas att hans upplaga vunnit i noggrannhet och 
redighet, vill derför hellre utbedja sig ett skonsamt 

* En omständighet som förmodligen Täckt undran hos mången, lika väl som 
hos utgifvaren, är att Hadorphs upplaga har en mängd ord tryckta med 
gröfre stil, utan någon synlig anledning. Med ledning af Hadorphs i Kongl. 
Bibliotheket befintliga exemplar af Messenii upplaga samt handskrift till 
fortsättningen har man utrönt, att med denna grofva stil utmärkas rättelser 
till det förra trycket, afvikelser från handskriften och slutligen blotta van- 
liga korrektur-ändringar. 


Digitized by Google 



Anmärkningar. 


303 


bedömande af dennas brister. Till dem vet han, att 
saknaden af ordförklaringar räknas. Men dels skulle 
dessa, för att vara fullständiga, utgöra ett helt lexi- 
kon; dels äro Fornskrift-Sällskapets aftryck främst 
ämnade att meddela ett säkert material för forsk- 
ningen och studierna, icke deras resultater; dels har 
slutligen Sällskapet gått i författning om utarbetande 
af en ordbok öfver alla de utgifna fornverken, hvadan 
den nu nämnda bristen kommer att afhjelpas. 

Sist har utgifvaren att tacksammast erkänna den 
beredvilliga bjelp han för sak- och namn-registrens 
utarbetande fått åtnjuta af vår medeltids-historias 
lärde kännare, H. Exc. Herr Grefve Sparre och 
Bibliothekarien Styffe, genom hvilkas benägna biträde 
vigtiga rättelser och upplysningar vunnits. Likaledes 
hembäres till Protokoll-Sekreteraren Dahlgren och 
Bibliothekarien Wieselgren uppriktig taoksägelse för 
deras skarpsynta bistånd vid korrekturläsningen samt 
eljest i råd och dåd visade interesse för det nu ändade 
företaget. 


Digitized by Google 



Digitized by Google 



Rättelser 

till alla tre delarna. 


Del I. Gamla krönikan nu nu 

Sid. Ten. 

vn rad 4 orloff lås orlof. 

68 1992 ärwodha lås ärwdha (w — va). 

69 2022 Det första the bör kanske ändras till thz eller tha. 
107 3124 liwngby lås liwnga. 

110 3222 kwmblarwm bör ändras till hwmblarwm. 

216 7 fiwm bör ändras till fiwn. 


DeL 2. Nya krönikan. 

45 1288 före lås för. 

56 1610 warä läs varä. 

65 1897 han mande läs munde han. 

68 1972 förfanno läs förfanno. 

73 2127 thea läs thea. 

77 2242 ej läs ey. 

78 2272 schalle läs scalle. 

85 2478 woro läs waro. 

128 3715 bader läs baden. 

159 4629 hoaaodh kan läsas hoimodh om denna läsart' skulle synas båttre. 
171 4988 herreaa läs herreaa. 

206 6016 haffdo bör låsas haffde. 

213 6225 hwarieas rikens läs hwariens a rikens. 

230 6728 pestdentfa läs pestilen/ta. 

332 Främst bland Större Ändringar bör tilläggas ; 

v. 477 är införd i textraden med annan hand, och 
v. 478 — 85 är ett tillägg af denna hand. 

351 rad. 4 nedifrån står 5 läs 2. 

361 rad. 10 » står frf. lås fr. 

DeL 3. Nya krönikans Fortsättningar. 

4 104 beetänkie borde råttas till beetänkte. 

14 381 haniss vlle borde kanske rättas till han skalle. • 

26 731 honnm borde kanske rättas till han. 

31 899 snäninga bör ändras till snäninga. Likaså v. 1411, 1651, 1705. 

32 931 ey borde väl tilläggas efter är. 

73 2120 torde borde kanske ändras till trötta 
97 öfverskriften 1484 läs 1483. 

109 3171 brände borde ändras till berände. 

148 4285 alle en läs all een. 


Digitized by Google 



Digitized by Google 



Yngsta redaktionms tillägg i fortsättningm och Nya Krönikan . 203 

632: i Jag monde oc drotninghen margareta iätta 
iag skulle aldrig pa mitt hwud bära hätta 
För än iag skulle winna henne siin riike i frå 
thz monde mz meg alt annerledis gå 
s Aff wadmall latt hon skära meg en hätta ny 
raz longhen strwtt myghet vadmall wti 
Jag kallade och henne konwng brokalöss 
ty slapp iag sa senth myn fängilse löss 
Når iag war slwppen iag lysthe ey bidha 
io iag latt meg snarliga till mekelborg liidä 
Sa myste iag bade land oc riike 
ty iag wille mig icke till nådhen wike 
Offuer swerigis män når the meg både 
ty bleff iag saå neffsth wthen alla nåde 


Till Nya Krönikan 

hörande tillägg må äfven här anföras för att samla 
dem alla på ett ställe. 

189: i Philippa heet then iomffru bold 
som giffwen war konwng i wold 
233: i Epther gudz byrd twsand iiij® på tolffte år 
sancti Simonis & iude affthen thz war 
Efter 805 Engilbrict Höffwesman 

805: i För Sweriges almoges twång margfåll 

och stor nöd bleff iag till höffwesman wald 
Kongh Eric twingade riikit sa såra 
mz monga olaga och skatther swåra 
5 Han wtarmade riikit mz alle makt 
hans fogthar wåre onda som förra är sakt 


Digitized by Google 



204 Yngsta redaktionens tillägg i Nya Krönikan. 


5068: i Her orms dotther iomffru katherin 
ty hon war bådhe fagher och fin 
7373: i Ther mz endadess så mitt liiff 
aff fömemde sott och ey åft kiff 

Her bencth iönsson och hans brodher her niels iönsson 
styrde både för riikit ty kong Christoffuer satte them 
i sin stad medhen han war i danmark The styrde 
frå xiii de dag iwll oc in till helliga likame tiid ther 
till marsken her karll kom frå findland oc bleff 
sedhen kong waldher &c 

7383: i Som myn son kom erchebiscops dörne till hånda 
så acthade iag för riikit stånda 
Thz giik tha ey som iagh wille 
ty marsken her karll meg thz frå skilde 
7510, ii K: karll knwtzson 

Jach tacker gud myn skapare kär 
för alla sina nadber han gaff mig här 
Når the swenske män alle ower enss droge 
mig hyllade och till konwng toge 
8248: i Wii haffue en godh herre oc höffwesman 
riikesens hästha han well rama kan 
8390:i Ty bör mig honum priisa och loffua 
Så lenghe iag liiffuer för tolken gåffua 
8401 Glossa: hellige liikame koor nw kalles 
9262: i The Swenske stode tyste i then skogh 
så länge hären gönom brotthen drogh 
The danske skrepte mz stoor macth 
alth Swerige winna war theras acth 
5 The sagde wij slå the Swenske i hell 
och theras hwstrur the doga oss well 
En Swensker swarade och war ey seen 
tiig skall motha ett annath meen 


Digitized by Google 



Digitized by Google 



Digitized by Google 



Digitized by Google 




I 








