Namnlös och Valentin, en medeltids-roman. Efter gamla handskrifter utgifven af Gustaf Edward Klemming
Google 



This is a digital copy of a book that was preserved for generations on library shelves before it was carefully scanned by Google as part of a project 
to make the world's books discoverable online. 

It has survived long enough for the copyright to expire and the book to enter the public domain. A public domain book is one that was never subject 
to copyright or whose legal copyright term has expired. Whether a book is in the public domain may vary country to country. Public domain books 
are our gateways to the past, representing a wealth of history, culture and knowledge thafs often difficult to discover. 

Marks, notations and other marginalia present in the original volume will appear in this filé - a reminder of this book's long journey from the 
publisher to a library and finally to you. 

Usage guidelines 

Google is proud to partner with libraries to digitize public domain materials and make them widely accessible. Public domain books belong to the 
public and we are merely their custodians. Nevertheless, this work is expensive, so in order to keep providing this resource, we have taken steps to 
prevent abuse by commercial parties, including placing technical restrictions on automated querying. 

We also ask that you: 

+ Make non- commercial use of the filés We designed Google Book Search for use by individuals, and we request that you use these filés for 
personal, non-commercial purposes. 

+ Refrainfrom automated querying Do not send automated queries of any sort to Google's system: If you are conducting research on machine 
translation, optical character recognition or other areas where access to a large amount of text is helpful, please contact us. We encourage the 
use of public domain materials for these purposes and may be able to help. 

+ Maintain attribution The Google "watermark" you see on each file is essential for informing people about this project and helping them find 
additional materials through Google Book Search. Please do not remove it. 

+ Keep it legal Whatever your use, remember that you are responsible for ensuring that what you are doing is legal. Do not assume that just 
because we believe a book is in the public domain for users in the United States, that the work is also in the public domain for users in other 
countries. Whether a book is still in copyright varies from country to country, and we can't offer guidance on whether any specific use of 
any specific book is allowed. Please do not assume that a book's appearance in Google Book Search means it can be used in any manner 
anywhere in the world. Copyright infringement liability can be quite severe. 

About Google Book Search 



Google's mission is to organize the world's information and to make it universally accessible and useful. Google Book Search helps readers 
discover the world' s books while helping authors and publishers reach new audiences. You can search through the full text of this book on the web 

at ht tp : / /books . qooqle . com/ 



Google 



Det här är en digital kopia av en bok som har bevarats i generationer på bibliotekens hyllor innan Google omsorgsfullt skannade in 
den. Det är en del av ett projekt för att göra all världens böcker möjliga att upptäcka på nätet. 

Den har överlevt så länge att upphovsrätten har utgått och boken har blivit allmän egendom. En bok i allmän egendom är en bok 
som aldrig har varit belagd med upphovsrätt eller vars skyddstid har löpt ut. Huruvida en bok har blivit allmän egendom eller inte 
varierar från land till land. Sådana böcker är portar till det förflutna och representerar ett överflöd av historia, kultur och kunskap 
som många gånger är svårt att upptäcka. 

Markeringar, noteringar och andra marginalanteckningar i den ursprungliga boken finns med i filen. Det är en påminnelse om bokens 
långa färd från förlaget till ett bibliotek och slutligen till dig. 



Riktlinjer för användning 

Google är stolt över att digitalisera böcker som har blivit allmän egendom i samarbete med bibliotek och göra dem tillgängliga för 
alla. Dessa böcker tillhör mänskligheten, och vi förvaltar bara kulturarvet. Men det här arbetet kostar mycket pengar, så för att vi 
ska kunna fortsätta att tillhandahålla denna resurs, har vi vidtagit åtgärder för att förhindra kommersiella företags missbruk. Vi har 
bland annat infört tekniska inskränkningar för automatiserade frågor. 

Vi ber dig även att: 

• Endast använda filerna utan ekonomisk vinning i åtanke 

Vi har tagit fram Google boksökning för att det ska användas av enskilda personer, och vi vill att du använder dessa filer för 
enskilt, ideellt bruk. 

• Avstå från automatiska frågor 

Skicka inte automatiska frågor av något slag till Googles system. Om du forskar i maskinöversättning, text igenkänning eller andra 
områden där det är intressant att få tillgång till stora mängder text, ta då kontakt med oss. Vi ser gärna att material som är 
allmän egendom används för dessa syften och kan kanske hjälpa till om du har ytterligare behov. 

• Bibehålla upphovsmärket 

Googles "vattenstämpel" som finns i varje fil är nödvändig för att informera allmänheten om det här projektet och att hjälpa 
dem att hitta ytterligare material på Google boksökning. Ta inte bort den. 

• Håll dig på rätt sida om lagen 

Oavsett vad du gör ska du komma ihåg att du bär ansvaret för att se till att det du gör är lagligt. Förutsätt inte att en bok har 
blivit allmän egendom i andra länder bara för att vi tror att den har blivit det för läsare i USA. Huruvida en bok skyddas av 
upphovsrätt skiljer sig åt från land till land, och vi kan inte ge dig några råd om det är tillåtet att använda en viss bok på ett 
särskilt sätt. Förutsätt inte att en bok går att använda på vilket sätt som helst var som helst i världen bara för att den dyker 
upp i Google boksökning. Skadeståndet för upphovsrättsbrott kan vara mycket högt. 

Om Google boksökning 

Googles mål är att ordna världens information och göra den användbar och tillgänglig överallt. Google boksökning hjälper läsare att 
upptäcka världe ns böcker och författare och för läggare att nå nya målgrupper. Du kan söka igenom all text i den här boken på webben 



på följande länk |http : / /books . google . com/ 



AP 

FORNSKRIF T -SÄLLSKAPET. 



HÄft, 1. 



NAftUVIiÖS och VILEMIX. 



Digitized by 



[ 



1 



Digitized by 



sr ä m sr & i> 3 

OCH 



EN MEDELTIDS-ROMAN. 



UTGIFVEff AF 



STOCKHOLM. 
P. A. Norstedt et Söner, 1846. 



Digitized by 



Digitized by 



Google 



LITTERATtTR-ÖrVEHaiaT. 



Den medeltidsroman , som nu för första gången ufgif- 
ves på Svenskt språk, räknas till sagokretsen om Carl den 
Store, emedan den omnämner hans fader Pipin och dess 
bedrifter; likväl utförligare i den vidlyftiga prosaiska be- 
arbetningen, än hvad läsaren (inner vara händelsen här i 
denna kortare. Man äger näml. af densamma tvänne betydligt 
olika redaktioner, af hvilka den ena, på prosa, bär namnet 
Valentin och Orson (björnen), den andra, på vers, ehuru 
på Svenskt tungomål omklädd i prosa-drägt, kallas Namn- 
lös och Valentin. De utländska författare, hvilka omnämna 
denna roman, gifva den en ganska ung ålder, i det de 
antaga den vara ursprungligen sammanskrifvén på Fransysk 
prosa under Carl VIII (1483 — 1498), efter andra Carls- 
romaner, såsom: Enfances de Char/emaigne , Octavianus , 
Cleomadcs, m. fl. Men emedan öfversätlningar af Namnlös 
och Valentin på Tyska, Nederländska och Svenska finnas 
bevarade i handskrifter från en äldre tid än Carl Vlllrs, 
måste denna mening förfalla. Utgifvaren anser troligt, 
att den rimmade, vida kortare och enklare Namnlös och 
Valentin , ligger till grund för den mera romantiserade 
Valentin och Orson, h vi I ken da kan anses hafva uppkom- 
mit först under Carl VIII, samt att, enär Franskt ur- 
sprung väl ej kan frånkännas det hela, Namnlös och Va- 
lentin funnits äfven på Fransyska, ehuru den sedermera 
förkommit liksom flera andra dikter. 

Romanens egentliga ålder kan således ej bestämmas, 
emedan sjelfva det Franska originalet , om ett sådant 
får antagas, är förlorad», och af de Hög-Tyska och Ne- 
derländska öfversättningarne finnas blott fragmenter, ehuru 



Digitized by 



VIII 

dessa redan af hög ålder, samt då man utomlands, i följd 
af den ofvannämda åsigten alt Valentin och Orson vore 
huvudredaktionen, häråt ägnat alldeles för liten uppmärk- 
samhet. Utgifvaren kan således ej åstadkomma mera, än 
att redigt sammanställa alla de spridda uppgifter han kun- 
nat hopsamla. 



A. Franska litteraturen äger qvar endast Valentin och 
Orson. Den har erhållit ett slort antal upplagor, 
af hvilka följande äro de förnämsta. 

Valentin et Orson. Första och högst sällsynta 
upplagan, tryckt i Lyon 1489, fol., 136 blad, med 
trädsnitt. Slutar sålunda: Cy Jinist lystoire des deux 
vaillans cheualiers Valentin et Orson Jilz de lem- 
pereur de grece Imprime a lyon le penultime iour 
du mois de rnay par Jaques maillel Lan mil quatre 
cens quatre vingtz et neuf — Det enda kända 
exemplaret finnes i kgl. bibliotheket i Paris. 

Lhistoire des deux nobles et vaillans cheualiers 
Valentin et Orson, Jilz de lempereur de Grece, et 
nepueux du tresvaillant et redoubte roy Pepin, 
iadis roy de France. — Lyon > par Jasques Ar- 
nollet le xxiiii iour dauril lan mil cccc. iiii. xx 
et xv [1495] , folio. 

Lhystoire des deux nobles 2 vaillans cheualiers 
Valentin et Orson enfans de lempereur de Grece 
et nepueux au tres chrestie roy de frace Pepin. 
Cotenant Ixxiiij chapitres lesquelz parlent de plu- 
sieurs et diuerses matieres , lesql/es vous pourres 
veoir. — Lyon, Olivier Arnoullel, 7 may 1526, 
liten folio, 90 blad, med trädsnitt. 



Digitized by 



IX 

SEnsuit Ikystoire des deux nobles et vaillants 
cheualiers Valentin et Or son, enfäs de lemper eur 
de Grece, et nepueux du tresckrestien Roy de France 
Pepin, Contenant Ixxiiii ckapitres: Lesquelz par- 
lent de plusieurs et diuerses matieres: Comme vous 
pourrez veoir cy apres. — Paris, Jean Bonfons, utan 
tryckår (före 1550), 4:o, 134 blad, med trädsnitt. 

Lhistoire des deux nobles et vaillans che- 
iialiers Valentin i Or son, Enfans de Lempereur 
de Grece, i neueux du tres chrcstien Roy de France 
Pepin, contenant septante quatre chapistres lesquelz 
parlent de plusieurs t diuerses matieres comme 
vous pourrez veoir cy apres, xxxiiii. F. a Paris, 
Par Nicolas Bonfons, demeurant en la rue neuue 
nostre Dame a lenseigne sainct Nicolas. Slutar 
sålunda: Cy Jinist Ikystoire des deux preux t 
vaillans cheualiers Valentin t Orson .... Nou- 
uellement imprime a Paris pour Nicolas Bonfons, 
utan tryckår (omkring 1550), liten 4:0, 136 blad, 
med nåsrra trädsnitt. 

o 

Vhistoire des deux "cheualiers Valentin et Orson. 
Lyon, Benoist Rigaud, 1590, 8:o. — Lyon 1591, 
8:o. — Lyon 1605, 8:o. — Troyes 1614, 4:o. 

L J hisloire des deux nobles et vaillans chevaliers 
Valentin et Orson, enfans de 1'empcreur de Grece, 
et nepveus de Pepin, Roy de France, contenant 
les gestes ct proesscs d J iceux contre les Sarrazins. 
% — Rouens ulan tryckår (omkring 1620), 4:o, med 
trädsnitt. — Troyes 1723, 4:o. — Den nyaste upp- 
lagan är tryckt j Montbeillard 1820, 4:o. 
B. Den Nederländska litteraturen har båda redak- 
tionerna. 



Digitized by 



Namnlös och Falentin finnes qvar bloll i Ivänne frag- 
menter af 2 pergamentshandskrifter från sednare 
hälften af 1300-taIef. Bägge fragment erna , hvar- 
dera bestående af 1 blad, äro i Hoffmanns von 
Fallersleben ägo; han har meddelat 92 verser af 
det ena bladet i Altdeutsche Mätter, 1, Leipzig 
1836, ss. 204 — 206. De motsvaras ungefär af ver- 
serna 2531 — 2568 i den Platfyska Namnlös och 
Valentin, hvilken här medföljer såsom bihang. Det 
2:dra bladet innehåller berättelsen, haru konung 
Saluber finner sin dotter Glyca mördad bredvid 
den sofvande Phyla (ungefär verserna 1517 — 1536 
i Plattyskan). Häraf ses, att den Nederländska 
Namnlös och Valentin är betydligt längre än den 
Plattyska, samt äfven något olik densamma. 
Valentin , och Orson, öfversalt från Franskan; deraf 
känner man följande upplagor, men de äro ulan 
tvifvel ännu flera. 

Een Schoone Historie Fan de twee Gebroeders, 
ende vroonie Ridders Valen ty n en Oursson Den 
W ilden Man; Zonen van Alexander Keyser van 
Constantinopelen, ende Neven van Pipinus Koning 
van Frankryk. Van niews overzien, ende op veele 
plaetsen verbetert. T J Antwerpen , By Petrus Jo- 
sephus Rymers, op de groote Merkt in de Pauw. 
Utan tryckår, 4:o, 77 sidor. Tillåtelsen till tryck- 
ning är daterad 1624. 

Een schoone historie van de twee gebroeders en 
vrome ridders Falentyn en O ur son den w ilden 
man, zoonen van Alexander heyzer van Konstan- 
tinopolen en neven van Pipinus koning van Frank- 
ryk. Nieuwcn druk , van nieuws overzien en op 




XI 



veéle plaetsen verbeterd, vercierd met plaeten. — 
Antwerpen utan tryckår, 8:0. 

Historie van Valentyn en Ourson; ende Coninck 
Pepyn van Franckryck ; nit de Frans, in NederL 
Spraecke overgeset. — Rotterdam 1640, Amster- 
dam 1698, 4:o. 

Een schoone en wonderlijkc Historie van Va- 
lentijn en Ourson, de twee Edele vroome Bidders, 
Zoonen van den Mogenden Keizer van Grieken, 
en Neven van den Edelen Koning Pepijn, toen 
ter tijd Koning van Vrankrijk. Vit het Fransch 
in J t Nederduits overgezet. Van niews overzien en 
verbeterd met eenige schoone Figuren. — De v en- 
ter 1791, Amsterdam utan tryckår. 

På Högtyska finnas bägge redaktionerna, h vardera 
med sina nya bearbetningar. 

Af Namnlös och Valentin äger man qvar blott elt frag- 
ment af 52 verser, skrifna på ett pergamentsblad, 
hvilket Nyrrup fann på kgl. biblioiheket i Köpen- 
hamn, ibland Grams manuskripter. Han lät trycka 
det i Deutsches Museum 1784, 11, ss. 91 — 93, utan 
att veta till hvilken dikt det hörde; men år 1792 
gaf han i Bragur, II, ss. 441, 442, underrättelse 
de rom att det var en fri öfversättning eller omar- 
betning af den franska romanen Valentin et Orson. 
Utg. har ej varit i tillfälle att se Deutsches Mu- 
seum och kan således icke döma om den Hög- 
tyska öfversättningens slägtskap med den Plattyska 
och Svenska; men det anf. st. af Bragur visar dock 
att personernas namn äro desamma, hvilket icke 
är händelsen i Valentin och Orson. 



Digitized by 



XII 



2. En Namnlös och Valentin på prosa, upplagande 51 

sidor af en pappers bandskrift i folio af år 1465, 
omnämnes i Grundriss zur Geschichte der Deut- 
schen Poesie, Berlin 1812, s. 163, såsom tillhö- 
rande RHtDiGERska bibliotheket i Breslau. 

Af Valentin ock Orson finnas 2 olika öfversätU 
ningar från Fransyskan. 

3. Den äldre är tryckt tillsammans med en annan roman 

under titel: In disem huch wcrden begriffen vnd 
gefunden zwo Historien. Die er st Hystori von 
zweyen treuwen gesellen, Olwier u. Arto. Die 
änder Hystori sagt von zweyen brudern Valen- 
tino u. Or so, Gezogen vss Frantzös. zungen in 
Duisch durch W. Ziely. — Basel, Adam Petri 
von Langendorf, 1521, folio, 6+182 blad, med 
.trädsnitt. Å blad. LVH b börjar Valentin och Orson 
sålunda: Die Änder History von Valentino vnd Orso. 
Hie fahet an das buch der edlen fursten Valentini 
vnd Orsi, die liplich bruder sind gesyn, vnd was 
ir mäter eines kunigs dochter in Franckrick mit 
Namen Peppin, Vnd ick Wilhelm ziely von Bern 
in åchtland, vnd zu der zyt miner gnedigen her- 
ren diener im kouffhuss , hab mit der hilff gottes 
vnd siner lieben muter, ouch zå lob vnd ere des 
lieben heiligen sant Valentini und sines bruders 
Orsi vnderstanden di ses buch das ich funden han 
in frantzosischer sprach vnd welscher zungen zå 
tiitsch bringen, wie wol ich der kunst vnd der 
sprach nit eigentlichen vnderricht bin, Darumb so 
bitte ich alle die so disses buch lesen werden 6b 
sy etwas funden darinn das nit gantz formklich 




XIII 

stund, das sy mich wellend fur entschuldigel han 
vnnd es miner vnwissenhet zu legen. 

Den yngre öfversättningen har, utom förmodligen flera, 
följande upplagor. 

Von Valentino vnd Orso* ffelche Keyser 
Alexanders von Constantinopel Söhne, doch durch 
falsche verretherey eins Ertzbischoffs am Hof, die 
Keiserin, eke sie jrer Geburt ent ledigt , vertrieben 
ward etc. Jetzt auffs newe gebessert, Corrigirt 
vnd geme/irct. — Frankfurt am Main, P. Schmid, 
1572, 8:0, med trådsnitt. — Frankfurt 1592, 8:0. 

Historia von Valentino vnd Ur so zweycn Ge- 
brudern, auss dem Fränt zusischen verteutscht. — 
Basel 1604, 8:0. — Frankfurt, Kilian Han, utan 
år, 8:0. — Leipzig 1607, 8:0. 

En dramatisk bearbetning af Jacob Ayrer finnes i dess 
Opus Theatricum oder 3o Comödicn und Tragodien. 
Nurnberg 1618, folio, blad. 261—323. 

På Pia t ty ska finnes blott Namnlös och Valentin, 
förmodligen öfverflyttad till denna dialekt från Hög- 
tyskan. Den är vårdslöst tryckt af Staphorst i 
Hamburgische Kirchen-Geschichte , I: 4, Hamburg 
1731, 4:o, ss. 231 — 263, efter en handskrift kallad 
Hartebok der Flanderfahrer , samt i detta häfte 
af Fornskrift-Sållskapets Samlingar, efter en hand- 
skrift på kgl. bibliotheket i Stockholm. Verserna 
2531 — 2617 äro upptagne af Hoffmann i Altdeutsche 
Slätter, I, ss. 208—210, till jemförelse med det 
Nederländska fragmentet. Han hade tillgång till 
sjelfva handskriften, och rättar på flera ställen 
Staphorsts dåliga text. Om handskrifterna se här 
längre fram. 



Digitized by 



På Svenska äga vi endast Namnlos och Valentin. 
Den är på prosa, utan tvifvel ö (Versalt från Plat- 
tyskan, och nu för första gången aftryckt efter 
trenne handskrifter, hvilka här nedanföre skola när- 
mare omnämnas. 

På Engelskai anträffas åter blott Valentin och Orson. 

Öfversättaren var Henry Watson, hvilkens öfversätt- 
ning af Brandts Narrenschiff trycktes hos Wynkvn 
l*e Worde i London 1509, Det är derföre sanno- 
likt, att äfven af Valentin och Orson en upplaga 
utgafs vid samma tid, ehuru blott följande nu 
äro kända. 

The history of the two valyaunte brethren 
Valentync and Orson, sonnes unto the Emperor of 
Greece, the wick history e, i, Henry e Watson . . . . 
have translated out of Franche into our mater- 
nall tongue of Englyshe. — Imprynted at London, 
in Fletestrete, at the sygne of the Rose Gar land 
by me Wyllyam Copland, for John Walley — 
utan tryckår (omkring 1560 — 70), 4:o, med träd- 
snitt. En annan upplaga i 4:o trycktes äfven vid 
samma tid bos Copland, London* over agaynst 
S. Margaretes Churche in Lotkbery. 

Th. Purfoot erhöll 1586 tillåtelse att trycka 
"the old book of Valentine and Orson.** Det är 
icke bekant om denna upplaga utkommit. 

Valentine and Orson, the two sonnes of the 



Emperor of Greece. London 1637, 1649, 1677, 
1688, 1694, 4:o, 1751, 12:o, och utan tvifvel flera 
gångor. 




En sammandragen Pakntine and Orson upplager ss. 
89 — 117 af Taks for Children. Paris, Baudry, 
1837, 12:o (vol. 31 af Juvenile Library). En an- 
nan på 4u sidor, något afvikande från denna, bar 
n:o VII uti The Book of Nursery Taks. A 
Keepsahe for the Young. Third Series. London: 
lames Burns mdcccxlv. 8:o, med ypperliga träd- 
snitt. Tvifvelsutan a ro dessa tryckta mångfaldiga 
gångor. 

En dramatiserad Vakntine and Orson uppföres ännu 
under fastlagen. Den är icke tryckt. 

På Italienska har man : Historia de i diie n obi- 
lis simi et valorosi fratelli Vakniino et Orsonc , 
Jigliuoli del magno imperatore di Constantinopoli 
et nepoti del Re Pipino . . . tradotta di lingua 
frariccse in italiana. — Venedig 1557, 8:o, 425 si- 
dor. _ Venedig 1558, 1611, 1612 (?) och utan 
tryckår, 8:o. 

På Spanska har Löpe Felix de Vega Carpio dra- 
matiserat Valentin och Orson; troligtvis har den 
Fransyska varit hans förebild. Den finnes i första 
delen af hans Cotnedias, tryckt i Val ladolid 1604, 
i Zaragossa 1604, Madrid 1604, Valencia 1609, 
Valladolid 1609, 4:o, och eftertryckt i Antverpen 
1607, Briissel 1611, 8:o. 

Till Isländskan öfverflyttades Valentin och Orson 
i midten af 1600-talet , från den Nederländska öf- 
versättningen. Den är icke tryckt. På kgl. bi bli o- 
theket i Stockholm finnes deraf, under signatur 
N:o 29 Islandica, en pappers handskrift från sednare 
hälften af 1600-talet. Den består af 74 capitel, 
på 73 blad i folio. Titeln lyder: 



Digitized by 



xvt 

Eyn F0guv Og Fridanleg Historia Af peim 
Tucymur Edalbornum Riddarum FALENT1N Og 
OURSSOM , Sonum pess Stormegtua Keisara A- 
lexandri J Grichlande , Huorier ed voru Systur- 
syner pess Häborna Kongs Pcppins J Fracklande 
Sä ed var Karlama gnusar Fader: Fyrstt Samsett 
J Fronsku Tale; Sydann aa Hollendsku: En nu 
Osmidlega Baglad aa Jslendshu Aff IONE 10- 
HANNSSYNE; M; 



För att göra åskådligt huru dikten troligen vandrat 
från språk till språk, från bearbetning till bearbetning, 
bifogas härhos en Stamtafla deröfver. 



.Digitized by 



XVII 




ir sr e; § h m % 



Digitized by 



Google 



XVIII 

Efter denna korta lilleralur-öfversigl , lorde några 
ord böra nämnas om denna upplaga af romanen på Sven- 
ska och Flattyska. Den Svenska öfversättningen finnes i 
3 handskrifter på kgl. bibliotheket i Stockholm; nämligen 
Codex Ferelianus > D. 3 och K. 45. De 2 första äro 
beskrifna i Fornskrift-Sältskapets Samlingar, I: 1, ss. 
xxvu — xxix, den 3:dje i samma Samlingar, I: 2, s. xlix. 
Utgifvaren vill endast tillägga ytterligare uppgifter om 
ägarne till Codex Verelianus , h varigenom längden ifrån 
Vereuus intill vår tid törhända blir fullständig. Den 
återfinnes under n:o 1 bland manuskripter, på förtecknin- 
gen öfver O. Rudbeck den yngres böcker, hvilka såldes i 
Upsala år 1741. Han torde hafva ärft den efter sin far, 
hvilken då förmodligen blifvit ägare deraf efter VttrtEMUS; 
detta är likväl osäkert. Slutligen har utgifvaren bland 
hr J. Westins samlingar träffat den upptagen på en skrif- 
ven förteckning öfver "iManuscripta Warmholtzio-Gjörwel- 
liana", erbjudna åt O. Andersson Knös af C. C. Gjöhwell. 
Handskriften köptes således förmodligen på Rudbecks auktion 
af C. G. WarmhoLtz, och troligen är det densamma han 
åsyftar i sitt Bibliotheca< Historica Sveo-Gothica, V, s. 26. 
Med hans Svenska samlingar kom handskriften till Gjör- 
well, och då denne efterhand skingrade dem, blef Knös 
dess ägare. Codex Verelianus har således från medlet af 
1600-talet tillhört följande personer: O. Vereuus, O. Rud- 
beck d. ä. (?), O. Rudbeck A y., C. G. Warmholtz, C. C. 
Gjörwell, O. Andersson Knös, Pehr Tham och J. F. v. Schin- 
kel , efter hvilken de» slutligen inköptes för kgl. biblio- 
thekets räkning. 

Codex Verelianus är lagd till gruad för den nu 
utgifna texten. Ur D. 3 och K. 45 äro olika läsarter 
anförda ; den förra är betecknad med B, den sednare med 



Digitized by 



C. Samma grundsatser, som följdes vid utgifvandet af 
Flores och Blameflor, äro åfven nu iakttagna. — Den 
för hvarje sida nya radnumereringen är tillsatt, för att 
derefter kunna anteckna läsarterna. 

Att den Svenske öfversättaren haft ett rimmadt ori- 
ginal för sig, finner man af de verser, hvilka han på 
flera ställen inblandat midt i prosan. Stundom hafva 
dessa vers- försök icke ful 1 1 lyckats; men de åstadkomma 
likval ett rythmiskt välljud, hvilket är temligen sällsynt i 
de Svenska medellidsskrifterna. Att detla rimmade original 
icke varit något annat än den Plattyska Namelos und 
Valentin y skönjes af den sä mycket som möjligt trogna 
öfversät t ningen , samt af de här och der förekommande 
germanismer. Emedan det alllid bör vara af vigt, att 
kunna följa dot ena språkets inverkande på det andra, 
har man ansett lämpligt att låta den Plattyska dikten hår 
medfölja såsom bihang, i synnerhet som den är den enda 
af de rimmade bearbetningarna hvilken ännu finnes full- 
ständig i behåll, då den förut blifvit tryckt blott en 
gång, för mer än 100 år sedan, uti ett numera sällsynt 
arbete, och utan noggranhet, samt slutligen emedan kgl. 
bibliot hekel deraf ägor en god handskrift, hvilken bordt 
afclmängöras. 

Denna handskrift är densamma efter hvilken G. W. 
Dasent utgifvit Thcophelus, upptagande ss. 33 — 65 i dess 
Theophilus in lcelandic and other tongues, Stockholm 
1845, och De Deif van Btugghe i Haupts Zeitschvift 
fur Deutsckes Ahcrthwn, V, Leipzig 1845, ss. 385 — 404. 
Den beskrifves utförligt i Theophilus ss. xxi — xxx och 
kortare i Zeitschrifi ss. 404 — 406. Utgifvaren vill der- 
vid endast anmärka, att formatet, hvilket på förra stället 
trppgifves vara Hten folio, på det andra liten 4:o, egent- 




XX 



ligen är 4:o. — Emedan några blad, innehållande ver- 
serna 1 — 58, 629 — 845, 1591—1663, fallas i handskriften, 
och Staphorsts text ingalunda är tillfredsställande, blef 
det nödvändigt att söka ersätta det felande efter den af 
Staphorst begagnade handskriften, Hartebok der Flander- 
fahrer, såsom den enda kända utom Stockholms hand- 
skriften. Som den borde finnas i Hamburg, afskref ut- 
gifvaren ur Staphorst de verser, hvilka motsvara de fe- 
lande i Stockholms handskriften, hvarpå denna afskrift af 
hr riksantiquarien Hildebrand benäget afsändes till dr. 
Lappenberg, med begäran att erhålla den tillbaka, jem- 
förd och rättad efter sjelfva handskriften, så vida den var 
tillgänglig. Följande stycken af dr. Lappenbergs svar 
torde bäst skildra uppdragets utgång, samt lemna till- 
räcklig besk rifn ing på handskriften. 

.... "Nach vieler Umwegen fand ich es [das Harte- 
bok] in den Laden der Flanderfahrer Gesellschaft, welche 
noch in den Handen einiger Nachfolger derselben sich be- 
findet und so verdanken wir ihrer Nachforschung . . . die 
Widerauffindung einer fur die Niedersächsische Sprache 
und Literatur nicht unwichtigen Handschrift. Aber mehr 
Mtihe als die Wiederauflfindung machte es die Erlaubniss 
der Inhaber zu erhalten die Handschrift zu benutzen, 
welche in den fruher vernachlässigten und ihnen ganz 
unbekännten Buche irgend einen Talisman zu besitzen 
glaubten" .... 

"Das Hartebok ist, von Staphorst, I: 4, 6, nicht er- 
wähnt, auf Papier geschrieben, aus der Mitte des ftinf- 
zehnten Jahrhunderts. Die Schrift ist sebr einfach, obne 
alle Bilder und Minialuren, selbst ohne rothe Buchstaben 
oder Slriche" .... (Den innehåller följande dikter: 1) Van 
der bort christi, 1017 verser, 2) Fan dcmé holte des 




XXI 



hilligen krutzes, 768 verser, 3) Van eynem eddelen krut- 
garden, 218 verser, 4) Dith is de kransshals, 314 verser, 
5) Vnser leuen frouwen rosenkrantz, 105 verser, 6) Van 
namelosz vnd valentyn, 7) Van dren konyngen, 295 verser. 
Hed undantag af n:o 4, efter en annan handskrift, under 
namnet Der Baunxgarten utgifven af Bruns i Gedichte 
in Altplattdeutscher Sprache, ss. 100 — 120, och 6 äro 
alla dessa dikter tryckta blott af Staphorst i dess Ham- 
burgische Kirchen-Geschichte, I: 4, ss. 175 — 267). 

Med detta bref följde den ofvannämnda afskriften, af 
dr. Lappenberg egenhändigt rättad på mångfaldiga ställen, 
hvilket lätt kan finnas genom jemförande af Staphorsts 
text med den som här lemnas. Genom dr. Lappenbergs 
godhet, hvarför utgifvaren anhåller att härmed få betyga 
sin vördnadsfulla tacksamhet, kan således nu gifvas en 
trogen och fullständig Namelos und Valentin, hvilket sed- 
nare icke kunnat åstadkommas genom någondera hand- 
skriften ensam, emedan Stockholms handskriften är defekt 
och den Hamburgska har flera luckor. 

Vid a ft ryckandet af handskriften har utgifvaren gått till 
väga med samma noggranhet, som blifvit använd vid den 
Svenska texten. Sålunda äro de ord och stafvelser, hvilka 
i handskriften blifvit sammanskrifna, oaktadt de icke höra 
tillsammans, eller åtskiljda, fastän de bilda ett ord, på 
samma sätt här aftryckta. Stundom har det mött svårig- 
heter, att anskaffa typer motsvarande handskrifternas ka- 
rakt e re r. Den enda, föga betydande afvikelse man tillå- 
tit sig, är den att långt s (f) är återgifvet med kort (s). 
De med kursiv skrift tryckta bokstäfver bemärka, såsom van- 
ligt, upplösta förkortningar. Versnumereringen finnes icke 
i handskriften; den i bredden satta sidnummern hänvisar 
till Stockholms handskriften. 




X X 1 1 



Det i verserna 530, 1650, 1735, 2295 och 2596 före- 
kommande uttrycket: Alzo yk ut deme walsche las, be- 
visar ingalunda, emot livad utgifvaren antagit uti sin lit- 
teratur-öfversigt, att den Plattyska dikten är öfversatt 
från Fransyskan. Samma ord hafva förmodligen stått i 
den Högtyska öfversätlningen, samt, enligt bruket, endast 
blifvit öfverflyttade. 



Digitized by 



OCH 



Sv. Fornskr. Sällsk. Sami. III. i. 



Digitized by 



Google 



Digitized by 



Google 



,^£">er effter b0ria?s elli Iwffuisl a?ui//lyr aff n.wipnlos 5iJi 
V^S&- och falanlin, aff all theres mandom, som the 
bedriffuo j there,? duga; och a?r lusteligit at 
h0ra3 hwo Iher wil giffuae liudh och akt pa, at for-* 
5. driffuae tiiden til thaes en h0gre glaedi komber* 

^Shz war en eerligh kon/tag j frankarike; han het pip- 
ping. han haffde enae aerligae jo/nfrv til dotter; hon 
beth clarina, och hennes fader syster hon het jo/zifrv 35dj 
phila. J then tima?n ath hon war xx a ra gamull, tha 

10> war en kon^/ig j vngernae och han het crissosmos; 
han haffde kerlek til henne och aktade he/ine haffua 
6i* k til husfrv; och skreff iher om breff och 6ende mz 
eerlig budh til hennis broder konung pipping j trsn* 
karike. och the lotho ho/iom forsla konung crissosmos 

15. wiliöe/the buden warto wsel vnfahgen och eerligee for-* 
sta/iden; j xiiij daga the naer honom wara*. Siden 
beddes the 6war och wildee gernae hem til landa fara* 
Tha skreff konung pippi/jg konung crissosmos wenli-» 
gen breff (il, och b0dh honom til at han wilde mz 

20. honom haffua Wenskap och kerlek ; och tha ha/i wil- 
dhe sielffuer komma til honom > Iha wilde ha/# giffua 
honom sina3 syster til husfrv, Swa ridhee the buden 
frän honom Ml vngernae igon och ware gladha3 at the 
haffde fa/igit god swar- 

25. 02^>ha konung crissosmos haffde leesit sin breff och h0rt 
^^iheres ordh och swar, tha gladdes han myket 
och alla? hans godae maen the thz spordo, for wlan 



Digitized by 



4 

ha/is moder; henne war tbz distings a mol. Boken 
sigher her effter hurw oaerligae bon sik ther j beuislae. 
konung crtssosmos b0(lh ower alt sith rike hertuge, 
greffuae, biscopa, prelata, riddare och swenae at the 
5. skulde sik aerligae til redhae mz klaedae, clenodnm 
och annan k0stelig ting som the beh0ffde, och kom- 
ma til honom tbz snarast» the kundae / nokot t her 
effter kommo (he och aljae, rikeligae oc wael til redd», 
och wildae gernae balda iheres herra budh. konnngen 

10. han vnfik them aerligae och woel , och loth them tha 
forsla konung pippingx breff swa lodandes, al han 
vvilde giffuae honom sinae syster phila: och sagde 
them at han wildhe til honom fara in j frankarike 
thz aerligaestae tber han kunde affstadh komma, thz 
35i. 15. war them allom liufft och wilde honom aerligae och 
gernae f0lgiae, For wia/i en biscop; han het frankart. 
han sagde: "herra thz skulden j lata idher forsma at 
ridhae effter henne; hon mate wael haffuae warit idher 
nadh aerligae och vyerdellgae hem f0rdh aff sinom fa- 

20. der", thz sagde han for thy at han war j radh mz 
konnngxsens moder, och thz war them badbnm j moth 
at han wilde haffua konungens syster aff fra/ikarike. 
Tha förstod konung mssosmos sinae moders wilia och 
biscope/is onda akt, och swarade tha wredeligae: 

25. "hwilken mik ey wil f0lgiae han g0re som honom 
thaekke.?; ey wil iach ther fore mina rese ower giffuae. 
JEn hielper mik gudh j mina wael makt igen, iach 
wil thz ey gernae". tha fruktade biscop frankarl for 
konungens wrede, och swarade honom 0dmiuklicae j 

30. falskae mening»: "herra thz iach sagde thz war mit 
snak. idher modher hon f0lger ider gernae; thaes aer 
iak och werdskylduger och gernae g0re wil". 



Digitized by 



5 

^y^htfr effter redh konung crissosmos aerligae affstadh 
^mz ij M hederligae maen. Ther^ efffer innan xxij 
dagha kom han in j fra/ikarike. tha konung pippi/ig 
the tiide/ide fik at konung crissosmos war kom i/», tha 
5. for han a mot honom och vnfik honom och alt hans 
folk mz stora? aerae. xiiij dagha ther effler, tha b0dh 
pippi/ig konung ower alt sit rike ha/is ridderskap och 
goda maen (hit at komma til thz werdskap, som war 
konung crissosmos btyltap mz pippi[/*]gx syster philae. 

10. Siden bleff konung crissosmos ther eth ar mz sin» 
brudh phila. in na// then tiid tha wart hon mz barn; 
tha bad konung crissosmos sin» maestare at the skulde 
see j himmel tekn hwat aff he/ines frvcth skulde war- 
da. the g i ord o swa och sagde for honom : "herra, hon 

15. «r mz ij swe/t barn; och aff them skal warda mykyt 
vnder sport och the skulo bedriHua myken mänhet j 352. 
thera dagha". Tha konung crissosmos moder och biscop 
fra/ikart thzfa förstod ho, tha hafTde the ther aff stora 
sorgh och waro til radz ther om bad lite nath och 

20. dagh huru the mate widher komma at fordfflrffuae 
then fr vk t e/i. Tha sagde biscop frankart: "frva, then 
tiidh barni/i skulo fodliaes, tha staeden engen ther til 
at warae inne naer henne, wta/i j och en idher tro m0. tha 
barne/i aerae f0dh, tha läten then samma m0nae taka 

25. them hemmelikae och senkiee them n idher j the/ine 
efffuenae, som her for slothet flyter, swa warder Os 
war harm hempdher ower dr0tni/ig phila, och henne 
bedr0fTuilsse 0kiees ee thaes mer", nokot ther effler 
skulde hon sinae m0dhae thola och hafTde myken be- 

30. dr0(Tuilsse aff sinae enlighet, at engen aff hennes go- 
dha quinnor mate warae naer henne, som forskriVuit 
star. Swa brat som barnen waro f0dh, tha gik cm- 



Digitized by 



sosmos mode/' til sinae 1110 philomi/* och bodh henne 
widh hardae hempd , at hon skulde taka the barni// 
hrmmelikae och fordaarffuae I hem, som for aer sakl. 
Philomin ho/# lorde ey a/?nat aen halda? sinae frvs budh 
5. och thenkle swa mz sik: thz ware mik en stor blygd 
at fardaerffuae the//ne aedlae frwkl swa swikligae; thok 
ter thz mi//nae IV vvs rad och wiliae. j tolka mato liafTde 
hon stor bedioffuilbse, och tok barni/i och bar them 
bort /thz cna3 swepte hon oelr lagde thz j eth skriin, 

JO. och bewarade |hz swa at thz haffde anda rum, och 
sa?tte thz swa hewmelikoe nidh j elffuenae och lot 
flylae wl mz slr0mi/f. thz andrae bar hon til skogx 
och lagde thz hemmeligae j en buskae. litet ther j fra 
haffde en yllfuae sith boo; hon kom tiidh som barnet 

15, |a och tok thz och- bar j boel och lagde thz j bla//d 
sinae vngae och f0dde thz som en a/inan vnga?. Siden gik 
philomi// s0rgendis hem att" sinae betu//gnae gerni/igae. 
swa brat som hennes fr va wart he/ine war, t ha sagde 
ho//: "haffuer thu haldjl mil budli?" hon sagde: "ia 
frv, idher wiliae hawer iach fulkowpnat." Siden gik 

20. crissosmos modher och philomin fra henne 9 och phila bleff 
ensa/wmi/* liggae/idis igen j storae bedr0(luilsse och kra/ik- 
bet, enkle wita/sdis aff sin barn hwart the warae komi/i. 
^^^rlla om morgonen ther cfTler , tha gik konung cr/s- 

25. * sosmos til sina? dr0lni/ig philae och wilde see huru 
hon mate, eller huru thz ware til garigit om he//nes 
barn; thy ha/is moder haffde henne illa besakt for 
honom. I ha han kom in till he/ine och sa henne j 
storae widerm0dhae, tha sagde ha//: "hwi ligger thu 

30. swa all enae, eller hwar aerae thin barn?" konung 
cr/ssosmos moder swarade ho/iom: "ho// wilde enge/i 
jwuva naer sik tha hon skulde Jodha?. iach tror wael 



Digitized by 



7 

al hon ser aff leone slaektse. Jak wil wediae om thu- 
sande mark alh hon hawer m0rt sinae frvcth; min 
kaere son thz mogen j for sa/znse tro/ M tha wart ko- 
nung crissosmos illae (il modhas, och ha/is moder 
5. gladdes- ther myket aff/tha swarade phila mz krawka 
r0st : "gud ha/i hielpo3 mik swa aff allse mi/ia nodh 
so/w iach ey wet hwart ihe serae kompnse". Tha be- 
Jhewkte crtssosmos sik och gik fra henne och til 
kona/ig pippi/ig, och kerde pa ha«s syster phila al 
10. hon hadde m0rl sin eygen barn. tha swarade konung 
pippi/tg: "haffuer mi/i syster giort thz mord, som thz 
til henne kaerej, thz skal man rsetteligae rawzaka. om 
swa ser, tha skal ther ower raettaes mz en stre/igen 
rået/" tha swarade biscop frankart: "ther til wardae 
15. wi fiwnse radh. hon hawer ey forgseffues sik swa en- 3*i. 
Iiga3 hafft j sinae barna f0dilsse, wlan ther ware swik 
msedher; och thy hawer man got al merkiae al hon 
ser skyldug j the saken/* aff swada/ina ord och talan 
tha haffde hon stor bedr0ffuilsse och gafT sith mall 
2U. gudhi j waldh, so/w henne skulde fraelssae fra oraeth. 

er låter iach thz/ a serendet bestå och wil sighise 
"^-^idher aff huru som falantin war fo/tnin. Konung 
Pippiw^x dotter clarina hon gik arllse om en morgon 
for lust skuld mz en hewnes smaswen al spatzere wt 
25. mz eth rinnande waln; ther warl hon war eth litet 
skriin flyta/ide,? wt mz landet, och vndrade ther my- 
ket pa liwat ihz skulde belhydha?. (ha badh hon sin 
smaswe/i at han skulde thz beqwcmliga? opp laka , som 
han och giorde. tha fan hon ther wti inna/i ligger/dej 1 
30. eth lithet barn, swept j dy rom chjedom. ther aff wart 
hon myket gladh och bar thz siclff hem, och gik til 
radz mz then samma smaswencw huru hon skulde ihn. 




Digitized by 



6 

hemmeligae opp flpdhae. (ha wart henne swa (il radha, 
al hon f0dde thfc opp hiz getö mi0lk, sWa at thz engen 
mah Wiste/lha fik ho/i sfce eth r0th kort mellan 
barnsse/zs skuldro; thä kd/ide bo» Wael nierkiae at fhz 
5. war aff enae aedlae arth. thok wiste clarina ther enkle 
aflf huru ihz war gänget mz he/znis fader syster ph i lae, 
eller thz hon j riokro nod War. 

^^her éffter wart phila f0rd for ratten mz stora makt 
^"'och awnd. tha sagde he/ines broder konung 

10. pippi/ig: "huru wart thu hokon titdh aff swa ondas 
ense art, åt thu skttldé swa fordaerffuae Ibin egnae liiffs 
f/vkt! for hwilket thu skall lidhse en smaeligen d0dh 
j ihzta brinna/ide ball, som thu nw seér ber for tik, 
at all werlden skal sp0h'ae thina odygdeligae gerni/ig." 

15. Phila hon swa rade: "gudh han hielpe mik wt aff mina 
n0dh swa wisseligas som iach ey weth huru thz ser 
til kommet, eller hufu min barn dera (van mik ko- 
m\n." Tha s\fraradé biscop fra/zkårl : iach wet aen swa 
ma/iga hända klokhet, at iach skal befi/tnee sanhete//a 

20. mz henne, wäre hon sen ehtiid swa enfaldig som hon 
ser/' tha badh han g0ra bålet myket st0rre och he- 
tare sen thz war, at hon skulde thaes mere radaes for 
sin d0d och giffutB sik skyldig j t ben sak. tha kom 
biscop frank art til henne mz sinae falsk se list och 

25. sagde: "frv iach rader idher for siaeli/tnae bestånd 
skuld, at j skrtpten idher och kemiens idher gemiwg, 
och taken gudz licame ider til hielp; for ihy j seen 
at thz aer nw mz ider pa then ylerstce punkt.'* hon 
swarade j redduga och mz wrede: M hwat! menen j at 

30. mi/* siael aer fortappat? ney tben rrctuisae domaren 
han wet mina vrsaekt; iach d0m^r ey mi//a siäel sielff 
til oraeltae." tha ropade biscogJra/*kart mz cnae h0gae 



Digitized by 



tyst, swa at alt (hz folk ther omkring stodh h0rdepa: 
"hon haffuer nw bekenlz .sin eygin sak och gerning, thy 
mogen j g0ra? hennis r«th effler henne eygi/i wider 
kennilsse." tha han häffde sWa sakt, tha stodh phila 

5. opp j stör» wider m0dha? och krankhet, som hon 
warä? vt aff sinne kom i /i, och grepp biscop fionkart 
j harel och rykte han nid til iordenae och beth honom 
aff hans iwsaa, och sagde swa til honom; '"thu onda? 
och sh0da? förrädare! thu west me re aff thenne falsk - 

10t het och mordh, som mik a?r til lakt, a?n iadh weth." 
tha kom t hen Vhga riddaren blåndama?r Och drogh bi- 
scopen bort fra hénrte, öch sagde swa til honom: 350 
"frankart! warin ther wis pa: wariri j ey en presl 
som j aerin, iach wilde for thenne f0rstinneha3 sak 

\5. skuld ga mz ider j en kamp och sia idher, ther til 
at j skulden oppénbara? idhreef egnae falskhet; for thy 
at ider ordh the Iyda3 swa, at ma»rkendt\f a?r at j 
witin mere aff thz mordh och ogerning, aen hon wet." 
Tha swaradc honung pipping j wrede, tha han sa 

20. hwat hans syster haffde giort j hennes wider m0dha?, 
at biscopen haffde mist na?sa?na? och war swa skemp- 
der: "jach tror nw fulloliga? alt thz mik a?r aff hen- 
ne ohdzko sakt; thy läten domin ower henne ga , som 
rået a?r, hwem thz ner antigiae liuff eller lelh". ther 

25. mz redh konung pipping in j staden, wreder och illa? 
hughom. 

tha blandama?r, then a?dla? riddaren, sa thenne 
stora? bedr0uilsse och owerwald pa thenne eedlee fur- 
stinna phila, tha wilde han ey fra henne ridha?; wtan 
30. sagde swa: "iach wil besee om nokor aer her swa 
k0n, ther henne wil brennae til oraelta? for awndh 
skuld." 



Digitized by 



10 

hans fader han war -en hertigh rik, 
baldawin swa kallade han sik. 
han sagde til sin son bla/idamaer: "hwat makt ligger 
tik ther pa al biuda? tik j nokot forswar motb tith 
5. herskap, ther thu mat komma j skadba före?" han 
sworade honom igen och sagde: "fader! tha iach 
wart til riddare giord, tha swor jachenedh, at hwar 
iach saghe nokon j n0dh til oraettae, antigiae qu/nnae 
eller man, ther skulde iach wagha mit liff for at 

10. hiaelpae them wt aff sin oraet. swa wil jach och nw 
g0re mi/ia raettae frv och f0rsti/ina3: 
hielpae henne aff the/ine n0db, 
eller jach wil ther fore bliffuae d0d." 
Tha gi/*go the herrana3 alla? sama// j radh och mz 
357. 15. them konung cmsosmos, sorn he/mes bonde war, 
hwat the skuldo g0rae mz henne, efter thy at bla/*- 
damaar stre/igde sik ther swa sare wti, och ther war 
engen som mz honom wilde j kamp ga. tha swarade 
hertig baldawin: "thz ware en slor fregd ower werl- 

20. den at man skulde bre/inae swada«na } en f0rsli/inae. 
thykte ider radeligit warae at man lothe henne landet 
forsweria och m\n son blandamaer mz henne 9 och faras 
siden hwart gudh legger them til radha?" thz sam- 
thykte the allae. then aedlae riddare bla/zdamser waempte 

25. sik och saelte sik pa sith godae 0rs, och sagde at han 
wilde he//ne tiaenaere warae til sin dftd. Philae gaffuo 
the en ga/igare, swa godh som himdrada mark, och 
sadell, swada/*na som en frv h0ffdis wael innan at 
ridnas, swa forsworo the landet och foro ma/iga obe- 

30. kendad wa?ghae. 

(^^landaemöer och then a»rligae frwn the kommo then 
^^f0rsta? aplon (il eth rimia//de waln, och sagho ther 



Digitized by 



11 

eth tiaeld war opp slaget pa en lusteligen wall. iha sagde 
blandamaer: "nådige fr va, ridhen tith; thz a?r mit radh." 
the funno ther inne henge/ide en brinnande la/nppa? , 
en a?rlig seng k0steliga? opp redh, wiin och br0dli 
5. och alt thz therej hiaertae beg«ra?da?. iha sagde blan- 
dama?r: "frwa, (ha?kke^ idher ber at hwilaes j nat, 
Iha wil iach halda her wtan for d0rna?, at iach ma- 
ghe wita? hwo her komber, f0r iach ider nadae wa?k- 
ker." (he sattes til bordh och lofTuade gndh for sina? 

10. nadh och sagde: "han ware war ga?stj" ther mz gior- 
de phila kors mz sina? ha/id ower bordet och thz 
ther pa stodh. swa kom dia?flwlen och broth tia?Idel 
sunder, och alt thz ther war hwarff borth. hans wilia? 
war at ko/nma Ihem til nokro onda akt; men the wa- 3d8# 

15. ro aff gudhi swa wa?l bewarada?, at ha/t hadde thaes 
engen makt/tha sagde I hen vnga blandamaer: "jach 
a?r tha?s fulleliga? wis at dia?ffwlen nia os enkte ska- 
da." then nat bliffua? I he ther. 

£(^S m morgonen Iha rid ha? the tha?den och ko/nmo pa en 
20. ° alstingor lusteligen wall. so/n the ridho och faladis 
widh, tha warto the war en riddare; han kom ridan- 
de och förde ena? .jo/nfrv mz sik. hon gret sare, fore 
thy at riddaren, som henne f0rde, slo henne 0mkeliga? 
och illa?, at henne bl0dde bad ha? na?sa? och mwn; 
25. thz giorde han, for thy at ho// wilde ey g0re hans 
wilia? j odygd. tha sagde then vnga blandama?r: "hwi 
slan j then jo/nfrvn swa sare, eller hwat aer hennes 
sack? tolket a?r stort owerwald och odygdeligh ger- 
ning. wara? nokon dygd j idher, j giorden ey swa." 
30. then swarta? riddare han swarade honom tha: "läten 
thz ware, so/n enkle komber widh idher. hon skal 
haffua lha?s flere hiog, at j läten ider wara? swa 



Digitized by 



12 

balda?.*' thoktoligae swarade honom bl»7jdama?r: "jach 
wil henne fraelssae aff (henne n0dh* om gud giffuer 
mik (her lykkse lil/" (lien swarlae riddare swarade: 
"thz ma wa?l warae! 
5* hawer iach mit swaerd j mi/?a hender, 

jach reddes thinae iij ey allas j sender. 
thu skall her mis(ae thit vnga liff 
och iach behalder (hit waenae wiifT/ " 
ther mz the swaerden drogho och slogho hwar annan 
10. wlan sk0n, at skioldanee gingo alla? j stykke 
och bryniorna warlo aff blodet r0dh/ 
och hwar thera r&ddes for sin d0dh. 
Jomfrvn och phila sato til saman och badhre (il 
gudh at blandamaer skulde honom warda? ower- 
15. ma?ktig. tha slo blandamaer (hen swarta riddare, 
35). at han st0rte til jorden som han ware d0dh. Tha 
sprang ha» raskel rgae opp jgen och slo blandamaer 
tha swa fast, at han raeddey siaelffuer for sin d0dh; 
tha halp gudh blandamaer, at han wart hans ower man 
20. och slo honom j ha? II. tha sagde (hen stolla jomfrvn 
til blandamaer: "min fader boor ey lankt haeden och 
aer en konung inna/i arabie, och (henne riddaren vn- 
f0rde mik (haeden mz wald och sina falska lista?, 
minom fader owitande. nw l0ne (hz i der gud som 
25. mik haffuer 10st fra honom; och ware ey l henne aer- 
ligae frvn som j haffuin, (ha wilde iach warae idher 
eygen." tha swarade henne then vnge blandema3r: 
"aedlae jomfrva, witen thz for sant at philä aer min 
nådige frv och iach ser hennes tiaenaere. hwat gudi 
30. thaekkes thz sker.'* ther mz ridhae the (haeden. 

tha sagho the en man sithiandej" wid waegen som 
thz ware en pilagrim. til honom ridho the all try. 



Digitized by 



13 



han haffde for sik br0d och wiin och ther niz enae 
flasko fulla? aff dwalae dryk, som ha/i plaegaedae at 
förrådas folk mz. the sagde til honom: Velin os aff 
idhrae wiin och br0dh." t hen forraedaren swarade them 
5. mz h0ffuisk ordh : thaekke* idher at hwilae idhrae hae- 
stae; jach wil gernae skiptae mz idher Ihz baestae ther 
iach haffuer." som (he sato och talados widh, tha 
sporde t hen samma f0rraedaren, om the haffde ekke 
set en swarla/i riddare nokor stadz fara?, thaeden the 

10. kommo; som ha/i ware redder for honom. I ha swarade 
blandamaer/"ban skadaer a I dr/k engin ma/i mer; han 
bleff for mi/ia hand d0d." tha (hen forraedaren tbz 
h0rde, tha Ihenkte han swa mz sik: thz skal giaeldae 
tith liff; for thy at thz war ha/is herra ther han eff- 

15. ter sporde, swa sato the och talade* widh, och han 
sagde til them: "aeten och drikken och warin gladde", 350. 
och skenkte them dwalae dryk for win. the drukko 
och wistse ther enkte aff fflr sen the soffuo all Iry 
swa hart, at them kunde engen waekkiae, tha wart 

20. then forraedaren gläder, och tok blandaraaer och lagde 
honom pa sin eygen haest och f0rde han bunden til 
slotel ther han war hemme, och kerde hardeligae sins 
herra d0d. "ber haffuer iach then samma som honom 
draeptt haffuer; g0rin honom hans rået. ther ter© sen 

25. effter twa sk0nae qninnor, och synaes warae aff stora 
herra slsekt; them wil iach hemptae hiit, och the skulo 
warae ber traelaa och almenningx konur." swa wart 
blandamaer soffuande lagder j tornet ther mänga an- 
dra fånga inne lagho. I ha han opp waknade wart han 

30. sare forfaeraet och sagde wider sik ense: "huru mon mik 
warae wider farit? aer iach dr0m stulen, eller swi- 
ker mik s0mpn, eller hwart mon min wapen warae 




14 

komi/*? thz aer mik el Ii stort vnder!" och tok sik om- 
kring och fan ij stora boyor om sin ben, och sagde: 
"huru mon iach warae hiit korni/i! jach haffuer ey 
waerk aff slag eller saar, thy aer thz ey a/inat aen 
5. s0mpnse/?s dwalae." 

tha svvarade en riddare Iher fangen la 5 
ha/i talade til howom och sagde swa : 
"wisseligae j soffue/i ekke; thz aer idhe roch engi/i dr0m. 
j aeri/j mz forraedilsse gripi/i och hiit kompnae. her 

10. warda j bliffuae j thewne n0dh ee maeden j liffuae." 
blandamaer han wart forfaeraet, och swarade howom 
och kerde sinae frvs n0dh, at han wisle ey hwar hon 
war, och sagde: "mate iach swa laenge warae naer 
henne j at hon komme j sijh behald. iach woncfe ey 

15. siden hwat mik ower.giwge." j tolka mato kerde lian 
margfaldeligae sinae frvs mofe gangj och leed storae 
dr0(Tuilsse j thz tornet fullae xiij aar. 

maeden the blandamaer j tornet lagde, tha kom en 
leebardh gängandes thit som jomfrvn och phila the 

20. lagho, och krapsade pa them mz sinae kl0r, swa at 
the ther aff waknada?; och leebarden sprang fra them. 
the sagho sik om allae wegnae; tha sagde phila: "fhy- 
wer wi haffvvm mist blandamaer! ihztn hawer war* t 
en forraedare som her war; han hawer honom forra- 

25. dit. huru skulom wi honom vndkomma, at han far ey 
hand pa os!" the gingo tha affstadh och bort j willae 
0knen, ther hwarke/i war bygdh eller folk. Vnder 
thaes tha kom then forraedarin och mente at han skul- 
de finae them badhce soffuawle; war herra han fygde 

30. thz myket baetlre. thok lopp han til skogx elfter t!. em; 
tha han them ey fan tha we/ide han sorgeliga? igen. 



Digitized by 



15 

^Tfj&hila? och t hen a?dla> jomfrv fu/ino om sider en 
oS^wsegh; j| |en ^i n ^ e Ihe swa lenge, a t the finge se ena? 
k0sleliga? borgh mz h0ga? ti/ma?, tha sagde then nedla? 
jomfrv: "then borgh ke/inir iach wael! hon ligger j 
5. m in faders land ; I hit w i lo/w wi gänga bad ha?, w i »kulörn 
ther warde wael vnfagna?, och Ihev skulen ja?dla? f0rsti/i- 
na? j alla? idhra? dagha bliffua? na?r mik , och iach na?r 
idher som dotter na?r sina? moder." I ha the kom nio 
in j sallen opp spru/zgo alla? Ihe heria ther wara? och 

10. vnfingo ihem mz stora? a»ra?, badha? phila? och llien 
stolla jomfrv; ihem helsadhe konu/jgen badhen lim. 
jomfrvna? fader wart (ha alslingej glad och sporde sina? 
dotter at, huru he/ine war wider faret, hon sagde si- 
nom fader al la?lede.r huru thz war (il gangit, och huru 

15. t hen swarla? riddaren grep he/we ok wald förde; och 
huru blaz/damaer l0ste henne och slo honom j ha?ll; 
och giorde hon sinom fader ku/inogt om phila och 
huru (hem war alt gänget (ill. (ha sagde jomfrv n til 
phila: "nw ma?den j ha (Tu i// mist hla/*dama?r (hen a?r- 

20. liga riddare, tha skulea j bliffua? her na?r mik ce nr,2. 
ma?den wi liffwm badha?." Phila? bleff mz jomfrvn.r 
ther j landet wael j xij ar. J I hen kontt'/gxse//s gard 
war en fatabur swen, och war en forra?dare aff alla? 
sina? art, och het gawin: och haffde stora» kerlek til 

25. (hen aedla? frvna? phila, och lagde alt sith h i a? r ta? och 
si/ina? til henne. a?n thok at hon aktade thz enkte, 
thok haffde han likewsel kerlek til henne. 
(£i5Ser wil jach latha thzto a?rende beslaa j Ihzfa sin, och 
'-^wil sighi« idher aff huru clarina hon f0dde thz bar- 

30. net opp, som hon fan flyta/ide^ j skrinet, som f0r j 
bokena? star. Thz barnet thz wart kallat falantin, och 
tok mawga dygder til sik j sin vngdom/tha hm war 



Digitized by 



16 



xij ara gamall, lita war han maklig och bald; hwar 
han gik tha ska I (T jorde/i vnder honom, och war ba- 
dha? danden och dygdelige/i. ther for vnte clarina ho- 
nörn got, aff rået faen kerlek kyste hon honom for sin 
5. mwn mer aen t husande sin /(ha sagde (hen stolla 
joniiW clarina til (hen vnga phalanlin: "min kaerae, 
min gl*di, mm hiaertae/is lust!" niz Ihz samma Irykte 
hon ho/tom for st t h brysl och sagde: "jacb halTuer tik 
wtualt for allae the maen j w^Hdinne aerae." Falantin 

lU han stygdef- mykel widh the ordh och sagde til henne 
igen: "jomfrva saelaen idhert sinne annor lund! thz thyk- 
ker mik radh warae, j skulen engi/* man keysae f0r a?n 
han haffuer nokon mandom giorth/til akter och ara 
aer iak a3n elh barn / och aer ey annat aen dårskap 

15. thz j leggin kerlighet til mik/" thenne orden b0rde 
hennes fatabur swen, som naer henne war tha falantin 
wart funnen j skrinet, och sagde baste lig« til henne: 
'jomfrva, 83r ihzta »rligit, al j skulen kyssa thz 
hittas barnet/' tha wart t hen vnga falantin wred och 
3ö3. 20. sprang opp och wilde sia honom. J$n fatabur swe- 
nen vnltipp och in j konungxsens sall, och falantin 
han f0lgde honom effter, (ber konnnggn och alt hans 
herskap sath och ware gladhae. (ha kom falantin och 
si o t hen samma swene/i mz sinae blota hand, al hpffw- 

25. del sprang fra kroppen wt pa gplffael, .och sagde: 
"haffde tim tigaet, tha baffde tfeu w$) bliÉFuet hel- 
br0gde." tha spra/ig konungen opp och alt hans her- 
skap, t ber the sato wid bordet och vpdradhae bwat 
ther war a ferdbom, oqb sagde; "j riddare oph goda3 

3o. nia&n griper miH then forraedaren! huru torfje hpn for 
min 0gon swadant mord bedriffua?! (ey wiste konungen 

ther 



Digitized by 



i? 

ther aff, al falantin war ha/is systersso/*) och thz skal 
kosta hans liff; thz skal mik engin ma/» aff bidhia?." 
tha swarade honom then vnga falantin: "herra, tht 
giorde mik n0dh, och siger iach idher thz for sant, 

5. kombcr mik nokor man swa na?r, at han r0rir mik 
räz sina? hand. jach skipter mz honom hwat iak ha- 
wer." tha kommo fram iiij och wilde ho// om gripa?. 
Fa lan t i// byggynta? sarliga? at sia mz sina? blota na?flW, 
swa le/ige the iiij bliffua? dodhee/tha kommo fram wa?l 

10. x\ och gi/igo manliga? til ho/rom; tha fångade the 
then vnga falantin, thok fingo the ma //g hug och stor. 
tha wart falanti/i sa? t te/- j tornet pa sin ra? t. tha sagde 
mang en ma/i, at ha/i haffde sith liff h0glika? for- 
brutith. tha gik then stolta jomfrv clarina s0rgeliga3 

15. for sin fader a t sta och sagde: "ka?re fader och herra! 
g0rin for gudz skuld och idhra? a?ra?, och läten siwnka? 
idhra? wreda?, som j haffuin til then vnga herrin och 
Ii0gborna?, ee huru (henne skaden a?r til kom i//, hans 
fader ser konung j portegala?; han sende mik ho//om 

20. j a?ra3 och tro, at han skulde her la?ra? thokt och ao«. 
h0ffuiskhet." Konungen swarade sina? dotter dygdeliga?: 
"han warder at sjlhia? ther nokro stund; hans liff 
skal thok enkle skadha." 

^^her effter inna/i stakkut tiidh kom eth budh aff 
25. ^""ispanien ride/idhaa och gik in j konwngxsens sall, ther 
alt ha/is herskap inne sal, och sagde: "herra konung 
och f0rstae! min herra konungen aff ispanien biuder 
idher til och låter bidbia?, thz j wilden komma ho- 
nom til hielp mz all then makt j kunnen aff stadh 
30. komma; 

Sv. Fornskr. Sälhk. Sami. 111. i. 2 



Digitized by 



18 

for (hy a* the hedniska; saralzina 
the g0rae the er/stna? storae pin«, 
the f0rae badhae roff och brand 
och forherise all haws land, 
5. the bre/mae badhae kzrkior och kloster och driffuae 
ther myket och stort vnder, och haffua the belakt 
then godhae staden sibiliae mz stora makt, swa at 
ther kan engen komma antigia? til eller fra." Tha 
sagde konung pippi/zg: "j herra och goda? maen! j 
JO. redhe/i ider wael til 5 wi wilom vnsethia? then aedlae 
f0rsten aff ispa/ziaen och forwaerffuaB ther pri is och aerae." 
ther kom sama/i j en stakkut tiid usel .1. thusand rid- 
dare och swenae, 

waepnade uael til ha/zd och fot; 
15. swa foro the them hednae i mot. 

the kommo pa (hen tridhia? dagh 
in j sibilia wta/i slag. 
ther warto the wael vnfagnae aff konungen aff ispanie/z 
och aff hans godhae m&n. then andra daghen ther eff- 
20. (er, tha redde the sik til stridz som dagadej; tha 
drogo the wt aff staden, tha badh konung pippi/ig aff 
fra/zkarike konungen aff jspanien om/at han mate 
haffua forstridena?, eff(er thy at haw. war en fraömaeder 
maw; at man wiste sighiae (her aff om the bedriffua? 
25. ther nokon ma/zhet. tha swarade konungen aff ispanion: 
303, "wisligoe konung pippi/zg, jach rader idher at j be- 
stånden then enae siden» aff haeren mz idhrae makt, 
och iach bestå n der then a/znan siden mz mina makt." 
swa drogho the wt aff staden igenom ij port a, hwar 
30. thera mz sin ha?r. then striden hon gik til sama/z som 
halff ga/iget war til middagx. ther wart ma/zgen rid- 
dare aff stungen, och ma/zgen glauia war ther bruten. 



Digitized by 



19 

ther gik slag: oni slagli, al mangen helaeda? ther dö- 
der la. 

pa bad ha? sidhor sa man si o ra? nad; 
ther hleff och mången heden d*>dh. 
5. tha warlo (he hedna? the cristna? owerma?kliga* , at 
the cristna? fiol lo gantzka ma/ige. tha sagde konung 
pippi/ig (il konungen aff ispanie/i: "wi haffwm mist 
her myket folk, och hwat wi her efifter stridha?, thz 
st rid ha? wi os til skadha?. wi wardom ha(Tua mere 

10. makt om wi sk u I om them beslå." ther mz drogho the 
ater in j staden ige/i, och the hed na? folgda? them 
effler alt in for portana?. 

siden ginge the herr a til radz om at sampna sik 
mere makt. tha sende konnng pipping en riddare hem 

15. til sina? dotter cl ar i na?, at hon skulde senda? honom 
folk, thz ma? st a? hon kunde aflf stad komma, at mi/ista? 
iij M riddare och swe/inae. thz wa?rff then riddaren til 
henne, iher effter bod joiwfrv clarina ower alt hennes 
faders rike at alla skulde til henne komma mz Ihere* 

20. wapen, ath halda hennis faders budh. tha tok hon 
falantin wl aflf tornet och hadde sit radh maest mz 
honom, tha gik clarina mz falantin in j sallen l her 
the herra alla? inne ware, al sp0ria? huru thz skulde 
til ga. tha sagde then vnga falantin: "Jomfm, iach bi- 

25. der idher at j vnnen mik fara mz och for sokiae om 
iach haffuer nokon makt eller starkhet, thz skula? the sm* 
hedna? befi/ina? at iach wil them ey fly. thz wil iach 
gOre for idhra? skuld «dla? jomfrva; thy bider iach 
ider at j werdigens til al giffuae mik wapen, skiold 

30. och hia>lm och thz ther til h0rir, at iach mate warae 
tha?[s] dristugare at s0kia? mina fiaendae." clarina swa- 
radc honom: "hwat j bedens thz sk ti I en j fa." tha lot 



Digitized by 



20 

hon hemple elh sk0nl ta?pa?da? och lot thz bredha? pa 
jorde/za; ther badh hon falanti/i standa pa/hon lagde 
pa honom ena? bry nio; ho/i war swa godh at engen 
man mz nokro makt eller sta?rke ku /ide bryta? en ring 
5. sunder j henne, for t hen skuld at hon war swa mä- 
sterliga? g0r at wars herra blod war in lukt j henne ; 
och aff then makt och dygd kunde engen warda sar 
j henne, ther til kastade hon ower honom en wapen 
rok; han war swa k0steliga? giorder aff gull, at skiin 
10. gik aff honom som aff en soll. 

ther effter spenle hon om honom eth swaerd; 
thz war mänga penninge waerdh. 
ther na?st spente hon pa' honom then h0gra? spora?. 
thz giorde hon honom alt til a?ra?; 
15. och bad swa honom sta pa sin kna?. tha tok hon 
eth sweerd och slo honom iij slag ma?der, och sagde: 
"thu skalt 0ffua? ra?t ridderskap. jach befeller tik skiold 
och swa?rd. tha skalt wara? en beskermare a?lla?nda? 
jomfrvr, enkior och faderlosae barn; hwar thu them 
20. seer j nokro n0dh, tha skal thu aldr/k aff latha at 
hicelpae them til therej ra?t; och hwo som flyr til tik 
til nadh eller nokon redding honom skal thu troliga? 
hia?lpa? effter thina makt; och skal thu wara? oforfa?- 
ra?t, tha 0ffuer thu rast riddarskap." falantin hanswa- 
25. rade henne 0dmiukliga?: 

"a?dla? jomfrv, iach skal balda idherl budh; 
ther til skal mik hielpa? gud. 
Jomfrva, låter mik nw ha?den fara?, 
357. Iby her duger ekke nw lengre wara?." 

30. tha gik then stolta clarina in j sallen ther the herra 
alla? inne w a ra? / hon sagde til them alla?: "tbenne 
vnga riddare falantin han skal war» idber h0ffuifzman 



Digitized by 



LM 

j t h tv* ne resen, til thaes j komi/t til min fader, och 
bider iach ider at j warin ho//om lyduge pa m\n 
fade/'s wegnae." the swarade henne all® och sagde ia, 
och warae ther allae gladas til at thz war swa mz 
5. ho//om ga/iget. tha ledde man fra/zi eth sk0nt ors. 
bedzill, giordha och stiglaeder war alt giort aff gull. 
tha hioldo frvr och jo/nfrvr ha/is istaedh, och thz wilde 
han ekke aff them haffua. tha gik then vngae fa I a nt i/i 
och lagde sin ha/id pa sadel I bogan och sprang opp 

10. j sadlin wtan stiglaeder eller istaed; thaes thakkade 
ho/iom badhae frvr och jo/nfrvr. tha kom then stolla 
clarina och bar honom en hielm aff stall; owan pa 
hielmin war en k ra/x t z aff r0t gull; jnna/i j krantzen 
stod eth biladae aff gull rået so/n en jo/nfrv, ther lee 

15. wilde, och haffde thz bilaedae eth finger gull j sinae 
hand; ther aff gik eth vnderligel skiin. 

the herra toko tha orloff aff clarina och ridho 
a list ad, och ko/nmo in j ispaniea obestriddee. tha 
the kommo pa iiij milae naer the hedniska» sa- 

20. ratzinse, tha sagde then vngae herra falanti/i til the 
herra ho/iom f0lgdo: "sighin idhert rad hwat ider 
thykker warae nytlae, om wi j morgo/t arllae sia til 
them oforbudadhae; thy at the witae enkte aff os. wi 
wilo/n forwaerffuae ther priis och aeree." thz th0kte 

25. them allae radeliget warae. tha sagde then vnga herra 
falantin: "j haffue/is mannehg wid; swa wil iaoh och 
g0re, fors0kiae min vngdom och mi/ia makl och bliffuae 
vndher banerit ; och hopis mik at os skal ga wa?l j 30a , 
hand." tha swarade the allae mz enae r0st herra fa- 

30. lantin: "tha wardhom wi snart ridhae affstad; for thy 
thz aer swa tiid at wi ridho/n f0r aen wi wardae be- 



Digitized by 



22 

speyade" och sagda? alla? mz crue r0st al the wild;r 
bl i (Tu a? na?r lio/ioni liffua/ide.? och dodhae. 

morgonen som dagadej och solen opp gik , 
w tha kos/imo the cmtna? och striden sampnades. tha 
5. hiog falanti/* si t 0rs mz sporaen och redh fra/n j roetlse 
k0nhet j blawd ihe hed na?; och all ha/is haer f0lgde 
honom effter, och slogo the hednae mykit folk aff. 
JEn herra fala/din ha/i war swa girug til them, at 
ha/i war komi/j fra silh.folk och in j hednings? ha?- 

10. raenj och the haffde dragit sik omkring honom mz 
myken makt , swa at engen man ku/zde honom til 
hielp komma, the stormade trl ho/iom, so/ra til en mwr, 
mz ma// g owi//nelige/i slagh. Falantm han warde sik 
tha som honom la makt pa. iij M hednae slo han j 

15. haell, och otalika? ma/iga warto (her sar, swa lenge 
at the gaffuo elh wik opp for honom ; for thy at 
hwar han foor ther wart alt blot f och bloden fl0l om 
honom som en str0m/thz fik konung pippiag och 
konungen aff ispanie/z at see ther the stodho pa mu- 

20. ren och talader widher. the sagde: "j allae warae liiffs 
dagha sagho wi aldrik no k o// man swa roettae k0nliga? 
weriae sik som then vnga riddaren g0r. han synis wa?I 
warae en riddare godh, for thy at ha/is wapen rok 
skiin aff gulle r0dh." j thy grepp herra falanti/i konung 

25. samarin och kastade han for sik pa sith 0rs och f0rde 
ha/iin til staden; och alt ha/is folk thz folgde ho/tom 
effter. the ij kon a// ga ridha? wt a möt honom och 
vnfingo honom mz stora? a?r«/then la/igna? konungen 
fik han t hem: "gorin mz ho/iom hwat idher thaekkejr; 

30. thok eer han likewa?l en konus/g, och a?r en then 
Op»rst aff all ihevts ha?r." 



Digitized by 



2.3 

the crzstna? warto ther allae glada?, och loffuade 
falanti/zs konhet myket/tba talade konung pippi/zg mz 
stora? aera? til herra falanti/z: "beheffui/z j gwll eller 
silffuer eller nokon the ting ther iach hawer, ther 
5. skulen j sia?lffua? ower radha? somj thz siaelffua? alten." 
Herra fa la/4 in han swarade honom : "gudh l0na3 thz 
idher konu/zgxlika? a?ra?; thok bider iach idher wer- 
dige nadh thz j wilden wita? mik ense bon, (hen iach 
wil idher aff bidhiae/* konung pippi/zg swarade: "swa 
10. hielpe mik gud , hwat j bede/zs thz skal idher warda?." 
"iEdla? herra giffui/z mik l0s wt aff mina fengilsse, och 
idhra? hylla?, jach ser then samma falanti/z som j lo- 
ten leggia? j tornet, for j heme/z foren". konu/zgh pip- 
pi/zg swarade honom j samma stu/zdh: "for matte/i j 
15. at giffua? iij M pu/zd gull thz ha?sta? j greken a?r, j 
skulen fri och losa? waiae; och bider idher kerliga? 
at j wili/z folgia? mik til (ranka rike och bliffua? 
na?r mik j idhrae dagha / 

siden ginge the herra til radz hwat the skuldo 
20. gorae mz then fagnae konungen, tha stod all therej rad 
til then vnga herra falanti/zj hwat han iher til sagde, 
ther mz skulde thz wara? en enda?, iha sagde then fagna? 
konungen samann til konungen aff ispanien "iak wil 
biuda och halda en troen och lasta// frid mz idher ; 
25. och wil mz mit folk fara hem til landa igen; och wil 
effter the/zne dagen aldrik mer hiit komma pa nokon 
skadha eller Orlyg j jdher land. och wil ratta? idher 
opp alla/z then skadha iach haffuer idher giort effter 
idher egna? segn. thz siger iach idher pa mi/za ra?tta? sto. 
30. tro och a?rae". thz war sirla? om en apton at the 
herra gi/zgo ther om til radz. tha warto tha?s alla? 
ower eas at the wilde then sona? och fridh vnfa. ther 



Digitized by 



Google 



24 

effter gi/igo the til bordz och giordo sik gladha. Om 
morgone/i ther effter wart t hen friden bebreffuader 
och ful!eliga3 til enda3 giorder/siden foor then hed- 
niska? konusigen hem j sith land mz all sin ha?r; the 
5. d0dha? wara? ihe bliffuo tha ther. och konungen aff 
franka rike for hem mz stora? »ra?; och herra falanti/? 
han f0lgde honom/ 

tha kom ther budh (il clarina at hennes fadher 
war hem komi/j och he/ines eyge/i riddare herra fa l an t i//. 

10. tha gik clarina? wt mot sin fader och vnfik honom 
mz stora? eeree, och loffuade gudi ath han och hans 
, goda? ma?n wara? helbr0gda? hem ko/npna / tha tok 
clarina herra falanti/* widh handena? och ledde han 
mz sik j sith mak, och tok han liuifliga? j sin fa/npn 

15. och kysta? honom for hans mwn. then aptone/i haffde 
the snak och myke/i gla?di. 

p/^m morgonew arlla tha redh konung pippi/ig j i a? k t 
° och haffde mz sik xij riddare och andra goda? 
a?rliga? ma?n. som the ridho pa en lustelige/z wall, 

20. tha sagde en riddare: "herra, seen hwilket eth vn- 
derligit diwr ther l0per. ihaeslike hawer iach a I dr* k 
f0rre seet v tha rende aff stad ij riddare och byjgy/it® til at 
ia?ga? diwret, och thz diwret war fala/itins blöder, thz 
kende hwaske fader eller moder j thz haffde och engi/i for- 

25. nu/wpst mer sen natwrligit war. thz diwret srette sik 
til weria? molh the ij riddare, tha rende en thera til 
diwret mz sin glauio/ diwret spra/?g opp och fik rid- 
daren nidh aff haesten och krysta? honom j ha? 1 1 mz 
sina? hender; och then andra? riddaren kom j stora? 
art. 30. n0dh$ thz reff aff honom hans wapen och giorde ho- 
nörn illa sar. konuagen bygy/ita? tha at fly vndan, 
och diwret war rast och f0lgde effter, och aff jnte 



Digitized by 



ho//om och giorde han i Mae sar och allas the mz ho- 
»om warae/ 

ihzta fik falanti/i at sp0ria at honungen haffde 
warit j iaekt och wardit sar. tha wapnade ha/i sik j 
5. samma slu/id och sprang pä silh 0rs och rende effter 
diwret, och wilde be see hwat diwr thz war maeden 
thz swa ned eliget war. tha han kom pa mark e/i, tha 
sa ha/i divvrit tapae fore sik j samma wrede som thz 
skildis fra konungen / tha sagde fa lan t i/* widh sik sielff: 

10. "a herra gudh! hwilket elh vnderligit diwr och grae- 
seligit!" a?n enkte wiste han ther aff ath thz war ha/is 
engi/i blöder/ falanti/i han vedh effter diwrit och thz 
fik honom see. (ha lopp thz honom j mot, och ryktae 
falanti/i fra haesten mz sinae stark» hender, och wilde 

15. honom haffua kramad och riffuit j haell/aen ha/is 
bryniae hon war swa god och stark, at han blett osar 
och oskadder/ then dygde/i hadde hon aff wars herra 
blod som j he/ine war lukt. (hok aff thz fallet han 
tha fik la han j swimee som han ware dodh / tha 

20. diwret thz sa at han sik enkte r0rde, tha we/tdc thz 
sik om och gik fra honom / tha han ke/ide til sik 
sielff igen och for nam at diwret war borto, tha war 
han glad at han war thaes qwith , och sagde wid sik 
sielff: "thz diwret aer aldnfk kommit aff nokro vnda 

25. art, maeden thz haffuer swada/ma dygd mz sik, at 
thz giorde mik ey mere men, och thz sa mik weriae 
l0saen warae. j thy reste falanti/i sik opp och kom 
til sinae weriae igen. diwret thz sa sik til baka och 
sa at falanti/i war oppstande/i; tha we/ide thz sik om 

30. mz en hast och mykyn grymhet och lopp mot falanti/i 
och wilde han draepae. falanti/i han rykte sith swaerd 372. 
och hiogh mot diwret j thy som thz kom til honom. 



Digitized by Google 



26 

tha warl diwret sart j mel la/i sina? skuldror, swa at 
ihz ömkade sa re t. (ha brrtt falantiw elh riis och slo 
diwret ther mz j såret swa le/ige, thz fiol I a sin knae 
och wilde swa sighiae: nw giffuer iach mik/tha tok 
5. falanti// och l0ste sith belte fra sik och ba/zth ther 
mz diwret om halssin, och f0rde thz fangit hem/ 
^dnna/i thaes haflde konungen reth sik wt a mot 
lanti/i mz myket folk honom til hielp / tha 
wart konungen war at falanti/» kom ridande och f0rde 

10. diwril fangit j sith belte /tha wart konungen gläder 
och redh til falanti/» och vnfik honom wa?l, och loff- 
uade gudh at han haffde ower wo/inet thz grymmae 
diwr. clarina fik thz och witae at thz diwret war 
gripit, och at thz haffde giort hennes eygi/i riddare 

15, herra falanti/»/ tha gik hon wt a mot honom och vn- 
fik honom mz stora aera/och sagde til hans: "mi/i 
kaereste wen herra falanti/i, aerin j wardnae sare thz 
idhert liff ma skadhae? jach wil idher drikkae giffuae 
hele wagh ther afflaekej all idher sar." mz thaes gik hon 

20. til honom och tok honom, j fa/npn och kystae honom for 
sin mwn. tha diwret fik thz see, tha sprang thz til henne 
mz sinae härda he/ider och reff alla? hennes claeder aff 
henne, swa at jomfrvn wart sare förfärat, tha slo 
fala/itin diwrit illae mz riiset som han tha haflde, 

25. swa at thz torde aldrik siden g0re henne j mot. tha 
fik fa lantis jomfrvnae wid handenae och gi/i-go in j 
sa I len, och diwrit thz f0lgde them. the herra saBttej 
allae nidh och vndraedhae myket pa falanti/is makt /och 
diwret lagde sik pa golffuet for honom, tha badh fa- 

30. lanti/i at the aerligae maen skuldo giffuae diwret na///pn. 
the sagde at thz borde honom, 



Digitized by 



27 



ocli di w nr l h0rir bonom lil. 373. 
Han ma giffua? t by hwat nampn han wil/ 
tha wart diwret kallat nampnlos. 

iha sagde falanlin (il clarina: "a?dla? jomfrva, j 
5. torffuen enkle rade* for nampnlos j Ihzta sin. mik 
hopis at han skal a?n hielpa? mik wt aff mi/ia nodb; 
han haffuer iw eth menniskia? anlita? och I i ma? effter 
t hy (ber til h^ree." (ha badb (hen vnga falantin at 
clarina wilde g0ta? svva dygdelica? och giffua? na/npnlos 

10. drikka? aff sina? helewagh, at hans sar mal o warda 
la?kt. hon sagde at hon wilde gerna? (hz g0re$ och 
gens(a?n som han haffde drukk/t, tha ware ha/is sar 
hell och til laekl/och na/npnlos tio 1 1 pa sin k na? och 
neyg henne mz sith hoffwdb som han wilde swa 

15. sighia?: jach thakker idher jomfrv fore mina helbrog- 
da?; (hz giorde ha/is naturlige fornumpst. 

ther effter lo( falanlin redha? e(h karbad och Ifdde 
nampnlos ther wli , och sende swa bud effler en bard- 
skaerare. at han skulde komma och raka aff honom 

20. harel, swa bral som han bygynta? til al raka, tha 
wart na/npnlos wrecl och kramade honom j haell mz 
sina? hender. tha so//i fala/ilin han (hz sa al bardz 
skaparen war d0dh, (ha tok han risit j (hen ena? 
handen och har kniffuin j then andra, och sagde: 

25. "iach wil (hz waga ee huru mik kan j hand gaa mz 
honom" tha nampnlos ihzta sa ath falanli// wilde ho- 
nom raka, tha sat han qwar och r0rde sik ey mz 
allae; tbok stod han j storas liifs wadha?. tha fik han 
see at nampnlos haffde eth rot kors j mellan sina? 

30. skuldror/ tha wart falantin gladh och sagde: "men 
weth thu a?st aff ena? godha? art. 1 ' tha lot han cla?de 
nampnlos j a?rlig cla?denj tha han haffde (hem pa sik, 



Digitized by 



28 

374. I ha war han en daegeligh vnger maw; och laerde I ha 
forslae gänga pa ij f0(er. ther (il nam han tli0k och 
aerae och tok myken dygd (il sin, och ku/ide första 
hwat folk sagde honom aen (hok at han ku /ide ey 
5. (ala3. 




iden ee hwart falantii han foor, tha wilde iw nampn- 
los ware naer ho/iom/tha falanti/t thzta förstod 



at nampnlos wilde iw folgiae ho//om, tha lo(h han 
g0re honom enee klobbo aff stall $ och hon wogh j 

10. skippu/id / och gaff henne swa nampnlos blideliga j 
hans hand. (ha nampnlos fik klobbo/ia, tha wart han 
alstingej gläder och kastade henne badhae opp och 
nidh, och bedreff myket vnder mz henne, tha falantitt 
thz sa at klobba/i war honom swa laet, (ha gladde* 

15. ha/# j sith hia3r(a3 och sagde: "iach wil her ey nw 
lengre dweliaes; jach wil farae i fraemaede land, (her 
iach aer obekeud, at s0kiae min fader och mina mo- 
der, och wilae hwaden iach komi/i aer. 

jach lorff ey raedaes en eller ij , 

20. ma?den nampnlos wil warae mik tro." 

tha clarina thzfa forslod at herra falan(i/i wilde bort 
fara, tha gik hon (il howom och badh han kerligae, 
at han wilde wael g0rae och ower giffuae then resen 
for henne skuld, hon wilde wara? hans eygi/i hiaer(ae/is 

25. kaere, hemmelikae och oppe/ibarae, hwero thz ware 
antiga? let eller liufft. effler ha/is wiliae tha wilde hon 
warae. fa lan t in han swa rade henne: "ihz ma ey war» 
j lhz/a sin; thy ath nampnlos min sta Ibroder och jach 
wi haffwm loffuat at s0kiae fr0meede land, och wil 

30. jach wilae, som f0rre aer sakt, aff hwat slaekte jach 
aer komi/i." (ha clarina thz förstod at hon kunde (hz 
engelu/tda aff bidhiae, tha wart hon sarae bedr0ffuae( > 



Digitized by 



29 

och lok en» litzlae fläsk» och fylfae hon» full» aff a?s. 
helewagh, at falantin sk u I de henne haffua mz sik om 
han warte sar eller nokon sot (il komme; drukke han 
ther aff (ha warte han helbr0gd». (hen Dasken Gk hon 
5. nampnlos i sin hand och bad Ii at han skulde henne 
trolig» g0m»; for thy at henne sinne (hz war swa, 
at haffde hon fangit flaskana falanti/t tha haffde han 
thz forsmat. 

fefä^alantin han beddes, orloff at ridae fra then stolt» 

10. jo/nfrvn clarina. tha wart hon sarlig» bedr0ffuet, 
swa at fore stor grat skuld kunde hon ey swa op- 
penbar» honom sin» dygd, som hon gernae haffde 
giort. thok bod hon them god» nat och sagde: "gudh 
alzwalduger han ware idher beskermare! lykk» och 

15. gl»di ware n»r idher ee hwar j farm!" tha redh 
fa lan! in fra henne, och nampnlos lopp fore; och war 
gladh at thz war ther til komit , al han mate sinom 
herra nokon t iaenisl g0r». 

then trtdhi» dagin ther effler funno the en hirde 

20. pa marken gik och g0mpde f». tha sporde fa lan I in 
hirden aat j hwal land the kompn» ware. hirden han 
sagde til them: "forstanden minordh! riden j »nen» 
mil» fram b»ttre, ther seen j en» borg sland» for 
idher. then bjrgen »r full aff förrädare, som mangen 

25. man forradha liff och helbr0gd»; ther wakten ider for. 
och nokot lilhet fra borgen j endall . ther liggi» w»l 
xxiiij m»n aff then samma borgen, the »r» och all» 
fomedare; the forradha mängt eth moder barn mz 
dwala dryk som the haffua n»r sik. j mogen thzfa 

30. r»ttelig» första: »tin j eller drikken Tnz them: 

j komin j en» stora n0dh, 370. 
om j ey genstan bliffuin d0dh." 



Digitized by 



30 

Falanti/t han t ha k kade honom myket al han warade 
honom iher widh. Falanti/J redh (hit och namnplos 
war gladher och lopp fore j spry/ig, och kastadhc 
sina klobbo opp j waedhret, och förstod at han skul- 
5. de komma til slagx mz the for raid a re. (ha warl en 
war och sagde: "ther komma ij; then enae rider, 
then andra gar. wi redhom til wan dryk och sken- 
kiom the godae herra naer the komma." tha warto iiij 
aff them til redho och ridho mot herra falanti/z, och 
10. talade til howom höflfuisklika? och badhae han wael 
komi/i waerae; och sagde til ho//om: "herra, smaken 
aff wart wiin." FalantiVi han tok nappin aff en thera 
och slo han ther mz j hoffwdet at nappi/i sprang j 
thusa/zde stykke; och sagde: "a! kraden forraedare eest 
15. thu och alt thit saelskap!" ther mz tok han til sith 
swaerd; tha wart nampnlos f0rre til redho mz sina 
klobbo och slo tha iiij j haell. tha kommo the andra? 
snar liga? wt l0pande j ij hopa. 

Falanti/i han mot them redh 
2 1 mz sinae swaerde ; thy han war wredh. 

han hiog ma/zga divvpae sar; 

ther war ey got ath fore warae. 

nampnlos han bygyntae at sia; 

mänger man ther doder la 
25. for ha/*s klubbo, hwar ha» sik wender 

thz fi0ll alt nider fore hans hcnder, 

til thaes the warae allae d0dh. 

the ij the haffde aen engin n0dh. 
Ö^alanti/i och nampnlos the drogho thera wa?gh in 
30. ^^for borgen och hioldo ther pa en sk0nan wall. 
thz sa en aff them pa borgen war och sagde; "her 
halda ij; then enae rider then andra gar. huru mon 



Digitized by 



the wara? hiit kompna?, at wart s&lskap haftuer ey 
wardit them war?" en aff them sagde "mik thykker 
radh warfe at wa?pna? iiij mz en hast och sende (hem 
wlh och f0ra? them fagna? in." ther waro tha genstaen 
5. iiij red ho the k0na?sta?, och ridho mz stora? glaedi 
wt, sik til engen froma. the kommo och ge/iste/i ren- 
na/ide som the wilde haffua draepit falantin wtan alla? 
nadh. tha rende falanti/t them j mot och slo them 
swa sa re, thz the st0rta? fra thera ha?sta?. siden slo 

10. nampnlos them i hoell ; thz th0kte honom wara? thz 
beeslae/lhz sagho the fomedare pa huset waro, och 
gingo til radz och sagde: "the ij kompana aera? swa 
ma?ktiga? och starke; man skal fi/ina ther rad til, at 
the komma j d0tze/is band." tha sagde en aff them: 

15. "iach wil giffua? idher eth got radh. ther ligger en 
riddare fangin j tornet; han a?r en ma?ktig man. 
gi(Tui/i honom l0s ther pa x al han fångar the ij; ha/t 
a?r ther man nog til, och iach wet at han thz ger na? 
g0r om han ther mz ma warda l0s." \hzta behagade 

20. them alla? wa?l, och sende strax bud til blandamaer 
ther han j tornet la. thz budet sagde honom hwat 
wilkor honom for stod, om han wilde thz forwa?gha? 
sik eller ey. han sagde ia och war gläder at thz war 
ther til komet; tha läste the honom wt aff boyorn». 

25. tha wara? hans ben honom swa duffuen, at han kun- 
de na?pliga? sta; thz war honom aff then stora? nodh 
han haffde hafft \ xiij ar. tha talade blandama?r til 
the forra>darna? och sagde: "giffuin mik min wapen 
igen, mit swa?rd och mina glauio, och fan mik then 

30. ha? st mik ba?ra? kan. jach wil gripa? idher the ij, el- 378. 
ler sia them j ho?ll, eller och sielffuer bliffua? ther 
om d0dh." tha waepnade sik blandamaer och steg pa 



Digitized by 



sin haest och redh wt aff borgen» ga/itzka s0rgende, 
och (henktc swa wider sik: hwat haffua the ij mik 
giort, at iach skal sias mz them. aen thok ma jach 
ekke bryta? mi//a tro. jach warder thz halda iach 
5. haffuer loffuat; the mate a/tnars tala pa mi/ia aerae. 



thera sith swaerd. J thy talade falanti/i til bla/idamaer 
och sagde: "a! thu fula forraedare och alt thit slaekte! 
thu skalt mik a I d/7 k vnkomma, f0r iach haffuer drae- 
pit tik mz mit swaerd /" tha swarade honom blandamaer: 

15. "aedlae riddare, j I eggen mik o ras I ta? sak till. gud ha/» 
ke/iner wael mit slaekte och wet hwo iach aer. jach 
hawer ligat her fangen j torn och storae boyor wa?t 
j xiij liar, thz iach a I dr* k wt kom f0r aen nw j the//ne 
samma stu/id, ther pa ath iach skulde idher fånga eller 

20. sia j hsell." och bygy/itae swa al sighiae herra falla//! in 
huru honom och phila war til gänget och kerde marg- 
faldeligae ihcres n0dh/tha falanti/i ha/t thz hörde, tha 
thykte ho//om thz ga/ilzka illae warae ath them war 
swa gänget j ha/ed. thok wiste falanti// ther enkte aff 
379. 25. at phila war ha/is modher; wian som naturen honom 
til twi/igade. Tha sagde blandamaer til herra fala/iti/i: 
"herra g0rin effter mit radh och dwelie/is ther ey len- 
ge ower. fan mik idher t swaerd och idher kompans 
klubbo, och läten som iach haffde ider gripit, swa 

30. wil iach f0rae ider til borgenae. tha j komi/i in ige- 
nom por I a na?, tha taken idhra? weriae jgen hielpi/; j 




mik 



Digitized by 



33 

mik och iach h i el per idher at dra?ptB the forra?dar* 
ther oppe a?ra?. gud tna os hia?lpa? alla?, at wi war- 
dbom t hem owerma?ktiga&." (hz skedde tha j then 
samma stu/id at blandama?r tok beggej thera weria? 
5. fra them och f0rde t hem fagna? in / tha the pa husit 
waro fingo thfc see at blandamaer war 6\va manlig , 
al ha/i haffde gripit them bad ha? och f0rde them 
fagna? tith, tha sagde the: "nw wila? wi haffua war 
hia?rta?ns lust mz them all» iij, at pina them eftier 

10. war eygen wilia?. the skulo os aldrik slippa ma?den 
liffuet »r j them." tha warto portana opp latna? for 
them och the ridha? ther in myket k0nliga?. tha the 
kommo in j borgena? tok nampnlos sina? klubbo igen 
och falantin sith swa?rdh, ther gik tha saman en har-* 

15» der leek, huru the iij the warda? sik. nantpnlos han 
sio mz sina klubbo mang stor slagh ; the honom fly d* 
de och ey fiol lo nider, them tok falanlin och blan- 
da ma?r widher och slogo j ha?ll. the s0kte wndan 
mang hemmelig rwm; tbz kunde them enkte hia?lpa?, 

20. for thy nampnlos mz sina? klubbo lol ey aff f0r the 
waro alla? dodha?, Han bedreff ther mykyn mänhet; 
thz th0kte honom ey wara? wtan barnaleek» tha gik aso, 
then goda blandamaer och l0sta? alla? the fånge/- ther 
wara?, riddare och swena?, bada? fatiga? och rika?; 

25. och stikkacU swa elden j borgena? och brende henne 
nidh j r0ter. ther mz foro the alla? tre tha?den/ 

tha byriadfce falantin at *p0ria effter phila, som 
naturens kerlek honom kraffde. blandama?r swara- 
de: "hon a?r j arabie. wila? wi henne see, tha skula? 

30. wi ridba? thenne wa?gen pa wara? ti0gra? hand; han 
Sv. Fornshr. Sällsk. Sami. 111. t. 3 



Digitized by 



34 



ledher os tith." the rid ha? ense starka langa ledli, (il 
thaes at natle/i kom them pa. 



5. kon/mgxse/zs fatabur swen gawin lakt sik ther allas 
win om, at han skulde komma j philaes kerlek, som 
f0r aer sakt, och war ther wte om mz all sin klok- 
skap /tha han thz forslodh al han kunde hennes dygd 
engeledz forwe/idae effter sin wiliae, tha thenkte han 

10. swa widher sik: thz skal giaeldae hennes liiff. then 
a/inan dagen ther effter tha talade han aen til henne 
om hon wilde lata honom niwlae sin kerlek och g0rae 
ha/ts wiliae. Hon f0gde honom fra sik mz fager ordh 
och sagde at thz mate engeledz warae. om natte/ia 

15. som konu/tgxse/is dotter och hon the lagho badhae j 
seszgenae hwar j a/inars armae, tha kom gawin ther 
lisleligae in swa at the ekke waknade, och skar 
konungxsens dotter strupa/t su/zder mz en kniff, och 
foor swa lisleligae ther mz, at han kom phila kniflui/i 

20. j ha/idenae widh hon soff. ther effter gik han haste- 
38i. ligoe for konungxsens mak och sagde: "herra, mik 
haffuer swa hardeligae dr0mpt om idher dotter, gudh 
radhe huru henne aer j hand gänget." konungen han 
wart sarae forfaerader och stod opp och klaede sik, 

25. och gik til si/iae dotters bur. tha haw kom ther in, 
tha sa han sinae dotter liggiae d0dhae, och phila la 
naer henne soffua/zde, och haffde kniffui/t blodugh j 
sinae hand. tha wart konungen sarae bedr0ffuader. tha 
sagde gawin: "thz haffuer engen giort v/tan phila, for 

30. henne awnd skuld, hon haffuer aen nw kniffuia blo- 
dugh j handenae, som hon haffuer giort gerniflgenae 
mz/" gawin han st0tte henne ga/itzka osaktae och 




Digitized by 



35 

waekte henne opp aff s0iitpnae/ho/i waknade ok wart 
illa forfaeret at hon sa konungen fore sik sta, och 
jomfrvn la d0d j sengenae naer he/ine/tha sagde gaffui/t 
(il phila: *'stat opp thu fula morderskae! huru (orde 
5. (hu noko/t tiid g0re \hzta fula mordh- [henne eedlae 
och waelbornae jomfrv, som tik haffuer hald/t j all» w0r- 
ding, wta/i Ihz haffuer tik waldit (hin eyghin onardh. 
thu wast ey wta/» sak wt driflfui/i aff fra/ikarike; thz 
ma m\n herra konungen första pa thz/ a skemmelig» 

10. mordh thu hawer nw giort." "Herra gud mz thina 
store makt," sagde hon, "war mi/i beskermare for 
allan oraet! swa wisseligae som iach ey vveth aff 
\henne sak som mik aerae nw til lakt /" t ha sagde ga- 
wi/i: "tik thu fulae morderskae! thu haffde apn nw 

15. kniffuia j händera ther thu giorde mordet mz." tha 
tok gawi/i och ba/zt henne hender sama/i och kniffuin 
owa/i pa, och pinade henne ga/i(zk(B sa ra? och ledde 
swa henne wt aff burit mz store awnd och in for asa, 
retten, och kaerde til henne swa da/it mordh, som j 

20. haffui/i h&rt , och mänga andra odygder han henne 
til lagde. tha wart henne iher fo/init for rettae at 
hon skulde bre/inaes; och balen war opp giord wta/i 
for staden myket greselige/i. tiid leddes phila mz 
myke/i bedr0ffuilsse och sorgh/he/ine Mgde mänger 

25. man effter, 

ther ma/zgfaldeligae kerde hennes n0dh 
och swa then aedlae jomfrvn® d0dh. 
the kommo til bålet och drogho hennes claeder aff. 
tha gret hon iaemmerligae sare och sa opp till him- 

30. melin, och sagde: "herra gudh vnfa mi/ia siaell, swa 
wisseligae som iach enkte wet aff thewne s nod ha? ger- 
ni/igen som the mik til witae." 



Digitized by 



36 

thy t ha kommo iid«/*dhis falanl t/i > nawpnlos och 
bla/idama?r, och sagho al ther war opp giort elh 
owerwaettej stort bal I, och ther stod nasr en quinnee 
swa got som naken, tha rende the hasteligee tiid. swa 
5. brat the ther kommo, tha kende blandemser sina3 
frva 1 phila och sporde henne a t hwat sak the gaffuo 
henne, at hon skulde lidna? t hen härda? d0dh. hon 
swarade honom: "thz welh gudh; ey wet iach thz/" 
tha sagde gawin: "ridhen wt aff wasgen! man skal 
lo, henne brez/na? for he//nes skemmeliga? ogerni/iga? som 
hon haffuer giort." tha swarade honom herra falanti/z: 
"läten henne bliffue obre/idae swa lenge, at wi skael- 
liga? h0ra? hennes brutj for thy at idher ordh the 
lydha? swa, at man ma j them merkia? at j witi/i 
15. mere aff thz mord a?n hon." ther gladdes phila myket 
a IT, och tok sina? c I reder ige/i. tha sagde falanti/z til 
gawin: "iach wil ga j en kamp mz tik pa he/znes 
383. ra?th, at hon a?r orsaka for then gerni/zg som thu 
legger he//ne til." tha wart konungen wreder, och alt 
20. thz folk honom til h0rde, och sagde: "hwat haffua 
the fr0made ma?n mz war ra3t al g0rae"; och foro til 
them mz myke/z makt, at skadha them. tha spra/zg 
falanti/z pa sin haest, och nampnlos gik sta naer ho- 
nom , och bla/zdama?r tok sin skiold for sik; och 
25. honungen och hans ma?n the tre/igde til, och the iij 
saetta? sik til weria?. tha gik nampnlos före mz sina? 
klobbo och slo myket folk j ha?ll. B land a ma? r och fa-r 
lanti/i dwalde ey at folgiae honom, 

swa at mänger man bleff ther d^dh, 
30. och mazzga lagho j stora n0dh. 

tha b0dh konungen en frid at halda pa sina? wegnae 
och sith folk. tha redh falanti/z, nampnlos och blan- 



Digitized by 



37 

da möer ower en sidhae. ther gingo tha ma/iga herra 
mel la/* konungen och (hem, och wart ther sakt al 
(hen kampen skulde (il ga mella/i falantin och gawin. 
(ha wart gawin ga/tlzka bedroffuader och sagde (il 
5. sin® wenir: "Han a?r mik alt for maektig at kampa 
mz och thywer iak wet mik or®tt®n; thy gar thz 
mik ower och iach hawer giort (hz mord som henne 
witej; (hy (orff iach nw radh wider huru iach her 
b«st aff komma kan, mit liff wlan skadha." tha swa- 

10. rade honom en som hans fraende war: "lat som (hz 
ey wid (ik komme. b®ttre a?r kampin «n hoffwdet 
aff! then skalt thu jw bestå j thu ka/it ey mz mindr® 
komma ther aff. the andra ij, som falantins kompan® 
«r®, the skolo war® j fengilsse swa lenge then kam- 

15. pin ser ower gan j och tha thu komber j kreyse/i mz 
falantin, tha wilse wi ekke warae tik lankt j fra at 
hieelpa? tik ok sia honom j h»ll.* tha kom en ri- t84. 
danden til herra falanti/i och sagde: "idhrae kompana, 
bald® ther, the ward® setiaes j h®k(ilsse swa lenge 

20. kampen aer ower stan, swa frampt som j wilin kam- 
pa; for thy the latba thz engeled om (he see idher j 
nokro m>dh, at the iw komma ider til hielp/"tha 
sagde falan(i/i till blandameer och nampnlos: gan mz 
them pa tornet swa lenge kampen aer ower stan, at 

25. the magho war® thaes wissare at mik skeer engen 
hielp aff idher, och läten laesae idher (her in." tha the 
kommo (il samans j k reytzen, herra falantin och gawin, och 
foro (il samans mz thera sw®rd, tha slo fala/i(in gawin til 
jorden gensten mz först® hug, at han la som han ware 

30. d0dh. ther ogladdej» gawins wenir 1 myket aff, och rende 
in j kreytzen til honom, och bygynt® maektiligoe al sia 
til honom, falantin han tok til weri® och giorde mänga 



Digitized by 



38 

d0dhae och sarae aff them; och wart tha stungen nid 
fra haesten och wart stadder til fot^ och slo myket 
folk j haell j stora nodh so/n honom gik t ber tha pa. 
thz finge the see j tornet waro, nampnlos och blan- 
5. demaer. tha spra/ig nampnlos til j wredhe och ryktas 
all låsen fra porla nas mz sinas hardse hender, och slo 
slotzens porla sunder mz sinae klubbo, at the gingo 
allae j stykke; och lupo hasteligae wt aff borgenae 
falantin til hielp. (ha fik nampnlos se hwar en a(T 

10. them sat pa falantins haest; honom slo han strax j 
haell och fik haest in falantin igen. bradel iga? sprang 
falantin pa haestin och bygy/tta3 at weriae sik aff ny. 
tli er kom och blaudemaer manneligaB ridenda?. the tre 
886. strtdde tha swa grymeligae mot konungxsens folk och 

15. gawins wenir, at mänga otalikae bliffuse dodhae for 
therej hendher. tha konungen thz sa at ha/ts folk swa 
sarae fioll, tha beddes han nadha och frid aff them. 
tha grepp blandemaer then mordaren gawin och ffrrde 
han for konungen, tha oppenbaradae gawin thz mor- 

20. det allalede^ som han thz giorde, och at phila war 
ther j vrsaka/lha sagde konungen , jomfrvnae fader, 
til gawin: "huru wart thu nokon tiid aff swa onda? 
ena? arlh, at thu skulde m0rdae then menl0ssae jomfrv 
for thin awnd skuld/ 1 tha lot konungen sleepee gawin 

25. omkrmg staden mz ij haestae, then ense gatunae opp 
then andrae nidh. ther naest lot han kast® honom j 
en siwdande ketil fullan mz bik, swawil och wax; 
swa wart han ther wt taken och lagder pa iiij stae- 
gill. mz tolket fingo hans forraedilsse en eendhae. 

30. ^^iden ridhae *tbe in j staden igen. tha badh 
^konungen at falantin, nampnlos och biandamöer at 
the wildae bliffuae naer honom, han wilde haldae them 



Digitized by 



39 

j storae aerae och W0rding, och alt thz thera begeren 
warae skulde the haffua. thaeslikej badh ha/i och 
pbila, och sagde: at thz war honom leth ath henne 
skulde swa stor wider m0dhae til komma; och wilde 
5. thaes h0grae haldae henne j w0rding j allae sin» liiffs 
daga. tha' swa rade honom phila och thakkade honom 
for allas hans wael gerninge, och sagde: at hon wildc 
ther engeledz bliffuae, "iach haffuer hafft her storae 
bedtyffuilsse. bliffuer iach her lengre, thz warder 
10. min d0dh". swa swarade honom och falantin, och 
thakkade konwngen 0dmiuklikas for hans dygd och 
aerae som han t hem b0db. Blandamaer t hen stolta rid- 
dare han bleff tha naer sinas frva phila och tiaente 380. 
henne som han haffde for giort. 
15. arlla om morgonen ther effter tha ridhee the allae 
saman pa ense hedh; ther funno the ij waeghae skill/ 
tha sagde falantin til blandamaer: "keysen en aff 
thenne waegaenae hwilkin idher t ask k e^ at ridha?. then 
andra wil jach och nampnlos at ridbae." blandamaw 
20. och phila toko then waegaen a tberej h0grae hand; 
och budho hwar annan godha nat, och phila thak- 
kadae falantin 0dmiuklica at han haffde fraelst henne 
fra then härda d0dh, henne fore stodh. 

then sa/nma aptonen kommo blandamaor och phila 
25. til enae rinnande elff. then elffuen folgde the swa 
lenge, at the kommo til enae storae borgh. ther war 
pa en stor iaette j graeseligin skipilsse. han het mar- 
gros. hans hoffwd war fasuliget och stort och flin- 
skallut. hans naesae alins langa, munnen war widh 
30. som en Iadad0r. hans ande luktade illa. hans 0ron 
hengde nider pa hans axllae. hans 0gon waro stor och 
swarlae som bik. hans armae storae och tiwkkae. hans 



Digitized by 



40 

hender bredhee och kroppe/t stor. 

benen läng och faterma bredse, 
illae skaplae och ther til ledhoe. 
alT harts skipilsse kan iach ey mere sighiae 
5. wta/t han war trnliom liker/ 

(ha morgros fik blandamaer at se och phila, (ha gik 
han wt aff borgen® (il (hem wredeligee, och sagde; 
'Wat baffui/i j her at . g0rae j mit land?" och grep 
genstaen blandamaer och lagde honom j haektilsse, 

10- t her mänga andra for honom waro j pino och störar 
bedtyfluilsae* ther n»st talade margros til philae: 'j 
ast. skule/t och ga j ense pinee ther Granin ] frvr och 
iomfrvr for idher, the sa ma pinona (da. (hz skulen j 
alt tola fore ense jomfrva, skuld ther raoh hawer ker- 

15. lighet til/jach wilde gifToee henne mere guli och 
ajdlae sten» een noko* konung forma, om ho/t wilde 
tak raik j sina hylla?; for thy hon hawer mit hiaertöe 
j sith wald at pina? thz huru henne th»kke.f ; och iach 
haffuer henne krersest owcr allae frvr och jeiwfrvr, 

20. och hon akter mik widh alzenkte. «n hon hawer eth 
pantir; (hz ser swa starkt och greeseiigit, at ther kan 
enge/i man sta a mot. ware ey (hz, tha wilde iach 
henne wa?l betwi/igae mz wald, at ho/t skulde warae 
mik vnderdanig. for thy (hz ey warae ma, tha skal 

25. mik engen warae felig. hwat thz aer helder man eller 
quinnee (her iacb ower komber, iach skal pin« (he- 
res liff." (ha mate phila gänga wti en s(r0m. (her fan 
hon mänga frvr och iomfrvr for sik. pa (hem mate 
man see myke/t i&mber och pinae. (he sato hwar 

30. dagh fra morgone/i och (il nons (ima j (hen str0mi/t< 
ther effter slaepte han t hem allse som han hadde j 
hoeklilsse och saelte -ril boFdz, qtunnor och maen, och 



Digitized by 



41 

lot giffuee them math. (ha kom blandamaer al siliae 
nser philae och iaslten war sielffuer iheres k0gem«~ 
stare. 

swa stod hans liffuerne w«l j xij ar och phila 
5. gat aldrik enkte ethit for store sorg hon haffde l0n- 
ligae widh sik. tha talade jaetten (il henne: "qiwinee, 
iach kan thz see pa tik at thu hawer en innerlig 
kerlek til then vnga mannyn ther naer lik siler/lhz 
kan iach tik och enkte wit»; iach wet wael sielff 
10. hwat (hz haffuer iu a t beerae. 
mit liff thz lidher stora n0db 
och mit himrtae brinder som en gfodh 
effter ena? jomfrv (her iach hawer k«r; 
hon r+Buer aff mik mz waldh badhae wilh och skaell /" 
15. Iha swarade honom phila thokteligae: "hon g#r örat 
mot idher. ware hon wiis, henne burde at giaeldae 
idher fyraefald kerlek igen. j vnnen henne got aff in- 
nerlig kerlek, och ho/t akter idher enkte; wisseligae 
hon er i der oppenbarae tiuff." tba talade j&tten til 
20. phila aff ratten karlek, thz honom brast swetten 
wlh: "thu skalt niwtse thin ordh som iach nw hawer 
aff tik h0rt. thu skalt war» fr»ls iij dagha j bwario 
wiku aff thin pin©, thz skal waree thin l0n for then 
hugswalilsse iacb aff tik h0rde". swa bliffuse (he ther 
25. j hans fengilsse eth ar omknngh. 

(fåper lyktas tbzfa oerendee j thz/a sin, och byggyn- 
^^des ater aff falantin och nampnlos; huru the foro 
then waegen pa wsenstra handen® la och kommo pa 
enae storae hedh om siéfaer, och warto ther war hwar 
30. en iomfrv sat vnder eth Ir». falantin han redh til 
henne och sagde: 'jomfrv berotter mik thz iach sp0r 
idher at: hwar fore sitin j her vnder thzfa träet j 



Digitized by 



42 

the/ine willae skogen ?" hon swarade honom igen: 
"eedlae riddare! Ihz ser mik enkte liufft at j fler in mik 
swa naer kompnae, idhert lid swa storligae til wadbte. 
for t hy hcv kom ber en stor iaettae och stark, for 
5. mate/i j at giffuae honom thusande pund gull, han lå- 
ter ider engeledz liffuae; thy rader iach ider at j 
h oeden riden, her haffuer iach sitit vnder thzta träet 
j ix ar pa en manad naer; nar han mr for liden tha 
skal han haflua mik til husfrv. thok aer mik spat at 

10. iach skulde warda l0st aff en man, och han skal 
warae en konu/zgxso/i och ser en dumbe. han skal al- 
drik hawa drukkit quinnae mi0lk. tha henger haer eth 
finger gull, thz skulde tha warae ha/is. mik thykker 
swa al han wil ekke komma som mik skulde g0rae 

15. the/ine aeronae, at iach wardae t hen diaeffwlen quith/ 
mina kaerae wenir iach rader ider at j riden ider 
waegh; han haffuer slagit her swa mang en aer I ig 
man j haell som hiit aerae kompnae pa aeuintyr. thy 
r&des mik sarligae om ider." tha swarade henne herra 

20. falanti/2 : "jomfrva, thz skal warda wagat. iach och 
min slalbroder, wi wilom bidhae honom til ha/i korn- 
ber. f0r sen j sk u I e/i warda ha/is husfrv, f0r sk u I om 
wi d0 for ha/is hender." 

vnder thaes kom iaetten fara/ide ther och sporde 

25. hwat therej aerendaewar, eller hwi the waro ther naer 
hans jomfrv. 

tha haffde jomfrvn storae n0d 
och raedde^ fore beggei thera d0dh, 
at iaetten skulde them ower komma mz sinae grym- 

30. het, som han haffde mangan man giort.*' tha spra/ig 
iaette/i grymligae aff stad och wilde haffua stungit fa- 
lanti/i igenom, tha spra/ig nampnlos fore fala/iti/? mz 



Digitized by 



43 

sin® klubbo och slo iaette/is sp®r sunder. (ha spra/ig 
i®tte/t til ryggi® och drogh sith swaerd och lopp til 
herra falanti/i och slo honom, thz ha/t st0rte ni der 
pa jorden» och la j d0tze/is dwala tha wart nampn- 
5« los wreder och slo ma/ig stor owi/ineligi/i slagh i®t- 
len ige/i mz sin® klubbo; och enge/i thera sparde 
then andra, tha gaff nampnlos i®tte/i eth slagh j sith 
hoffwd mz sin® klubbo, thz han st0rle strax nid 
for hans f0ter. tha kaslade nampnlos klubbon® bort 

10. och lopp til icElten, och grepp honom mz sin® hard® 
bender och kramade han swa, at ha/is hi®rt® reff- *w< 
nade j hans buk; och bleff strax d0dh/tha gik 
nampnlos til falantin och gaff honom drikk® aff t hen 
helewagx flask®n som clarina ho/iom til g0m® fik, tha 

15. falantin skildes fra henne, tha wart falanti/i helbtyg- 
d®, och gik strax til jomfrvn® och kyst® henne 
fore he/ines rawn; swa giorde och nampnlos. tha tok 
jomfrvn thz finger gull, pa quisten hengde, och gaff 
nampnlos och sagde: "thzfa skal war® idhert eyget. 

20. nar j haffuin thz pa idhr® handh, tha ma idher 
enkte 0gh® see; (hen konsten® magi/i j her fors0ki®." 
tha wende han stenen j sin® hand och forswan for 
tberer 0ghom, at the ey wisl® hwar ha/t bleff." 

nampnlos tok jomfrvn® wid sin® hand och ledde 

25. henne litith fra falanti/i vnder en® sk0n® lindh. I her 
s®tte ha/t henne h0ffuisklik® nider j gr®sit och tok henne 
liufflige/t j sin fampn; hon giorde ho/iom thz samma igen. 
then leken ther the tha bedriffu® 
®r mik ey loffuat aff at skriffu®. 

30. siden gingo the badhen saman 

til herra falanti/i och giordo sik gaman. 
och sagde til herra falanti/t: "iach bider idher at j 



Digitized by 



44 



wilin wa?l g0ra? mz ider statbroder, och fara? mz 
mik til min fader, ha/i a?r her en wa?ldugh hertig 
ower greka?n. jach wet thz wa?l at ban a3r wredh at 
ratten a?r j haell slagtn." falantin ban redh tha mz 
5. henne som thz ku/ide wara3 widh ena? mila? wa?gx 
lankt. tha finge the see skona? pauluna? opp slagna?, 
the knappa?, owa« pa i hem stodho, skinu som soll aff 
r0dha? gull. en wartzman han fik see at fa I an t i/* och 
nampnlos kommo. tha lopp han strax til hertigens 
301. 10. paulu/i och sagde: "her komma ij k0na? ma?n fara/ide 
och haffua rosamu/id mz sik. 

Jach tror ey annat a?n ia?tte/i a?r d0d 
eller han a?r komin j stora? n0dh." 
tha wapnade sik gensta?n xxiiij och ridho wt mot 
15. falantin, och bygynta hardeliga? at stridha?/tha wende 
nampnlos sith finger gäll omkring och for swant for 
therej* 0gon, at the enkte til honom sagho, wta/i 
klobbona; then sagho the alla?, them til litbin gla?di. 
Falantin mz sinna? hand 
20. han felte ma/igan j then sand, 

til thaes the xxiiij bliffua? dod. 
falantin ha/i haffde a?n engen n0dh/ 
siden kom jomfrvna? fader ther fara/ide mz alt sith 
folk mot them. tha sagde hertigen til sina? ma?n: 
25. "thzto mon wara? eth stort vnder at then klubban 
hon g0r swa storan sk ad ha?, nw see wi engen som 
pa henne ha Ider." tha flydde herfcogen vndan och ro- 
pade til sina? dotter rosamund, och badh henne at 
hon skulde skipa? them frid aff sina? kempa?. hon swa- 
30. rade: "fader, thz skal ske." swa gik hon til herra fa- 
lantin och giorde en frid mellan them. Hertigen han 
vnfik berra falantin och nampnlos a?rliga?, och ledde 



Digitized by 



45 



i hem in j paulunit mz storas werdighet, och gaff ther 
iha nampnlos sinas dotter rosamuod honom til husfrv, 
och giorde iher strax Ihera br0ll0p. th^r glaedd&r aff 
allae the herra Iher sama/i warae kompnae, badha 



siden bleff falanti/i ther mz nampnlos j iij wikor. 
(ha sagde falanli/i enl ig® widh sik: nw aer min tr0st 
och hielp all forlidhin som iach aff nampnlos haffde, 192. 
ther mik til hielp war skapter. Nw warder iach en- 
lo. sammin s0ki® fadher och moder och mere mina sfaekt. 
j tolk» mate kerde ha/i opta sinas wider ntydh®. thz 
förnam nampnlos w»l och sukkade sar®, och thenkte 
swa wider sik: iach skal bliffuae n»r min herra til 
tha3s ai han komber wt aff sin® n*dh. nampnlos tok 
15. j falantins ha/id och teknade at han wilde far» mz 
bottom ee hwarl han fore. thz förstod rosemu/id w«l 
at han wilde f0lgi® falanti/i och wart sar® bedr0ffuet, 
och gik gråtandes til herra falanti/t och badh honom 
at han wilde wael g0r® och lata henne behalda sin 
20. bonda. tha swarade henne herra fala/iti/i: "»dl» fr va, 
haffui/i ther engi/i sorg fore. iach wil taka mik gud 
til hielp och f0r« han helbr0gd® til ider igen inna/i 
en siakkut stimd/ther mz toko the orloff och foro 
thera w®gh. 

25. tha the kommo pa ena; storae hedh, tha m0(te 

them eth sendebud / ! ha sporde fala/iti/i om tiidend®. 
bud het swarade: "iach h0rir konungen til aff vnger- 
n®, och skal fara j fr0made land at s0ki® honom 
folk til hielp, the for gull och penninga wil® tiaena?. 

30. for thy at the hedn® 0rlig® in j hans land / bre/in» 
honom land och stader aff» wilin j rida? til honom 
j warden ther mz aerom vnfagn»." the warto tha ther 





46 

badae ower ens och ridho tilh. tha the kommo I il 
vngernae, konungen han vnfik t hem ga/ztzka wael; 
men thz war koniuigenom owiterligit at the warae 
ha/is s0nir badhae. A/znan dagx ther effter wart 
5» Iher loffuat en stridh a marken mz the hedniskas sa- 
303. ratzinae som ther for staden lagho. tha drogho the 
cr/stnae wt aff staden; aldra fraemmaerst tha war falan- 
tin. hans mandom lot han iher skinae, swa at margen 
man vndrade ther pa; och nampnlos dwalde ey at 

10. f0lgiae h o// om. man sa hans klubbo farae igenom hae- 
reen och sia ma/zga otaligas i haell; och mannen sagho 
the enkte iher pa heane hiolt/ther war ont at mote 
standae; thz th0kte t hem eth stort vnder warae. Fa- 
lanti/i och nampnlos the slogo ther mz ma/iz ha/id 

15. xxx M hedni/ige j haell. tha wart keysaren aff taterin % 
fangen. 

thz giorde then stoltae riddare herra falanti/z; 
ther war hans mänhet mz aerom skiin. 
ther mz (lydde the hedniskae bort , och keysaren f0rdo 

20. the fånga/» in j staden, (her effter gingo the in j sal- 
len, the herrae allae mz slorae aerae. tha saettoB konun- 
gen fa la nt i/j till bordz til sith eygit fat, och namp/i- 
los mz ho/som; siden allae andra herra, hwariom eff- 
ter (hy honom borde sithiae. them war aeraB och glaedi 

25. ospar. Tha sagde biscop frankart: "her aer komi/i en 
ny sidh, som iach kan första; han wil thok lithet 
froma j lengdenae. her aer thok swa mang en aerligi/» 
ma/i, ther aerae burde. mik vndraer hwi the karlide 
skulae sithiae ower them allae." namp/»los fik thz h0rae 

30. och spra/ig ower bordet j raettae wredhae, och gik til 
biscopen och grepp honom bak j halssen mz sina 
naeglee, och ryktee eth stykke wt aff hans hud fra 



Digitized by 



47 

nakkan och strax nidh lil lendena Swa breth som ij 304. 
hender. iha wart biscopen sa ra? skempder, och I hörde 
sidben ey tal® elh ordh, swa at the thz h^rde; t ber 
mz forgikx nampnlos wredhe; och giorde sik gladh j 
5. mänga mato. 

siden the herra warae alla? gagna? j sengh, tha gik 
biscop frankart til then hednisks keysaren ther fange/i 
la, och sagde thil honom: "huru gar idher, herra? 
torffue/i j mi/ia hielp widh? iach wil hia?lpa? idher 

10. her \vt aff staden j idbra? frihet igen, och hielp» 
ider at dra?pa? t hem som i der haffua? kom/t j the/ine 
n0dh. the haffua och giort mik nokon skadha; thz 
skal gia?lda? therej» liff." keysaren han redden fore 
at ha/i wilde honom dara?, och for h0ra? ordh aff 

15. honom thz keysarenom mate komma til skadha. tha 
sagde keysaren til biscopen: "Herra , the/me orden 
skulden j haffua tigaeth; for (hy mik b*r ekke g0ra? 
swa da/ina ger ni /ig som j a?ra? beg®ra?ndey aff mik. 
jach skal halda mina tro ee huru thz gånger och om 

20. mit liff/" tha sagde biscop fra/ikarl: "herra, nw kan 
iach pr0ffua? idhra? a?dla?het, at j a?rin en tro man. 
jach wilde enkte wta/» for h0r« aff idher om j wil- 
den trolig» halda? ider fengilssé eller ey." tha gik 
biscopen fra honom och ångrade sara? at hans falskhet 

25. ku/ide honom enkte hia?lpa?. om morgone/t ther effler, 
tha gingo the herra alla? j sallen til radz hwat the 
skuldo g0ra? mz then hedniska? keysaren. tha wart 
keysaren in ledder och til sporder hwat han formate 
at giffua?, eller thz kostade hans liff. han sagde: "j 

30. a?dla? herra, iach wil giffua? idher eth wiin fath fult 305. 
aff gull, och ther til will iach halda en stadugh 
frid mz ider swa lenge iach liffuer". thzfa wart stad- 



Digitized by 



48 

fmt och bebreffuet och for wissaet; och keysaren him 
foor hem mz sin her. 

^jvpha gik falanli/i och nampnlos tit konungen och 
bedde* orloff, och thakkade ho/tom at han haflfde 
5. dygdelicae giort vvid t hem. kona/igen ha/2 swarade 
(hem och badh al the skuldo engistadz farae. han 
wilde giffuas them gul I och silif och alt thz the wi- 
der lorffte, at the skuldo bliffuae herra ] thera liffs 
daga, t ha swarade herra falanti/*; "Herra, thz ma ey 

tO. warae thz iach legger mik nokon roo eller hwilae pa, 
f0r aen iach wet hwo min fader eller moder aer." 
ther mz foro the badh» tbaeden , fala*tin och nampn- 
los; thz war koruutgenom myket j mot. 

fiaerdae daghen ther effter, tfca kommo the pa en 

15. gr0nao wall. ther fingo the see eth pa/ztir; thz talade 
til herra falanti/i och sagde: "iach g0r ider ku/inogt 
hwo idher fader och moder aer; och tith som iach 
l0per fore thit f0lger mik effter." tha talade falanti/z 
til nampnlos och sagde; "mik thykker warae eth stort 

20. vndher at thzta reedeligae diwret talar, thok wilom 
wi f0lgiae thy pa enaö godhae tro." diwret lopp til 
the jomfrv som thz til h0rde och sagde henne: "jach 
sigher idher tide/tdhae, the aerae mik ga/ttzka hard. 
her komber en riddare och heter falanii/t, och nampn- 

25. los *r ham broder, och konungen aS vngerrwe aer 
therej fader; och there^ moder ho» heter phila, och 
ser konu/zgxse/ts syster aff fra/ikarike. och margros 
306. then storae iaetten hawer henne j sin fengilsse. pantirit 
giorde och jomfrvna witerliget huru nampnlos haifde 

30. ense adhro vnder sinae tu/igo; then skulde man opp 
stinga; siden finge ha/t mall. och sagde pa/ztirit till 

jom- 



Digitized by 



49 

jomfrvnae: "(ha (hen riddaren falanti/i ko/nbcr her ri- 
danden, leggi« j nokon kerlek til ho/som, tlia misli/j 
j mik. j swa da/ma mato al j wtueliaen honom for 
andra maen, tha aer iach d0dh/ 
5. mz thaes kom falantin ridandes och nampnlos in 

for slotze/is port, och badfcae lata sik in. portaoa lo- 
tos opp och the ridho in. tha wart falanti/i war hwaf 
jo/nfrvn slod j en swala, och sagde swa wider sik: 
"J allae mina liff dagha sa iach aldrik ena? skonare 

10. jomfrv". (ha sende jomfrvn eth budh nid til^herra fa- 
lanti/z, at han skulde komma til henne,. Iha han kom 
opp och hon fik ho/rom see, tha fik hon swa stora/» 
kerlek til ho/zom, at aldrik mate me/e warae. tha 
brast paatiret sunåcr som e(h eg; for (hy ho/i hafTde 

15. tha all sin kerlek och hiaertae lakt (il falanti/i. och 
vnfik them mz stor» aerae och sagde til he/ra falan- 
iin: "for ider sköld haffirer iach mist mit diwr; men 
thaes sk u I e/i j enkte vngiaelda?. iach wil oppe/ibarae 
ider och ider broder hwo ider fader och moder aer; 

20. men j skulea f0rst loffua mik pa idhrae tro och aerae 
at j wili/i haffua mik til husfrv." tha han hafTde 
loffuat henne thz, tha bygy/ita jomfrvn at oppe/zbara 
honom huru all tingh ware gängen; at konung cris- 
sosmos war ha//s fader, och nampnlos war hans bro- 
, 25. der. tha sporde falantin: "hwo aer tha mi/i moder?" 
Hon swarade: "thz aer then aedlae dr0tni/igen phila." 
tha stod falanti/i opp och kystaa nampnlos fore ha/zs 
mwn, och sagde: "loffuader warde gudh alzwalduger!" 397. 
tha sporde falanti/i: "jomfrva, wili/t j engae waeghae 

30. til at min broder finge mall, at han mate tala?" hon 
sagde: "iach wil laerae honom tala," och skar honom 

Sv. Fornskr. Sällsk. Sami. Ill /. * 



Digitized by 



(ha I ben adreenae sunder, swa at han genslaen talade, 
och loffuade gudh/tha sporde the badlise jomfrvnae 
at, hwar the mate finnm iheves moder; the wilde gen- 
st «n far» til henne och hielpae henne aff he/inis n0dh. 
5. Jomfrvn swarade: "läten ider enkle hasta, ider moder - 
ser her pa ij milae mer. g0rin effler mit radh; wil 
gud idher hielpse, j fwnin henne wael." jomfrvn sagde; 
"j herra, reden ider swa til, som j mogen for sant 
witae at j fi/min ther en raedeligi/z jaet t se. ha/is krapt 

10. ser stor och ma/zgfald, at engi/i man ma vi/inse ha/is 
makt, for thy at han baer en gullring pa sina ha/id, 
at warte han sar til d0den och saghe han iher pa, 
han warte strax helbr0gdae igen. thy rader iak ider 
at tha j kom i ^ til ho/*om, wari/i ther besta/zdnae eff- 

15. ter, at han wardae then ringi/i qw/t; siden ware ha/is 
makt om enkte. tha fiwnin j idbrae moder standa j eth 
waln ther ma/zga frvr och jomfrvr pinaes mz henne." 
falanti/i war ga/itzka bedr0ifuader, och lenktada? my- 
ket at see sinae moder, ther mz budho the goda nat: 

20. "wi komum Igen innan en stakkuth stu/id, om gudh 
wil vnnae os liff och helbr0gdae/" 

ihe ridho thera waeg och kommo til en storan 
fors. iher ridho the wt mz swa lenge, at the fingo 
see ma«ga sköna? frvr och jomfrvr sta/zda ther wti 

25. mz stor bedr0ffuilsse, ther warto the och war hwar 
[\\eres moder stodh* the ridho genstsen til he/ine och 
sagdae: "moder gan lil la/idet igen; och witi/i at wi 
aerom badbae idhrse s0nir. for wara skuld haffui/z j li- 
dhit myke/i n0d och stora pirra, hwilket wi hopoms 

30. at nw skal fa en enda?." modren wart sarae bedr0ff- 
uet och r&ddes storliga? for beggef thera dodh, och 
sagde: "mi# kaerae barn, iak tor ey komma til idher; 




51 

for thy her k omber en r®deligi/» i«tte och stor, then 
os ma dr®p® all® sama/t nar han wil." llie swarade 
henne Igen: "moder, raedins ther enkte fore. wil gud 
war® war hit?lp, wi bliffuom w«l frälste for ho/tom/' 
5. hon gik til them pa landet, ock the vnGngo henne 
mz stora W0rding. mz th«s kom j&tten tith och ta* 
ladhe til them och sagde: "j herra, hwo haffuer 
stempt idlier hiit, al j mz wald wffui/t mit folk aff 
mi/ia fengilsse for idlirae dolhet skuld, sannerlik thz 

10. aer mik ekke liufft, och thz skal gi&ld® ide» t liff. 
ther skal och engen l0sn fore ga", tha swarade ho* 
nom falanti/i: 'sethin idher til wcri®, och läten *ee 
om j ®rin swa grymm® som j lath®. jacli wil m0t® 
idher mz mit sp«r, thz b&st® iach form®." nu th®» 

15. wart iaette/t wred och slo til falanti/i mz 6in® i«rn 
st a/i a; ma/igt eth slagh. tha kom nampnlos fram mz 
sin» klubbo, och slo then arme/i a (T iaette/j, ther gull 
ringi/i sat pa. tha hiog falanf is» aff ho// om hans ti0gr® 
ben. tha st0rte iaette/i nider, och the slogo han ther 

20. j hsell; och Usle mänga aff therex nod h som j ha#s 
fengilsse waro. Phila gik tha til sin® s0nir mz stor® 
werdighet och gl®di, och sagde til herra fala/iti/i: 
"riden pa borgen® och l0s®n then ®dl® riddaren 
blandam&r som j stor® bedtyffuilsse fangen ®r." thz 

25. skedde j then samma tiidh at mattgen ma/iz bedr0ft% 
uilsse ther for gik /tha wart blandam®r gläder at 
han h0rde, at falanti/i och nampnlos waro, badh® 
br0der, och ther til hans r®tt® born® herra. swa 
ridh® the all» aff stad til then borgen igen som the 

30. waro f0rre aff ridn®. then ®dl® jomfrvn hon vnfik 
them mz stor® «r#, och loffuade gud at the \varo 
belbi*0gd® hem kornpn®. jomfrvn hon heth ro$alili#j 



Digitized by 



52 

he/incs br0ll0p war liier giorth mz herra falanti/; j 
storae aerae och glaedi. 

£^§iden foro the til vngernae; them war tha w«l kun* 
^ nogt ther. therej fader ha» vn6k them mz glaedi 
5. och fr0gd. tha sagde falanti/i: ''fader, iach wil nokot 
tala3 wid idher." the gingae tha badhae hemeli ka? j 
eth mak. ther lot falanti/i sin fader laesae all haws 
breff, och sagde honom huru all ting warae til gan- 
gin. tha vnfik konungen aff vngernae sinae dr0tni/tg 

10. philae igen mz stora werdighet. tha gik nampnlos och 
grep biscop frankart och ba/it honom badhae hender 
och f0ter, och bar honom in fore konungen och 
kerde ower honom huru mänga lund om han haffde illa? 
giort, som f0r j boknenae skr/fftiet star. och biscope/* 

15. kende^ siaelffuer sina sak och sagde: 'gud forlate tbz 
konung cr/ssosmos moder som thz war waldande, 
at iach skulde ther noko/i tiidh radh til giffuae, at 
iach skal nw ihz vngiaeldflB och lidae the/tne dtfdh." 
400. Siden wart han btmden til ij haestae och slaepader 

20. ihen enae gafunae opp (hen andrae nidh,- och swa hug- 
gen j iiij qaartir, och saetter pa iiij slaegill for iiij 
porla for staden/ siden wart ther rtffuet fr0gd och 
glaedi mz dyst, torney och allae hända? ridderskap. tha 
gik ihen aedlae blandamaer till konungen y och sagde at 

25, han wilde hem til landa? fara?; swa giorde och fa- 
la/jlin mz sinae husfrv och nampnlos* the all iij foro 
in til frankarikae mz stora? aerae. 

konung pippi/ig honom kommo budh at falanti/i 
och nampnios kommo thit. tha vnfik han them mz 

30. kerlek. thz förstod och clarina at falanti/i war komi/* 
tith mz sinae husfrv rosa Ii 1 ia ; hon gik och vnfik them 
badha? mz stora? aerae /tha badh falantin ath konung 



Digitized by 



53 

pippi/ig witde lata* laesae ha/is breff fore sik. tha 
breffuiw ware laesin och konungen haffde förståndet 
huru all ting ware til ganghin fra tbz f0rst© och til 
sistae, tha wart konung pippi/ig ga/itzka glade/-, och 
5. alla? the herra thz spordo the loffuade allae gud af 
sa/»ninden war oppe/tbarat. En hertigh som hel bal- 
dawin han vnfik sin son blandamaer mz myke/t aerae 
och werdighet , och loffuade gud a t han mz aer» war 
komira ige/i, for ha/is tro ther ha/i haffde beuist 

10. konung pippi/tgx syster philae. tha ga (T konu/tg pip- 
pi/tg blandamaer sin» dotter clarina och giorde ihcres 
br0ll0p mz myke/t aerae, glaedi och gama/i. ther eff- 
ter j en stakkui tiid wart bla/tdamaer konung j ispa- 
nien och liffde ther mz storae aerae/lher effter bleff 

15. konung pippi/ig d0dh och falantin wart kr0nter j 
frankarike och bleff ther konung j ma/ig ar. nampnlos 401. 
han bleff alt na?r honom och haffde ther myke/t aerae 
och glaedi. 

(fj§?ter Idter iach ihzta aerendit sta och wil sighiae 
20. ^^idher aff huru rosemu/td then aedlae frvn haffde 
stor sorgh effter sin bondee nampnlos. tha pa thz si i— 
stee warth henne til radhae at hon wilde farae j fr0- 
made landh, och s0kiae effter ho/tom, mz enae sinee 
tiaenista? m0. tha lot rjsemu/td skaera? sik siaelffsyn clae- 
25. der och vnderligi/tj och gaff sik wt före en sångare 
och rimare som en man; och hennes mo haffde qwn- 
nae claedher, ithy hon skulde warae ha/is husfrv. swa 
foro the j fr0made land, och ga (Tu o sik wt fore 
qwaedare och rimare och qwadho baden moester- 
30. lig» wsel; och s0kte mänga herra hoff, ther til om 
sider at the kommo j frankarike, och fornummo at 
nampnlos war ther. tha gingae the badhee effter thc- 



Digitized by 



54 

tes sidh, som andra qwaedare pla?ga*, pä sloieU ther* 
m0tte (hem nampnlos. tha (ok ha/i m0na? som j qiwi- 
na? claeden war cla?dh och skimpade mz henne* som 
ma/i pla?ger g0re mz vngae qn/nnor/tha sagde rose- 
5. mu//d til nampnlos: "herra, latin mina husfrv Wafa? 
j mak! a?n lliok at iach ser en fatig man, tha hawer 
iach mina husfrv j a?ra?, swa gerna? som then som 
rik a?r." tha war t nampnlos wreder och sagde til 
rosemu/id: "thu niwter tik ekke sia?lffuer at, men thu 

10. niwter ena? qn/nna? at; henne a?st thu liker och ware 
thu en qn*nna?." nampnlos sporde hwat konst the 
<02. ku/#de. the swarade: "wi ku/inom qwa?da? och rim», 
och got folk glada? g0ra?. wi haffwm wandral igenom 
ma/ig landh; thy witom wi aff mänga hända? tingh 

15. at sighia?. 

wi haffwm wa?r/l 0ster och wa?st, 
nor och suder äldre ma?st. 
swa haffwm wi farit werldena? igenom." tha sporde 
nampnlos (hem at , om the ekke kende ena? frva 

20. j greken bodde och het rosemund, och war en 
hertiga? dol ter. the sagde at the henne kende full— 
wa?l, och sagde at the kunde ena? wisa? om henne* 
nampnlos han badh t hem: "qwa?den aff then stol- 
ta? frvn; thz wil iak gantzka gerna? h0ra?. iach 

25. haffuer myket fi0rt aff henne wara? sakt." tha swarade 
rosemund och sagde: "wi a?rom badha? hungroga? och 
t0rstuga?. wi haffwm ey stora? gla?di til at qi/edha?." 
nampnlos tok them badha? til sik och ledde t hem in 
j sallen ther konungen och alla? herra inne sato 

30. Rosemund och hennes m0 warto sa?tta? til bordz ther 
andra pipare sato. nampnlos han war therej k0ge- 
, ma?stare och skipade them a?Ue och d rik ka? och sag- 



Digitized by 



55 

de: "seten mz cn hast ocb si ter ey ther alla/j daghen. 
mik lenkter sa re eSter then wisae ther j haffui/i mik 
aff sak t." the sato iheres maltiid fram och skotte 
enkte ha/is ordh. malliide/i hon forgik thok snart, the 
5. stodho opp och gingo före herranse bordh at sta, 
och bygy/ita? iheres sang. the qwadho badhae maesler- 
ligae wael, at stor lust war at h0r« ther pa. tha by- 
gy/zta? hon til at quedhae huru hon fik nampnlos, och 
huru hon gik mz honom opp vnder lindens, och 
10. huru han slo iaette/i j haell, thz stod alt sa ma// j 
wisa?nae, och swa huru the sk i I dej at pa thz si i st a?, 
tha loth hon första at hon war t hen samma rosemu/id 403. 
som hon sielff aff qwadh. tha nampnlos thz forslod h 
for sant at hon war then samma, tha stod han opp 
15. och tok henne liuffliga? j sin fampn och kysta? henne 
for hennes mwn, och loffuade gudh at then dagen 
war komi/z, at the wara? sa ma// kompnae ige/i. 
konti/zgen vnfik then eedlce frvn mz stora? w0rding. 
ther wart tha aff ny eth hoff for nampnlos och hans 
20. frva skuld rosemu/id. ther tok rosemu/zdz sorgh en 
endas, tha bleff konung crissosmos dodh och nampnlos 
wart konung effter honom j vngernae och bleff ther 
mz sina? husfrv rosemu/zd maektigh konu/zg j xx ar. 

£^|ben gudh, som honom then maktena se«de, 
25. han giffui wart mall en godan endas! 

nw haffui/i j Ii0rt j the/me tidhae, 
huru them ser forlidin there^ qtiidh». 
the liffde siden mz glaedi och ro, 
och fingo himmeriket; thz aer mi/i tro. 
30. thz vnne os gudh alla? sama?n! 

hwem thz aer liufft, han sigise: a mc/i I 



Digitized by 



Anmärkningar. 



I handskriften förekommer blott skiljetecknet /. De 
öfriga äro tillsatta af utgifvaren. 

Texten fortlöper sammanhängande i handskriften; men 
för att icke trötta läsaren, och till vinnande af större tyd- 
lighet, är den här afdelad efter berättelsens olika innehåll. 

Verserna äro i handskriften skrifna som prosa, med 
undantag af de 8 sista raderna. 

Sk i I nåden mellan långt och kort s är ej iakttagen. 

De på 2 ställen inom [ ] satta bokstäfver äro i 
handskriften uteglömda. 

De bokstäfver som bland läs-arterna ur B blifvit 
satta inom ( ) hafva bortfallit genom fukt, hvaraf hand- 
skriften lidit. 

Sid. rad. 

10 28. har utgifv. ur C intagit ordet: sadell 

11 28. „ „ „ C „ „ : sack 

19 26. „ , „ „ B „ „ : thz i st. f. the 

19 30. „ „ „ B inbytt „ : hiaelm i st. f. hielp 

52 4. „ „ „ B intagit : ther&y 



Digitized by 



Google 



57 



Olika Läs-arter. 



B. 




Början ur B och C; tillika som språk prof. 

er epiber b0rias eth aswintyr aff nampnlos ok 
falantin 



tern swa haffuer Xheves mandom warith som the 
^hjaffua bedriffuet i iheres daghe/ok er lustelighet 
at h^a hwo ther wirll giffue liudh ok akt pa ath 
fordrlffue tiiden tiil thaes en h0gre glsedi komber 
£|gbz war en erligh och h0ffuisk konu/zgh i franka? 

rike ha/* heth pippi/igh lian haffdhe ene eerligh 
dotther bon 'heth clarcn(ae) och he/ines fadher systher 
hon helh philee 



C. CÖ3®er epler b0rias et aeffuentyr afF namnUs och 
'-^ffalentin 

them så haffuer theress mandom varith som 
the haffua bedreffueth i theress daga och er 
l0steligheth ath h0ra ho ther vill giffua liudh 
och akth på ath fordriffua tiden till thess en högre 
glaede komber thz var en erlig och h0ffuesk konung i 
ffranckericke han helh pepping han h aff de ena erlig 
dåtter hon heth clarena och hcnnass s0slcr hon heth 
phila 




Digitized by 



58 








Sid. 


rad. 








c 
D 


o 
•c. 


r. 


iii m i. st. f. ii^ 

lij i. ai. i. ij 




c 



9Ä 


JL> ? \j . 


wp — — hpdrriffui Isse 











ppr a|| — - hawer iach 




7 


1 K 

15. 


T) f, 

o, v«. 


fni* onna — inptyflpfi 11 
lur ^Uuc luis^cciiuva 




Q 


14. 




gocie cjf/inne "' bii /*iiciii*3 




o 
y 


1 

10* 


R c- 

X)j Vi . 


wirl<°rkpnnps — oDoe/zbarse 




1U 


1U. 


r. 
v< . 




i 


10 

lv 


9fl 


c 


hon «4of i A fplanrlp firflpf • SrinPll 
IJ cl 1 UvJl 1 X» iciallUC uiuci. oaucii 


De blad 
i B 


11 


9ft 

-CO. 


c 

Vi 


har det i A felande ordet : sack 


12 


8. 


p. 

Vi . 


VIlfi>u ^™ WtCIIw 


der 


12 


ItI* 


C: 


hånum then suarte reddare — 


dessa 
> läsarter 
kunnat 








nniiAm 
IlU/fl/IIl 


4 O 




C: 


adliga — ■ aerligae 


finnas 


lo 


in 

1U. 


C 


utelemnar: som ha» ware red- 
der for honom 


fela. 


lo 


07 


C: Iraelling — traelae 




1* 


4 

1. 


C, B: 


och ffeck han se — och tok 




14. 
1** 


A 
U« 


B, C: 


i torneth — ther fangen 




14 

XT 


17 
x / • 


B, C: 


n0d — dr0ffuilsse 




1 5 
10 


9^ 94. 


B, C 


utelemna: aff allae sina? art 




16 


29,30. 


B: C: 


i riddere ok swene ok gode mae/i 


10 




B: 


gripen mik hand pa then forraedhaeren 


17 
1 / 


7 


B, C: 


taghe — gripae 




17 
1 / 


1 ^ 
10* 


B, C: 


hardeligae — h0glikae 




IQ 


17 


B: 


(thz w)oerff war, C: thz varff 
thz waerff 


huar — 


19 


26. 


B, C: 


thz ~ the 




19 


30. 


B: 


hiaelm — hielp (C utelemnar: skiold och 








hielp) 




19 


31. 


B, C: 


fiaendhae landh — fiaendae 




20 


12. 


B, C: 


gode — ma/iga 





Digitized by 



59 



O 111- 


rau 








21 


18,19. 


C, B: 


åff stadh och kommo på iiij mi 


a na?r in 








i yspanien ath strida tå tbe kommo 








till tbe hedniska sarazena 






8* 


C: 


kring — girug 




22 


13. 


B, C: 


othalig — owi/inelige/i 




22 


17 


B, C: 


blodh — blot 




22 


28. 


C: 


vnfasngnade — vnfingo 




23 


12. 


C: 


venskap — hyllas 




23 


16. 


C: 


skullen ffri vara och l0ssåflf ederth ffengelse 


23 


24. 


B, C 


utelemna: troen och 




23 


29,30. 


B, C: 


sanna och raette tro— ra3tte tro och aera? 


23 


32. 


c 


utelemnar: sonas och 




24 


23. 


B C: 


broder — » blöder (äfvenså 25 12) 


24 


32. 


B: 


intha?, C: in till — aff jnte 




26 


17. 


C: 


alsom kseraste - — > kaereste 




26 


32. 


B, C: 


the haffde swa fore — the sagde 


28 


2. 


B: 


thokt, C: thuckt — thok 




31 


21,22. 


C, B: 


och loth hånum thz (Förstå — 


- honom 








hwat wilkor honom for stod 


öZ 


7 


r 

^> 


neder — vnder 






7. 


c . 
\j\ 


rende moth — m0tte 






Q 
O. 


r. 
v> . 


ffasth till hopa — fast 




33 


4. 


B, C: 


fik — tok 




33 


8. 


C: 


in i borgen — * ti th 










thi hen/ie avundh haffuer thz 


De blad 
i B der 








giorth — henne awnd skuld 


34 


32 


c- 


ffasth — osaktas 


dessa 


35 


7. 


C: 


vanarth — onardh 


läsarter 
* kunnat 


35 


14. 


C: 


tig — tik 


före- 


36 


3. 


C: 


ofluer måttess — owcrweettej 


komma 
fattas. 


36 


12. 


C: 


leffua — bliffuas 



Digitized by 



Sid. 


rad 






37 


13,14. 


C: 


Ihc andre ij kompana ffalenlinss staU 








breder aere 


37 


4 E 

15. 


L: 


otluer gången — awer gan 


37 


22. 


r> 

D, C: 


ath the iw hielpae i der om the ko/nmse til/ 


38 


4. 


C, B: 


ath t! a lent in var stader i vade och store 








. JL til 1 

n0dh — och blandemaer 


38 


25,26. 


C: 


vt — opp, op — nidh 


39 


7. 


B, C: 


godgerni/igh — wsel gerniwge 


40 


11. 


C: 


n0dh och bedroffuelsse — bedr0ffuilsse 


40 


27. 


C: 


storan str0m — str0m 


40 


30. 


C: 


medax — » nons tima 








(Här slutar C.) 


H 4 

41 


8. 


d: 


riideren — mawiy/i 


41 


12. 


B: 


heth som en gl0dh — som en gl0dh 


IX 4 

41 


4 A 
14. 


D 


utelemnar: mz waldh 


41 


31. 


B: 


sighen — beraetter 


51 


8. 


B: 


giorth ider swa (mae)ktighe — ste/wpt 








idher hiit 


51 


17,18. 


B: 


som gulringen sath ther iaetten haftde pa 



— ther gull ringi/z sat pa 



Digitized by 



61 



Orda- Lista. 



De större siffrorna bemärka sidan, de mindre raden. 



Aff jnte, 24.32, upphinte, 
upphann. 

Affstadh , 4.14, m. fl., af stal- 
let, åstad. 

Alstinges, 4.1. m. fl. allde- 
les, mycket. 

Ångrade, 47.24, förargade. 

Awnd, 8.9, m. fl., hat. 

Bald, 16.1, Balme (acc), 
12.1, båld, käck. 

Ball, 8.13, Balen, 35.22, 
Bålet, 8.21, bål, bålet. 

Bardsk^erare, 27.18, skägg- 
skärare, barberare. 

Bebreffuader, 24.2, Bebref- 
fuet, 48.1, genom bref 
eller skrift stadfästad. 

Befeller, 20.17, anbefaller. 

Behald, 14.14, behåll, sä- 
kerhet. 

Besakt, 6.27, omtalt, an- 
klagat. 

Bf.sta, 7.21, 15.28, sta, hvila. 
Bestå, 19.10, Bestanden (2 

p. pl. pr.), 18.26, motstå, 

motstån. 
Bik, 38.27, m. fl., beck. 



Bn ad*:, 21.14, beläte, bild. 
Blöder, 24.23, 25.12, broder. 
Blot (adj. s.), 22.17, blott 

bart, tomt. Blota (adj. 

pl.), 1^.8, blotta, bara. 
Brut, 36.13, brott. 

Dolhet,51.9, galenskap, dum- 
dristighet, öfvermod (af det 
Tyska Dull, Toll). 

Dr0ffuilsse, 14.17, bedröf- 
velse. 

Dr0m stulen, 13.31, hän- 
förd af en dröm. Mr iac/ict., 
stjäl drömmen mina sin- 
nen ifrån mig. 

Entiid, 8.20, en gång. 
Engin, 25.12, egen. 
Enlighet, 5.30, enslighet. 
Enligt, 7.15, ensligen. 
Eygen (pl.), 7.10, m. fl., egna. 
Eygin, 26.14, m. fl., egen. 
Eyget, 43.19, m. fl., eget. 

Felig, 40.25, säker. 

FORSTRIDEME (aCC.), 18.23, 

främsta rummet i striden* 

Forwjigfle, 31.22, våga. 



Digitized by 



62 

Fregd, 10.19, rykte. 
FR0MADE, 36.21, 53.22, främ- 
mande. 

FYGDE(impf.), 14,29, fogade. 

F0GDE (impf.), 34.13, fogade, 
lämpade. F. honom Jra 
sik, afvisade honom. 

Girug, 22.8, girig, begär- 
lig, ifrig. 

G0mpde (impf.), 29.20, vak- 
tade. 

G<M* (partic), 20.6, gjord. 

Hele wagh, 26.19, m. fl., 

helande vatten. 
Hiog (pl.)> 11.32, hugg. 
Hoff, 55.19, ^gästabud , höglid. 
Hughom (dat.), 9.26, i håg. 

lllce h., onder i håg, wred- 

gad. 

Hwarff (impf.), 11.13, för- 
svann. 

Hylme, 23.12, 40.17, hyll- 
ning, vänskap. 

Kennens (2 p. pl. pr.), 8.26, 
bekännen. 

Keysje, 16.12, Keysen (2. p. pl. 
pr.), 39.17, välja, väljen. 

Kraden, 30.14, onde, elake 
(af det Plattyska Qwade). 

Kreysen, 37.15, m. fl., kret- 
sen, stridsplatsen. 



K0N, 931, m. fl., modig. 
K0NHET, 22.6, m. fl., mod. 
K0\liGjE , 22.21, m. fl., modigt. 

Leebardh, 14.19,21, leopard. 
Let, 28.26, 3.3.3, ledt, obe- 
hagligt. 
Litzl^, 29.1, liten. 

Mak, 24.14, m. fl., gemak, rum. 
Makt, 8.3, våld. 
Mall, 7.19, mål, sak. 
Mandom, 16.13, tapperhet, 
bedrift. 

Mänhet, 5.16, m. fl., tap- 
perhet. 

Mate (impf.), 6.26, mådde. 
Moder barn, 29.28, menniska. 
M0RT (impf.), 7.2, mördat. 

Nappin, 30.12,13, bägaren. 
Nonstima, 40.30, middagstid. 

Onardh, 35.7, o-art, van- 
art, onda sinne. 

Orsaka, 36.18, Vrsaka, 38.21, 
icke saker, oskyldig. 

Osar, 25.16, osårad. 

Ower gan, 37.15, öfvergången. 

Ower stan, 37.20,24, öfver- 
stånden. 

Owerwättes, 36.3, öfwer- 
måttan. 

OWINNELIGEN (adj. pl.), 22.13, 

43,5, ovänliga, fiendtliga. 



Digitized by 



Hast, 2-1.32, raskt. 

Sampxades (impf.), 22.4, sam- 
lades. Striden s., striden 
begynte. 

S\ R (adj. pl.), 22.15, sårade. 

Suelffsyn ( adj. pl.), 53.24, 
sällsynta. 

Skempder, 9.21, 47.2, ut- 
skämd, förhånad. 

Skimpade (impf.), 54.3, skäm- 
tade. 

Skallig*;, 36.12, skäligen. 

Skon, 12.10, skonsmål. 

Sonä;, 23.32, försoning. 

Spat (partic), 42.9, spådt. 

Spjsr, 43.1, 51.14, spjut. 

Strengde (impf.), 10.17, an- 
strängde. 

Swala, 49.8, öppen gång i 
öfra delen af byggnaden. 

Thoktelig*:, 12.1, tukteligen, 

hofsamt. 
Th0k, 28.2, tukt, dygd. 
Tiid, 35.23, 36.4, dit. 
Tik (imper.), 35.14, tig! 



63 

Tro, 5.23, Troen (acc), 23.24» 
trogen. 

Wan (acc), 30.7, våran. 
Warade (impf.) 30.1, var- 
nade. 

Wartzman, 44.8, väktare. 
Werdskap, 5.8, gästabud. 
Werdskylduger, 4.32, skyl- 
dig, pligtig. 
Werije, 25.28, m. fl., försvar. 

WlDER KÄNNILSSE, 9.4, be- 

kännefse. 

Widher komma, 5.20, kom- 
ma vid, komma åt. 

Wik, 22.16, vak, öppning. 

Wites, 37.8, tillvites. 

Wit*:, 41.9, tillvita, förebrå. 

Wit js , 23.8, gifva, bevilja. 

Vrsaka, 38.21, oskyldig. 

Vrsjekt, 8.31, oskuld. 

Wjeghje skill, 39.16, vägskäl. 

Wjerff (impf.), 19.17, ut- 
rättade. 

Ylffu«, 6.14, ulfvinna. 

iERUGÄiSTÄ, 4.14, fortaste, 
hastigaste (af Arla), 



Digitized by 



64 



Namn- Lis t a. 



Arabie, Arabien. (Morernas 

land i Spanien?) 
Baldawin, Bladawin B, Blan- 

DEWIN C, Bl.ÅNDEWIN C, 

en hertig rik, fader till 
Blandamjer, Blan t dem£r, en 

ung riddare. 
Clarina, Clarena C, -m C, 

konung Pippings dotter. 
Crissosmos, konung i Un- 
gern. 

Falantin, Falla ntin, Pha- 

lantin, son af Crissosmos 

och Phila. 
Frank arik^e, Franckerike C, 

Pippings rike. 
Frankart, biskop i Ungern. 
Gawin, Gaffuin, tjenare hos 

konungen i 
Greken, Greken, Grekland. 
Ispanien, Spanien. 
Margros, én ful jätte. 
Nampnlos, son af Crissosmos 

och Phila. 



Phila, Pippings syster, mo- 
der till Nampnlos och 
Falantin. 

Philomin, tjenstemö hos ko- 
nung Crissosmos* moder. 

Pipping, Pepping C, konung 
i Frankrike. 

Rosamund, Rqsemund, dotter 
till konungen af Grekland, 
Nampnlos' gemål. 

Rosalili^e, -a, Rosalie B, 
Ros^li^ B, Ros^llijE B, 
Falantins husfru. 

Samarin konung öfver 

Saratzina, -ä:, Saracenerna 
som belägra staden 

Sibilia, Sevilla, i Spanien. 

Täter in, ett land (Tatariet?), 
hvars konung infaller i 

Vngern^:, Crissosmos* ko- 
nungadöme. 



Digitized by 



i 



St ÅI& I2&$>§ 

UND 



Sv. Fornskr. Sällsk. Sami. III. i. 



Digitized by Google 



Digitized by 



Google 



Viin namelosz vnd valentyn &c 



£Ény\t was eyn koningh wys v or me ten 
ö2^)Jn franckryke heseten 
Pippingh was de name sin 
Hc hadde eyne sus ter fyn 
5. Phila was se genant 

Jn allén dogheden wol bekant 

Se was van twintich jaren alt 

De juncfrowe schone vnde balt 

De koningh hadde ock eyn dochterlyn 

10. Van twolff jaren was da t meghetin 
Clarina het de schone maget 
In vronden was se vnuorsaget 
Nu qwemen baden hergerant 
Vil verne vth v ro ni de lant 

15. De brachten breue deme konyngh rick 
Därinne brachte man sek er lic k 
Geschreuen eyne vrye 
Van deme konyngbe van vngarye 
Cris^sJlmus was de name syn 

20. lie leth bidden vmme de maget fyn 
Pippinges suster da t is war 
Suss sprack de brefF al apenbar 
De baden entfingh de konyngh wol 
Als men werde ritter van rechte sol 

25. Se weren dar mit gröten eren 
Veerteyn dage desuluen hereo 
Hc bat se lenger blyuen 
Se en wolden nicht dat leyt bescryuen 
Crisostimus vruntlike breue 

30. Vnde enbot en fruntschop vnde lene 
Phila scholde wesen eyn brud syn 
Vnde in vngerlant konyngyn 
Wanner dat he suluen wolde 
Jn franckryck he kornen scholde 

35. So scholde sin bet vullen ghau 
Vnde werden si ner suster man 
Aldus de baden van dar reden 



Er vngemack was al geleden 

De wege weren enen wol bekant 
4CK Went se qwemen in vngerlant 

Sc brachten leue mere 

Deme konynge ereme heren 

Crisostimus warl der mere vro 

Vnde all sin gesinde do 
45. Sunder siner moder was dat leyt 

Dar van stunt all er herte leyt 

Dar na enbot de konyngh ryck 

Crisostimus hårde krelFtlyck 

Sine saramelinge aldar 
50. Jn synem lande ver vnde nar 

Dat se to hope qwemen 

Alle de dar vornemen 

Hertigen greuen vnde denstman 

Ryt ter vryen allentsam 
55. De heren deden smider spåren 

Vnde wolden des konynges bot vorwaren 

To haue qwemen se alle 

Myt groteni schalle 

De koni/igh de heren wol vntfenk 
C0..He myt en to deme sale ghink 

Dar bat he pleghen wol der ghesten 

Al de dar weren inder vcsteo 



réH^O dat elhent was ghe dan 
0§i>De konmgh språk alsimder wan 

65. Gy heren redet yw to der wart 
Hen to vrankrike wart 
Tho koni/igh pippi/ighes houe 
Dar wylle wy kornen myt groteme laue 
He wil my syne suster gheuen 
70. Gy heren dat merket euen 
Do språk biscop vrankart 
Jk en kome~nicht mede vp de wart 
Her koni/igh dit scolde syn wor meden 
He moste wol to yw syn ghe redcn 
75. Des koninghes moder ok so språk 
Van törne er dat swet ut brak 
De koningh språk mit grymme do 
Vnde wart dcsser mere vn vro 
We nicht mit vns wille våren 
80. De mach wol de reyse spåren 

Mer kuw p t yt wedder an vnse walt 
Vy l0uens yw al vngh talt 




Digitized by 



69 



Vrankart vruchtedc des koni/jghes loin 
Des nam he valsche rede vorn 
85. Vnde spiak hcre yt was my/t spot 
Dat yk språk so helpe my got 
Jk vare gherne wor yk sol 
Juwe moder do t dat ok gherne wo. 
Nach iuwe/t willen varet mede 
90. Aldus vore/i ze van der stede 

De koni/tgh myt eyner grote/t sch a re 
Wol twyntych hu/tdert dat is ware 
De reden by/t nen twe vnde vertych daghcti 
Jn vra/tkrike al vnghe vraghen 
95. Dorch swauen vnde dorch österlän t 
De weghe were/t en wol bekant 
Pippi/tghe queme/t mere 
Wo crizosmtts ghe k o in e/t were 
De heren worden vntfanghen wol 
100. Zo men lene gheste van rechte don zol 
Dar na wart de hoehlit ghe dan 
Jn grote/t ere/t sunder wan 
Myt crizosmuj deme koni/ighe rik 
Vnde myt philan my/tnicht lyk; 
105. Pippink helt crizosmuf dar 
Myt syner zuster wol eyn jar 
Vnder des wart phila myt eyner bort 
Alzo yk hebbe ghe hort 
Den astronomyen bat de koni/tgh zen 
110. Vnde inden sterne/t ghar vor spen 
Dat se era seden dorch ere tuch 
Wat werden scolde wan philan vrueh 
ÉfårJn mester do des nicht en let 
^3t^He dede dat em de koni/tgh het 
115. Eynes au en des so spade 

Zach he inden sternen drade 
Dat phyla druch tiie knepelyn 
Van en scholde wu/tder werde/t schyn 
Vnde sco 1 de/t werde/t van grotet* craft 
120. Dy t sach he van raeysterscuft 

Esse rede vra/tkart vor nam 
Crizosmuj moder was ok gram 
Vnde lege/t beyde indeme rade 
Beyde vro vnde spade 
125. Vo ze de vrucht vor derue/t inochte/t 

Dar to ze me/tghe/t valschen ra t zochteu 
To le* ten språk byscop vra/tkart 




Digitized by 



70 



Sid. i. Jn bosheit was he vn vor vart 
Vrowe gy. scolen dar weze/i by 

130. Myt yw eyne kemercrsche sy 
De mot wor gheten ere tucht 
"Wan phila schedet van erer vrucht 
Zo lalet nemen de kyndere twe 
Depe zenken in den se 

135. Aldus wert vnse törne wroken 
Phylan ere vnde lyf to broken 
Dar na in korten tyden 
Scolde phila arbeyt liden 
Ok wart er we in erme miide 

140. Der werden koni/ighy«nen ghude 
By er ne moste neuic/it wezen 
Do se der kyndere scolde nezen 
Alze it hir vore is gbe lezen 
Oisosmus moder hadde laden 

145. Alze se it beyde hadde n ghe raden 
To er ene magbet de bet pj 1 ^i« m v |1 
Des dogbede se indeme beiTeAi pyn 
Se wuste wol wo dat it wolde gbau 
Ze en dorste it nicht dorch vruchteM lan 

150. Do de kyndere van der moder queme/i 
Pbvlamyn de moste nemen 
De kyndere beyde an eren scbot 
Des let de magbet ruwe grot 
Dat se de kyndere drenken scolde 

155. Er ducb te se leuer sulweii wolde 
Sterue/i vnde bliven dbl 
We quafti se inzo grote not 
Vnde språk vor g bete yk myner tucht 
Dat yk desse scbone vrucht 

160. Xldus dodede dat were quat 
Doch is it myner vrowe/i ra t 
Do ik des nicht zo byn yk dot 
Dus was ere iamer gro t 
Doch na/?i se eyn kieyne dat schryn 
Sid. 8. 165. Dar yn lede se dat eyne kfnjepelyn 
Leghede vnde makede it dicht 
Dar bo u ene let se eyn weynich licht 
Dat it mochte adem balen 
Ze heghuude sich deme dike nale/i 

170. Dar iu warp se dat sulue schrin 
Myt deme ene/i knepelyn 
Dat andcre druch se to waldc wart 



Digitized by 



71 

Jn grote/i sorghcn sere vor wait 

Vnde lede yt vp eine/i gronc/i plan 
175. Vor eynen busch alzundcr van 

Dat kynt clanwerde vn^/e begtumde syeh roghen 

Dar by was eyne wulu yn ne ghe leghen 

Van iimghcn wulue/i alzo ik vor sta 

De wuluy/ine qua/;i deixie kynde so na 
180. Vnde d^oxh yt myt er iudat nes t 

Ze lede yl mank de iimghen best 

Jt soch alze eyn änder dede 

De maghet jaghede van der stede 

Went ze in de kemenade/i quam 
185. Do ze ere vrowe dar vor nani 

Ze språk hest tu myn bot gliedan 

Ja ik vrowe sunder wan 

Ze ghinghen beyde do van er 

Phila blef lygghende alzo eyn der 
190. Se dref van rnwen meughen jatuer 

Alleyne up der sulue/i kamer 

Ze wyste wan er zuluc/i nicht 

Noch van den kyndere/i des si t bei ichl 

S$Ryzosmi/s ghynk \nde wolde sen 
195. o<r?Dar na do de dach vt schen 

Myt syner moder lo syme wyue 

Wo yt er stu/ide an deme lyue 

We/ite syn moder hadde se beloghen 

Vnde philan hårde sere be draghen 
200. Ciizosmws inde kemenade/i quam 

Vnde trat van mode vnbe radem 

Vnde språk phila vo lychstu allenc zo siJ. o. 

Syn moder antwerdede do 

By er moste nema/it wesen 
205. Do se der kyndere scolde nesen 

De koni/igh språk dat merke enen 

Phila wor ys dyne vrucht ghe bleiic/t 

Ze språk yk en weytes nicht 

Syn moder språk sit des bericht 
210. Se lyket der louwy/inc/i siar k 

Jk weddes \mme dusent mark 

Se heft vor mordet de kyndelyn 

Dat welz here \nde sonc myn 

g33)Eme koni/tghe wandelde syn mul 
215. C^^Dat duchle syner moder ghut 

Phila språk in krankheit grot 

Jhesus help my vt allcr not 



Digitized by 



72 

Went du west de warheit wol 
Cristus al ler doghede vul 

220. Crizosmii* kerde van danne do 
Em was in deme herten vn v ro 
He ghink lien in der vart 
Tho pippi/ighes sale vart 
Ynde claghede grote mördat 

225. Van philan alze men vor name/i hat 
Do språk pippink de koni/igh rik 
Jn törne hårde trowelyk 
Js desse mördat aldus ghe schen 
Dar scal men al rechte to sen 

230. Dat men vare myt rechte mede 

Vra/ikart språk vp der sulue/i stede 
Dar to wil ik gheue/i ra t 
Jk han worMiame/i de vrowe is qnat 
Dorch bosheit hat dat sultie wyf 

235. "Even kyndere/i heide namen dat lyf 
Hir wart drofnysse gro t 
Phila was in iamers not 
Sid. io. Wil got der vrowen tros! er wezen 

Ze mach van alleme kummere nezen 

240. ^^^Es andere/i daghes klarina bolt 

GS)De iimghe mag het schone vnrfe stolt 

Se ghink dorch lust alleyne 

Myt er eyn kemerer kleyne . 

Vn^e vant dar vleten ein clen dat schryn 

245. Dar ywne was eyn kyndelyn 

De ju/icwroive inde hant dat grep 
Dat kynt lach vuste \nde slep 
De maghet was des kyndes vro 
Vnde droch myt der hast do 

250. Vor borg hen in ere kemenade/i 

Myt deme kemerere ghynk se to rade 
Wo se dat kynt be holden mochte 
De kemerer ghynk \iule sochte 
Zo langhe dat he mel It- k vant 

255. Van eyner seghen a I to hant 

De brachte he der jtmcv[i]owe/i sin 
Dar mede so sogede se dat kyndelyn 
Se vor bot dat deme kemerere 
Dat dat neman solde weten mere 

260. Eyn cruse, sach de jimcv[r]ovre fyn 

Tuschen den schuldere/t deme kyndelyn 
Des prouede se al vn vor vart 



Digitized by 



73 



Dat da t kynt were van ghuder art 

Clarina wyste nicht van sulker dan 
265. Wo it mit philan was glie g han 

Dar na wart phila bracht 

Vor richte rayt groter vn macht 

Do språk ere broder du du/?itne wyf 

Wes nemestu dynen kynderen efe lyf 
270. Wo wardestu so quader tere 

Des mos tu berne/t inden vure 

Ynde most liden den quade/t dot 

Se språk got helpe ray vt alle m^ner not 

Zo werliken alzo ik nicht en weyt Sid. it. 

275. Wo desse dynghe syn ghe scheyt 

Gf^O språk vra/ikart thur sulticn stu/it 

o2~?Jk kan noch so menghen vunt 

Jk scal prouerc de warheyt 

Ynde were de vrowe moth »o raeyt 
280. Men let dar maken eyn vilr 

Van dörren holte al vnghe hur 

Dar van wart se so sere vor vart 

De eddele vrowe van ghuder art 
285. Ynde vruchtede kesen dar den dot 

Men sach an philan jamer g ro t 

Do quan de biscop vrarckart 

Ghe baren vt van quader art 

Ynde språk vrowe gy möten biehtc/j 
290. Ynde myt gode yw be rychten 

He språk ghet al ower lut 

Dat ys iuwer sele ghut 

Se språk inleyde vn^e ok intorne 

Wat wene gy yk sy vor lorn 
295. Neyn yk weyt nicht van desser dan 

Aszo scal got myne sele vntfan 

Do rep de byscop myt scal le 

Dat it de lude horden alle 

Phila is desser mördat 
300. Sculdich dat scal er wezen quat 

Ze vur van thorne vtme sy nne 

Phila de eddele kony/ifchynne 

Ynde grep den biscop bi den hare/i 

Jn so wu/iderlyken våren 
305. Ynde vur vp in grote/z vresen 

Ynde bot vrawkart af de nesen 

Ynde språk du bose vor rader 



Digitized by 



74 

Bustu vndc dyn sleehte alle ghader 
Wewte g}' vvol wele/i van der mördat 
Sid. 12.310. Deme my ghe theghen hat 

Do quam eyn ritter de het blandemir 
Vnde toch den biscop van er 
He språk vra/ikart sit des bericht 
Were gy eyn papc nicht 

315. Jk scolde mit yw in eynen kry t 

VmmQ desse sake holden eyne/i strit 
Da t gy melde/i scholen bycht 
Vra/ikart sy t des ok berycht 
Wente yvwe rede ok alzo ghan 

320. Dat gy wo ^ w< - te « van der mordan 
Pippink språk yn törne do 
Do he sach de dynk alzo 
Wat syn suster hadde mysmaket 
Vnde den biscop alzo ghe raket 

325. Dat he was der nese quit 

Jk truwe nii wol phylan nyt 
Men se den m ort beghanghe/j hat 
Me bei nje se dat is myn rat 
Myt des ret pippink inde siat 

330. Jn thorne \nde ok in hat 
Blandemer de rytler ghut 
Alleyne by de vroweji stot 
Dar se myt jamere was be van 
He språk wol ber yk wyl bestå u 

335. Oft hyr so kone sy ywuer en 
De myne vrowe/i to desser thijt 
To vnreehte berne/i wyl doreh nyt 
Syn vader eyn herloghe ryk 
Boldejivyn språk wes vnder wy/idestti dych 

340. iTfandemer do wedder språk 
Vader do yk rydder wart 
My wart bevolen by myner art 
Wor yk wor neme innoden stan 
To vnreehte vrowe/i edder man 

345. Dar scolde yk e we/i ture/i dat lyf 
Sid. 13. Alzo wyl yk don dyt sulue wyf 
Lozen edder yk blyve dol 
Jk helpe er ut erer not 
^én^O ghynghcft de heren inden rat 7 - 

350. oS^Cryzosiims mede al was lie quat 
Van phylan der eddelen vrowen fyn 
Do språk de ber tog he boldevvyn 



Digitized by 



75 



Gy here/i of t yt yw dimkel gli ut 

Zo wor nemet mynew milt 
355. Dat were vnser a I ler scande 

Oft men de kony/ighy«ne/i brände 

Mer oft it yw be haghe gy iiere/t 

So lätet se dat lan t vor swere/t 

Vnde myne/i sone dar mede 
3(i0. So lätet se aldus vare/t vänder stcde 

Dy t ghe schach myt der vart 

Blandemer van g hud er art 

De vapende sich \nde wart bereit 

Eyn stark ros dat he bestreyt 
3ö5. Phylan wart eyn telden pert 

Dat was wol twyntych pu/ide wert 

Aldus rumede/* 'se de lant 

Vnde ihoghen weghe vnbekant 

Blandemer \nde de vrowe ghuder tlier 
370. Queme/i des aue/tdes to eyne/i reiier 

Se hadde/i spyse edder brot 

Dar be yeghende en de erste not 

Des qua/72 de duuel in der jaclit 

Vnde heft dar eyn jjaulun ghebracbt 
375. He sloch it up eynen plan 

Do sach it de rydder stan 

Vnde språk vrowe thoghc/zt rik 

Set dar wo rechte wunnychlik 

Eyn paiilun ghe maket stat 
380. Ryde wy dar hen dat is myn rat 

Se quemc/i dar to der sulue/i ty t 
% Vnde wu/iden dar schone \x\dc wijt 5id. h. 

Eyn bedde hårde wol ghe makct 

ISlandemer språk hir is nicht mis ghe raket 
385. Ok wu/iden se dar spyse noch 

Tho etende al ere ghe vueh 

Do språk de trnwe baldemer 

Eddele vrowe gy scholen her 

Lygghc/i släpen wol be dacht 
390. Jk wil alle desse nacht 

Wezen wor der dore 

Oft dar yeme/it kome vore 

Dat yk wete we he sy 

Aldus språk de rytter vry 
395. Se ghynghe/i to dqme dysehe sitte/* 

Beyde myt so ghtide/i wytten 

Do språk phyla de vrowe wijs v / 



Digitized by 



76 

Got ut deuie vroue/i paredijs 
De mote syn hyr vnsc gast 

400. Do makede se eyn cruce vasl 
Myt even henden da t is war 
Do quaz/i de tower in mis var 
Ynde brak dat paulun to han t 
He wolde se beyde hebbe/t ghe schant 

405. Men he haddes nene/i macht 
Se weren beyde wol be dacht 
"We/ite de triiwe blandemer 
Was gy truwe der vvowen her 
Ze do vor nemen desse wu/zdere grot 

410. Se spreke/i got dorch dyne/i dot 
Du motest vnse besehermer weze/i 
Zo meghe wi wol ghe nesen 
Do språk blandemer to hant 
Jk byn des seker ghe nant 

415. De thouer niach vns nyeht schaden 
Noch nine wis vor raden 
Aldus myt reden de nacht wor ghynk 
VWe de morghen aue vynk Ä nu 
Sid. 13. Blandemer halp der vrowen wert 

420. Dat se sa t up ere per t 

Se reden an eyne/i grone/i walt 
Blandemer vnde de vrowe balt 
o l^us reden se myt sproke dar 
"VWe worden enes rydders war 

425. De vorde eyne jiwcvrowe glmt 
^ Trut^ych was der maghet mot 
Se weynede vn^e screy v yl sere 
We/ite de rytter de maghet here 
Sloeh iamerlyke/i sere indat onghe syclite 

430. Dat er dat blot alghe dichte 

T ho neze/i vnde tho mimde ut vlot vy l 
Dat dnchte blandemere nen spy! 
De rytter was der maghet hat 
Dat dede he al vmme dat 

435. Dat he nycht moohte den willen syn 
Hebben myt den meghefyn 

språk de ghude blandemer 
d&Wes slagy de ju/icvrowe/i her 
So vnsachte to al ler stunt 

440. Beyde an nese vnde an mu/zt 
Tuare dat ys grot ouer dat 
Gy sehyne/i moillyk vnde quat 



Digitized by 



De swarte rydde[r]_ do antwarde gaf 

Des "Tåtet iw wesen alze eyn kaf 
445. Se scal der sleghe hebben mer 

Ymme yvwe/t willen her poltener 

0f^.O språk blandemer myt thorn 

tS=?Ja so were yk denne vor lorn 

Da t yk des nicht wedder dede 
450. So were/i vor saghet myne lede 

Her rytter yw sy wedder saghet 

Jk wyl lösen desse maghet 

Myt myne swerde oft yk kan 

Edder yk v werde des lyues4m Sid. m, 

455. De swarte^ rydder språk dat mach wol schen 

Be holde^yk an den henden myn 

Dat swert vnde de gleuye mede 

Jk wyl yw to desse? stede 

Steken dor yuwe eghene lyf 
460. So wert my ök yuwe schone wyf 

Ynde were/i yuwer mer den dre 

Jk achtede er nicht enen sle 

Blandemer språk myt tiichte/i 

We anghest hebbe de vTe myt vruchte 
465. Eyn yslyk synen helm vp bant 

Van en wart eyn gro t slant 

Dat de spere an stukkea stouen 

\nde de härden schilde sclouen 

De swarte rydder vyl ynt sant 
470. Des wart he wyl sere gheschant 

Des wart ghe war de vrowe fyn 

Vride dar to dat eddele roeghetyn 

Se beyde to same/ide weren 

Vnde beden gode vnsen heren 
475. Dat he dar wysede syne craft 

Dat blandemer worde seghehaft 

Vp sprank de rytter hårt 

Vnde sluch al vn vor vart 

Wyl menghen slach vp blandemer 
480. Des quam de jtwghe rytter her 

Vnde gaf deme andere/i eynen slach 

Dat he dot ynder heyde lach 

De vrowe vnde dat meghelyn 

Wordens vro yn ereme syn 

språk de my/ilychlyRe maghrt 

oS^Her rytter ghut al vnworsaghet 

Hadde gy nycht desse vrowe fyn 



Digitized by 



Jk wolde denne yuwe eghen syn 
Sid. n. Qy hadden wol wor aret my 
490. Alzo zegede de mnghet vry 

Myn vader wonct nicht verne hy 

Vnde ys de koni/igh van ara by 

Desse swarte rydder al sunder wank 

Vnt vurede my al ane rnynen dank 
495. Do antwardede myt tuchte» er 

De ju/ighe rytter blandemer 

Eddele jimcvrowe fyn 

Gy moghen noch wol de erste syn 

Vnde wetet da t al ope/ibar 
500. Dyt is myn vrovve dat is war 

Ynde yk byn ere denestman 

De wyle yk den leue/it han 

So wyl yk ere den re syn 

Myner vvowen der eddelen konynghyn 
505. Dus reden se myt sproken vort 

Do seghen se lygghew dort 

By deme weghe eynen man 

Ynde lach dar al sunder wan 

Rechte so eyn pelegrym 
510. He hadde brot vnde wyn 

Vnde dwel dränk aldar mede 

Nach vorraders sede 

To em treden se alle dre 

Ze sprekerc dat yw leue sche 
515. Wor köpet vns wyn \r\de brot 

Wente wy hebben hunghers not 

De vorrader språk myt ghude/i wytte/i 

Gat hyr nedder bymy zytten 

Jk dele yw mede myne spyse 
520. De vor rader vraghede lyse 

Of t se gycht bädden vor name« 

Eyne/i swarterc rydder van dewne syn ghe komr/t 
Sid. 18. Do språk de gude blandemer 

He en schadet nummende mer 
525. He blef inder heyde dot 

De vor rader wart van törne rot 

He dachte dat scal kosten yvwer drier lyf 

Beyde man vnde wyf 

We/ite it syn here was 
530. Alzo yk ut deme walsche las 

Blandemer vnde phila 

Ynde de mynnychlyke maghet a Ida 



Digitized by 



71) 



Se selen nedder \nde eten 
Myt deme vor rader dat se srrekcn 
535. Van mewgher ha/ide sake 
He wet yw wol to make 
Here vn<Je vrowe alle ghader 
Dus språk to em de vorrader 
Doch was syn menywghe quat 
540. He nam dwel dränk den he hat 

Vnde gaf en dry/iken myt der hast 
Alle dre se slepen vas t 
Des wart de vor rader vro 
He nam bla/zderaere do 
545. Vor sych up syn eghene pert 
He vurde ene thur boreh wert 
Ynde claghede cleghelyke not 
Wo syn leue here were dot 
Des hebbe yfc m y t m y ner lyst 
550. Den ghenen dede schuldych yst 
Vanghen \ude here bracht 
Nu nemet ene alzo yk hebbe dacht 
Ynde dot em af de wapene syn 
Dar syn t noch twe vrowelvn 
555. De wyl yk balen to der stunt 

Van en so wert vns vrowede kunt 
Se hebben mynnyclyke lyf 
Ze scholen wesen vnse scone wyf 
1)118 wart al sla P e "de blandemer 
5Ö0. Ghe leghen an eynera kerkener 
Dar ok andere vanghene weren 
Dar mank leghede men den hercn 
Do he vntwakende wart 

He SaC ^ vn ^ e warl vor vart 
565. V„de språk wo ys my nä ghe schen 

kdder byn yk nu vnt zeen 

Edder drucht my de släp 

Jo byn yk dul alzo eyn scap 

Vnöfe V ° r Synt m ^ ne wa P ene kornen 
570. Zo selsens hebbe yk -nyeht wor namen 
Ynde grep hyr vnde dar 
Vmme syne bene wart he vnwar 
Twe helden alzo yk han vornamen 
„ Vnde språk vo byn yk her ghe kamen 
0/5. Dat du/iket my wesen vuwder grot 
Dat yk myner wapene byn so blot 
Jk en vule wu/iden von ncuen sleghen 



Sid. 19. 



Digitized by 



80 

Tware yk mot noch slapemles pleghen 
Dat dus dane vumler my ys by 
580. Jk vor modes yt mot dromera my 
We/ite it were alto wyl 
Schude an slape aldus dane spyl 
Eyn änder de dar vanghe/t lach 
To deme r^ttere dat he sprach 
585. Vrimt sy t seker des berycht 

Vor war g$ en s ^ a P en a ^ tes "icht 
Myt wor retnysse synt gy ber 
Ghe kornen an dessen kerkener 
Hyr mothe gy lyden grote not 
590. So langbe bet gy blyuen dot 

Landemer wyl sere yr schrach 
Vnde trouelyken wedderspracb 
Got woldes vo yt myner vrowen bysta 
Acb were yk by er alzo na 
Sid. 20.595. Dat yk er hulpe vt der not 
Jk vruchte se y s bleuen dot 
Aldus cläghede he meranychualt 
Synen jamer grot al vnghe talt 
Ynde let drofnisse dar 
600. Jn deme kerkenere me/tnych jar 

Hyr wylle wy blawdemere late/i syn 
Vn^e ghan wedder to den vrowera fyn 
£j§^fs>Nder des qua/rc eyn lebart 
ÖS^De snel was an syner vart 
605. Vnde rörde myt den clawen syn 
Phyla/t vnde dat meghetyn 
So dat se wakeden thur vart 
Van en sprank de lebart 
Se seghen vp thur sulue/i stunt 
610. Dar so wart en drofnysse kunt 
Ach språk phyla hach ghe baren 
Wy hebben blandemere vor låren 
Dyt heft eyn wor rader wesen 
Wo schole wy vor cm ghe nesen 
615. Se howen sych to walde vart 
Jn korter tyt al vnghe spart 
Se thoghen beyde up ewe/iture 
En was vroiide hårde dure 
Se clagheden beyde rae/ineghe not 
620. Erer beyder sorghe de was grot 
Vnder des quam de vor rader 




Digitized by 



He wende hc scholde se wynde/t ghad* 

Men got voghede it vele Lat 

Des droch he yn deme herten hat 

625. Ynde Jep hen to valde wart 
He sochte se al vnghe spar t 
He waot er nicht des was he vn vro 
Des kerde he sich wedder do 
Vnde quam to der borch syn 

630. Pbila vnde da t megetin 

Quemen vp den rechten pion 

Vnde segen vil verne stan 

Eyne borch mit högen tynnen 

De mage t sprach by mynen synnen 

635. De borch is ray wol bekant 
Nu se ik mynes vader lant 
Dar wil wy ghan mit der hast 
Jck schal dar wesen eyn wei t gast 
So schole gy eddele konyngin 

640. Tho allén ty den by my sy» 
Se qwemen beyde in den sal 
Vpsprungen de heren al 
Vnde entfengen wol dat megetin 
Vnde de werden konynghin 

645. Ereme vader -do vil leue wart 
Vnde he vragede vmrae de vart 
De maget sede em me alle dingli 
Wo se de swarte ritter enlfingh 
Wo alle dingh weren gedan 

650. Ereme vader leth se id vorstan 

Ock sprack de juncfrowe hochgebami 
Phila nu gy hebben vorlaren 
Blandemer den ritter vry 
So schole gy bliuen by my 

655. Dewyle gy leuen vnde ick 

So en scheyde gy nicht van mick 
Aldus bleff se mit der juncfrowcn dar 
Jn deme lande woJ twollF jar 
"Tn deme haue was eyn kemerere 

660. Eyn vorrader qwader tere 
Desulve hete gawin 
Desulue haddeaTsinen sin 
Gelecht an de frowen clar 
Phila de man des lultick war 

Sv. Fornskr* Säilsk. Sami. Ill t. 



82 

6G5. Doch was al sin iiwd so ge dan 
Dat he vp er droch leuen wan 
Me schenké vnde geue vns drincken dan 
-^jck wil eyn änder heuen an 
Clarina toch dat kindelin 
670. Dat se vant an deme schrin 
Nu horet vorbat myne wort 
So moge gy vornqmen vort 
Van deme kinde valentin 
Dat kind nam an dogeden to 
675. Auent spade vnde morgen v ro 

Also länge dat he wart twelff jar alt 
Do was he menlick vnde hall 
Wor he trat dar wagede altomale 
Jn der kemmenaden ock in deme sale 
680. He was ock schone vnde, holt 

Vnde he hadde de dogede mennichvolt 
Vmme dat wan dat megetin 
LefF den j ungen valen tin 
Jn herten vnde ock an synnen 
685. Dar to dwafack se de mynne 

Dat se en kussede vor sinen mun t 
Mer den to dusen t slunt 
Do sprack de juncfrowe fyn 
To deme jungen valentia 
690. Myn leff myn trut ni y nes hei ten lust 
Mit des druckede se en vor de brus t 
Vnde sprack ick hebbe dy vth irkoren 
Vor alle månne vil to voren 
Valentin der rede vorschrack 
695. Vnde to er to hand weddev sprack 
Juncfrowe nu settet juwen mud 
Anders dat dunckct my gud 
Gy scholen nummer neinen man 
Er he vromheit helft gedan 
700. Dre jar bin ick noch eyn kint 
Dat is dorhcyt dat gy my nom et 
De rede vornam de kemerer 
Desulue de dar was mit er 
Do valentin gevunden wart 
705. Vnde in törne al vngespart 
Juncfrowe is dat kussent gud 
Dat gy deme vundelinge dud 
Do tornede sick de junge valentin 
Vnde spranck vp also eyn euerswin 



Digitized by 



83 

710. De k em mer ci lep erae vore 

Valentin was al vp deme spore 

He volgede emme na in den sal 
Dar de heren auer al 

Seten vnde weren vro 
715. Valentin de sloch da 

Derame kemerer mit blöter Uant 

Dat eme sin houet van derae buke? spranek 

He sprack hed des tu geswegeu 

So werest du wol sunt grbleuen 
720. Dé koningh vnde de heren alle 

Sprungen vp mit groteme schalle 

Van der tafelen dar se seten 

Vnde in gröten vrouden se eten 

De . JbSlliPSb *prack to ritter vnde ' to man 
725. Gripet my den mor der an 

Wo dorste he vor myncn ögen 

Aldusdanen mört getogen 
(He wuste luttick va« der boitS 

Dat id was siner sooe hort 
730. He sprack : ; dat schal kosten sin liff '' 

Do sprack 'de junge Valentin 

Here dat dede my not 

Dat desse bleflf van my dot 

Jck segge juw dat vorware 
735. Kumpt my juwer eyn so nare 

Jck de"te myt eme royne han t 

So q ti em en here vore ge ränt 

Vnde wolden ene van 

Valentin beghunde to slan ' 
740. Mit siner vust dorch de not 

Wente de vcre bleuen dot 

Do quemen wol vertich dar 

Vnde nemen siner to rugge war 

Vnde vengen ene to der suluen stunt 
745. Doch worden ene vele slege kun t 

Jn enen törne war t ke gesat 
Jfaientin elörch gröten hat 
-^l)o ghinck clarina wol getan 

Drouich vor eren vader stan 
750. Se sprack vader leue here 

Dorch god vnde dorch ere 

Vnde lätet juwen torn 

Vmme den jungen man wolgeborn 

Wo desse dingh sint gevallen 



Digitized by 



84 

755. Syn vader is eyn koningh in portegal len 
De sende enne my hir vmrae herc 
Da t ick emme scholde leren 
Tucht vnde ere 

De koningh sprack mit guden witten 
7G0. He mot hir noch al stille sitten 

Dar na in korten tyden 
, Do quam ein bade vth hyspanyen riden 

Vnde ghinck vormiddelst in den sal 

Dar de heren seten aueral 
765. He sprack gy koningh vry 

De koningh Van yspanyen entb^t juw by my 

Dat gy eme mit aller macht 

To hiilpe kamen in groter jacht 

Wente de heyden to tzaraszyne 
770. De doet in sineme lande grote pyne 

Se stichten rofF vnde brant 

Vnde hebben mennigen cristen schant 

Se hebben vorbrant munster vnde kerken 

Grot wundcr se in deme lande werken 
775. Ock sint se den cristen hat 

Se hebben belecht de guden stad 

Se willen mit groter macht 

Desse not hefft my~hir gebracht 

Pippingh de koningh sprack do 
780. Gy heren weset alle vro 

Vnde redet juw alle to der vart 

Wy willen ryden to yspanyen wart 

Vnde si an de heyden doet 

Vnde lösen se vth aller not 
785. Dar worden sammelt apembar 

Wol twintich dusent dat is war 

Gewapent mit gudeme stale 

Aldus reden se vth deme sale 

Vnde quemen an den drudden morgen 
790. To sivilen al sunder sorgen 

Dar worden se vntfangen wol 

Alss men heren to rechte sol 

Des anderen dages so ick hebbe vorstan 

Se weren to deme stride ghan 
795. De heyden togen vlh der stat 

De koningh van franckryke bat 

Dat he moste hebben den ersten strytl 

To der tyd vp deme veide wyd 

Vmme to bejagende den prys 



Digitized by 



800. Do sprack de kouingh van yspanyen wvs 
Koningh pippingh da t is myn rad 
Dat gy de andelen syden bestat 
Denne wil ick mit gcmacht 
De andern siden an våren mit jacht 
805. Tosamendc ghinck desse stryd 
Wol vrarae midden morgen tyd 
Se niosten dar niennich spere to brekcn 
Vnde inennich wart dar atf* gesteken 
Dar ghinck slach vmme slach 
810. Vil rnennich van slegen nedder lach 
An beyden syden sach me not 
Dar blefF vil rnennich dot 
Ock ble/F dar vil rnennich cristen 
Got mote der zele vristen 
815. De heyden deden ene grote pyn 
Dat was dar wol schin 
Mit manheyt vude ock mit slegen mede 
De cristen v logen van der stede 
Des sprack koningh pippingh an 
820. Wy hebben mennigen man 

Wy möten stercker to stride karaen 
Sehole wy nemen van den heyden vramen 
Do gh ingen se to rade 
Pippingh sende drade 
825. Eynen baden to lande wart 

Vnde entbot enen ritter vngespait 
To clarinen der d och ter sin 
Dat se vthmakede ritter fyn 
Dre dusent mit groter macht 
830. Dit warff de bade mit der hast 
Dar na de juncfrowe bot 
Eyne sa mm el inge grot 
Ock hadde se vth deme törne na men 
Valentin was gekamen 
835. Mit clarinen vp de kemmenadcn 
Dar ghingen se to rade 
Valentin sprack ick wil des nicht spåren 
Jck wil mede to ispanyen våren 
Jck wil seen der heyden craflft 
840. Vorsoken al mit myner macht 
Juncfrowe dat wil ick don 
Dristliken vnde kon 
Vmme juwen willen bidde ick 
Dat ghy ghcuen myck 



86 



845. Schilt spcre juncfrowe myn 
Sid. 27. Vru/it myn- lene valentyn 

Jk schal vorwullen den wyllen dyn 
Des let se do brynghen her 
Eyn schone toppet nach erer gher 
850. Dat wart ghe spret vnde se bat ghan 
Valentyne up dat toppede stan 
Se toch em an eyne bronye ghut 
Dar yne was vnses heren blot 
Ghe wracht myt groter meysterscaft 
855. Nen man van so grote craft 

De dor de bronye mochtc steken 
Ofte eynew rynk dar aue to breken 
jÉyn^wäpen rok wart em dar to 
Van gholde wol ghe syret so 
860. Dat he van em gaf lychten scbyn 
Den toch em an de iu/icvrowe fyn 
Dar na gerdeide se em vw/me eyn swert 
Dat was wol hundert pu/ide wert 
Dar na spen se em viwme den vordere/i spar 
865. De eddele iu/icwrowe, hoch ghe boren 

Se sluch inden hals den iu/tghen vale/ityn 
Vnde språk du seolt eyn rydder syn 
/"Wedewe/i weysen vnde iimcvroven 
jSust in node/i dar scolt du dy nicht clowen 



870. Wor du se sust an noden stan 
Dar scoltu nu/jimer aue ghan 
Wnde de gnade soken an dy 
Den wes yo myt truwen by 
Ok scolt tu vesen vnvor vart 

875. Zo ouestii guder rydder art 
Valentyn språk mu/idychlykc 
Eddele iu/icvrowe doghentryke 
Jk schal holden ywue bot 
Dar to so sterke my got 

880. Men late my van h^nne våren 
Hyr en doch ne/i lengher spåren 



Sid. 28. 



Sa/nmelde ivddere wnde beren 
Se språk to den heren allén san 



Claryna do myt gröten eren 




885. Desse hmghe rytter wol ghe tan 
De schal wesen in desser wart 
Eyn houet man al vnghe spar t 
De schal yw vitren alle ghader 



"Went yn spanyen to mynen vader 



Digitized by 



87 



890. De heren wordens alle vro 

Eyn schone ros brachten de do 

Dat ghe rede van r ode me gholde clank 

Dar up de iu/ighe rytter sprank 

Sunder stegherep dcde he dat 
895. Do he inden sadel sat 

Do brochte em de schone raaget 

Clarina hårde vnvor schaget 

Eyne/i helm van bruneme stale 

Dar up in eyme cyrkel smale 
900. Stunt ghe scyret va/i rodeme gholde 

Eyn iu/icvrowe oft se lachghen scolde 

Ok hadde eyn ghulden vingherlyn 

Jn der hant dat bylde fy n 

Se nemen orlof vnde reden 
_905y Vnde quemen in spannyen vnbe strcden 

Wer myle na den sarrasyn 

Do språk de iimghe valentyn 

Gy here/i wo dunket yw alle gh ut 

Vnde saghet my alle yuwe/i mot 
910. Dat wy raorghewne vro 

Trecken den sarrasynen lo 

Wente se wete/i wan vns nicht 

Wy wyllen scafFen a I ghe richt 

Mank de heidene vnghe spart 
915. Eyn yslyk sia sleghe vnvorwart 

Zo wyl yk ok myt myner craft 

Vor soke/i mynes sulues macht Sid. 20. 

Jk hope wy scholen oft god wyl wol ghe nesen 

Jk wyl by deme banre wesen 
920. Do spreken se myt eyme rade 

Her valentyn so mote wy dra de 

Rydén hen wcnt it is tyt 

Wy wyllen myt yw in den stryt 

Vnde wyllen vor vullen ywue bot 
925. Beyde leuendych vnde dot 

By yw so wylle wy blyue/i "alle 

Dus spreken se myt meynerc scalle 

Des raorghens alzo de dach upfynk 

Vnde de sunne schone up ghynk 
930. Do qua/ra valentyn to voi*n 

Vnde rörde dat ros myt den sparn 

Vnde re t hen so ghar vor bolghen 

De heren al de beghimden wolgheu 

Mank de starken särrasynen 



Digitized by 



88 



935. Den deden se monghe pyne 
Ynde valentyn vas allent vorn 
De heyden hadden ene dar wol vnt born 
Se v/71 me toghen en myt gro ter schar 
Valentyn de sluch dar 

940. Druddehalf hundert heydene dot 
Dar to brachte he menghen in not 
Alzo dat se van em nemen den weke 
He stak vnde sluch so menghen steke 
Wor he stunt dat wart blot 

945. Dat blut den gronen c le be vlot 

Des word en war de konynghe stolt 
Pyppynk vnde de van spannycn bolt 
Vp den lynnen dar se laghen 
Ynde mongher howesghen rede plaghen 

950. Se spreken by al vnsen iaren 
Seghe wy al sunder spåren 
So rechte vyentlyken slan 
Sid. ao. So dar dut de iimghe man 

He schynet wol eyn ryt ter stolt 

955. Syn vapen rok ber ne t so eyn gholt 
Bynnen des quan valenlyn 
Ynde grep den koningh lyamyn 
Ynde warp ene vor sich up syn perd 
Ynde yaghede to der borch werd 

960. Syn selscap alse yk vor sta 
Volgheden valentyne na 
Z>e hadden dar in korter stimt 
Ghe slaghen dot d red u sen t 
Dat grone gras was vorde/i rot 

965. De koni/igh yeghen dat her vt bot 
Ynde vntfenk wol den ryt ter yunk 
Syn ros sprank so mo/ighen spru/ik 
Den vanghen he de me kon ing he dede 
Ynde språk hyr so schole gy mede 

970. Don nach yuwes herten gher 
Doc ys yt en koningh her 
Ynde de oueste van erer sch are 
Aldus språk he al apenbare 
De kortyuere wordens alle vro 

975. Des språk to valentyne do 

Pyppynk de koningh van vrankryke 

To valentyne blydelyke 

Rytter gud iu/ic vn^e bolt 

Be dorwc gy suluer \nde. gholt 



Digitized by 



89 



980. Des schole gy alle weldych syn 

Do språk de iu/ighe valentyn 

Got danke yw eddele here 

Jk bydde yw dorch yu\we ere 

Dat gy wyllen twyden my 
985. Eyner bede de yk yw byddende sy 

Pyppynk språk so helpe my got 

Jk scal lesten yuwe gbe bot 

Do språk valentyn de deghen 

So wyl yk myner bede pleghen s*d- 3i. 

990. Jk bydde yw bere van vrankryke 

Dat gy don so vruntlyke 

Vn^e läten my los yk byn der 

Den gy werpen le ten yuden kerkener 

De koningh språk tor suluen stunt 
995. Al mochte ghy gheuen teyen dusen t puwt 

Van kr ek esc hen roden golde gheuen 

Her rytter iu/ic dat merket euen 

Gy scbolen vesen los vnde wiy 

Vnde bydde yw dat gy wyllen blyue/t by my 
1000. Alle myne dagbe 

Do wart dar wyl monghe vraghe 

Vo men den vanghenen bcholde/i m och len 

Alle beren ra t do sochten 

An den iu/tghen valentyn 
1005. Do språk de koningh lyamery/t 

Gy beren dot na myme rade 

Alzo yk be rychten wyl drade 

Lätet my los wente yk wyl vrede 

Holden vnde maken up desser stede 
1010. Vnde wyl myt myme wolke våren 

Hen to lande al sund er spåren 

Vnde wyl na desseme daghe mer 

Nummer kornen to schaden ber 

Jn dat lant by myner truwe 
1015. De sone scal yw nummer ruwen 

Vnde wyl up yuwes sulues seggben 

Alden scbaden wedder leggben 

Den yk yw ban ghe dan 

Des sy t sek er sunder van 
1020. Dy t was des auendes wyl spade 

De beren ghynghen to rade 

Se worden des al ouer en 

Dat se de sone wolden ane ghen 

Dar na ghynghen sc altomale 



Digitized by 



90 

Sid. 32. 1025. De heren in vrouden to me sale 



Se eten \nde veren vro 

Dar na ghynk men släpen do 

Des raorghens de sone vullenbrocht wart 

De heydene thoghen al vnghespart 

1030. Vt spannyen in ere eghene lant 

Dar was doch wyl mennych heydene sch 
Dar na ok de koningh van vrankryke 
Toch to lande blydelyke 
^^Valentyn toch myt em hen 

lOofTvnde wolde syne iuncvrowen sen 
Claryncn quemen mere 
Wo ere vader ghe kame/i werc 
Ynde ere rytter va len ty n 
Do ghynk de iuncvrowe fyn 

1040. Vnde bat se wiilekamen wesen 

Se' louede gode dat was ghe nesen 
Valen tyn de rytter gut 
Des was vro der ma g het mut 
Vakntyn al vn vor saghet 

1045. Nam de stolte iuncghe maghet 
By der han t \nde weren vro 
Jn de k e mena den ghynghe/i se do 
Se kussede ene an syne mu[n]t 
Jn vroweden mer den dusen t stunt 

1050. Dar wart em bereit 

Eyn bedde deme ryttere meit 

Des morghens do de sunne up ghynk 

Do ret yaghen de koningh 

Ynde nam myt sich twelf ryttere stolt 

1055. Des worden vro de heren zolt 

Dus reden se in ener ouwe breyt 
Er en språk do her koningh zeyt 
Wo vunderlyken löpet dar eyn der 
Synes ghe lyke hebbe wy ny sen er 

1060. Do reden twe ryddere ut der schare 

Ynde be ghunden iaghen dat der al darc 
Dat der was valentynes broder 
Jt en kände noch vader edder moder 
Jt en hadde ok ncne vor numpst 

1065. Men van der naturen kunst 

Dat der settede sik to der wcre 
Do quaw eyn her myt syme spere 
Ynde ret to deme suluen dere 
Dat der hof sich vul schyre 




91 



1070. Jt toch van deme rosse den ryttei* fyn 

Myt den clawen de scarp weren syn 

Ynde knep ene dot 

De a n de re qua/?» in grote not 

Jt to ret em wapene vnde ben 
1075. Men mochte dar Hot v le t en sen 

De koningh myt syner sch a re 

Nam de vore vlucht aldar 

Da t der was snel insyner vart 

Jt wolghede deuie koningh al vnghc spar t 
1080. Jt to ret deme konin«he syn wel 

De koni/igh iaghede hårde snel 

Went he to der borch quara 

Vale/ityn de rede vor nam 

Dat de koningh was ghe vnt 
1085. Valentyn de vapende syk thur suluen stu/it 

Ynde ret hen in de bred en otiwen 

Dar wolde he dat der schomven 

Des quam he in arobeit 

Do sach de iu/ighe rytter meyt 
1090. Dat der lopen ower welt 

Jt was thornych snde lep antelt 

Vale/ityn de ret em nach 

JEghen syk suluen dat he sprach 

Ac here got wo wundcr lyk 
1095. Js dy t der vnde greselyk 

Doch was he des nicht vroder 

Dat he was synes sulues broder 

Va len ty n de reyt em nar 

Do des syn broder wart ghe war Si«l. si. 

1100. He sprank up vnde grep ene an 

Myt den clawen den iu/ighen inan 

Ynde warp ene van deme rosse snel 

Jt wolde tu ryten dar syn wel 

Men syn bron nye was so ghut 
1105. De craft quam van vnses heren bl ut 

Dat he dar blef vnghe wunt 

Van deme walle de em was kunt 

Lach he oft he were dot 

Do dat der sach desse not 
1110. Jt kerde sich vmme vnde ghynk van dan 

Des wart vro de iu/ighe man 

Ynde was to syk suluen kornen 

Do he de dy tik hadde vor na men 

Dat, he was des dercs quyt 



Digitized by 



92 



1115. He sprank up to der sulue// tyt 
Dat der hadde eyne starke wart 
Jt en quaw ne van quader art 
Do it my sach al sunder wcre 
Do en dede yt my nene swere 

1120. Myt des hut* he sy k up de beyn 
Dat der be ghimde syk vwrae sen 
Ynde kerde sik \m me myt der wart 
Valen tyn stak vnghespart 
Eyne wu«de grot deme bruder syn 

1125. Vor myddelt den schuldere/i yn 
Do sulues brak de deg hen vys 
Van eyrae telghen eyn scarp rys 
Vnde sluch dat der to den sulue/i stunden 
Myt der ruden an de wu/zden 

1130. So langhe dat dat der wil nedder 
Vp syne kne gaf yt syk spdder 
Vnde wolde syne clawen beyde 
Dorch vruchte/i vnde doreh leyden 
Dar wrachte valentynes macht 

1135. Ynde der naturen craft 

Do nam de sulue valentyn 
Eyn gördel van der sy den syn 
Sid. 35. He bant it \mme den hals deme der 

Van da/me re t de rytter her 

1140. Aldus vurde he den bruder syn 
Vanghen in deme gordellyn 
Myt des was de koni/igh dar 
Jeghen era k omen myt gro ter schar 
Ynde wart en war dat valentyn 

1145. Dat der brachte an deme gordele syn 

Ghe vanghen des wart de konwgh wro 
Vnde reyt to valen ty ne do 
^Jje bat ene wylle kome wesen 
Nu horet vorbat wurcder lesen 

1150. Clary nen queme/i mere 

Wo dat der ghe vanghen were 
Dat hadde dan ere rytter ghut 
Des wart vro der maghet mut 
Do ghynk de iimcv[r]owe fyn 

1155. Do wruchtede he her walentyn 

Do språk to em de iuncghe maghet 
Claryna hårde vnvorsaghet 
Synt gy ycht sere ghe wimt 
Jk scal yw snel maken sunt 



Digitized by 



93 



1160. Myt des ghynk se em bet nar 

Vnde grep ene v/nme den hals aldar 

Vnde kussede ene t hur sulue/t stu/it 

Valentyne vor syne munt 

Vnde dat der quam sch ur sulue/i slu/U 
1165. Vnde re t myt den clawew syn 

De kledere van den meghetyn 

So dat se sere wart vor vart 

Valentyn al vnghespart 

Myt syner riiden duank he dat der 
1170. Dat it dar na nummer mer 

Dedc der iu/icvrowen schaden 

Do ghynghen se up ene kemenaden 

De rytter vnde de iu«cw[r]owe fyn 

Dat der moste ere volgher syn 
1175. Eyn yslyk dar syn syttent kos Sid. 30. 

Dat der war gheheten namelos 

O språk valentyn myt tuchterc 
Ju/icvrowe gy en dorwe/z yw nicht vruehtc/i 
Vmrae naraelose yk hope he sal 
1180. My helpen ut myner sorgherc al 
He hat enes my/ischen bylde clar 
Ju/icvrowe yk Lydde yw al simder var 
Dat gy yw wyllen bedenken 
Vnde wyllen eme schenken 
1185. Dat he wan wunden werde su/it 

Van yAvueme d ranke to desser stu/it 
Dat schach tu der sulue/i tyt 
Nameloze al simder nyt 
He wyl up syne k[n]e do nedder 
1190. Vnde nech der iu/icvrowen sodder 
Dar wrochte der naturen kunst 
Dat he beghunde zodder vor numpst 
Dar na levt valentyn bereden 
Eyn hat dar be ghunde he in leden 
1195. Nameloze den wylden man 

Vnde bat na eyme scherer ghan 
Endychlyken quam he dar 
Do namelos des wart ghe war 
He dränk to em vnde knep ene dot 
1200. Do valentyn sach desse not 

He grep de rude an syne hant 
Do nameloze wart dat be kant 
Alstylle sat do namelos 
Valentyn dat scberent kos 




» 

Digitized by Google 



1205. Vnde schur em af al biot dat har 
Doch was he in wyl groter war 
Valen ty n sach ok al sunder wan 
Eyn cruse tuschen syneit schulderen stan 
Des wart de stolte rydder vro 

1210. Nameloze worden da 

Kledede bracht wol be reyt 
De toch he an vnde wart gbe meyt 
Sid. 37. Vnde was eyn schone itmgher man 
Do lerde he up dep voteo ghan 

1215. Ok so lerde he tuch vnde ere 

Vnde na ra tu in dog heden y ode mer e 
He vor nam der lude språk e wol 
Allent dat en to yechte; duai sol 
Wor henne kerde valentyn 

1220. Naraelos wolde by enn syn 
Valentyn dar na maken bot 
Erae smede ene kolue grot 
De wart be reyt in kor ter stim t 
Van mattaue woch se eyn scyppunt 

1225. Valentyn de kolue kos 
Vnde dede se naraelos 
Blydelyken in syne Vant 
Do em de kolwe was bekant 
He sprank up in b lyder var 

1230. Vnde schermede her vnde dar 
He sprank up vnde ned der 
He schermede hir vnde wedder 
Vnde was vro der kolucn 
An syme mode wart he wor bolghen 

1235. Do valentyn da«t wu#der sach 

Syn herte in wrouden do vor iach 
Vnde språk yk wyl nicht leugher beyden 
Jk wyl ut desseme houe scheyden 
Jk wyl suken muder vnde vader 

1240. Vnde myn slcchte alle ghader 
Dar to so scal myn hulper syn 
Namelos de g hese lie myn 
Der rede wyl sere wart wor wart 
Glarina de maghet scart 

1245. Vnde bat dat se wolden spåren 

De reyse vnde wolden nerghen våren 
Se wolde wesen synes sulues brut 
Beyde stylle vnde awer lut 
Weme lef vnde veme leyt 



Digitized by 



1250. Her rytter yk byn \w bereyt 
To yuweme bode wyl yk stan 
De wyle yk den leue/tt han 
He språk dat en mach nicbt syn 
Jk vnde de ghjt selie myn 

1255. Wyllen våren in wromede lan t 
Dar wy noch syn- vnbekant 
Jk wyl des wesen vr ocker 
We sy myn vader vnde myn moder 
gÉ^O clarina dat vor stut 

1260. <3§5VWe vor nam dar to des heren mot 
Se nam eyn cleyne dat vetelyn 
Den ghuden dränk dede se dar yn 
We dar sere were ghe wuwt 
Dru/ike he dar wan he worde sunt 

1265. Se gaf it nameloze inde hant 

Hadde se it gheghewen valentyn 
He hadde it wor smat so stim t er syn 
Namelos nam den dränk to syk 
Vn*fe warde ene hårde toghentlyk 

1270. Va len ty n nam orlof do 

Do wart de iiwcvrowe vnvvo 
Se moghede sik sere merket dat 
Ere lychten oghen worden na t 
Van heten trauen de seghot 

1275. Ower fre roden wanghen rot 
Se gliaf em beyde eren seghcn 
, Vnde språk got mole yuwer p leg hen 
Sålde vnde luchke ware yw by 
Dus språk de eddele magnet vry 

1280. Valentyn rörde syn ros myt den sparn 
Namelos lep allens voren 
He sprank sprunghe alzo eyn perd 
Myt syner koluen wol ghe werd 
Valentyn de wart des vro 

1285. Des dorden daghes vu/iden se do 

Enen herden by deme weghe huden 
Vnde ghynk by sy me queke vnvor milden 
GfT^O ok to em språk valentyn 
GS^Berychte vns ghut herdelyn 

1290. Jn wat lan t wy syn ghe kornen 

De herde hadde de rede wor na men 
He språk nu vor nemet myne wort 
So issz dat gy noch ryden eyne inyle vort 
Dar. wy/ide gy ene borch stan 



96 

1295. Dar up sint vor raders sunder wan 
Vor der borch in erae damie 
Lygghen wol xxiiij månne 
De alle worraders synt 
Se vor derue/i mongher moder ky/it 

1300. Myt dwel dranke sunder wan 

Al rechte m0ghe gy da t vor stan 
Drynke gy dar van gy blyue/i do t 
Edder gy kornen in grote not 
Do dankede em her valeutyn 

1305. Ynde namelos de broder syn 
Se toghen beyde up de vart 
To yaghende to der borch wart 
Er en vor rader wart ghe var 
Ynde språk yo komet dar 

1310. Twe de ene rydet stolt 

De andere löpet sere bolt 
We maken to vnse ghe drenke 
Dat wy deme heren moghen schenken 
Dus worden vere dar bereyt 

1315. Van den vor raders ghe meyt 

Ynde reden to deme ryttere gut 
Se spreken here iunc \nde vrut 
Gy scholen vnns wylle kome syn 
Ynde drynken hyr wyl ghoden wyn 

1320. Valentyn de nain den cop 

Vn^e sluch den enen in den top 
Dat he in dusent stukken brak 
Valentyn de sulues språk 
Eya quade vor rader 
Sid. 40. 1325. Synt gy alle vere ghader 
Myt des toch he syn swert 
Namelos do snelle vert 
Myt der kolue ynde kokede an 
De vere dodede he alsunder wan 

1330. Des quemen de andere/* vte lopen 
Vy l snelle in twen hopen 
Se beghunden enen ewych 
Stryden hårde kreftelyk 
Valentyn yeghen se reyt 

1335. Namelos yeghen se streyt 

Myt syner kolue wrochte he wu/jder 
He sluch aldar be sunder 
Jn iiij sprimghen wol achte dot 
Myt der kolue de was grot 



Digitized by 



97 



1340. Valentyn myt syner hänt 

Wellede menghen indat sant 

So langhe se alle veren dot 

De twe en hadden nene not 

Van wunden noch van ye«/ghen saken 
1345. Se thoghen beydc mytghe maken 

Vor de borch up enen plan 

Namelos \nde de ryt ler san 

Dar up lach noch blandemer 

Ghe wanghen de rytter ghuder ther 
1350. Vp der borch de wordens var 

Se spreken set yo höidet dar 

Erer twe vo machc dat wesen 

Syn t se vor vnsen sel len ghe nesen 

Men wapene were dat dunket vns ghut 
1355. Me bale se wanghen myt der sput 

Dus worden were dar oereyt 

Van den vor raders ghe meyt 

Se reden ut myt groteme schal le 

En suluen to groteme vnghe val le 
1360. Alzo se quemen her ghe rant 

Valentyn de warp se in dat sant 

Namelos myt syner koluen 

Sluch sleghe so ghar vor bolghen Sid. 41. 

Des worden se uprae huse wor vart 
1365. De vor raders van quader art 

Do spreken se myt meyne/t rade 

Men schal hyr I esten nicht to spade 

Dat yene twe de mechtych syn 

Werden brach in dödes pyn 
1^70. cj|R^O språk er en yk wyl yw ghenen 

OS>Ghuden rat dat merket ewen 

Dar lycht ghe wanghen eyn rytter ghud 

He heft wol enes lowen mot 

Gheuet ene los yk weyt dat wol 
1375. De twe he wol vanghen sol 

Desse rat en wol be wyl 

Vnde senden enen boden snel 

To blandemer dar he lach 

De bode to deme rydde[r] sprach 
1380. Alzo de rat was ghe dan 

Oft he de dynk wolde ane ghan 

He språk va vnde wart des vro 

De bode den rytter losede do 

Em weren syne bene kränk 
Sv. Fornskr. Sällsk. Sami. Ill r. 7 



Digitized by 



98 



1385. Dat quam van der helden dilank 
Dar he ynne myt groter var 
Hadde ghe seten wol xiij yar 
To den vor raders de rytter fyn 
He språk gheuet my de wapene myn 
1390. Myn swert \nde de glewye mede 
Jk schal yw to desser stede 
Gheue[n] twe wanghen edder slan dot 
Edder yk kome in de sulue not 
i^^E wapent vart blandemer 
1395. 8S>Vp eyn ros sat de rytter her 
Van der borch re t he vn vro 
He dachte in sy me mode do 
Wat hebben dy de twe ghe dan 
Dat du dy myt en scholdest slan 
Sid. 42.1400. Doch mochstu uicht dyn louede breken 
Men mochte up dyn ere spreken 
Dus ret de rytter blandemer 
Jeghen valentyn den deghen her 
So dat de sper an stukken stowen 
1405. Vnde de härden schylde clouen 

Yude ere swerde se beyde toghen 
Myt des språk do valentyn 
To blandemer deme rytter fyn 
Eya quade vor rader 
1410. Bystu vnde dyn slechte alle gader 

Dyn lyf en schal my nummer vunlkomen 
Dyn lyf wort dy hyr ok be noraen 
Do anntwardede blandemer 
Eya stolte rytter her 
1415. Gy tyet my gar vnrechte 

Got kc/inet wol myn slechte 
Jk haue ghe warcghet vesen hir 
Xiij iar språk de rytter fyr 
Nu hawen se my los ghe ghewen 
1420. Ju to wangherc dat merker eue/i 

Vnde seghede em wan syner vrowen 
Phylan vnde claghede se myt ruwen 
Valentyn let ok ruwe grot 
Do he wor nam der vrowen not 
1425. Dar wrachte der naturen craft 

Vn*fc der elementen meyster scaft 
Wente it was de moder syn 
Blandemer de rytter fyn 
Språk here dot na myme rade 



Digitized by 



99 



1430. Vnde endet da t wyl drade 

Gheuet my # ywue swert ywue knape de kollien 

So w(y)l yk den so yar vor bolghen 

Ju in vure» oft g$ wangben syn 

Went wy kornen in dat portelyn 
1435. So nemet yuwe vere w ed der 

Zo wyl yk yw hel pen zodder 

De vor rade re döden 

Got mach vns wol hel pen ut noden 

Dy t schach thur gqlu** ty t 
1440. Blandemer al ane nyt 

Nam de were van den twen 

Se beghunden qp der borch sen 

Wo blandemer brocbte ghe van 

Myt ghc walt de twe anderen man 
1445- (c^gE spreken nu wylle vy hanen spyk 

(2^§5Myt den vanghenen hårde sm*l 

Des slot me np de por te dar 

De dre de thoghen al ape/tbar 

Vp de borch so ghar vor bolghen 
1450. Namelos nam syne koluen 

Vnde valentyn synes sulues swert 

Blandemer de rytter wert 

Scup sy k manlyk to der vere 

De dre slog hen hårde sere 
1455. Vp de vor raders grott steghe 

Alzo dat se sochten monghe weghe 

To vlende hyr vn*fe dar 

Doch en halp yt en nycht en har 

Se worden alle slaghen dot 
1460. Namelos myt syner kolue grot 

De vrachte dar wu/iders wyl 

Dat duchte em noch mer kynder spy I 

Do dyt allent was ghe dan 

Blandemer de kone man 
14G5. Losede de vanghene de dar weren 

K na pen knechte vnde heren 

De borch wart to der sulucn stunt 

Van vure ghar vn sunt 

Dar na vraghode valentyn 
1470. Vwrae phylan de vrowen fyn 

Alzo em syn herte to er druch 

Vn<£e der naturen vueh 

Blandemer språk set des to my 

Myn vrowe ys i na ra by 



s- 




100 

1475* Wylle wy se sen so wylle vy ryden 
Vnde willcn ok niclit lengher myden 
Sid. 44. Se reden hen to walde vart 

Ere reyse de wart wyl luttyk ghc spart 
l^^Nder des hadde ghawyn 

1480. ©^^Ghe leghen alle synen syn 
An de kony/ighy/ine/i vys 
Phyla 'hadde dogheden prys 
Do de vor rader dat vor stut 
Dat stede was der viowen mut 

1485. Do dachte he an synen syn 

Du scolt se brynghen in dödes pyn 

Des andererc morghens alzo yk las 

Do phyla an deme slape was 

Ere iiirtcvrowe/i hadde se an deme arme 

1490. Se weren beyde dekket värme 
Gawyn quam in de kemenaden 
Alzo he it sulue/i hadde gbe raden 
Vnde hadde eyn mest an syner hant 
He qua/72 dar he de iuwcvrowen vant 

1495. Der koni/ighy/ine/i dochter alslape/ide 
Phyla» ok nicht wakende 
Des wart de vor rader wro 
He stak de magnet do 
De stråte en twey myt syme meste 

1500. Dar na quam he al sunder roste 

Vnde na/71 dat mest myt lystycheyt 
He brachte yt der vrowen meyt 
Phylan bludych iude hant 
Doch was er de släp bekant 

1505. Dar na lep he in der sulue/i ty t 
Gawyn myt groter nyt 
Dar he den koni/igh alslapende vant 
He språk here yw sy bekant 
Myk Ji(a)t ghe dromet va/i yuwer dochter 

1510. Zo dat yk byn des vnsachter 

De sorghe hat my her ghe bracht 
Myn mut heft alle desse nacht 
Wezen truwych vnde swar 
Jk vruchte se sy an groter var 

1515. Jtiwe dochter de iimcvrowe my/t 

Wo mochte yk dar wan blyde syn 

Sid " 45, G>^§^ konirtgh wart sere vor vart 

oS^He stunt vp al vnghespart 
Vnde ghynk myt den vor rader 



Digitized by 



101 

1520. Jn de kemenaden beyde ghader 

Se seghen lygghen de maghet dot 

Des wan de kon ing h ruwe grot 

Do språk gavvyn to der sulue/i ty t 

Dyt heft ghe dan pliyla dorch nyt 
1525. Se heft noch dat mest in crer han t 

Dar er de mort ys mede bekant 

Gavvyn stötte hårde vnsachte 

De vrowe he wan deme slape vraclite 

Se vor u p vnde wart sere vor vart 
1530. Do språk gawyn wan quader art 

Wol np qnade morderynne 

So wo dorste gy desse mort be ghy/inen 

Des mote gy sterue/t quade/i dot 

Jn eyme vure hårde grot 
1535. Gy weren so vor gevves nicht 

Wor dreuc/i des byn yk be ryeht 

(Q>KE språk got krestyclily ker hcre 

^&9lJe sclierme my hute/t myne ere * 

Went yk nicht vvet van desser dan 
1540. Deme my ghe Iheghen han 

Swyghet qnade morderry/ine 

Språk gavvyn in slolteme sy/* ne 

Gy hadden dat mest an y ti iver hant 

Dar yvv de mort ys mede bekant 
1545. Gavvyn do siilues nam dat mest 

Vndc bant it to der vrovve/i west 

Hårde vnsachte up ere ha ni 

Dar van so wart er pyne bekant 

He trekkede se van der kamer 
1550. Se dref ruwe vn^e i a mer 

Se claghede iamer vivfo not 

Dar to der eddclen maghet dot 

Dar wart er to rechte vu/iden Sid. io. 

Dat me/i sc an den sulue/i stunden 
1555. Solde bcrncn in eyne/i vnr 

Dat warl ghe maket al vnghe hur 

Vp eynen plan vor de stat 

Dat qua//j van des vor raders hat 

Ghe trecke wart pliyla vt der stat 
1560. Er wolghede mo/wech ane hat 

Men toch de vrowe hardc vnsachte 

Went me/i se by dat vur brachte 

Men toch der vrowe/i af de k leder 

Zc screy ach arme vnrfc Icyder 



Digitized by 



102 

1565. Got mole myne sele vnt fan 

Went yk nicht weyt van desser dan 

j£^ /f Nder des queme/t dar lo ghe rfcden 

Ö^Myf wylhastelyken seden 

Namelos vnde valentyn 
1570. Vwde blandemer de lyfter fyn 

Dts was blandeitier tö hant 

De eddele vrowe wbl Lekan t 

Vnde språk heré hel- valenlyn 

Dy t sulue ys de Vrowe myh 
1575. Van deme rosse sprank de deghe 

Ynde språk stat my al utme weghe 

He wraghedé va t heft desse vrövve mysdan 

Dat se de glut scal ane ghan 

Ghawyn de antwarde de do 
1580. Wat wolde gy is wö vraghe gy so 

Men scal se bernen wetz dat 

Des koninghes docliter se Vor inordet hat 

Nen språk phyla des ne ys nylht 

Dat yk scholde ghedan hebben desse scbyt 
1585. Went yk \nde de inttcwrowe myn 

To same/ide slepen snnder pyn 

Men also yk ghe wecket wart 

Jk v ur u p ih sorghen sere vor vart 

Jk sach by my de maghet dot 
1590. Dar vwme merde sik myn not 

Wo dat to qwam dat weyt wol god 

Hirvmme mot ick desse not 

Liden ick weyt nicht wo 

Desse dingh sint gekamen to 
1595. Do sprack gawin altohant 

Vp hor se mot sin gebrant 

Vmme desse mortdat 

Des se beghangen hat 

Do sprack de ritter valenlin 
1600. Lath se stan her gawin 

Gy en beroen desser Aowen nicht 

Jck en sy der dinge bericht 

Desse wort hir also gåt 

Gy weten wol van der mortdat 
1605. Van der frowen de hir steyt 

Des wart de eddele Frowe gemeyt 
Vnde nam ere cleder wedder 

Valentin sprack do sodder 

Ht r gawin scholde ick jmnmer gcncsen 



Digitized by 



103 

1610. Jck vvil der fVowcn hulptr westn 

Mil rccli tc vvil ick dy byslan 

Jn enen kamp wille wy gan 

Wente dessefrowe is vnschuldieli 

Vnde is lo deme döde vnduldieh 
1615. Aldar schen der naturen crafft 

Vnde der elementen meysterschaflft 

De koningh vortornde siek do 

Al sin jngesinde dede ock so 

Tosamende reden se aueral 
1620. Van en so wart eyn nygc schal 

Valenlyn qwam vp sin ros 

By eme ock stot namelus 

Vnde blandemer do v ps pr ungen 

De koningh mit sinen dingen 
1625. De rose rörde dar den cle 

Tor der were sel leden sick de dre 

Namelos qwam do vorbolgen 

To voren springen mit siner coluen 

Vnde sloch slege al vngespart 
1630. De anderen worden scre vorvart 

Blandemer vnde valentin 

De deden erer manheit sch in 

Also dat dar mennich kos den dot 

Vnde mennich qwam in grote not 
1635. To lesten wart dar gelauet eyn vrede 

By deme ha I se vnde by der weden 

Vnde wart gespraken also 

Dat de kamp seholde ghan lo 

Des wart vnvro gawin 
1640. Vnde sprack to den vrunden sin 

Gy heren to slarck is my de man 

Ock wetet sunder wan 

Dat vnrecht is myn 

Dar v m me möt ick de blodeste sin 
1645. Wenle ick dede de moi tdat 

De men der getegen hat 

Darvmme behoue ick rades wol 

Wo ick dar afF kamen sehol 

Do sprack dar eyn*de sin neue was 
1650. Also ick vth deme valsenen las 

Lat dy wesen eyn kaff 

Beter kamp wen hals a(T 

Du scholt den man beslå n 

Mit vnrechte al sunder wan 



Digitized by 



1655. v De andern Iwe scholen wesen 

Jn beholtnisse so machstu nesen 
So wan du kumpst in den stryt 
Mit deme ritter wol gemeyt 
£o wille wy nicht verne sin 

1660. Vnd hel pen dy slan den kem pen dyn 
Eyn qwaui to valentine reden 
Mit so houeschliken seden 
Here vornemet myne wort 
Sid. 49. Juwe scllen holden dort 

1665. Se motell up den törne ghan 
Seal yw de neue myn bestan 
Went se des nycht läten kunden 
Bet se yvv in noden vunden 
Se hulpen yw \nde letens uycht 

1670. Des byn yk sek er wol berycht 
JS^fåAlenlyn språk nu wol her 
C^L^JSamelos \nde blandemer 
Gy scholen up den törne ghan 
Seal yk den neiie/z syn bestan 

1675. Went dat desse ewich ys ghe dan 
Vp des dat se des seker syn 
Dat my ny/i hulpe mach werden schyn 
Dat ghe sehaeh thur sulue/t ty t 
Gawyn myt groter nyt 

1680. Qua/w ghe reden in den kreyt 
Valen ty n de ryt ter meyt 
Quam em yeghen vn vor vart 
He stak ene dat he de bene upkart 
Des w orden gawynes vruwde vn v ro 

1685. Jn den kreyt se randen do 

VWe beghimden mychlyken slan 
Vp valentyn den iimghen man 
He settede sych to der were snel 
Vn^e sluch mowghen dor syn vel 

1690. Do wart he wan deme rosse steken 
Des dede he mo/zgheme herte breken 
Des wart ghe war blandemer 
Viw/e nameJos de deghen her 
Se w ord en beyde des vn vro 

1695. Namelos qua//i in törne do 

Vnde toch myt den clawe/i syn 
Den gryttdel van den portelyn 
Vnde sluch de porte myt der kolnen 
Dat se instukke/i vur vor bolghen 



Digitized by 



105 

1700. Se lepen hastelyken vort 

Se seglien eynen ryden dovt Sid. 50. 

De hadde walentynes ros 

To em lep do namelos 

Ynde sluch ene dat he wyl int sant 
1705. Dat ros nam he an sy ne liant 

He brachte dat snelle valentyn 

Dar up sprank de rytler fyn 

Do sulues quam ok blandemer 

Jn törne ma/zlyk ryden her 
1710. De dre wrochten dar besunder 

Myt sleghen eyn mychy! vu/ider 

Ynde slughe/i depe wimden grot 

So dat wyl mennich 'kos den dot 

To lesten bot de koni/igh gnade 
1715. Blandemer he hadde drade 

Gawyn den vor rader bracht 

Al vanghen dar de koni/tgh lach 

He ghude in der suluen stunt 

Dat em de mort were kunt 
1720. Ynde beghimde openbare gben 

Wo alle dynk were/i gbe schen • 

^^SO språk der iu/icvrowew vader 

uSpTo gawyne deme vor rader 

Wo wordestu so quader tere 
1725. Dat du de iu/icvrowe here 

Vor mordest dorch dynen thorn 

Des ys dyn lyf vnde dyn ere vor loin 

Do let de konmgh slepen den inan 

Dorch thorne Vnde myt rechte alzu/ider wan 
1730. pe ene stråte up de andere nedder 

De ene woi t de andere wedder 

Dar na was dar be reyt 

Eyn ketel heyt dar wart he in ghe leyt 

Wyl snelle he dar was 
1735. Alzo yk ut deme walsche/i las 

Dar yn wart vorpe/i gawyn 

Dar nam he den ende syn 

Dar na eyn ra t was bereyt 

De vor rader wart dar up ghe leyt Sid. ai. 

1740* ré^iAr na thoghen se in de siat 
Q§^>De koni/jgh valen ty ne hat 
Vnde de anderen twe dar mede 
Dat se vor v ulleden sy ne bede . ' 

Ynde blcue/i ere daghc dar 



Digitized by 



106 



1745. Se scoldrn leuen sunder var 

Jn eren nach eres herten gher 
Ok scholde de vrowe ghuder ther 
By my weldych wesen 
Se ys wan a I le me ku//imere nesen 
1750. Ze språk nen yk en wyl 

Jk ha ve hyr hat eyn tornych spy l 
Su/ider schult dat weyt wol got 
. Bleue yk hyr yk sturwe dot 
gÉ^ O sulues språk ok va len ty n 
1755. OS>My/i werf mot ok ghe worncu syn 
Jk mot suken mynen vader 
Vnde myn slechte alle ghader 
Se dankeden deme koni/ighe seie 
Syner dogheden vnde syner ere 
17G0. Blandemer de rytter gut 

De nam de vrowen an syne hut 
Alzo he to vore/i hadde ghe dan 
He was er truwe alsunder wan 
De were neme/i orlof do 
1765. Dyt schach des anderew morghens vio 
Se reden to samemle in eyner heyden 
Dar vimden se dre weghe scheyden 
Do språk de iu/ighe valentyn 
To blandemer deme rytter fyn 
1770. Keset welken wech gy wyllet rydcn 
Den andeven wyl wy lyden 
Jk vnde de ghe selle myn 
Syn truwe ys my worden schyn 
Jk wyl suken mynen vader 
1775. Vnde myn slechte alle gader 
Doch wart valentynes mot 
Truwych vnde ok der vrowen ghnt 
Y/nme dat se sych scolden scheyden do 
Se wordens in beyden syden vn vro 
1780. Dar wrochte der nature/i craft 

Yn^e der elementen meyster scaft 
Se scheyden sik myt g ro ter leyde 
Blandemer vnde phyla de beyde 
De thoghen den wech to der vorderen han t 
1785. Dar wart em yaraers wol be kant 
O eyn dach was ghe leden 
Se queme/i to eyner botch ghe reden 
Dar up was eyn rese g ro t 
He brachte de bcyde $i\nt in not 




Digitized by 



107 



1790. De rese het mag ros 

He was aller doghede los 

Syn houet was eyslyk \nclc grot 

De kop was etn vore al blot 

Syn nese was ener ele la hk 
1795. Syn adem em vyl vule stank 

Syn mura t was wyt alzo eyne wanne 

Zyne hören, beyde alzo eyne kanne 

Syne oghen swart alzo eyn pyk 

Here got des resen vrouwede brek 
1800. Syne arme lan k rtide dykke 

Zyne hende breyt Swart wol tho mycke 

He was grot vöghehure 

Vp synen bene/t stunt he alze eyne ma re 

Syne vote breyt dycke vnde grot 
1805. De rese was des diiuels ghe not 

f^Agros de rese wart en war 
S^Blandemer vnde der vrowe/i clar 
He ghynk van der boren to en 

Vnde språk in thbrne to den twen Sid. 33. 

1810. Wat wylle gy beyde an myne/t lande 

Des mote gy beyde lyden schande 

De rese in der suluen vart 

Vengh blandemer van ghuder art 

Ynde de vrowe aldar tho 
1815. Se worden beyde des vn vro 

De rytter wart in holtnysse dan 

He vant dar al sunder wön 

Änder vrome lude niich 

De dar leden vnghe vuch 
1820. Dar na de rese van quader art 

Språk to der eddelen vrowen zart 

Gy möten ok ghan in de pyne 

Dar vynde gy andere vrowe/i fyne 

Dat schole gy don al Vwme dat 
1825. Jk dreghe lene vnde hat 

Vp ene iu/icvrowe de is stolt 

Jk wolde er suluer vnde gholt 

Gheue/t wat se des wolde han 

Wolde se my to hulden lan 
1830. We/ite se hat dat hertc myn 

Be slaten ghar in er me schryn 

Se leuet my bouen alle wyf 
, Ze achtet nicht up my cyn kcytyf 

Se hat eyn serpentelyn 



Digitized by 



108 



1835. Dat ys slark schone \x\de fyn 

Dede dat so wolde yk se myt walt 
Wol wynnen de iunevrowe balt 
Dar v/wme dat des nicht mach weseu 
Des en schal nen man vor my ghe nesen 
1840. Dat sy man ofte wyf 

Jk wyl pyne ghen syn lyf 

Ldus moste ghan de ghuder there 
To der pyne yn de reuere 
Dar want se vrowen vnde iuncvrowen 
1845. Dar mosterne an en iamer schouwen 
Sid. 54. Se seten van des morghens bet to der none 

Ju pynen de eddelen vrowen schone 
Dar na gliynghen se ut der not 
Dat duclite en wcsen vroude grot 
1850. So let de rese en gheuen eten 

Ok de ghenen de dar weren zethen 
Jn venghenisse de Jet he ut gban 
Mank de vrowen su/ider wan 
Do sulnes wart ok blandemcr 
1855. Ghe settet by phylan ghuder ler 
De rese was suluen d roste dar 
Aldus stunt syn leuent monnych yar 
Phyla en mochte wan grolen sorghen 
Nycht eten dat druch se vor borglien 
1860. Wente er grot not mede was 

Do språk de rese de dumme dwas 
Ja vrowe yk set an yuwer dan 
Gy hebben lef den iunghen man 
Jk en wytes yw nicht 
1865. Der dynghe byn yk wol berycht 
Myn lyf dat lydet yamer grot 
Vnde myn herte grote not 
V/wme de maghet de yk mynne 
Se be rönet my wytte vnde synne 
1870. Phyla språk myt tuchten do 

Se dut vnrechte dat se des nicht en do 
Vnde maket went gy se hebben lef 
Ze ys yuwe openbare.def 
Se dot nicht wol also yk vor sta 
1875. Ju ys doch na erer myn ne gha 
De rese do to der vrouen språk 
Van leue em dat swet ut brak 
Du scholt neteu desser wort 
De yk van dy hebbe ghe hor t 




Digitized by 



109 

1880. Yade schal t dre daghe wesen viy 
Jn der weke da t rede yk dv 

Aldus were/i se in groter var Sid. 55. 

Jn sorghe/i eyn gans dat iar 

Hyr late yk desse rede be stan 
1885. Vude wyl wedder to valenlyne gan 

(QjlÖAmelos vnrfe de broder syn 

°öoDe stolte ryder der valentyn 

De thoghen den wech to der luchteren hänt 

Dar wart en wurcder grot bekant 
1890. Se queme/t an eyne/i grone/i walt 

Dar sunghen de voghele mewnychualt 

Jn suter stemme ouer al 

Dat it in deme walde schal 

Se thoghen hyr \nde dar 
1895. Eyner hmcvvowen worden se vn var 

Vnder eyne/i bome dat se sa t 

Se was ok houes merket dat 

Valentyn de reyt to er 

Ynde språk dot wol \nde berychtet mvr 

1900. 



språk iunchere stolt \nde vrut 
^OWerlych dat dunket my nicht ghut 
Dat gy my ryden alzo na 
Ju is na yuweme döde gha 
Wente hyr kuwpt eyn rese stark 
1905. Al mochte gy gheuerc dre dusent mark 
Be sleyt yw dot \i\de let des nicht 
Desser dynghe syt be rycht 
Jk hebbe hyr sete/i neghen iar 
Eynes ma/ites myn ingroter var 
1910. Hv r vnder heft de rese grot 
Mo/ighe/i ma/t slaghen dot 
Went desse man ok is vor ghan 
So schal he my to wyue han 
Mer it is doch vore ghespraken 
1915. Jk scholde werden er ghewroken 

My scholde lösen eyn man Sid. 56. 

De scholde stum syn simder wan 
Ynde scholde wesen eynes konircghes kynt 
Va/i vrowen melk scholde he wete/i nichte eyn twink 
1920. So hanghet hyr eyn vinghery/i 
Dat schal denne syn Égliéif syn 
Mer my dunke[t] he en wyl nicht kornen 
De my schal don den vromen 
Vrurtt yk rådet maket yw vaw dan 



Digitized by 



110 

1925. Er gy des lyues werden an 

Valen ty n språk al vnvor saghet 
Werlyk it mot syn ghe waghet 
3 k vnde de ghe selle myn 
Wy wyllen des resen wochtende syn 
1930. Al seholde dat kosten vnse lyf 

Gy werden nummer des resen wyf 
Mvt des quam de rese lank 
Des wart ok de iukCrrowe k rank 
Se hadde anghest vnde not 
1935. Vnde vruchtedc sere der gheste dot 
De rese språk al vnvor wart 
To den twen van guder art 
Wat soke gy hyr by myner iuncv ro wen 
Werlik dat scal yw ruwen 
1940. Wol here språk va lentyn to hant 
So wert vns hyr eyn stryt be kant 
De rese quani myt sneller vart 
To den twen al vnghe spart 
Vnde wolde dorc steken valentyn 
1945. Vor em sprant" <de broder syp 

Vnde to sluch dat »per myt syner koluen 
Jn vertych stuchken gar wor bolghen 
Do toch de rese dat swert 
Ynde sluch myt törne den rytter vert 
1950. Dat he wyl nedder in dat gras 
Sid. 57. Dar vmme deme resen leue was 
Namelos do vor thornet wart 
Ynde sluch den resen vnvor vart 
Myt der koluen up syp houet 
1955. So dat de rese wart vor donet 
Ynde wyl nedder in dat sant 
Dus wart de grote rese schant 
De kolue namelos wech warp 
Ynde quam myt den clauen stark 
1960. Vnde knep den suluen resen dot 

Dat duchte em wesen wunder grot 
Dar na ghynk he to deme brodere syn 
Ynde gaf em ut deme velelyn 
Drynken dat em be volen wart 
1965. Van clarynen der maghet sart 
Do wart valentyn ghe sunt 
Namelos ghynk in der suluen stunt 
To der schonen maghet fyn 
Vnde kussede se wor ere mundelyn 



Digitized by 



111 



11)70. Des wart se va% heilen vro 

Valen ty n wart ok atso 

Se gaf namelose da t vingherlyn 

Ynde språk dy t schal dyn eyghen syn 

"YYen du da t hewest an dyner han t 
1975. Tlemende bystu be kant 

Ok en maoh dy neman sen 

Der warheyt machstu hyr wol spen 

Na mel os nam se by der hant 

He ghynk nicht werne dar he vant 
1980. Ene grone lynde breyt 

Dar settede he de magnet meyt 

Vru/itlyken in dat gras 

He spelde dat ere wylle was 

Allent was em duchte gut 
1985. So men noch myt bön esc h e/i vrowen du t 

Dar na ghynghen se beyde do 

To valentyne vnde weren vro Sid. p .<*. 

Se språk iu/ichere ber valentyn 
Juwes gbesellen mot yk syn 
1990. Jk bydde yw dat gy wyllen våren 
To myme vadere sunder spåren 
He is in kernten hyr be seten 
Eyn hertoghé weldich vor metrn 
Jk weyt dat wol em ys wil torn 
1995. Dat de rese den dot heft ir korn 

Ryt he yw an settet yw thur wcre 
Myt swerde myt schylde myt spere 
/^fc%E thoghen hen in k or ter wyle 
^^3Des weghes mer den eyne myle 
2000. Sc seghen van verningbes stan 
Paulunen de weren wol ghelan 
Dar up so stunden cynappeie clar 
Se blenkeden van golde in schoner var 
Er, wart en war eyn wardes man 
2005. To deme paulune dat he drade ran 
Vn<fc språk wol up gy heren al 
Vnde wapent yw alzunder scal 
Jk sach yo to in desser stunt 
Twe kornen her myt rozemunt 
2010. Jk l0ue de rese is dot 

J?ddcv be ys in groter not 

Alilus worden berede dar 

Xxiiij in eyner scbar 

Ge wnpent wol myt gluidcn smyden 



Digitized by 



112 

2015. Se randen to den suluen tyden # 

Myt groter hast to valentyn 

Namelos nam syn vyngherlyn 

Vnde stak dat raslyk ouer de hant 

Vor eren oghen he wor swant 
2020. Mer de kolue se ghen se al 

Dat qua/n en al to vnghe val 

De twe velleden myt mannes hant 
Sid. 59. De xxiiij in dat sant 

cé^Ar qua/n der vrowe/i vader 
2025. C^)Myt syme volke alle ghader 

He språk yk se hyr wunders wyl 

De kolue dryuet mortlyk spyl 

Wy v len der kolue vtu»e weghe 

So werden vns nene grote sleghe 
2030. Dar na rep he dat vrowelyn 

Vnde språk wyl leue dochter myn 

ScafFe wrede to desser stunt 

Van dynen kem pen rozemunt 

Se språk dat scal schen vader myn 
2035. Vnde ghynk to her valentyn 

Vnde makede eyne sone 

Ere vader vnlfenk se wyl schone 

Se ghynghen in de paulun 

En was maket wol don 
2040. Dar na wart myt pressers hant 

Namelose ghe gheuen inde hant 

Rozemunt dé vrowe clar 

Vor allén volke openbar 

Dar hadden se vrowede mennichualt 
2045. De here/i beyde iunch vnde alt 

Aldus so blef dar valentyn 

Dre wekene myt den bruder syn 

Dar na språk he in sorghen grot 

Got helpe my ut alle myner not 
2050. Nu hebbe yk den sellen myn vor lorn 

De my to t roste was ghe bom 

Nu mut yk alleyne suken mynen vader 

Vnde myn slcchte alle ghader 

De rede vor nam namelos 
2055. Eyn suchtent do syn herte kos 

He dachte dat scal nummer schen 
Sid. 60. Du schalt myt dyme heren ten 

So langhe went he des ys vruder 

We sy syn vader vnde syn miider Name- 



Digitized by 



113 



2060. Naraclos nam synes bruder hänt 

Myt druckende dede he em bekant 

Dat he wolde mft era våren 

Wor he wolde alzimder spåren 

Dar wrochte der naturen meysterscaft 
2065. Vnde dar to de brudeilyke craft 

De vrowe der dynghe sere yr scrach 

Van leue er dat swet ut brak 

Se språk weneizde to her va len ty n 

Lätet my den vryer myn 
2070. Do språk valen ty n to han t 

Eddele vrowe sy t des ghe na/tt 

Jk scal yw ene in koörter stim t 

Oft got wyl wedder bryogheit siwt 

^ÄjLdus nemen se orlof dar 
2075. (J&&Vnde thoghen wechc alsunder spar 

Se queme/i up eyne stråte breyt 

Dar yegbende em eyn bade meyt 

Valenlyn vraghede em T/wme nye tnere 

De bode stiwt vnde språk iunchere 
2080. Myn here hat my utghesant 

Hårde wyde in monghe lant 

Wyl le gy wor dene/i ryk en zolt 

Beyde suluer vnde golt 

Rydet ra sch in vngher lunt 
2085. To myme heven alto hant 

De heydene don em i a mer grot 

Des is em ghuder hulpe not 

Se stychten rof vnde brant 
' Vnde vor derue/i gar syn lant 
2090. Se worden beyde des to rade 

Dat se wolden ryden drade 

Vnde queme/i hen in vngher lant 

To deme koni/ighe al tu hant Sid. <H. 

De koni/tgh vntfenk se wol 
2095. Alzo men vru/ide turech[t]e tol 
Dat was em doch al vnbekant 
Dat yt sy ne eghene kyndere weren gheoa/it 
Es andere/i daghes wart eyn stryt 
Ghe louet up deme veide wyt 
2100. Dar leghen stark de sarrasyne 
Vnde se dachten grote pyne 
Dun den crystene/i oft se m och ten 
Dar to se monghe valsheyt sochten 
Des sulue/i morghens mer ket dat 
$p. Fornskr. SälUk. Sami. IJI, r, 8 




Digitized by 



114 

. 2105. De crystene thoghcn ut der stat 
To allens voren was valen ty n 
V ode namelos de bruder syn 
Se wrochten dar be sunder 
Myt sleghen eyn myc hel wunden 

2110. Men sach dar namelozes koluen 
Slan sleghe so gar vor bolgen 
Des mannes en sach me nycbt 
Dat duchte en wezen wuwder lyke scbycht 
Des vloghen se alle utme weghe 

2115. De kolue brochte grote sleghe' 

Wentfi vor er k onde neman hesen 
Dat duchte menghen wu/ider weseo 
Aldus wart in inongher not 
Wol dre dusent heydcne slaghen dot 

2120. rjÉn^Es wart ghe vanghen va/i katarie 
G$2De keyser mechtych vn*£e vrye 
Dat dede de deghen valen tyn 
Dar wart ok syn manheyt schyn 
Dus vloghen alle sarrasyne 

2125. Dorch not vnde mongher pyne 

De crystene sere vor mudet werera 
Sid. 62. Se thoghen to der stat in gröten er en 
Men ghynk dar eten to zale 
De hcren vrolyk al to ma le 

2130. De koningh bat sytten valentyn 
Al ler neghest den syden syn 
Dar na sa t namelos de deghen 
Men be ghunde wol der gheste pleghen 
Myt me/ighen eren vnghespart 

2135. Do språk byscop vrån kart 
Hyr ys eyn nye sede kornen 
He wyl doch vy I luttyk vromen 
Alzo yk my rechte kan vorstan 
So is hyr mennich eddele man 

2140. Byscope herthoghen \nde vorsten 
My wu/idert wo de kerle dorsten 
Syk setten so hoghe andebank 
Namelos vor na/n vrankardes clauk 
Yade sprank in desser sulue/i tyt 

2145. Ouer de tafelen in groter nyt 
Ynde toch myt den clauen syn 
De me byscope af éyn remelyn 
Den rugghe breit ut alze eyn hant 
Dus wart de byscop ghe scant 



Digitized by 



115 



2A50. Ynde dorste nicht eyn wort 

Spreke/i alzo yk bebbe ghe bort 
Doehc hadde be vyl gberne språken 
Mer be dacbte it scholde syn ghe wröken 
Doch wart de törne hen ghe dan 
2155. Dar na scholderae släpen ghan 

Dat deden de heren algbe meyne 
Beyde grot \nde cleyne 
To derae keysere de dar gbe vanghen wart 
Ghynk de byscop al vnghe spart 
2160. Ynde språk wor vare gy here myn Sid. 
Be gbere gy it yk do yw hulpe schyn 
Wyile gy it hebben sunder bat 
Jk helpe yw ut des*er stat 
Ynde helpe yw de yene döden 
2165. De yuwe volk hebben hracbt in noden 
Se hebben my ok Jede ghe dan 
Des scal yt an ere ieue/it ghan 

E keyser vruebtede syn bedraghen 
Ynde he era hadde vor ghe loghen 
2170. Des språk he myt ghuden seden 
Desse rede solden syn vor meden 
My vaghet nicht alsulke dan 
De me my ghe handelt han 
Jk scal bölden de truwe myn 
2175. Al solde myn lyf vor loren syn 
Do språk de byscop vrankart 
Here gy synt van ghuder art 
Jk wolde vor suken oft yk vunde 
Ynde yk an fw valsheyt prouen kunde 
2180. Nu proue yk gf synt eyn truwe man 
V rank art kerde do van dan 
Ynde mogede sy k an synes herlen grunt 
Dat em nicht en halp syn valsche v un t 
^^^Ar na de nacht e^n ende na ra 
2185. C^^De sunne bauen de bome quara 
Des stunden up de heren al 
Ynde ghynghen to rade in den sal 
Dar wart de keyser ok ghe bracht 
Al vanghen in der suluen yacht 
2190. Se spreken al myt meynen rade 

Her keyser be rychtet vns wyl drade 
Wat moghe gy redes gholdes gheuen 
Edder dat mot kosten yw dat leuen 
Der rede he vyl s<»re yr scrach 




Digitized by 



116 

2195. To en da t he wedder sprachc 

Gy heren yk iede yw dat alsuwder hat 
Jk gheue gherne eyn wyn vat 
Vul myt reden krekeschen roden gholde 
Dar to yk vy l gherne wolde 

2200. Holden myt yw enen, vrede 

Dus ghynghen dar des keysers rede 
Dat duchte en wesen allén ghut 
De sone wart dar myt der sput 
Vul thoghen \nde lo ende bracht 

2205. De keysn* al myt syner raacht 
Toch to syme lande wedder 
Valentyn de ghynk sodder 
Ynde namelos vor den koni/zgh stan 
Ynde språk wy wyllen orlof han 

2210. Wy danken yw sere her konmgh ryk 
Dat gy vns hanen dan vruwtlyk 
De koni/igh språk wor wylle gy våren 
Gy sch o len desse reyse spåren 
Ynde blyue/i by my alle ynwe \euen 

2215. Jk scal yw suluer ynde gholt ghewew 
Ynde scaffen yw makes ghe nuch 
Allent des yw ys ghe vuch 
Do språk valentyn to hant 
Her koni/igh yk do yw bekant 

2220» Dat my ny/i rowe vanet by 
Jk en wete we myn vader sy 
Dus thogherc se van der borch beyde 
Doch was yt deme koni/ighe leyde 
rénsEs verden daghes dar na 

2225. rföToghe/i se up eyne/i pla 
Äid. 65. Dar seghen se eyn serpentelyn 

Dat hadde wu/iderlyken schyn 
Jt språk in der suluen stunt 
Her valentyn yk do yw kunt 

2230. Ynde wyl yw des make/i vruder 

We sy yvwe vader ynde yuwe moder 
Wetz dat vor war yk löpe yw vor 
Des volghet my al up me spar 
To syme brud er språk valentyn 

2235. Dyt dunket my mychel vunder syn 
Doch wylle wy volghen up euenture 
Desseme dere al vnghe hure 
Dat der lep tö der iu/icvrowe/i fyn 
Tho der borch in dat portelyn 



Digitized by 



117 



2240. Jt språk iu/icvrowe yk saghe yw raere 

De my doch syn hårde stvere 

Hyr ku//zpt eyn ryltcr de het her vale/tlyn 

Vnde namelos ys de broder syn 

Ere vader ys konirtgh in vngherlant 
2245. Ere moder phyla ys g ne nant 

Ma g ros de rese heft se vanghe/i zat 

Dorch syne/i törne in syn bat 

Dat sulue serpentelyn 

Dede ok der iimcvrowe/i schyn 
2250. Wo alle dynk were/i ghe schen 

De warheyt hadde it alle ghen 

Jt dede ok der iu/tcvrowe/i kun t 

Wo namelos hadde an syner ran/it 

Eyne adere vnder syner Umgben sy t len 
2255. De scolde mc em snyden myt vvytten 

So spreke he also eyn änder dede 

Vort mer vor nemet myne rede 

Nu kumpt de rytter vare/i here 

Legghe gy an cm yuwes her te/t ghere 
2260. Ynde wy/tne gy lef den sulue/i man 

So byn yk des lyues an Si.i. «*. 

^^jpyt des quaro valen ty n to han t 

^VftVor de borch porte ghe raut 

Ynde namelos de bruder syn 
2265. He cloppede \nde språk nu lat my yn 

De dore wart up ghe dan 

Valentyn sach .de iimcvrowe/* stan 

Vp ener kemenadcn ho 

Eres anghesichtes wort he vro 
2270. Ynde språk yk en hebbe ny er ghe seen 

Schoncr bylde des mot ik ghen 

Dus wart eyn bade nedder ghe sant 

Na den iimcghen heten alto hant 

We/ite se hadde al ere/i syn 
2275. Do sul ues lecht an valentyn 

Myt des bars t myddene en twey 

Dat serpe/itelyn lude alze eyn ey 

Namelos vnde valentyn 

De ghynghen to der iu/icvro\vc/i fyn 
2280. Se vnt fen k de bere/i myt tuehte/i wol 

Alzo eyne iuicvrowe lo rechte sol 

Se språk iunchere hoch ghe born 

V/wme yuwen wyllen han yk myn der vor lom 

Des schole gy nicht vnt ghchien 



Digitized by 



118 

2285. Jk wyl yw hutene metden 

Vnde wyl yw des maken vidder 
Wor sy yuwe vader vode yuwe moder 
Mer lauet my ersten by yuweme lyue 
Dat gy my nemen wyllen to wyue 

2290. Aldus wart dar eyn louede dan 

De iuncvrowe let era de rede vor sta» 
Wo alle dynk weren ghe schen 
Se beghunde em dar de warheit ghen 
Yude wo namelos syn broder was 
Sid. 07-2295. Also yk ut deme walsche las 

"Vnde wo cryzosnw* ere vader werc 
Do språk va I en ty n de liere 
We was denne de moder myn 
Se språk phyla de koninghyn 

2300. He stunt up in der suluen stunt 

Yude kussede namelose vor syne mun t 
Ynde språk vyl leue broder myn 
Got mote hutene ghe louet syn 
Namelos de wart des v ro 

2305. Valentyn språk aldo 

Juncvrowe wete gy ycnneghe weghe 
Dat myn broder sprekendes pleghe 
Se språk al to han t 
Ja ik do em de sprake bekant 

2310. Dat ghe schach to der suluen stunt 
Vnde was em eyn salich vunt 
Do vragheden se myt eyme rade 
Wor se m och ten vyndcn drade 
Ere m iider sund er spåren 

2315. Se wolden beyde na er våren 

De iuncvrowe språk al vnvorsaghet 
Hyr en doch nen yaghent 
Juwe m0der ys hyr na byr 
Wen twe myle ver ne van hyr 

2320. Mer dot na myrae rade 
Beyde vro vnde spade 
Wyl denne got yuwe Ii u I per syn 
So moghe gy wynnen de vrowe fyo 
So schole gy blyuen desse nacht 

2325. Myt grote/i eren wol be dacht 

De twe spreken dar nicht wedder 
Sid.os. T_) e nac ht de vor ghynk do sodder 

Ynde de morghen ane vynk 
Valentyn vor de iuncvrowen ghynk 



Digitized by 



119 

2330. Vudc na me los de broder syn 

Se spreken beyde iuncvrowe fyn 

Gheuet v/ins ra t wy wyllen ten 

Vnde vnse leue moder sen 

språk here/i redet yw thur vart 
2335. ^^3)Vnde tet to yuwer moder wart 

Vnde wetz da t al sunder van 

Gy wynden eynen vreslyken man 

Syn craft ys grot \nde mortgher hände 

Dat nen man in desseme lande 
2340. De ene mach vor wy/inen 

Myt mach t vnde ok myt sywnen 

Wente he drecht eyn vyngherlyn 

Jn syner hant dat ghyst lychten schyn 

Were he an den dot ghe wunt 
2345. Seghe he yt an he worde sunt 

So rade yk yt wen gy ene erste/i sen 

Dat gy dat vyngherlyn vor spen 

VWe stat dar na myt aller iacht 

Wente denne vor laven is syn craft 
2350. So moghe gy ene be dwynghen 

Vnde na yuwemc vrornera rynghen 

Denne wy/ide g^ yuwe moder stan 

Jn eyme watere sunder wan 

Den t wen wart ere herte crank 
2355. Dat qua/7* van der leue/i dwank 

De se droghen to der m0der 

Myt des spreken de twe broder 

Got seghene yw eddele iu/icvrowe 

Wy den ken vnse moder schouwera 
2360. Wy kornen wedder in kor ter stunt 

Oft got wyl wy blyuen sunt Sid. «9. 

^T^gJLdus nemen se orlof vnde reden 

(25? De gröten stråten se vor meden 

Vnde reden by eyme reuere 
2365. Dar seg hen se vy I schyre 

Vele schoner wrouwen in noden stan 

Jn eyme watere sunder wan 

Dar ynne*worden se ghe war 

Ere moder de vrowen c lar 
2370. Se reden to hope in den strån t 

Ere moder was en wol bekant 

Se spreken phyla vrowe ghut 

Keiet to lande yuwen mot 

Wy syn beydc de kyndeie dyn 



Digitized by 



120 

2375. Da t wetz mottar \nde v ro wc fyn 

V/wrae vns hcbbe gy me/tghe not 

Ghe leden vnde sorghe gro t 

De scal nu eyn ende han 

Mote wy beyde in eren stan 
2380. ^H^Er moder wart lef vnde icyde 

cS^Se vruchtede den dot der ky/idere beyde 

Vnde språk leue/i kyndere myn 

Jk en dor nicht by yw syn 

Hyr ku/rcpt snel eyn rese gro t 
2385. De vns allén macn don den dot 

Se spreke/i vruchtet des nicht eyn har 

Komet hyr to vns suoder var 

Wy scholen wol vor em nesen 

Wyl got vnse hulper wesen 
2390. Se trat to en up da t lant # 

Leue wart dar grot bekant 

Myt des qua/ft de rese grot 

Vnde språk aldus dane wort 
Sid. to. Gy heren we heft y w her ghe laden 

2395. Dat gy rowen ut myme bade 

Eyne vrowe dorch yiiwen owermot 

Set dat dunk my nicht wesen ghut 

Dorch dyt sulue schone wyf 

Schole gy wor lesen iuwe lyf 
2400. Vnde gy moghen nicht ghe dynghen 

Jw mot hyr mysghe lynghen 

Valentyn språk settet yw thur were 

Jk wyl yw möten myt myme spere 

So yk ålder beste kan 
2405. Lat sen synt gy eyn vroraer man 

Myt des de rese vor tornet wart 

He sprank up al vnghe spart 

He sta k vnde sluch so meraghen slach 

Yode hadde gherne hat den seghe haft 
2410. Namelos de quam vor bolghen 

Vnde sluch den resen myt syner kollien 

Den arm af myt den vingherlyn 

Dat was deme resen eyn grote pyn 

Valentyn de huw em af de ben 
2415. De rese bytterlyke/i gren 

Dar na sloghen se ene dot 

Vnde losedeo mewghen ut g ro ter not 

Des worden alle vrowen meyt 

Phyla myt groter werdycheyt 



Digitized by 



121 



2420. G hy n k to eren sones be v de 

Er was vor ghanghe/t ere levde 

Se språk rydet up de borcli to lian t 

Vnde loset den rytter wol bekant 

Blaodemere den ghe truwen man 
2425. De dar in vengghenysse is ghe dan 

Vnde ok de anderen sel len syn 

De dar lyden grote pyn 

Dyt ghe schach thur suluen stunt 

Des wart me/inegheme vrouede kuitt Sid. ti. 

2430. Blanderaer de wart des vro 

Do he hörde de dynk also 

Da t se beyde brodere weren 

Vnde dar to sy ne rechte/i heren 

^Ö^Ar na thoghen se myt meynen rade 
2435. OöWedder to der kemenade 

Dar se vore af red en 

Ere vnghemak was alle leden 

De eddele iu/icvrowe van guder art 

Se wol to vntfande nicht en spart 
2440. Vnde bat se wylle kome wesen 

Vnde louedc gode dat se yreven ghe nesen 

Ere lene vryggede valen tyn 

Vor mag ros deme sarrasyn 

De iuncvrowe het rosylya 
2445. Ere hochtyd was dar na 

Ghe dan in gröten eren 

Myt valentyne deme heren 

GÖSf^ 1 ' na thoghen se in vngherlant 

^KoEre vader was em wol bekant 
2450. He vntfenk se myt groter werdycheyt 

De rytters \nde de vrowen meyt 

Do språk va len tyn de deghen 

Vader wy wyllen sprekendes pleghen 

Se ghynghen in eyn hcmelyk wescn 
2455. Valentyn de be ghunde lesen 

Wo alle sake weren ghe dan 

Des vrowede syk de koni/tgh san 

Vnde wart vtermaten blyde 

Dar na in den sulue/i tyden 
2460. Vntfenk he syne vrowe/i van ghuder art 

Cussent wart dar vnghe spart 

Vnnder des de starke namelos 

Byscop vrankarde dat he kos Sid, T2. 

Vnde bant ene hårde vn suthe 



Digitized by 



122 



2465. Beyde hende vnde vule 

Vnde druch ene vor den koni/tgh ryk 
Vnde claghede hårde cleghelyk 
Wo vyl da t he hadde braken 
Also hyr vore ys ghe språken 

2470» De byscop ghude aller sake 
Myt vnblydelyker sprake 
He wart ghe norae/i myt der hast 
Vnde bunden to twen perden vast 
Vnde wart ghe slepet vort vnde wedder 

2475. De ene stråte up de andere nedder 
Dar wart he houwe/i vyl schyre 
De ver rader in ver quartere 
Vnde wart an ver en den up en ra t 
Ghe set tet de byscop vor de stat 

2480. Dar na wart ghe rtuet vyl 

Blydescop vnde vyl me/wych spy l 
Van den ghene/i de dar waren 
De 0ueden vrowede al simder spåren 



2485. Språk gy heren dunket it yw wese/j ghut 
To lande steyt yo myn mot 
Des wart bereyt do va len ty n 



Namelos de vur ok mede 

2490. Vnde blandemer in ghuden ^eden 
Dus quemen se in vrankrike 
De heren alle blydelyke 
Pyppynghe quemen mere 
Wo valentyn ghe kome/i^were 

2495. He vnt fenk de here/i wol 
Sid. 13. So he van rechte don sol 

Glaryna vor nam ok den lut 
Dat valentyn myt syner brut 
Ghe korne/i was myt grote/i eren 

2500. Se ghynk vnde vntfenk den heren 
Valentyn de bat myt seden 
Eyme scryuere seine brewe lesen 
De scryuer be ghunde de brewe an sen 
Vnde seghede wat dar were ghe schen 

2505. Van derae anbeghyne we/it tome ende 
De koniagh alle desse sake hörde 
Vnde deme volke wart alle/it leue 
De dar horden lesen de brewe 
Boldewyn de hertoghe ryk 






2510. Vutfenk blandemerc blydelyk 
Vnde iouede gode vnseu beren 
Dat syn sone in gröten eren 
Were to lande korar/t wedder 
l)orch syner truwe wart em sodder 

2515. Gheuen in sy ne hant 

Claryna myt presters bant 
De hochtyt wart myt vroweden dan 
Jn gröten eren sunder wan 
g^FJ^Ar na de ghude blanderaer 

2520. d®Wat-t in spannyghen koningh ber 
Dar na koni/igh pyppyuk starf 
Valen tyn de crone warf 
Vnde wart koniragh in vra/zkryke 
He wart ghe cronct blydelyke 

2525. Syn broder alle/tt by em was 
AIso yk ut deme walscben las 
(ÉSPJr late yk desse rede bes I an 
^oVnö?e wyl eyn änder ane ghan 
Wo roserau/tt de eddele vrowe 

2530. Na nanielose dref grote ruwe 
To lesten wart se des to rade 
Myt eyner kemery schen drade 
Vnde wolde eyne reyse bestan 
Ynde soken eren leuen man 

2535. Rosemu/it let snyden vnde maken 
Kledere van mo/tgherbande laken 
Na eynes synghers wyse 
Let se ze ser oden wol to pryse 
Ynde helt syk wor eyne/i man 

2540. De syk sanghes wolde beghan 
Ere kemererscbe was ok stolt 
Se helt syk wyflyk vnde bolt 
Dus toghen se in vromede lant 
Aldar se weren vnbekant 

2545. Vnde 0ueden eres sulues sank 
Dat it in der lucbt clank 
Se tboghen een lant up vnrfe nedder 
Dat ene vort dat andere wedder 
To lesten in vraukryke se queme/t 

2550. Ynde namelose dar vor ne men 

Se gbyngben beyde na ereme sede 
Den twen en wolghede nema/tt mede 
Vp des ryken kon ing hes veste 
Rosemu/U vor de moghet was leste 



124 

2555. Dar be yeghcnde em namelos 
Wo snel he de raaghet kos 
Vnde scafFede myt er afso men do t 
Myt vro wen da t duchte em wezcri g hut 
Rosemun t språk iunchere lätet stan 

2560. Alleyne by o yk eyn arm man 

So gherne hebbe yk myn wyf an eren 
Sid. T5. Vnde nen man scal my dat bekeren 

Namelos thornede syk to der suluen stim t 
Jn thorne sach he an rosemun t 

2565. Vnde språk du niist dyner suluen nieht 
Mer ener v ro wen des sy bcrycht 
Der bystu lyk werestu eyn wyf 
Dar v/nme blyfstu ane kyf 
Segghet van wat kunsten dat gy syn 

2570. Antwarde ghaf de vrowe fyn 

Wy könet reden \nde sy[n]gghen 
Vnde houeschen luden viowede brynghcn 
Wy hebben ghe buwet vromede lan t 
Des ys vns menneeh dynk b<* kant 

2575. Wy hebben ghe wesct ost vnde west 
Suden norden ålder mest 
De werlt hebbe wy ghar dor varn 
Namelos vraghede alsunder sparn 
Oft en ycht werc be kant 

2580. Eyne vrowe were ghe nant 
Rosemunt de schone 
Vnde wonet in kernten sunder hone 
Se språk ya thur suluen stim t 
Dar van so wart em vrowede k un t 

2585. Se språk wy könen wol eyn ledekyn 
Synghen van der vrowe/i tyn 
ÉJj^Amelos språk in bly der var 
°53oSynghet my van der vro wen clar 
Suten sank des werde yk vro 

2590. Rosemunt ghaf antwarde do 

Vnde språk wy hebben hungher g rot 
Van dorste lyde wy grote not 
Sid. 76. Namelos nam se an syne leyden 

Vnde brachte se dar de heren alle zeyden 

2595. Vnde de vro wen myt vroweden ethen 
Rosemunt vnde er ghe sel le 
De worden settet hårde snellc 
Vor dc tafelen also men don plecht 
Also it is der senghere recht 



Digitized by 



2600. Namelos was ere droste dar 
He het se eten su/zder var 
Gy scholen ylen myt der spyse 
My vor langhet sere nach der wyse 
Dar my vore ys af ghe saghet 

2605. De twe hadden ny er ghe ghaghet 
Se ethen myt ghe make 
Alsunder wele sprake 
De mal tyd duchte em lank 
Dar van wart em syn herte crank 

2610. Dat ethent war doch snel ghe dan 
Se ghynghen beyde vor de tafelen sf 
Ynde houen an sote wyse 
Se sunghen beyde wol to pryse 
Se sunghen wo se namelos wan 

2615. Ynde myt er vnder de lynden ran 
Wo se em ghaf dat vyngher lyn 
Ynde wo he sluch den kempe/i syn 
Ynde ok s tu/t t yn deme ledeckyn 
De scheydynghe van der wowen fyr 

2620. To lesten ghude se 0penbar 
Jk byn Rosemim t vor war 



Gussent wart dar nicht ghe spart 
2625. Van den twen van ghuder art 

De heren vntfenghen de vrowen wol 
Blydelyke/i myt ghansen truwe/i also men 
Dar wart ghe 0uet van nyes an 
Myt der vrowen wolghetan 
2630. Do nam ere sorghe eyn ende 
AI was se elelcnde 
^@^Ar na wart de dot be kant 



Dar vur namelos myt craft 
2635. Vnde krech dar des kooi/tghes macht 
He wart dar here in deme lande 
Ynde ieuede sunder scande 
Myt syne vi*owen syne yar 
Dyt buk ys ute dat ys war 



125 



Sid. 77. 





Explycyt hoc totum 
Jnfunde da mychy potum 



Digitized by 



Google 



% 



Anmärkningar. 



öfverskriften samt verserna 1 — 58, 629—845, 1591 — 
1663 äro tryckta efter Staphorsts text i Hamburgische 
Kirchen-Gesckickte , med iakttagande af de rättelser dr. 
Lappenberg godhetsfullt meddelat efter sjelfva handskriften. 

Versen 1040, som i Stockholmshandskriften blifvit 
öfverhoppad, Sr lånad omedelbart från Staphorst. 

Läsarterna äro tryckta efter Staphorst, blott med den 
ändring att de stora begynnelsebokstäverna i substantiver 
och namn blifvit utbytta mot små, samt kommateringen 
utelemnad, enligt den Hamburgska handskriften. De ifrån 
vers. 2560 t. o. m. 2609 anförda läsarter äro rättade ef- 
ter Hoffmanns text i Jltdeutsche Slätter, I, ss. 208—210. 

Utgifvaren har rättat följande uppenbara skrif-fel: 
Vers. 871, mummer till nummer 
„ 1188, 1210, 1450, Mamelos till Namelos. 
„ 1896, salt till balt. 
„ 2637, Jras till Jrar. 

Likaledes har han tillagt de inom [ ]• och ( ) satta 
bokstäfver. De med [ ] betecknade äro uleglömda i 
handskriften, de inom ( ) äro bortfrätta af bokmal. 




Olika Läs arter. 

V«rs. 

81. Men karae ick wedder in myne gewalt 

82. Jck loues em all vngetalt 
108. Nu vornemet de rede vort 

119. Van salden scholden se krigen grote krafft 

143. Alss dar vor was gedraeen 

145. fattas. 

166. Se negheldet vnde makedet dicht 

176. Dat kynt beghunde sick to rosen 

178. Myt * st. / Van 

187. Ja frowe al sunder wan 

200. Crisostumus gbinck in de lemmen a den 

201. Myt syner moder vnoeraden 
239h Hir late ick desse rede bes I an 

J. Vnde wil eyn änder heuen an 

242. Se ghinck vp de see alleyne 

260 I D ° Van ^ e j uncfrowe fy n 

261 i Twysschen den schulderen syn 
* u ') Eyn cruce so rechte fyn 
288. Geboren ny van guder art 
291. He sprack do auer lud 

295. Neen ick hebbe desse dat nicht gedan 

304. Jn also wunderliken saken is dat vorvaren 

305. Vnde vor up in grym mel i k er grese 
326. He prouede wol pbilen nyt 

330. fattas. J 
333£. De eddele frowe wol getan 
334. He sprack wol her ick wil beseen 
340. fattas. 

369. Blandemer vnde ock de frowe 

370. Se quemen des auendes to erer rowe 
373. Do quam de vyent in groter jacht 
402. vyent — tower 

f^?'^ So mo 8 e *7 van aHeme ku m mer nesen 
415,16. fattas. 

417. Aldus mit den reden vorghinck de nacht 

418. Vnde was to derae morgen gebracht 
422. De wech de was en vnbekant 

454. Efft ick werde my suluen gram 



128 



404. Vnde sunder jenigen vruchten 



466. Van ene so wart eyn kunst bekant 

467. klouen — stouen 

468. Des moge gy vor ware louen 

471. Do wart vro der froweo mot 

472. Dar to der schonen maget gud 
476. Vnde rechte ritterschafft 

481. swarten — andei-era 

489. vorschuldet — wor aret 

497. Eddele juncfrowe gy mogen wol de erste syn 

498. Gy sint schone vnde fyn 



522. Enen* swarten ritter de van dem hufe were kamen 
525. He blef van mynen handen dot 

530. De swarte ritter der ick aff Tass 

531. Blandemer de ritter fyn 

532- Vnde dat wunnichlike megetyn 

576. Doch so en vole ick nene not 

577. Van wunden effte van slegen 

582. Scholde my wakende aldus eyn spii 
591—96. fattas. 
601,2. fattas. 

607. Dat se untwakende ward 
623. fattas. 
848—51. fattas. 

866. Se schlog ene in den halss den jungen degen 

867. Se sprack du scholt ritterschop plegen 
Jek beuele dy schild vnde sper 

J. Du bist myn ritter wol geber 

868. Du scholt en beschermer syn 

869. Wedewen wesen vnde juncfrouwen fyn 

877. fattas. 

878. Jck schal holden juw bot werliken 

879. Darlo schal my helpen god de ryke 
892. Dat gerede was von golde blanck 

899. Darvp so stunt eyn circkel smale 

900. Stolt gezirt vam golde 

901. Efft en eyn juncfrowe dregen scholde 

913. fattas. 

914. Manckt de heyden al vnuorvart 

915. Malk schal vlegen al vngespart 
929, fattas, 




Do segen se liggende enen man 
He lach dar also wol getan 



937. 




937. De heyden hadde he vterkoren 
952. konichliken — vyentlyken 
957. tzimarin — lya myn 

959. Vnde vorde ene — vnde yaghede 

960. Sy ne kumpane — Syn selscap 

963. Mit geinach wol dredusent 

964. Der vntruwen slagen doet 

965. De koningh vnde dat volck vthietfi ock 

973. Doch segge ick id juwe vorware 

974. De christen des worden alle vro 
977. Mit groter leue blidelyk 

}Vnde lätet my quyt 
Nu in desser tyt 
Wente ick bin der 
99ö. Her ritter nu merket euen 
997. Jck hebbe juw quyt gegheuen 
1005. Do sprack de vange tzimaiin 

1007. Wente ick wil drade 

1008. Enen truwen västen vrede 
1055. boll — zolt 

1094. Ach here god van liera t* I ryk en 

1095. Wo löpet dat deer greseliken 

1096. Doch en was he des nicht bekant 

1097. Dat he was sin broder genant 

1104. Dat quam van vnses heren cracht 

1105. Vnde ock van der naturen macht 
1115. He sprack to der suluen tyt 
1125. Twischen — Vor rayddelt" 

1132. Dorch vruchten vnde ock dorch lede 

1133. Eme beueden ock al sine lede 

1138. \ Darmede bracht he dat deer to der borch 
I Des wart en war de koningh dat Valentin 
to.m. > j^ at ( j ee| . jj racnte an eneme gördel in 

1146.) Do wart de koningh vro 
1155. To raote derae ritter valentin 
1157. Her ritter gud al vnuortzaget 

ii^q\ sca * i uw *° desser stunt 

'/ Von allén wunden maken sunt 
1162—67. fattas» 

1168^. De junge ritter fyn unde tzart 
1172. Vro vnde spade 
1197. Hastliken — Endychlyken 
1202£. Namelos de sat al stille 
Dat was valen tines wil le 
Sik Fnrnskv. SåUsk. Sami. 111. t. 



130 



1202j. He sprack ick wil de k o nes te wesen 

^. Jck wil wagen efft ick genesen 

i. Dat schermest na ni he in de han t 

4- Eneme anderen was de rode bekant 

1218. Al dat he vornemen schol 

1224. stale — mattaue 

1236. Sin herte do in frouden lach 

1242. God vnde namelos de geselle myn 

1261. vlasschelin — dat vetelyn 

1265^. Wente id was er wol bekant 

1266. Hadde se id baden valentine 

1267. He hadde id vorsaget schine 
1269. truwelick — toghentlyk 
1272. wende — moghede sik 
1283. vnuorvert — wol ghe werd 

1286. By deme wege enen herden holdeo 

1287. By sineme vee ghinck he bolde 
1289. fattas. 

1327. Namelos al vnuorvert 

1328. Nam de koluen vnde hakede an 
1344. Van wunden elfte van grote» slegen 
1363. Sloch de dot al vorbolgen 

1367. beyden — lesten • 

1398. fattas. 

1400. Doch machst dit den louen nicht krenken sunder wao 

1401. fattas. 
1405. fattas. 
1411, 12. fattas. 
1418. schire — fyr 

1431. Dut my juwe swert 

1432. Vnde juwe knecht de koluen wert 

1433. Vnde dot efft gy vangen sin 

4. Do sprack blandemer de ritter fyu 

1445. spil — spyk 

1457. Se schnleden — To vlende 

1467. De borch wart altohant 

1468. Mit dem vure alto vorbrant 
1472. Dat quam van der naturen crafft 

Vnde van der elementen meisterschafft 

1510. ! vnvro — vnsachter 

1518. Sin sorge wart emme gemert 

1538. Bescherme my hiite vnde jummer mere 

1550. My mode hårde vnberaden 

1551. Se dreff grote ruwe vnde not 




1551|. Ock wart se vor dat richte bracht 
Mennich quam in groter jaclit 

1552. Vnde clagedcn der juncfrowen dol 
Vnde der eddelen frowen not 

1566. Wente ick desser dat nicht hebbe gedan 
De men my getegen hat 

1567,68. fattas. 

1573—90. fattas. 

1679. De twe reden sunde r »vy t 

1680. Des quam he in den strvt 

1681. Valentin de ritter gemeyt 

(Do quam om en tegen vnvorvart 
Gawin van quade art 
Valentine was id men spil 
He stack en dat he vth dem sadel v ii 

1692. Des worden vp demine törne cn war 

1693. Namelos und blandemer 

1733. Eyn ketel het dar in geleyt 

1734. Pyck sweuel vnde was 
1781. lene — elementen 
1793. van schorue — vore 

1802. Sin buck grot vnde vngehure 
1833. Se achlet nicht vp myn bedrilf 
1860. Wente id mit er nyge was 

1871. De deyt vnrecht dat se nicht vro 

1872. Juw maket wente gy se hebben lefF 

1878. He sprack to er datsulve wort 

1879. Vmme dat ick van dy hebbe gehör t 

1880. Du scholt hebben dre dagc vry 
1891. • Dar sungen vogele junck vnde alt 

1895. To lesten worden se en war 

1896. Ene juncfrowen raerket dat 

1897. Dar se vnder eneme bome sat 

1898. Valentin reth to er 

1899. Vnde sprack juncfrowe guder ther 
i. Segget worvmme sitte gy hir 

Dut wol vnde berichtet inir 
1971. Namelos dede ock also 
1992. greken — kernten 
1995. Dat dese rese hefft sin liff verlorn 
2120. tartarye — katarie 

2141. fattas. 

2142. Sa he sitten an der banck 

2148. Den rugghe al vth bet so enllang 
2161. Begehrc gy der hulpe myn 



132 



2173. So gy my gesecht hat 

2276. Do borstede dat serpentelin entwey 

2277. Ghelyck eyn vul ey 

2278. Se ghingen to der juncfrowen 

2279. Mit blideschop sunder rowen 

2281. Als men junck heren to rechte sol 

2282. ^ Se sprack ick hebbe my vmme jinv verloren 
t. o.m. >Des scholde gy nicht mit gelden enkoren 
2286.J Jck wil juw maken vroder 

2295. Als ick in dem versche las 
2311. Vnde was em nywelieh wunt 
2324, 5. fattas. 

2326. En wart de naclil vil to langh 

2327. Dat quam von der leuen dwangck 
Do de nacht vorghinck 

2329J. Sussdane rede he anvengh . 
2339. allem — desseme 
2378,9. fattas. 

2407. Vnde sprack vp eyn grymmich art 
2415. Aldar er beyder manheit scheen 
2442. redder — vryggede ' 

2476. Dar na wart vil schire 

2477. De vorrader in veer quartire 

2478. Ghehoven vp eyn rat 

2479. An ver enden vor de stad t 
2484. Darna de ritter blandemer 

De getrouwe was vnde guder ther 
2505. Van dem beghynne bet dem orde 
2526. Als ick ion dem versche las 
2557. schimpede — scaffede 

2560. ok bin ik én arme man 

2561. So gérne hebbe ik dat myne in eren 

2562. Als én ryke dat schal my nyman t vor k eren 
2582. kreken — kerntew 

2594. Vp dat moshus vorde he se beide 

2595. Dår de heren alle seten 
J. Bevde drunken vnde eten 

2602,3. fattas. 

2605. De twe en hadden nene jacht 
2609. Dat quam van der leuen dwank 
2628. Dar wart houerens van ny gen an 

2638. Mit siner frowen dat is war 

2639. He bleef dar vil mennigh jar 

J. So mote ick ock mynes heren frowen 
i. Gotliken an mynem arme schowen 




133 



2639}. Na mynem willen des bidde ick gode 
}. Ock wil ick stan na eren bade 
}. Dar na so dencken salich wyfF 
}. Korteliken stede dessen kyff 
i. Dor dinen willen myn herte treyt 
}. Bitter sorge vnde grot aibeyt, 

tV« Spreck eyns ja so is de not 

T V Geleden vnde sorge dot 

Hir gheyt vth valentines boch 

T V Wol by gode is de hefft genoch 

Amen 




Rättelser. 

Sid. 6 står nummern 20 en rad för lågt. 

— 14 rad. 8 står idhe roch läs idher och 

— 18 — 25, 26 står ispanien: "wisligae konung läs ispa- 

nien wisligae: "konung 





24 — 


22 


står 


seet 


läs 


seet. 






23 




diwret, 




diwret. 




32 — 


10 




stykkeu 




stykken 




54 — 


1 












69 vers. 88 




WOl 




wol 






93 




De 




Se 




71 — 


214 




mut 




mot 




76 — 


418 




aue 




ane 




79 — 


956 




kunf 




kunt 






577 




neuen 




nenen 




86 — 


846 




vrunt 




vrunt 






851 




Valentyne 




Valentyne 




95 — 


1274 




tranen 




tranen 






1278 




ware 




wane 




100 — 


1490 




dckket 




dekket 



Digitized by 



