Stockfångst m.fl. privilegier i Norr- och Westerbottens län
NANA 


SSYAS 


RAP SBR 2 SÄ 


UNDERDANIGA BEVTÅNKANDEN 


STOCKFANGST- M. PL. PRIVILEGIER 
I NORR- OCH WESTERBOTTENS LÄN 


KAMMAR-KOLLBECIUM 


SKOGSKOMITE. 


Kammar-kolle: 


Stormäktigste, Allernådigste Konung! 


Sodan Rikots Sänder, uti skrifvelso den 
Kongl. Maj:t i underdånighet hemställt, ntt, då Impligast 
kommande af landets uppodling i sammanhang med sko 
dande syntes vara, att lemna allmogen tillfälle till nybygg 


Norrbotwns Jan, hvarkon de för enskilde eller bolag dor- 
privilegier om jord, till npyodling under frälsemannarätt, och 
till kolning 
1 sednnre tider meddelade nådiga föreskrifter rörande stock- 
i Rikots Ståndors tanka voro för befordrande af landets upp- 

unläcgningar ändamålsonlige eller öfverensstäimmande mod 

illande Regeringsform, Eders Kongl. Maj:t, 

äldre, af en eller annan grund förfallno 

a hinder i vägen för de anstalter, som för nämnde ända- 

med det allmänna bäets mest förenlige, måtta täckas 

, ätt ma jord, skogar och stockfingst till sågverken 

utfirdade privilegier må varda till des fällande kraft 

om m på det att hyad som ej med rätt innehafres 
ua m återfalla, så har Eders Kongl. Maj:t, me- 
mma månad, anbefallt Kammar-kollegiwm utt, 

Muj:ts befallningsbafvande i nämnde län blifrit i äm- 

igt utlåtande i detta mål till Edors Kongl Maj:t in- 

Maj:ts befallningshafvande infordradt, un- 

häraf don 13 Maj 1861 afgifvit, men den 

deratinnan i Mnvot ästadiomna utrodning befunnits i vissa delar ofullständig 

faljd drf, dels ovforderliga, ytterligare upplysningar blifvit infordrade 

ock vidlyflige undersökningar i ämnet inom kollegii vederbörande kon- 

verkställde, får, med ledning af hvad berörde upplysningar och under- 

t vid kaadon, kollegium, jemte åtorställande af don nådiga 

öfyerlemnande af Bders Kongl. Majts befallningshafrandes 

und yttrande med tillhörande handlingar, för egen del i underdf- 
nighot anföra 

Hvad angår do allmänna författningar, på grund hvaraf större cgo- 

områden inom ifrågavarande län, tid efter annan, genom meddelade privilo- 

+ blifvit upplåtav åt enskilde personer eller bolag till anläggande af jem- 

sågverk samt för uppodling af större landsträckor, under namn uf od- 

lingedistrikter, blund hvilka Rikets Ständer kildt fästat sin uppmärksam- 

het vid do privilegier, som blifvit meddelade, dels genom Kongl. resolutio- 

narne den 20 Augusti 1759 och don 18 Doccmber 1768 åt kapitonen Jonas 

Moblororeatz. på om landssträcka af omkring 20 mils längd och 10 mils bredd 


för jernvorken och dels till stvckfingst för såg- 


est 
sill. Kronans. fria 


lerdånigt yttrande 


mellan Lulså och Calix 


ellvar, del 


genom fri 


majoren (3. W. Palmstruch på ot od 


på norra sidan af Pitok elf, 


för anläggning ad Korpforss och 
91 tunnland duglig skogsmark 

upplysa, hvad först jernverken vidkowmer, 

sium den 9 Angusti 1673 om nya ber 


Finland, Norrland och Lappm 


vrdningen den 27 


hemman och egor, 


Au; 


hva 


ast 17 

och en af rikets undersåter, som i d 
nya borgvork, tillförsäkradt, bland 
mande till everldeliga tider erhålla tribe 


nd, 


, 10 mil 


h dels genom Kongl 


Rensund: 


bytte 


kol 


n, hvilken för 


rligare 


då varande 


på. sjolfva bruken 


älven på de bruken uästomliggande 
af nyo upptagne blefvo och det så lång 


frilhotsårens förlopp, 


dera: 


uppehålla”. Beträffande åter grunc 
distrikten, så åtorfnn 
bor 1741, angående ödeslands uppi 
ven innefattade Norrbottens län, 
Ständers- underdåniga anhållan, stadgades, 
ville uppodla något ödosland, hvilket till äk 
tjonligt, skulle i overldeliga tider få detsamm: 
frälsomannarätt, hvarjomte, till yttorligar 
så nyttigt ändamål, alle af ridderskapet och adel; 
togo och uppodlade jord, egde att på tOxdelen at s 
Hufvudsakliga 


everldeliga tider, 


hemm: 


utskyld 


långt 


bruken böllos 


den f 
densamma uti Kongl, 


ganc 


sen 


juta sitorilrilhot” 


tvenne författningar var 


mon på ypperlig 


nualmiill 


ile 


d 


m 


i Westo 


bolrämj: 


att inom W 
gångar och stör 


uppmuntra idkande af jem- och borgverksrörels 


befordra landets uppodling och befolkning. 


ganden och i bredd dormed hade, i 
mil, som äfren sökt 
vins, så att, jemte det uti 10:de punkten af Kong 


Mars 1647 förbud 


stad 


att 


befrämja 


att in 


odlingslägonhetor 


b i sammanhan 


tnämnde ändamål, fört 
uppkoms 


rk 


vätt 


1 


r makt 


Före tillkomsten af d 


ttnin, 


vingen 
att hugga 


på Kronan allmänniugar, undaniogos från dets förbud utiryckligen 
Norrland, Diakime och Wermland, som med skog öfverHlöda och hvarest 
hvilket stadgande ytterligare bibehölls uti Kongl 
) Augusti 1664. Sedan likväl bruk och bergverk 
Ika för sm drift erfordrade större skogstillgångar, och 
annolikt ansågs nödigt att, genom restriktiva åtgärder, 
rkon nn förntnåmnde skogs-urdningar lomnade tillå- 

så Kronans allmänningar, darför någon 
0 synes hafva varit stadgad och utgjord, afläto Rikets 
- Majt den 11 Oktober 1738 en underdånig skrifvelse, 
ihandeln i möjligaste måtio måtbs befrämjas, synnor- 
ågverk voro anlagde, funno nödigt vara, 
r uti alla billiga mål borde befordra och faci- 
n pch tilbålla krono: och jägeribotjenterne att 
lig handräckning uti hvad som deras assistenee vid 
Hotiningarne och narets framskaffande genom vattendragen eller vid andra 
tillfällen kande behöfras; men som det tillika försports, att skogarne på åt- 
liga ställon, så väl i Sverige som Finland, igenom öfrerflödigt sågando 
ullttör a s och utöddes, ansigo Rikets Ständer det tillika vara 
gel i provinsorne tillåtne och utan särskilde privilegier invättade 
sågbruk varnar borde af landshöftingarne, under vederbörande kollegiers 
useonde, ocker landets bohof och skogarnes tillstånd, inskränkas till något 
sist qvanbum Årligen uch till en skälig afgift till Kronan taxeras, med un- 
sdantag af ridderskapets och adelns frälse och prestegårdsqvarnar, hvilka en- 
ligt privilogiorna voro från all taxation befriade, äfvensom sådano qvarnar, 
som under hemmanens härligheter och förmåner voro taxorade"; och blef 
head Rikots Svinder Alunda i underdånighet hemställt af Kongl Maj:t i 
nåder gilladt och, uti nådigtobref den 23 Februari 1739, Kam och Kom- 
mors-bollegisrae samt vederbörande landshöfdingar till underdånig efter- 
ch behövigt iakttagande aubefaldt. Genom berörda författning, som 
verksvörelsens uppmuntran och befordran, stadgades således 
bud met sågvorkens dorförut medgifna timmerfingst på krono- 
skogarn n blef densamma ondast inskränkt till ott visst belopp, som för 
hvarje borde, fier föregången pröfning, bostämmas; och, i motsats till 
hvad Eders Kongl Majts befallningshafvande yttrat, att något bestämdt lag- 


bud öcke funnits, som tlånr sågverk irsetnde mnmner från krunosko- 
garne, måsle kollegium antaga, att förutnämnda författning utgör grunder 
för de åt sägvorken derefter utfärdade priv på stockfångst från K 
skogar, desto heldre som dels högsiherörde nådiga bref af den 23 F 

ITA uttryckli beropas såsom stöd för on del 

ibland uti Kammar- och Kommwers-kollogiernes utst 

rörande stockfångst för Irännforsa s/ rk, del 

logior der förut icke varit meddelade utan f 

nerande finnas hafva tillkommit Ut! c 

mar- och Kommers kollogierne gomon m P Kammar- 
kollegium blifvit meddelade, hafva sägverkon, efter f n på stället 
och pröfning af kronoskogarnes tillständ, fått såsom årlig stocklängst derilrän 
sig ansagne ett visst antal sågtimmor, omot bostiund afgift till Kronan 

der namn af stubböresafgift, samt med t AM i allmänhet, & Kronnaws sida 


tt växande timmerskog icko må uthaggas i närheten af byar uch gårdu 
och att nybyggosanläkgningar & de upplitne skogsiräkterne icke fing, 
hindras, der tillfällen dortill funnos; men sedern f. genom Kongl. br 
von den 30 Juni 1820 och den 2 Maj 1826, förbud utfärdadt emot allt vi- 
tverlåtunde till sågverken at atockfån Kronans skogar, ”emodan 


af synnerlig vigt att för jornhandteringen i Norrbotton bibehålla 


Sedan kollegium sålunda i underdånighet fö Ilmänna 
stadganden, i stöd hvaraf jord och inom de norm länon blifvit npp- 
lätne till enskilde eller bolag för ani ng och bedvifvande af 
vorke samt uppsdling af större Iuvsiv frorgår koll 
till utlåtande öfver dö derom utfivdade särskilde privilgier. hynwvid, och 
Fders Kongl Maj:ts bofullningshafrandes afgifna yrtrande i ämnet innefattar 
ofullständiga uppgifter om innehållet af privilegioena för jorn- och 
ken samt de & k. odlingsdistrikterme, kollegium, med åberopa 
yttrande i öfrigt, nnser sig böra andragu hvad till rättelso och fullst 
dera funnits erforderligt, och får alltså härom mu i undordänighet anföra 


A) Kongis bruks- och bergsfrälse ogendom i Paijala socken. 
Genom Bergs-kollegii privilegiam af den 31 Oktober 1644, som Kongl 
Maj:t ul nådigt brot den 24 December samma år bokråfiat, blef handlan 


lem i Bi bus. & orättigad att upptaga vol bearbeta, ett ny med nådigt tillstånd nedläggas, hor, af förutnkmnde privilegiornde 


uppfunnet - jernmalmstreck, beläget öfverst i Torneå socken, samt lör dena dast. jornverkot vid Kengis intill närvarande tid ogt bestånd 
ändamål och uppsätia masugn, hamrar och andra nödige verk för I afseende å sistnämnde verk mod tillydande lundtogsndom, h 
jomheukots  behof, emot åtnjutande af 10 års frihot från all tionde och be- alltså 
svår, inte Grape och luns iwodintressentor efterlätes "alla lägenheter tillgodogörande af det uti Borgs-kollegi ofvannitnn privileginm d 
på en omkvots al tvenne mil randt omkring brulot, mod etröm, skog, ängvs- Oktober 1646 omförmälda jornmalmstreck inom Ötver-Torneå sockon, 
land och annat som för bruket nödigt var, att för sig och arfvin tvenne joruverk, Kongis och Svanstein, at privilogi-innohafvar 
bruka och Dchälla så länge de kunde och förmådde bålla bruko hvilka” enligt Borgs-kollogii iom den 14: De 


här endast är fråga, får kollegium i underdänichet upplyst, 


kon vid tillbörlig makt och gång samt utgöra Kronan sin årliga räctighot; ig, uppskattats till 1,000 skoppund privilegicradt årlig 

alvensom intrassenterne genom en sednaro Kongl. resolution den obe SÄG MINOR Nr bök verkon; Wed sbten 

1655 hugnades med nådigt tillstånd att, till verkens understöd, få i kolning särskilda resolationov den 4 Juli 1788, den 2 No 

h körslor förvandla ollmogeas i Öfver- och Neder-Torneå socknar ordinarie November 1790, don 18 April 1791 och den 29 Mar 

h extra ordinnric hommansräntor eller utlagor, omot det att intressenterns 1,650 skoppand deraf fått vid nämnde brak nodligg 
i ställot erlade dem nll Kronan och att det arbete, hvari de förvandlades, till Smedstorps och Skeppsin bruk | Södormanland, dels till Strömbacka 
blefve till ett visst pris bestämdt. Sedan, för tillgodogörande al ofvannämnde Röfors och St bruk i Helsingland och dels fill Johannisforss bruk i 
jernmalmstrock, Kongis och Joawsaando jornyerk inom Öfver-Torneå eller Uppland och Kimo bruk i Finland, swmt Svansteins bruk derefter helt och 
mumera  Pajjula  dotifrån utbrutne socken blifvit anlagd, erhöllo förrborörde hället nedlagts, så återstår af törutnämnde båda jernvork endast K 
intressenter ellor, såsom de då kallad ticipianterno uti Westerbottniske Neal IL SN ikolorkr och. Däv härdar tamt ot pr dt smide it c 
Borgvorkan't Borgs-koll Ilökade privilegium af den 11 Januari 1699 dast 350 skoppund, hvartill, utom den af Kongl. Maj:ts befall 

A öfvertagande och bearbetande, jemte Kengis och Jouusuando förrberörde hafvande omförmålda "Torneåfores mosugn jer-Tomeå söcken, jomväll 
jormerk, af ej allenast silfverbraket vid Alkie och Kiedkovari med alla RE veR RKS MGDN nåken "nd Souktuande, gränsen af Pajala 
illbörighotor af grufvor, grufvehus, byggningar, dummar och hyttor m. m., socken emot Lappmarken, mon hvilka båda masn iraf den sednar 
in ock Svappavnari kopparbruk i Tornoå lappurk med nyss uppfundno sedan början af detta Arbundrade icke vari 2, jomlikt Kongl, brefvet 
Koppar-malwsteecken vid Tomnek träsk, likaledes med alla tillhörighotor, den 4' Angusti 1858 från och med samma år orhållit 13 års förlängd sk 
hvarvid participiantorno tillförsäkrades, "att om do dorstädee kunde till åker frikot 
«ller böslag något mer upptaga och i kultur bringa, än hvad vid tillträdet Don bruket tillhörande landtegendom med underlydande 3nc oskatt- 
funns, skulle tsamma under borgsfälse-fiilbet och för all afgift okratde kidA iorp vid Kengis.ooh 8 vid Tornoåförms och Polol mn Bloc 
till vorkens understöd få behålla, så läng de törmådde hålla verken i gäng Fra Maj:ts befallningshafvande uppgifvit hafva ett ärligt Ae ul 


ob inrättades, i följd härat, vid Kengisfors under Kengis bruks både Ga tunnör spanuomål samt underhålla hästar, 66 nötkroatur, 4 ungnöt och 
hytta, Kopparhammare och Myntverk, hvarest den tillverkade kopparen den 93 får, upptages uti jordsboken såsom kronohemman, med wnteckning att | 
tiden till gångbara plåta med prägel utmyntades, men sodan sistnämnde ELAN väviegior "njöt borpefrillselvibet, cob-&r Nnrii öskotllepd satit 
Verkstäder, är 1717 blifvit under kriget med Ryssland förstörda och nll vi- ondast extra rotonid för + mantal till ;/y soldatrote Under braket upp- 
«luv bearbetande "af Svappavaari kopparvark med år 1775 upphört samt gifvon” Alkan Ar Edors Kongl. Majie befallningshufvandb lydn en skergvimn 
Silfververkot vid Alkie och Kjulkuvwwi rodan derförut ollor år 1702 fit rk NER, mbå. denn slg. som onligt kollogii uteläg döm 11 Maj 


1802 varit anlagd för försågning af 1200 köpetimmor från andra hommans- 


ar och 4S0 träd al brukets ogen skog, har genom Kongl brofret den 
Mars 1860 fit nodläggas och mn de 24 tolfer bräder, Irån 
jordebokon aff Derenot finnas vid vgondomicn tvenne, af Eders Kong! 
M fallnmgshatvande icke uppgifuv mjölqvarnar, hvilka genom kollegii 
utelag den 7 April 1848 Hlilvit skattlagda och fastställda till 16 kappar 
korn i iäacr för hvardera 
Hvad nu angår det anspråk, braksogaren Sohlberg uti dess vid hand- 
lingarne bilagda underdåmiga förklaring framställt, att varda bibehållon vid 
ti föratnämnde privilegior Kengis bruksegare tillerkände friheter, får, be- 
träffande först den skogsareal af 2:ne mil vundt omkring bruket, som genom 
privilegiet den 31 Oktober 1646 bruksegaren tillerkändes, kollegium härvid 
erinra, att enär don vidsträcktare borgsrörolse, i vch för hvilken nämnde ekoge- 
vidd blifvit förlänad och som bruksintressenterne enligt privilegiet tillföreno 
dnfvit, nv mera är al dem så mskränkt, att, i stället för on Å tillverk 
ning vid de bida bruken Kongis och Svanstein af tillsammas 2000 skep 
pund taxeradt prvilegii smide, det sedunre brukot redan längesedan blifvit 
nellagdt och största delen al privilogii-smidet aller icke mindre än 1,650 
skoppund från såväl detta Kengis till andra bruk förflyttats, så att 
privilogi-smidet vid det enda nu återstående sodnare brukot Kengis en 
lång följd af år utgjort endast 350 skeppund, men den verkliga tillverk- 
ningen Äter, enligt Iandshöfdingen Widmarke till Eders Kongl. Maj:t a 
ilna embetsborättelse af don 9 Januari 1860, per medium, under den tjugo 
femåriga perioden från med 1534 till och med 18355, för hvarje år 
jort endast 2201 skeppund stång- och ämnesjemn samt vid den tillydande 
ugnon Torncåforss blott 2034 skeppund tackjeru, hvaremot Jouusuando 
ull? sodan början af detta århundrade icks varit i gång; vil hvil- 
hållande och Aå rättigheten till begagnande på den uppgifna 
omkretsen, enligt föreskriften i privileg; varit förlänad med det bestämda 
vilkor att hålla de vidsträcktare vorken i gång och alltså 


fter beräkning 
af det vid Svanstein och Ki 


privilegierade årliga smidet 2,000 skeppund, 
utom  tackjernsullverkningen vid de underlydande masugnarne, lårer, sedan 
denna vidsträcktare  bruksrörelse till största delen upphört och således nu- 
mera icke heller bar behof af det i privilsgiet utsatta större skogsområde, 
Eders Majt finna Kongie bruksegare sakna all annan rätt, fin den som 
genom det vid akten bifognde Kongl Ivefvet den 23 Oktober 1822 Wifvit 


för honom bestlund, nomligen att, vid frumdeles skoende alvitting inom 
Paijula nu mer från ÖP ineå ubratna h på skar dÅ bestimims 
erhålla så stort skogsområde, som erfordras för den närvarande brukstörelson 


framtida nppehållande, hvarjem jun i underdånighet anser sig böra hem- 


tälla om det x föra tt, enär borgmästare icke I afvittring 
förriitningar delmga, men, för boräkning af ott brake behöMign skogstillgång 
Å on och skogons Arliga afkastning 4 andra sidan, om säden lika så väl 
om jägeritjenstemans närvaro vid förrätmingen är nödvändig, Edors Kongl 
Maj:t måtto i nåder föreskrilva, att vid den afvittring af Kencis bruks när- 
sbohof, som uti omförmilldo Kongl. bref den 23 Ok 182 


fir förordnad, ej mindre vederbörande borgmästare än jägmästare böra för 


varande sk 


detta ändamål närvara 

Beträffande derofter bruksogarens jemväl gjorda hemställan, att komm 
+ ftnjutande al den, genom Kongl resola len 28 Oktober 1655 Kon- 
gisverkens ogore tillagda, ofsannämnda arbocsekyldighe allmag; 
Ofver- och Neder-Torneå socknar, så har väl kollogium funnit, att Kon 
Maj:t uti nådigt bref den 5 Mais 1782 lemnat bifall till den af bruksegarne 
då gjorda förnyade ansökning att, i enlighet mel nämnde Kongl. resolution, 


allmogens inom borörde tvenno socknar ordinarie och extra urdinarie hem. 
mansräntor måtte få förvandbis till kolning och körslor under bruker, emot 
det att bruksegarne till Kronan erlade hemmansrämtorne och Att det arbete, 
hvari de förvandlades, blefve till c t bestämdt; men som Kongl 
Maj:l såsom vilkor derför wi hi de nådiga bref tillika föroskrifvit, 
alt allmogen, på det don ej i minsta måtto mätte förfördelas, först borde 
derötver höras, och så väl bruksogaren som Edors Kongl. Majts bofallnings 
hafvande, uti, med anledning häraf. från kollegium infordrade ysvmnden, 
upplyst, ott någon verkställighet i följd of berörda nådiga föreskrift ioke följt 
ansor kollegium, vid slikt förhållande och då, efter hvad ofran är utred, e 
mindre silfver- ooh kopparverkon vid Kengis längesedan upphört att bedritvas 
in och jerntillvorkningen dorstädes till nära endast niondedelen af dot nv- 
spirungliga privilegierade smidet blitvit roducorad samt den vidstracktars borg 
vorksrörelee, hvarför avbotsskykdigheten var afssåd, ll största delan upphör 
att bodrifvas, nägon reglering af smmnin nrbotsskyldighet narmera icke kanna 
ifeågakomma, ollor bruksegaron derpå ega vidare anspråk, helst sådan nrbets 
skyklighet, der den till andres bruk varit förlänad och verkligen kommåt till 


tånd, redan blifvit indragen, -isom, bland andia, i följd Af föreskriften uti 
Kongl. byctvat den & Oktober 1851, rörande en del allmogos arbetsskyldig 
het under Gustifs och Carlbergs kopparverk + Jemtlands län. 

Hvad slut! myår don, Kengis bruksogaro uti förutnämnde privilo 
gior tillerkånda bergslvälsefrihet ä deras hemman och den jord de nppodlade, 
m bibobållanda hvaraf bruksegaren Sohlberg jemväl gjort nuspråk, så före- 
kommer härvid, art borgstrålselemman äro till sin natur rens kronohemman, 
hvilka erhållit frikort från jordeboks- och mantalsräntorne jemte åtskilliga 
nera, omot skyldighet att uppehålla det borgsbruk, hvarunder homn 
Iyda, såsom följd hvaraf dess frälscegenskap icke tillhör jorden, utan be 

cl. Maj:ts godtfinnande, så att, om bergsbruket, hvarunder hemmanet 

komme ac upphöra, frälsofriheten äfven måste förfalla, och är 
härvid tillika att enora, att joraborgslagerne väl äfven egde bergsfrälson, men 
dessa indrogos redan genom Kongl. resolutionen den 26 Maj 1688 och Kongl. 
beelvet don 17 December 1695, hvarafter bergsfrälsetriheten nu mera endast 
sträcker sig till de ädlare silfver- och koppar-verken. Genom Bergs-kollegii 
fvan åberopade privilegium af den 31 Oktwbor 1646 för Kengis bruksegare, 
om bearbetandv al jernmalwstrecket i Ofver-Tornoå socken och uppförande 
al dertill nödig wasugnar och jernvork, blef icke heller någon bergafrälse 
frihet A jord dem förunnad, wan först genom bemälde kollegu tillökade 
privilegium för intressonterue af den 11 Januari 1699, at upptaga sillver- 
verket vid Alkio och Kjedkevaari somt Svappavanri kopparbruk, tillerkändes 
dem borgsfrälselrihet för all den åker och höslag, de till verkens understöd 
uppbrakade, dock med det uttryckliga vilkor, att bergsfräl ten endast finge 
Ålnjutss, så länge verken höllos i gång; och då nu, efter hvad ofvan är 
upplyst, dessa vork redan för öfver ott århundrade sodan blifvit nedlugde, 
anser kollegium Kengis bruksogare, enligt tydliga stidgandet uti sistnämnde 
privilsgium, redan Iängesdan hafva förvorkat den dem derutinnan förunnade 
bergsfrälsefrihet, och hemställer derföre i underdänighet att, i likhet med hvad 
under enahanda förhållanden uti Kongl. brefvet den & Maj 1524 blifvit för- 
ordnadt om upphörando af nya Kopparbergets bergstvälsefrilet, Iders Kongl 
Maj:t täcktes i nåder förklara Kongis bruksunderlydande hemman och lågen- 
heter böra, vid förestående allmänna mfvittringen i socknen, i behörig ordning 
alvittras och skattläggas enmt att emellertid och intill dess sidan förrättning 
kan blifva verkställd provisionel skattläggning gr bör förrättas för bö- 


"n 


stammande af det mantul, ränta och kronotiomde, sayde hemman och lägen 


heter böra, intilldess loga afvittring hunnit försiggå, till Fders Kon Maja 
och Kronin utgöra 


B) Meldorereutzska och Hermelinska bergverks- och odlings-distrikter. 


Meldercreuteska distriktet. 


Uti till Kongl. Majt är 1744 ingifven nnderdånig avs had 
dåvarande kapitenon vid fortifikationen, Jonas Melderereuta ev Må 
uppbruka alla öde distrikter, som voro belägna inom Torneå, Luleå sumt 
Öfver- och Neder-Kalix socknar i Wostorbotten jemte Lulet Inppmark, allt 
uppifrån fjälleyggen ända ned till hafvet emellan Kalix och Luleå elfvar 
men sedan Kummar-kollogium, häröfrer hördr, i underdånighet vitrat betänk 
lighet emot upplåtelse af så stora Iaudsträckor, och Mseldereceutz, i suledu 
deraf, förmält sitt bulvudsakliga syfte vara, att få dot ödedistrikt som låg 
emellan Meldersteins bruk och Gellivure malmtägter samt 3 svenska mil 
derofvanför, Wwilket för honom vore angelagnast + anseondo till brukes no- 
diga betjenande med kol och malmkörslor, blof. med inskränkning i Moldor- 
cronty' ursprungliga ansök genom Kongl. resolutionen den 20 Augusti 
1753, honom förunnadr att, med de friheter och Pirmåner som 1741 Ars 


Kongl. förordning om ödelands upptagaude i Westerbotten nobil 
uppodla det ödeland som funnes emellan Kalix och Luleå elfvar samt Mel- 
dorsteins bruk och 3 mil ofvanför Gellivare grufea uppåt Lappmarken, der- 
under inbegripne de Wgenbeter, han derstädes redan uppvigit”, dock ned 
följande vilkor 

10 att hun inom 10 ärs förlopp trån privilegä-brefrets duto, vid för 


lust af den derigmom erhållna frihet, skulle öfverallt i distriktet hafva gjort 


början med husbyggnad och odling på alla till sybruk tjonlige ställen samt 
dermed under frihetsåron fortfara och fullborda, på stt uti 1749 ås regle- 
mente för nppodling i Lappmarken är föreskrifvet. 


2:0. att, innan den i 6 $ af berörde reglomente, eftor frih 
lopp. påbjudna geometriska affuttuing och skattläggning för six p 
derereutz jemväl skulle ega, när han dot bogärde, att, före frihetårons ut- 
gång, för hvarje verkstäldt nybygge få ettor hand till ett helt 


homman med  deremot svarande frälseonera. som, efter fribetsärons förlopp, 
komme nt: prosloras såsom af hola hemman, imskönt dorstädes d4 ännu icke 
skulle Iufva hunnit upptagas alldeles si mycket åker och äng, som till ett 
holt bomman tarfvades, likväl med den befriulse från soldathåll och utskrif 
ning, vm uti 15 $ af fratnämade lappmarks-regloment: var nybyggare i 
Lappmarken. föronnad 
30 att om, ufter de föreskrifaa 10 frihotsårons förlopp, någon annu 
anmäld till uppodlande at något då ännu oupptaget ödeshomman inom 
mförmälda distrikt, ansökningen derom borde Meldererentz kommunicsras 
och, + händelse han sjlb ville sådant henunn upptuga, målet då skulle hos 
Kongl. Maj:t till nådig pröfving amnälas. 
Sodan Moldererouta derefter up på det sålunda honom upp- 
lätna idedistrikter, hotva anlagt 32 verkligen bebodda och 23 under bygguad 
ch odling varande nybyggen, anhöll han i underdänighet att, för sig och 
sina arbvingar, få under frilsemannarätt overldeligen ega berörda distrikt, 
utan den arhållna frhotens förlust. oluwra han inom don i 1758 åvs resoln- 
ton föreskrifna ti al 10 år icke hunnit göra början med husbyggnad och 
dling på alla tll nybruk tjonlige ställen, samt att hola ödodistriktet mött 
bohövigon utsynac, gocmetrica afmillas och fråm undras tillstötande egor 
skiljas, på det byarje nybygge, till exorna såsom hola hemman, genom landt- 
mätare måtte kunna afrösas; men denna vidsträckta nnhällan, att hola öde- 
distriktet måtte, för hans räkning, geometrice afätas och utan vidare vilkor 
till honom under full egamlo- och frålsemannarätt upplåtas, blef + nåder af- 
uyon, och Kongl. Myt fövunnade honom endast, genom resolution den 13 
Docombor ITS, rättighet att från samina dag till fullt frålse samt !/jg sätori- 
frihot, jemte se formåner Kongl förordningen den 20 November 1741 och 
Iappimarks-reglomentot den 24 November 1749 utsätta, få dtnjuta olla de 
nybyggen, till hvilka han med husbyggnad, åbocrs antagande och og0rs npp- 


xdjunde redan gjort början, sedan till hvart och ett at dessa nybyggen holt 
hemmans ogor blifvit reglorada och ulmätto, kvarjemte 40 ärs frikety med 
lika vilkor, 1794 års Kongl. resolution foreskrifvor, honom moddelades till 
upptagande af hvad på ödodistriktat ännu återstod och till nybruk tjuligt var. 

Eftor dorom gjord ytterligare ansökning om förlängning i frihetstiden, 
blef, genom Kongl. resolutionen den 3 Februari 1778, Moldereront tillåtor 
att ännu i 10 ar oga räntighet att, uta inträng af andra, fortfara med 


13 


nyhygevns anläggande & det honom upplåtna distriktet och för alla nybygg 
om nnder tillökta  privilocitiden al honom blefvo anlagde och behörigen 
iständsatte; njuta de rävugheter till godo som genom 1755 och 1765 årens 
Kongl. vesolutiouer voro hon förundto, dök med vilkor utt, dist han 
Gj inom 6 d& 6 där dofter siat sig hafva, me va sfuertryck och till 
betydligare båtnad för Kronan och dot allminsa, vinnlayt sig om landet 
uppodlande än under de förra priilsgitåren, skulle det vara kvar och om 
iom sg dortill alde, frit och öppe alt, alt uppodlingar inom di- 
styiltet då företaga; och skulle om landtnätare ut Landonåteri- kontoret för- 
ordnas utt, emot at Meldercrontz utfäst årligt arfvode, atmära och på karta 
lägga alla redan anlagda och devoftor anläggande frålsonybyggen samt för 
hvarje utstaka så stora egor i Åker, äm skog och mack, som 1773 år 
skuttläggningsmethod för Westerbotten utsiitter, och sj, såsum Meldorereutz 

t, eftor hvad för Österbotten och Finland var förordnade: men Melde 
erentz” tillika gjorda förnynde anhällan om den exelusiva uppodlingsrättens 
utsträckning nedom Meldersteins bruk samt till de i halsbandet emellan Taileå 
och Kalix elfvar liggande öar blef af Kongl Maja afslagen, hvarjomte 
Kammar-kollogium, uti det nådiga bref hvarmed data privilogmm kollegum 
meddelades, erhöll förständigande att icke vidare, af någon slags anledning 
i Melderereutz' privilegier någonsin tillstyrka vidare prolonganon 

Sodan brukspatron I. I om af Mold; z derefter tillhandlat 
sig. Meldorsteins bruk jemte nybyggen, vdlingsvättigheter och öfrige adporti- 
nenser, i afsiyt att för anläggning af en masugn i Kåncådfren och (elli 
vare lappmark begagna Molderecentz' undfangaa privilegier, i underdånighet 
anhällit, att ej ullenast få njuta till godo samma privilegier jemiw & års till- 
ökning i den med 1785 tllänlagångna frihetstiden för de utaf Moldorerutz 
anlagda, men då förfallna 32 nybyggen samt med byggnad och odling på- 

de 25 andra sdane, än ock om 15 friketsår för de nybyggen, Bedoir 
sjult, för en tillamnad masugus unläggning vid Räneåclf mom Gullivare 
lappmark, villo ånyo uppndla jemte frälserätt och sätorifrihet & jodel 
derat, såsom författningarns om olindig marks upptagawlo utsätta och eyent- 
ligen hade afscende på bruket och des hehof, så blef, genom Konel. brofret 
den 7 Janumi 1759, brukspatron Bedvir ej allenast tillåtot ort få njuta till 
godo de för Meldercreutz, i anseende till Melderstoins bruk och dermed för- 
enade uppodlingar, utfärdade privilegier och resolutionor, så vida dessa genom 


någon sodnare Ätsärd och Mrfutning icke blilvir ändrade, än ock, till upp- 
muntran: för bi aren att besörja landets uppodling och Lrukets dvift 
honom föruvnadt, dels 6 ars förlängning i den gexom 47758 års Kongl. 
resolution mdgifna och med den 3 Februari år 1788 förgångna fvihotst 
för de ar Moldercreutz upptagna nybyggen. med det vilkor samsua resolution 
utsätter. dels ock 15 frihotsår a de nybyggen, Bodoir själf komme utt uppodla 
få njuta den frälserätt, som törfattningarne i thy fall m 
h kapon Moldererutz' förut gjorda uppadlingar igenom 176; 
Kongl. resolution blifvit tillagde; i följd hvaraf tiden för Meldersteins h 
gares räct tll Amjutande al de i privilegierne förunnade förmåner och fri- 
heter tilländagått, för de af Meldercreutz upptagne äldre nybyggen med år 
1794 och för de Bodoir till anläggning under 15 års tid beviljade med den 
7 Januari 1804; och hafva väl Moldersteins bruksegare sedermera år 1514 
onderdånighet sökt att erhålla prolongation i den sålunda redan tillända- 
v frihotstiden, men denna ansökning blef genom Kungl. bretvet den 9 
520 alslagen, hvarjomte, i anledning af särskild väckt fråga, Melder- 
stejns brnkscgare, uti nådigt brof den 15 December samma år, förklarades 
kyldig att, för sina säteriers och underliggande hemmans fulla skatt, del- 
taga i allmänna vägars rödjando och underhållande, håll- och transport 
kjutsers utgörande samt sockne-inbördes utskylders betalan 
Slutligen bör ock kollegium härvid i underdånighet upplysa, att, jemlikt 
Kongl. brefret don 12 Juni 1780, allmogen i Kalix, Råneå och Lulvå socknar 
3 stöd al 10 års spocial-privilegium och ilda Kongl bref af åren 
1747, 1762 och 1774, varit skyldig botjona Molderstcins bruk med kol, 
vedkörslor och anuat bruksarbete i afräkning på dess Kronan tillhörige 
hemmans- och lägenhetors räntor, hvilka deremot borde af bruksogaren mod 
penningar ull Kronan betalas; men att, sedan bruksegaren afsagt sig rättig 
heten till. disposition af berörde räntor och dagsverken, allmogen från be- 
rördo nrbetsskyldighet vid bruket blifvit frikallad genom Kongl. resolutionen 
den 16 September 1801 


Hermelinska distriktet. 


Utom förestående, för ogarne af Meldersteins bruk meddelade och g 
nom särskilda resolutioner, tid efter annan, förlängde privilegium på det 


genom Kongl. resolutionen den 20 Augusti 1738, Ar Meldercroutz tll upp- 
odling upplåtna "ödedistrikt emellan Kalix och Lule olfvar samt Molder 
steins bruk och I ofvanför Gellivare grufva uppåt Lappmarken", har 
Borgs-kollogium, medelst resolation den 1 Mars 1795, lemnat borgs-rådet, 
frihorrn 8. (i Hormolin, som dåmera blifvit ogure at Meldorstoins bruk 
med. undorlydande tillhövigheter fet Hl tvenne nya musujnars ant 
ning, den ena vid Sdet i Luleå socken och de andra treme vid Longna 
och Aunjocki + Luleå lappmark och Jockimocks församling, med tillst 
att för inasgnarne hemta malm vid Kuotivari och tiellivari berg i Lapp- 
marken och att dertill nyttja skogarne wid de hemman, han antingen in- 
köpt dler ock vid dem han ånyo egde anlägga; hvarefter Kammar- och 
Bergs-kollegierne uti utslag den 9 Mars samma År för nämnde mustugns- 
anläggningar upplånit åt friherre Hermelin följande, dels invin Öfrer-Lulek socken 
och dels i Jockmocks luppmark belägna swmt af kormmissions-landtmätarne Lars 
Bergner och Pehr Novander afmåtte och på karta Ingde skogstrakter, som 
Majas befallningshafvande uppgilvis vars odisponerude, nemligen 
on skogsivakt, "gränsande i öster till Westmarks, Hedens och 
Brodåkors byars afvittrade områden, i vester till rålinien emellan Luleå och 
Pitså socknar, i söder emot Ale och Ahlviks byars skog samt Bjurt 
nybygge och i nom efter om rät linen från Långsjöns östra oller norr 
till Piteå sockens grins', hvar, sedan nödigt utrymme derifrin, enligt för 
fatiningarne, afgått för trenne nybyggen vid Mockträsk och sju vid Ablteäsk 
jomto de Here andre mod behörigt tillstånd mom distriktet redan an 
nybyggen samt tillika afräknats den kronoskog, som, enligt Kammar-kollegii 
resolution den 19 Februnri 1796, omot särskild afgift redan var upplåten 
UVuby byamäns vid Waucvisk ollov Norrån inrättade finbladiga sågverk, derat 
friherre Hermelin då mora jemväl var innehavare, hela den Mterstående 
skogstrakten blifvit bemäilde friherre upplåten att, efter i behörig ordun 
på hans bekostnad skedd vidare finätning och kartläggning, efter behof af ho- 


non nyttjas och begagnas för den vid Sdet privilegierad: masugnen, omot 
görande från och med 1795 af rekognitions-afgift enligt Kongl. bretvot don 
Juli 1779 och kvonobevillning ofter den taxering derå, som komme att fastställas. 
= 20. om skogstrakt ofvantför den nästföregående, på sydöstra sidan om 
Luleå elf, hvilken, såsom ansedd till nyhermans anläggning oduglig, upp- 
läts friherre Hermelin, med egentligt afseende på 8 derintill ogande 


hemman, men ätven tillika för strömvensning och inrättande af båtfart på 
Luleå och Solets elfvar, hvarigenom större tillgång på kol kunde echålla 
för tackjernstillverkwingen vid Selets masugn, och för hvilken skogstenkt 
inta. i öfverensstämmelse med Kongl. brofvet don 29 November 1796, olter 
skattlågguingsmethoden bord till Kronan erläggas och utgå i don mån söm, 
vad sjelfva skattläggningens verkställande, fuherre Hermelin Astundade att 
af nåmnde skogstrakt till större eller mindre del sig begagna, samt 

0. tvenne uti Jockmocke lappmark belägna skogstrakter, "don 
vid Långnäs privilogierade masagn nedanför Stor LuleAforsson, sträckande 

cs ifrån Luleå elf till Wajnat och Pirkejanr sjö samt omollan Tälla Luleå olf 
och Görgoån, uch den andra vid Auajocki masugn ofvanför berörde Stor Luleå 
fors, ifrån Öfver-ILuls& nybygges egor på sydvestra sidan af ellven till Mis- 
suuri, Anujockie och Sto 5 omollan Stor-Lule& «lf och de vid Ju- 
gcjaur och Waijkjanr nybyggen", & hvilka 2:no trakter friherre 
Hermelin tilläts art sina derstädes redan påbörjade nybyggon fullfölja och, 
efor vederbörlyt tillstånd, flere nya anlägga, emot åtnjutande af 13 friketsär, 
samt, enär inom Lappmarken någon afvitting icke blifvit börjad, derå tills 
vidare nyttja skogen för sin tackjonstillverkuing, dock med vilkor, att do 
al friberro Hermelin sig ålagne nyhyggen ofelbart inom den föreskrifna 
frihetstiden 15 år voro braglu i fullt stånd och fullkomlighet, derötvor 
Kongl. Majts bofallningshafvande egde hafva noga och allvarsam tillsyn; att, 
kild ränta borde af friherre Hermelin till Kronan erläggas för den skog, 
m, utom don nyhemmanen tillhörande, komme att för ofvannämnde vas- 
upvas behof bygaynas, sat att andre porsoners inom distriktet ugande ny- 
byggen bleve orubbade bibehällne. 

Efter dot föreståonde skogstrakter gonom Kammar- och Bergs-kolle- 
giornes  förumämnde utslag den 9 Mars 1798. sålunda blifvit frihorve 
Hermelin för doss jernverks behof upplåtne, ingiek bomälde frihorre med 
en underdånig ansökan till Kongl Majt, derati han anhöll att för dö 
hemman och lägenheter, som han, på de, genom Kammar- och Borgs- 
kollegiernos borörde utslag, honom upplåtne skogstrakter i Luloå socken och 
lappmark redan inrättat och än vidare ernade anlägga, få komma i ftnju- 
tande of den frälserätt och sätorifrihet, som i författningarno var Förunnad 
dem, hvilka i Westerbotten upptogo ödeland och anlade borgsbruk; och se- 
dan med anledning häraf blifvit upplyst, at. följande redan skattlagda ny- 


=Y= 
byggen voro af honom anlagde, nemligen: inom Luleå lappmark: Koniajoc 
eller Ruotivari N:o 1 och Tarajocki N:o 1, ol tt mantal hvardera, bäda 
vid Qvickjock, Enaviken N:o 1, !/, mantal vid Saggat sjö, Saggatsfores N:o 1, 
"a mantal vid utloppot af nämnda sjö, Parkjaur N:o 1, 1/4, mantal vid samma 
sjö, Sibbo N:o 1, '/, mantal vid utloppet af Kaudiaur till Purkijaur med 
egor vid Perlelfven, Waijmat N:o 1, ett mantal, 1!/; mil eydvest från Jock- 
mocks kyrka, Kåskat N:o 1, ett mantal, tvenne mil frin samma kyrka, 
Öfre Görgeån N:o 1, ett mantal, Storbacken N:o ett mantal på en halfö 
nedanför Lulsåfors, Längnös N:o 1, ett mantal vid Långnäsströmmens ut- 
lopp i Luleå elf, Norrvik N:o 1, ett mantal vid Stora Luleåforssar i nord- 
ost, Mesaune N:o 1, ett mantal vid Stora Lulef elf ofvan Norrrik, Aua- 
jocki N:o 1, ett mantal vid samma elf, Poritack eller Hermelins nyb 
ett mantal vid vestra delen af Gellivare malmberg; inom Luleå gocken 
Löfberg N:o 1, ett mantil & vestra sidan om Lulck elf, invid lappme 
gränsen; Nedre Görgeån N:o 1, ett mantal vid samma elf, Edefors N:o 1 
ett mantal vid Stora Holmforssen i Luleå elf, Strörubacka N:o 1, ett ms antal 
nedanför nämnde forss, Westerby N:o 1, ett mantal vid Luleå elf, Österby 
N:o 1, ett mantal, Åkerby N:o 1, ett mantal, Rödningetrisk N:o 1, man- 
tal i vester från Luleå elf, Navesberg N:o 1, ett mantal, Kallmyrheden eller 
Degerbäcken N:o 1, !/, mantal vid Luleå elf, Råbäck N:o 1, ett mantal 
nedanför Hedenforssarne, Selets Vestra N:o 1 och Sclets Östra N:o 2, om 
tillsammans "/, mantal i vester från Luleå ol och Afa by, Lombäck N:o 1, 
ett mantal invid det förenämnde, Ahlträsk N:o 1, ett mantal, Ibidem N:o 2, 
ett mantal, Ibidem N:o 3, ett mantal, Ibidem N:o 5, ett mantal, Ibidem N:o 6 
ett mantal, Ibidem N:o 7, ett mantal och Ibidem N:o 8, ett mantal, utgörande 
tillsammans 36 nybyggen om sammunlagdt 31'/, mantal, så har, med äbe- 
ropadt stöd af Kongl. special-privilegium den 5 Augusti 1673 samt Kor 
plakaterne den 27 September samma år och den 3 September 1695, Kong 
Maj:t uti nådigt bref den 16 April 1799 förunnat och tillagt friherre Her- 
melin å ofvannimnde nybyggen säteri och frålserätt, säterifriheten till 1/, del 
af hela uppodlingen och frälserätten på den öfriga, med Atnjutande af de 
genom Kammar- och Bergs-kollegiernes ofvanberörde utslag den 9 Mars 1798 
honom beviljade frihetsår, efter hvilkas förlopp frälsehemmanen borde vid 
kännas frälsehemmans vanliga skyldigheter jemie rotering eller en motsva- 
rande afgift derför, de frälsehemman, som ligga i Lappmarken dock undan- 
3 


ww 


hvilka likmätigt 1675 och 1695 årons plakater äro från soldat- och 
Msmanshåll frie, hvarjemto enahanda säteri- och frälselrihot, i lika propor- 
tion. tillerkändes de hemman, som friherre Iermelin dädanofor uppodlade 
de åt honom upplitno ofvanämnde skogstrakter, detta allt dock med 
tiryckliga förbehåll. att dessa uppodlinger, till förskommande af tids- 

ägt och på det ej andre till odling hugade personer måtte derifrån 

jus, skulla vara verkställde inom 45 friketsär, beräknade från det 

ts tillståndsdatum; uti hvilken” frihetstid, som med den 16 

1814 tilländagick, yttorligare förlängning gomonsamt för så väl detta 
om Moldorerentzska distriktet väl blifvit sökt, men uf Kongl. Maj:t uti nå- 
igt bref den 9 Maj 1820 afdagen. 

Af sismamnde, genom Kammar- och Bergs-kollegiernes utslag den 9 
lars 1798, åt föherre Mermelin upplåtne trenne skogstrakter, hafva dock 
följande områden privilogii-innehafvaron sedormora frångått, nemligen: 

1) hela den under No 1 här ofvan upplagne och till Sclets masugn 

nitionsafgift anslagno skogstrakt, hvilken, när fråga förekom om 
skattInggande såsom rokognitionsskog, på sätt uti Kongl. kongörelsen 


1 Februari 1811 är stadgadt, och dåvarande privilegi-innehafvaren, 


salig I M:t Konung Curl NIV Jo rätbyheten att på 
ano vilkor få densamma under Sclets ugn begagna, jomlikt 
Kaummar- och Bergs-kollegiemes utslag den 30 Juli 1823 och Kongl. brefvot 
on 16 Mars 1824 förklarats böra till Kongl. Majts och Kronans disposi- 
tion Aterfalla och på lika sätt, som om andra Kronans skogar uti Norrbotten 
lån är föroskrvifvet, använ 
b) al den under N:o 2 i nunnde utslag upptagne och för friherre 
Hormelins ogande hemman samt Scots masugns kusbekof onslagne skogstrakt 
halva endast 16,071 tunwland, som af bomälde friherre till bogagnande 
Arts, den 28 September 1798 blifvit skattingde och al Kammar-kolle- 
sim uti utslag den 21 Maj 1799 fastställde till 111 Riksdaler 29 skillingar 
pocie ärlig grundränta, som ocskiljektigt skulle åtfölja friherre Hermelins 
bruksinrättningar och hemman i Norrbottens län; och hafva väl sedermera 
Wlifae egarne till Gellivarcyerken, hyarunder Sclets masugn lyder, väckt 
anspråk. jemväl på den äterstiende skogsteakten, men enär frihorre Hermelin, 
Kammar- och Bergo-kollegiornos upplåtelse-utslag don 9 Mars 1798, 
att vid skogstraktens skattläggande anmäla sig till öfvertagande af 


19 


k stor del deraf, som han önskade få sig upplåten, samt f Hermelin 
vid skultläggninestillfället icke uppgivit större rymd än förumämnile 4 
kattlagda 16,071 tunnlond, och någon rättighet att, oftor skottlggnin 
få öfvertaga då tilläfvontyrs öfvorblifa mark icke I upplåtslse-uvlaget 
frihorro THormelin cllor hane rättinnehafvare tillerkänd, har Edors Konyl 
Maj:ts befnllningshafvande uti utslag den 14 Oktober 1855, som al Kamm 
kollegium, medelst utslag den 30 Maj 1560, hvilket vunnit laga Kraft, blivi 
gilladt och faststäldt, med afslag & de framställda ampråken, förklarat den 
öfverblifna delen af ifrågavaronde trakt, som enligt afvirings-styv 
mannens yltrande utgjorde on vild of inomot 100,000 tunnland, böra f 
Fders Kongl Majts och Kronans räkning i förfitiningsonlig urduing dis 
ponoras, och 

ce) de noder N:o 3 upplague tvenne skogstrakter uti Jockmocks lapp- 
mark, derå upplåtelse-privilegiet redan längesedan upphört att oga gällanc 
kraft, enär, jomlikt vilkorot uti privilogi-vesolutionen för deras upplåtand 
hvarken de tvenne masngnsanläggningar vid Longnas och Aunjocki, i och 
för hvilkas kollohof dosa trakter blifvit upplätna, sedermera kommit till 
stånd eller någon ränta för skogsteuktens begagnande, efter försiggånga 
afmätning och skattläggning, blifvit för dem bestämd och än mindre til 
Kronan utgjord, hvarföre ock, eltor hvad Eders Kongl Maj:ts befallning 
hafvande upplyst, någro anspråk på deras bibehällande icke heller af privi- 
ITezii-inuehafvaren blifvit fullöljd. 

Efter afdrag af föreståondo skogstrakter innefatta såledos för niirs 
rande de så kallade Moldercreutzska och Hermelinska odlings- och dkogs- 
distrikterne följande egoområden, nemligen: 


Meldercreuttska 


1:0 det ödedistrikt emellan Kalix och Luleå eltvar samt Meblorsioin 
bruk och 3 mil ofvanför Gellivare grafva uppåt Lappmarken, som genom 
Kongl. resolutionen den 20 Augusti 1753 blifvit kapton Melderorentz tll 
nybyggesodling i och för bruksdriftens uppehällande vid Meldersteins bruk up 
lätet, och hyvarå frihetstiden, som derutinnan först bostämdes till 10 är, sodor- 
mera tid” ofter andan, genom de särskilda Kongl. resolutionerne den I 


=S 


December 1763, den 3 Februari 1778 och den 7 Januari 1789 blifvit för- 
längd till och med 1803 års utgång för de äldre af Meldercreutz anlagda, 
men till och med den 7 Januari 1804 för de, i följd af sistnämnde 1789 
Ärs resolution, af brukspatron Boedeir sednare upptagne nybyggen, bvilket 
distrikt, ofter hvad Eders Kongl. Maj:ts befullningshafvande upplyst, skall 
omfatta en arcal af omkring 150 qvadratmil; hvartill dessutom kommer 

0. eft område af 3,731 tunnland, som, enligt Kongl. brefvet den 
16 Juni 1852, fått från det till Korpforss och Rensundsforss jernverksan- 
läggningar beräknade, här nedan närmars omförmälde, skogadistrikt inom 
Rånoå socken förflyttas under Meldersteins bruk till nybyggesanläggningar 
för sistnämnde braks kolbehol. 


Hermelinska distriktets 


det område, 16,071 tunnland utaf den genom Kammar- och Bergs- 
kollogiernes utslag den 9 Mars 1798 till kolfingst för Selets masugn på 
sydöstra sidan om Luleå elf åt Friherre Hermelin upplåtna skogstrakt, som 
vid skattläggningsförrättningen den 28 September samma år honom förbe- 
hälhlts och genom Kammar-kollegii notslag don 21 Maj 1799 blifvit faststäldt 


till 111 riksdaler 29 skillingar specie grundränta. I afseende å denna 
skogstrakt bör kollegium tillika upplysa, hvad bergmästaren A. Tryséns em- 
betsberättelse till Borgs-kollegium den 19 April 1862 innehåller, att sedan 
Svartå bruk, vid hvars anläggning donna skogstrakt enligt Bergs-kollegä 
utslag den 24 December 1801 blifvit till kolfång beräknad, sedermera aldrig 
kommit till stånd, så har skogen härstädes blifvit af Gellivare bolags intres- 
senter använd till stockfångst samt afvorkad för det bärstädes sedermera an- 
lagda Svartlå sågverks bebof och således för helt annat ändamål, än hvartill 
den vid upplåtelsen blifvit beriknad. 

Hvad nu angår beskaffenheten af den rätt, hvarmed förutnämnde di- 
strikter blifvit uteslutande i och för bergsrörelsens uppebållande åt privilegii- 
egarne till uppodling upplåtne, så hafva väl desse sednare, vid särskilda 
tillfällen, sökt göra den åsigt gällande, att de till hela distrikterne fortfarande 
skulle innehafva uteslutande eganderätt; men af ofvan anförde privilegiers 
innobäll visar eig ostridigt, att sådan rätt dem endast tillkommer för de 
nybyggen, som inom den i privilegierne stadgade tid blifvit af dem & distrik- 


2 TE 
terne behörigen uppodlade och bebygde, så att skatt och ränta, efter don 
föreskrifna odlisgstidens slut, kunnat derför till Kronan utgöras, samt stt de 
jecnverk, för hvilka de blifvit anslägna, behörigen drifvas och uppehållas. 
genom fundations pri t för Meldercreutzska distrikiot eller Kongl. re- 
solutionen den 20 Augusti 1753 erhöll nemligen kapten Meldercreutz endast 
frälserätt och säterifrihot till on tiondedel af all den jord inom distriktet 
som han, inom 10 är derefter, uteslutande egde nit, för Moldersteins bruks 
Bbetjenande med kol och körslor, till nybyggen uppodla, men med det öe- 
stämda vilkor att han, vid frihetens förlust, skulle hafva gjort början med 
husbyggrod och odling och densamma inom nämnde tid fullbordat. Väl 
sökte Mellercreute sedermera att få hola ödodistriktet geometrico afmätt och 
under full egande och frälserätt ät sig npplitet, utan något vilkor om fri- 
hetons förlust, men, såsom ofvan är nämndt, blef detta genom Kongl. resolu- 
tionen den 13 December 1763 icke bifillet, utan erhöll han derutinnan en- 
dast 10 års ytterligare prolongation i privilsgiot för nybyggens anläggande 
& distriktet, dock emot samma vilkor af frihetens förlust som 1753 års te- 
solution stadgade, och sedan rättighoten till nybyggens upptagande på di- 
striktet genom Kongl. resclulionerne den 3 Februari 1778 och den 7 Ja- 
nvari 1789 blifvit för Meldersteins bruksegare än vidare prolongerad, allt 
under. det stadgade vilkoret af priviligi-friketens förlust för hvad som 
under tiden försummades, samt sökt ytterligare förlängning i privilegii-tiden, 
som, jemlikt sistnämnde resolution, med den 7 Januari 1504 tilländagick, 
genom Kongl. brefvet den 9 Maj 1820 blifvit slnligen afslagen, && har, 
såsom följd häraf, all den jord, som med 1803 års slut var af Melderstoins 
bruksegare på Meldercroutzska distriktet lemnad öde och ouppodlad, till Kro- 
nans fria disposition äterfallit, och privilogierne alltså redan med samma tid 
npphört att cga vidare gällande kraft. Beträffande Åter Hermclinska distriktet 
inom Luleå socken och lappmark, derå han genom Kongl. brefvet den 16 April 
1799 erhöll privilegium på frålserätt och säterifribet ull Y,ydel & de af 
honom derstädes anlagde och inköpte samt de vidare nybyggen, som under 
15 år derefter kunde af honom uppodlas, så, onär jomväl vid detta privilegium 
det vilkor var fåstadt alt dera nybyggssanliggningar borde, till förekom- 
mande af tidsutdrägt och på det ej andr till odling hugade personer deri- 
från måtte utestöngas, vara inom berörde 15 år från det Kongl. brofeets 
datum verkställde och den för detta och Meldercreutzska distriktet år 1814 


ka förlängning i privilogiitiden genom förenimndo Kongl. bref 
den 1520 blifvit alslacen, har, efter privilogiets utgång med dön 16 
April 1514, äfven hela området af ifrägavarande distrikt äterfallis till Kro- 
m och priv upphört att oga vidare sällande kraft, 
endast af den bystrakt om 16.071 tunnland, som 

och Borgs-kullegiornes utslag den 25 September 1798 privile 

halvarne, för ng , tillagts och gonom Kammar-kolle 
utslag den 21 Maj 1799 Obfvit skattlngå till 111 Riksdaler 29 skillingar 


spocin g.updränta 
Sudan kollegium sålunda i underdånighet redogjort för de cgoområden 
under nuan af Moldsroreulzska och Hermelinska odlingsdistrikten, som, 


I huvudsakligt syfte på borgoerksnäringens uppusintran och förkofran 
vid. Melderstcins bruk och underlydande masugnar, genom förutnämnde pri- 

ger blifvit till uppodling upplåtno, förekommer derefter att tillse, huru- 
vida och i hvad mån dot dermed Asyftade ändamål blifvit vunnet. 

Hv s först angår borgverkshamdteringen, inbemtas, med ledning 
sf den undertåniga berättdse om ckonomiska förhållanden inom Norrbottens 
län, som framlidue Iandshöfdingen m. m. Widmark den 9 Januari 1860 
till Edors Kongl, Majst afgifvit, att vid Meldorsteins bruk och tillydan 
verk. som numera vanligen benämnas Gellivare verken, under förutg 
25 åren, från och mod 1834 till och med 1858, produkten af 
hundteringen, i jemt skeppundstal boräknadt, per modium för hvarje år utgjör 

Jernmalmsbryteing vid Gellivare . » - 6,082 skepp. 

Tackjornstillverkning 

Vid Sclets masugn sc 
Stäng och Åmnesjorntillverkning: 
Vid Meldersteins bruk HÖ 
Selets - rg AEA 1: 85 on 
hvaremot af de, utaf vederbörande bergmästare till Bergs-kolleginm medde- 
lade up ör de efterföljande åren, på tillverkningen vid bruken och 
bergverkon inom I lyses, att tillverkningen vid 
förutnämnde. verk i jemat al under dessa sednare år endast utgjort: 

Jerremalmsbrytning vid Gdlivare är 18 0 ocntnor, 
motsvarande omkring 801 skeppund ciler föga öfver "/g:del af malmbryt- 

m under föregående period: 


Tackgornstillverkningen vid Sets masugn har upphört sedan 3 
då masugnen solnast var i 
Stång- och Amnesjerrtil 


Meldorsteins bruk 

Sclets do 

tillsamma 
motsvarande ullenast omkring 359 skeppunds tillverkning är 1862, 312 
koppunds år 1863 och 270 skeppunds år 1864: hvaraf alltså inhomtas, at 
bruks- och börgshandtoringen vid Gellivarsvorken, som undor don förutnämnd 
25 åriga perioden, jemförolsevis mot den vid andra jernverk i rikot, i 
fall varit i högsta måtto låg och inskränkt, under den sednare tid 
mera så nodgått, natt nt oscdan Ar 1859 nå jornstillverkning 
stådos icke bedrifvits samt brukshan dd g varande stång 
jerneverken && betydligen nodgålt, att d ke i minst 
måtto motsvarar de uppoffringar i stora skogs- 
lempat Gellivareverkens ogare i och för brals- 
muntran derstädes. 
Beträffande dereftor förhållandet mod nybyg 

bergverkskandicringens befrämjande, det enligt privilogiorno äl 
innehafvarne att inom föreskrifnc privilogiitidens utgång fullgöra, 
Kongl. Maj:ts befallningshafvande i sitt underdiniga utlåtande upplyst, 
afdrag af hemmanen Rödningsträsk och Navasberg inom Öfver-Eu! 
hvilka onligt Kongl. brefvct den 1 Februari 1861 för undorlaten by 
och odlingsskyldighet till Kronan Merfallit, öfrige af privilogiiinnehafrarne 
uppodlade så kallade odlingsfrälsehonwman inom Öfvor- och Ned 
Råneå, Öfset- och Noder-Kalix eamt Jockmocks och Gellivare socknar till- 
sammans ntgöra 112256, mantal, hvaraf de inom Nedor-Lulcå, Råncå 
och Neder-Kalix socknar, genom redan fastställd afeittrin de inom 
Öfver-Luleå svcken, enligt på pröfning beroende afrittr blifvit 
tillagde tillhopa 115,677 tunnland 26 kappland utom S3,565 tunnland 4 
kappland impedimenter, hyarsmot åtor de inom Öfvor-Kalix, Jockmocks och 
Gellivare socknar belägna frälsehemmans områden ännu äro obestämda, emedan 
dessa socknar ännu icke undergätt nfvittring, mon, i anseende till den svaga 
Veskaffonheten och ringa odlingen & de inom Aellivare socken belägna hom 


-U- 
Eders Kongl. Maj:ts bofullnij 
utslag, som kolleginm den 21 och 28 De- 
skattliggning desse hemman öfvergätt och, 
2 8 Maj 1839, blifvit af Eders Kongl. Maj:ts befallnings- 
ld att på vid blifv 

m hvilken åtgärd icke n 


ihafvande den 


intilldess o afvittring annorlunda 
gen ndre än 20 frälschem- 
blifvit förme 


ade från 17 till 27/4 mantal och återstående 
/a mantal 


Asom liggande i ödesmål icke kunnat 
Maj:ts befallningshafrande tillik: 

äfven flera af Gelliva 

utan alt upplysning kunnat erhällas eftor hvilka 
ande kraft sådan förmedling skett. Tärvid bör 

Nivareverkens förutnämnde 


vorkens hemman blifvit 


, Kadorafva, 1 mantal, Lamasuando, 1 mantal, Lamasvara, 

I mantal, Murka, I mantal, Kietasvande, !/, mantal, Ru- 

vari, I mantal, och Robsams nybygge, I mantal, eller inalles 

särskilda hemman med ett sammanräknadt skattctal af 97/7 mantal redan år 

520 uti jordeboken antecknas såsom öde. Med afteende således derå, atten större 
avarande hemman dels äro öde och dols genom förmedling blifvit till 

totalet betydligt reduecrade, angifver Eders Kongl. Maj:ts befallningshafvandes 
förenämnde uppgift i sjelfva verket, på långt vär, hvarken rätta antalet eller 
skattotalet å de hemman, som för närvarande finnas af Gellivare bolag 
uppodlade och bebygde och säsom sädane anses kunna ega framtida bestånd. 
a förhållanden och då af det ofvan anförda är upplyst, att 

rättigheten till nybyggesodling på de ifrågavarande distrikten, emot erhållande 
älse- och säterifribet derå, jemlikt tydliga ordalydelsen uti de omför- 
mälde  privilegierne blifvit innebafvaren deraf förunnad endast i och för 
Vergverks- och brukshandteringens uppchällande vid Meldersteins bruk, med 
det uttryckliga vilkor tillika, att nyhemunanen, vid frälse- och säterifrikstens 
förlust, skulle inom frihetstidens utgång vara i fullt stånd fullbordade; men 
hvarken sjelfva jernveckshandteringen kan anses hafva med det nit och i 
det omfång blifvit af privilegti-innebafvarne bedrifven, att den, såsom hufvud 
sakliga afsigten synes varit, kunnat blifva en ortens hufvudnäring, utan 
tvärtom bruks- och bergverksröralsen mer och mer aftagit så att flora verk 


blivit nedlagdo, sams Ad, 
korsterkter, eler hvad 


och inrättningar numer atand 


rörelse anslags applyst iu 


privilegierne främmande  ändsmäl, nemligen förädlin 
h än mindre nyhyggesodl 
privl 


itor måst för fö 


varnos sågverk 


vigen fullgjorda inom den föreskritya, 


alldelas ide och 
förmodlas, anser vid 
den 17 December 


ene 
mmmads 
nligt 4 


nan de 
dant förhållande och då 
1766 och Kammar-kol kung 


honanan, som till brukens understöd 
mål användas, uten skola, 
kollegium det vara nun 

vida, ioka blif 


sikterifrikoten som Al 


fullgjorda 
vilar 
sådan ära al privilogii-innehafvarne förverkad 
humstålka, att em noggrann 

genom Jiders Kongl Majts 
Gollivarob tillhörande 
äro 1 förhållande till 
dels hvilka för närvarande äco fdo och dels h 
år 1504, 


vant i förhållande till sitt urspean 


ofallning 
hemman och nyhygg 


we mantal och ränna 
k ilka hemman 
lå priviiegirtrbeten I rcrentzs] 
ga mantal uppodlade och ) 
gas undergå förmedling. samt att. sodan om sådan an 

under Mt 


nifrihaton samt Atorgång 


Kråkan om uj 
äll Kronon al « 
förmod! 


som andra als 


och site mindre 


och inv privilegiitiden sj fullbordade eller 


bruksrörelsen nu ej använde hommanen må i laga ov 


innehafvarne säcka: 


(> Palmstruchska odlings och skogslistriktot 


Redan vid 


deputation hos Konz rv Palm 


Maja 


ankällia, att don, major 


striktor upphörd 


1769 års nksdag hade Riks Ständers allmänna be 


till uppodling upplåtna del al on skogatrakt på norra sidan af Piteå olt 
nåtee allmogen i Pitok socken npplåtas till nybyggen, omedan bemälde major 
ifrån år 1757 varit utrikes vistande och om donna skogstrakts uppodlunde 
icke gått i förfaliningg men sodan Kamnrar-kollegium blifvit håröfvor hörde 
underdånigt utlåtande tillstyrkt, att ouppbrukade trakten, som vore 
Imwiluning, måtte styckovis utsynos till dem, som sig derom un- 
millde, har Kongl Maj:t. enligt nådigt brcf till kollogium den 25 Maj I 
väl finnit den Palmstruch tillagda uppodlingsrättighot böra uj 
på det han ej må kunna sägae vara derifeån ohördan dömd, skulle i all- 
nånna tidningame kungöras att. ifall han oj lät höra af sig inom ett Ar, 
uppodlingsvärtigheten skulle ät andra upplåtas; hvarefter nytt frilhetsbraf ar 
don 8 Ma > på detta uppodlings-distvikt synes halva blifvit henom 
möddelad 
don utredning, Bders Kongl. Maj:ts befallningshafvande derom i 
trigt lonmat fär kollegium tillägga: att nt nämnde frihotsbrof, vid distriktets 
upplåtande till majoren Palmstench, följande vilkor tillika voro föreskrifun, 
nomligen: "att, på det Kongl. Majt måre blifea förvissad, att dot af houom 
fsyftade ändamhiet landets nppodling måtte vinnas och de förunnade 
friheterne ej missbrukades endast till hinder för andra, som framdeles funnos 
villige och förmögne att uppbruka Atminstone någon del al ödedistriktot, 
w Palrstruch ju förr ju heldre görs början med landets uppodling och 
nödiga hus” byggande till folkets horrbergorande, som der arbeta och sig nod- 
sätta vilja, och sedan oftor hand mer och mer utvidga och förbättra landt- 
bruket dorstäles, tilldes: hela trkton ofte jordmån och horkaffenhet blofve 
uppodlad, bygd och bebodd," hvarjemte och sedan, för detta ändumäl, tjen- 
ige odlingslägenhoter os kor blifvit för hvarje hemman utsynte aftar det 
tunnlandstal, som skattläggningsmethoden för länet den 23 Soptomber 1775 
utstakar, det tillika ålåg major Palmstruch, "att inom ox års förlopp från 
frihotshrofvots datum hafva gjort så god början med uppodliugen, att på 
alla belimtlige hommanslägenheter må vara folk och åboer med nöd Asl- 
hus och åtminstone ott tannland 'uppbräkad Aker samt fing för någe kvoatar 
till hvart och cow holt hemman, hvilken uppodling sedan årligen borde för 
meras, till dess alla hemman blafvo i fullt bruk och stånd försätta, vid fö 
het of den förundte friheten," deröfvor Tandshöfdingen + orten tillkomme 
att hålla hand och låta hvart fomte är syna hvad majoren ellor dess rätts 


innehafvare tillgjort, både vid landets uppodling och tilleruade verksmlågg- 
ning, samt underdånig berättelse derom till Kungl. Majt insända 

Sedan de i frihetsbrefyet föreskrifna sox åren för uppodlingarnes början 
genom nådig resolation den 7 November 1750, al förekomne omständigheter 
blifvit prolongerad och förklarsts böra från sistnämnde resolutions damm b 
räknas, och under tiden & distriktot upptagits följande, under namn af Alter 
frälseogendom uppodlade hemman, nemligen: säteriet Alters gård om 2 man 


ul sont frälsehemmannen Backträsk, 4 mantal, Brodträsk, I mantal, B 


träsk, 4 mantal, Holmträsk, 4 mantsl, Påliräsk, 3 mantal, och Storforssen, 2 
mantal, hvarjemte Alters bruk derstädes Ulifvit anlazdt enligt Bergs-kollegii 
privilegium den 21 April 1801; men i förberörde nådiga resolution icke 
var bestämdt, huruvida den, i frihotsbrefvet för uppodlingarne tillika beviljade 
s0 års skattefrihet skulle för Alters frälssogendom från samma tid få b 
räknas, så har Kongl. Maj:t, uti nådigt bref den G Juli 1824, af anförde 
skäl tillåtit art, i likhet med hvad genom Kongl. resolutionen den 7 November 
1780 blifvit i alscende 4 odlingstiden förklaradt, den Alters frälseogendom i 
nåder beviljade 30 års skattefrihet finge från samma rosolutions datum be- 
räknas och sålunda till 1830 års utgång fortlara, "med vilkor att de redan 
föreskrifne byggnads- och odlingsskyldigheterne behörigen blefre fullgjorda 
Då uågra andra hemman och nybyggen, utom Alters förutnämnde fräl 
sgondom, icko af privilegii-muehofvaren, tu n i fribetsbretvet stadgad 
tid, blefeo uppodlade och all den äfrige, ödelemnade delen af distriktet alltså 
såsvm en Kronans allmänning, byarå Eders Kongl. Majsts befall- 
uifrande, tid efter annan, meddolat andre personer tillstånd till nyby 
le, men Alters egendomsagure hos Eders Kongl. Maj 
hafvando yrkat, att erhålla införsel äfren uti eganderäcten till hola den oup 
odlade, under namn af kronoallmänning återståendo delen af distiktot 
att alla frågor om annan disposition deraf, än till sökanden, måtte förblifva 


oafgjorda, intilldess laga kraftvunnet beslut i det sålunda framställda yrkandet 
srhållits, så hur Eders Kongl. Majis bofallningshafvande, på den grund att 
det, genom afvan åberopade privilegium, majoren Palmstruch upplims odlings- 
distrikt, genom den & trakten är 1602 verkställda och af Eders Kongl, Maj:t 
befallningehafvande uti atslag den 30 Augusti samma är fastställda afvitoring, 
undergått behörig reglering till område och gränser, hvarföre någut vidare 
ateymme i skog och mark, mtölvör den stlunda för Alers egeudom utsynti, 


I gränser genom afvitvings-vältens protokoll beskrifne trakt, 
grand t, innebafvaren deral tillkomma. nn 
Magusti förklarat sig icke kunna ölver förutvänndlo 
annat yttrande, An att så vida visas kunde, dot obehöriga 
frit gjorda & den för frålsoegendomsn Altor affattade mark, 
lemnades, att sådant eler fog vid hävadsrätton i 
agn omdmng utföra; hvaremot kolleginom, uppå bärsmot 
urslag den 17 Oktober 1832 ansott don år 1802 ut Eders 
belnllnimgshatsande fastställda ntvittring icke innefatta annen 
vw fråga, än tilldelning uf mark för de då, under bontmning 
uppå distriktet onlagda nyhemman om 20 mantal skatt, 
bestämmande omkring szendomens område icke 
ne för Eders Kongl. Maj:ts bofallningshafvande 
2 vs usla Biljaktligon icke kunde lägga hinder i 
händelse eu större ellor mindre del af allmännings- 
innu kunde finans öfig, som + stöd af 1775 års Kongl. resolution 
Alvas ogondom nllfalla, söka göra dess rätt dertill gällande; och 
kollesium alltså skäligt att, mod upphiäfvande af dot öfverklagad 
rförvisa målet dill Eder Kongl Majts befillningshafvande, som, 
förstående  afvittringen i Piteå socken försiggått och gränserna 
Alters ogendom, i enlighet med 17735 års Kongl. tion, dervid 
peståmeda, inde act, ätver det al exaren till nämnde egendom gjorda 
iståonde, lag och författningarno Ikmätigt sig utlåa och duss boslut kollogii 
prölaing undecsiälla, och, swlan besvär hilremot blifvit I underdänighet anförda, 
har Kongl. Mit, enligt nådigt bref den I Oktober 1835 funnit besvärandens 


undordåniga anhållan om nådig föreskrift för Eders Kongl. Majts bolslluing: 


hatsande att meddola imuchafvyaren af omförmälde privilegium införsel i all 
nm mark, som innoslutes inom de i samma privilegium uppgilne gränser, 
kunna i nåder bifallas, men tillika pröfvat skäligt att, med fastställande 
f kollogii öfvorklagade mislag, i nåder stadga, att, intilldess den dori för- 
ordnade profning försiggått, någon vidare npplåtelse till nyhemman eller 
mv ny anläggning mom det i förutnämnde privilo 
ckv finge, um privilogii-innehafvaroas megilfvwnde, af Kongl. Maj:ts befall- 
ningskalvande boviljas; innehatvaren af samma privilegnun obetaiget lomnadt, 
ut om beståndet af redan inom distriktet skodde sådane upplitelser, som 


förmena 
påståends 

1 
de, ät 
Vistrikto 


lägenhet 


utg tsk 


pråvilog 


låta på distriktet 


indre 
tor 
[ 


am, 


ua 


omot detws privilgmw stridande, + behörig ordning väcka 
lo efter Belogonhot 
anledning a sistnämnda lör 


soner, på don 


ar Kongl, Maj. 


lemnad till afgörind 


slet och frågan om beståndet af 
neliatvaren ödelenmada delen af 
ande utsynile nyhemim 
Pite härads ogoskillnad; 


20 Juli 1846 sie devöfver urlåt, atv onär, onligt 
majoren Palmstiach 


utsynn All till åk 


till. <A många nyheniman. som lägenhet 


de utsy 


nb 


[ 


uheternue, inom sex Ar 


att. igenom lindshöflingen 
h äng sat nödig skog tjenlig 


bh utrymmo finnes. och att ä 
fån privilegiots datuw. skulle 


åbour försedde med nödige hus och minst ett tunnland åker jomto äng 


några kroamr till hvarje helt hemman, 


tilldess 
vilegiot 


nia 


om sedermova Ärligen borde förmer 


hemmanön voro i fullt bruk fövsatte, vid förlust af de nti pri 


förunnade rättigheter och frih 


och ligenheterua icke vw00 anlagde & m 
Palmstruchska 


bo 


hyarå hvarken 


vnfi 
erforder 


älta 


frål: 


på sätt oftor I 
för uyhommans 
0 år från privilegier urfärdan 
nyhemman och lägonhetar up] 
striktet uppodla och mätta; alltså 6 


mer Än 
berörde 


tet anlagda fräl 
andorgått, utan vor 
major Palmstrach aller 
schomman  föranstaltat 
r för ändamål af ny 


ter; men ide omtvistade nyhemmane 

mork, som innefuttades inom de, uppå 

hemman, hvilka redan är 1802 
belågno på den del af distrik 
eftor honom blefne innohalv 

Mar hos vederbörande 

hemmans uotsynande 


> Ärs privilegium bordt ske, och än min 


anläggande verkställa 


och frälsehommansegaros rätt icke var 


upplåtol 


heterna förnärmad, och di 


Indt; 0 
besträr, 


och 
har 


al 


mark” till anläggning al d 
upplåtelsers bestånd således böra förblifva orab 


nm Alters bruksegars 


Fader Kongl. Majt i 
11 Fölminri 1848, ccoskillmnds-rviton 
Slutligen hade + fullmäktigen vid 18355 års riksdag. A Bäck 


ström, & Piteå 


anhållit 


att. 


ocknemärs vägnar, uti 
unsäende till behofvet 


lätit, innan andro por 
de förflutit, sökt och fött tillstånd av 
på sagde andel af Palmstruchska di 
ann egoskillnads-rätten Alt bruks 
um de, på Kronans sida, skedd 


omtvistade hemmanen och Ueen 


ot detta beslut anfört underdAnig 


hög: 
berörde utslag gillat och fastställt 


a domstol, mödolst utslag den 


till edvrs Kongl Majt imgilven skrif 
för socknens betydliga betolkmng att 


förskafta sig uppehälle genom  nybyggesinläggningar, hemst alla tjenliga 

ihetor redan voro upptsgne, mod undantag af Palmstrachska distriktet, 
det uti Kongl. brefset dun 1 Oktober 1835 tills vidare föroskrifne förbud 
mot nybygsgesupplåtelser på nämnde distrikt måtte få förfalla och dot vara 
vederbörande myndighet tillåtet ott, medan afvittringen i socknen ännu på- 
gick, upplåta den onpptagno delon af Palmstrochska distriktet för anläggning 
ut bemman samt dervid pröfva, huruvida antingen Allers gare, på grund 
af sina förmento privilegier, eller andre hugade odlare må vara till ineym. 
ning 1 de blifvande hemmanen borittigade; mon, sodan landshöfdinge-em- 
botet i länet i underdånighet upplyst, att dämera föga återstode al de af 
vittringsåtgärder, i atvaktan å hyilkas fallbordan, enligt förutnimnde nådy 
bref 1 Oktober 18:35, måst anstå med pröfningen al Alters bruksegures 
anspråk på den änna icke till hemwan eller nybyggen upplåtne del afifråga- 
varande distrikt, har Edere Kongl, Maj:t, enligt nådigt bref den 21 Augusti 
1857, funnit Piteå svcknemäns förrberörda ansökning icke kunna töranleda 
någon Ändring i hvad gonom nådiga brefvet den I Oktober 1835 blifvit 
föreskrifvet, men i nåder anbefallt dess befallningshafvande i länet an, så 
fort ske kunde. den på Edurs Kongl Maj:ts befallningshafvande, enligt samma 
nådiga bref, ålggande pröfning förstaga och dervid taga i öfvervägande hynd 
Piteå socknemän hade att i ämnet andr Frår, detta vaktadt, Edors 
Kongl. Maj:ts befollningshafvande icke till kollogimmn inkommit med. sitt ut 
slag i den på Ede I. Majs befallnmgshafvande sålnuda beroonde 
frågan om dispositionen af don ännu onppodlado delen af Palmstruohska di 
striktet, som, enligt sismåmnde nådiga bref, borde kollegii pröfning under- 
ställas, har, på derom gjord förfrågan, Eders Kongl. Majsts bofallningshafvinde 
ti skrifrolse till kolloginm den 13 Oktober 1503 äpplysty utt onimmla 
fråga ännu vore osfgjord, men att, sedan stvutringsberodningen i Piteå socken 
dåmora hunnit afolutas, densamma torde ander påfiljande vintor komma 
atv ar Bders Kongl Majts bofallningshafvande mod siat afbjelpas. I alseonde 
i Alters bruke tillvorkning, får kollegiwm, oftor derom erhållna upplysningar 
rån Bergskollegium, meddela, att stångjernstillverkningen, som under den 
förutnämnda 23-åriga perioden, 1834-1838, utgjorde i mo por år 253 
skeppund, sodermera nedgålt: år 1559 ull 264 skoppund, är 1860 till 507 
koprund, år 1861 till 1,054 centner, ellor ombring 299 skoppund, och år 
1863 ull 262 centacr, ellvr omkring 74 skeppund, samt att under åren 
1862 och 1864 bruket varit nedlagdt. 


1) Korpforss och Rensundsforss jernyerksanläggningar med dertill 
anslagno skogar. 


Med stöd af en åron 1817 och 1818 upprättad karta öfver då utsynte 
för. om nillämnad sågverks- och jemverks-anläggning, den förre vid 
don sodnare vid Ronsundot i Råncå olf, hvarvid skogstill- 
båda verken beräknats utgöra 
mom Rånoå sken”. 202050 tannl 
tävklivuru sonkon a 175,641 hv 
tillsammans 377891 tanul. 
hvarifrån dock nfräknats Hvitåforso sågverks påstådda 
nätt till trakten N:o 16 om 33.118 tunnl. 
ut. för anlagde nybyggen 26.000: 5, sr RR 
After afdiag hräraf åtorstod a 16.570 tunnl 
skogsvidd, gomcnsam för do båda tillämnad ngarne, deraf be 
räknats 
för sägverksmläggningen — - 91,050 tunnl, 
och för jornverksanläggningen 25520 
så hade förste Inndimätaren L. P Bergnor och sockonskrifvaren J. J. Ruth- 
herg dels hot Eders Kongl, Mujts bofalluingshafvande i länet sökt tillstånd 
för uppförands af ett fabliligt sägvork vid TA n om 1 å 2:ne ramar 
mod rättighet till stockfångst från ofvanborörde dertll utsynade skogsområd 
915050” tunnland, hvilken ansökan jomväl blef uf Eder Kongl. Maj:ts bo- 
fallningshafvande uti utslag den 6 Februari 1828 bifillen, dels ock hos 
Blers Kongl. Måjt i underdfnighet imhålliv att, med berikning af kollångst 
från don öfriga uppgifna skogen, 20 tunnland, få anlägga ott stångjerns. 
vork vid Ronsnndeforss och en masugn vid Korpforsson, och, sedan sistnämnda 
anstikning ar dom Kongl Maj:t ac nådigt Dref dem 12 Mars 1828 blifvit 
bifallen, utfärdade Berg 
sökanderne på uppförande vid Korpforssen af en masugn för tillverkning af 
tackjern al malm från Gellivare malmfilt och stt stångjernsverk vid Ren- 
sundsförssen med en stångjörnahuminare och 2:no härdar, hvartill kolfngst 
finge tagas frän de för dessa jornverk insynade, ofsannämnde skogstraktor 


-kollogium don 314 samma månad privilagium för 


25,520 tunnland, däck sad det uttryckliga vilkor, all jemverken inom 


slurct af äv 1828 skulle vara uppförde och att sökamlane, nom 
Becys-kollegiam styrkte, alt nödiga mibygsen med tillhörande 

kons underhållande mod kol blifed 4 nämnde skogstrakter 
utsynade och upptagna Derjomto och sodan, i stöd af dot wn Kongl. brefven 


don 30 Juni 1820 och 2 Maj 182 gade förbud omor vidare stock fmgst- 
upplåselse från Kronans skogar till sågverk 1 de nova non; Kongl Maj:t 
uti nådigt bref den 23 Juni I upphäft det af Kongl Majs befallning 
hafrande ud föratnämnde doss utslag, don 6 förutgångne February 
ndimätaren Bergner och sockenskrifvaren KRuthberg lommade tillstånd till 
stock tån obom omförmälde krono-allmännimgstikt om 01050 nn 
land. skogsmark för deras tillamn rk uti Längforsssn, men i ställer 
ati särskildt nådigt brof don 22 Juli samt år, blått dem att, för utvid- 
vande al deras privilegierade jernverksanläggning vid Korpforssen och Ren- 
sundslorsson, få vämnde skogstrakt ull kolfingst använda, så har Bergs 
kollegium ad ytterligare privilegiam den 23 Augusti berörde år tillåtit sö 
kandarne an, med rätt till ko Mängst (rån sagde skogetrakt, få vid Ronsunde 
forsson uppföra ytterligare en stångjernsbammanre med tvenne härdar, sndo 
nahanda villor om ee uppförande och nybyggsus isynande inom 5 dv, 
vid privilogista förlust, som uti Borgs-kollogii förra. privilogium af don 41 
förutgåvgne Murs var stadgadt. 

I följd af berörde, vid skogstraktornes upplåtande fästade vilkor, hade 
det således ålegat privilegii-innehafvarne ant, inom den bestämda tiden ul & 
år, hafva så väl sjelfva jernyc Se uppförde som ock nödige nybyggen för 
verkens underhållande med kol & skogstruktorne insynade och anlägde; mon, 
i anledning af EL Se re s gjorda underdåniga ansökningar ait 
hufvudsakligen på grund af den tidsutdrägt, som egdo rum i afsvondo & de 
nybyggesanläggmingar, från hvilka koltillgången skulle hemtas, få privilegn- 
tiden förlängd, har Kders Kongl. Maj:t, onligt särskilde nådigo bref den 31 
Augusti 1553 och den 6 Februari 1545, bifallit, att tiden for vorkons upp- 
förande och nybyggeus insynande finge till 1853 års slut förlängas, hvar- 
jemte, uppå förmyade underdåniga ansökningar, Eders Kongl. Majs uti sed- 
nare nådiga bref af den 16 Juni 1852 och den 14 Januari 1850 beviljat 
ytterligare anstånd ull 1863 års slut med uppförande af sjelfva jornverkan, 
man något anstånd mod nybyggens insynande och anläggande celler förmåns- 


rått. till skogen blot icke genom samma nådiga bol privilegii-innehafsamne 
tillerkänd; vid hvilket förhållande rättigheten för dem till nybyggons upp 
tagande anod nödiga skogsrymder till kolfingst för verken redan med är 
1803 upphört. Men atven derförinnan hade privilegii-innel denna 
sin. rätt försatit, emedan den tidsutdrägt med nybygy 
uti sin» underdåniga ansökniugar upp so 
privslegutiden, var ensamt al dem sjolbva 
föreskriften i Borgs gi privilegium, ge 

Eder: Kongl, Maj:ts befallningshafvande om 

detta af. privilogivinnohafvarne ända till 

först till Eders Kungl. Maj:ts 

mng, att HÅ till nybyggen 

tillj. kolfingst. för. jernvorken anvisad: Emellert 
porsoner hos Eders Kongl Maj:ts bofallningshafvande 
stånd till nybyggesunlägening; sr A ifågavar a 
uppkommo emellan Se erne och privi 

nare, på grund af Borg k 
dessa redan anlagda gar a blefvo dragn 
under Kammar-kollegii pröfning; men enär privilegium icko för 
privilegii-innehotvarno mnefattade annat berättig? ogstrakter, 
än att för jernverken gagna den kolfångst i 

behörig ordning utsynads och beviljade nyby 

skogens och nybyggenas bestånd påräknas och erhållas, 

tande företrädesrätt till de i berörde skogstrakto > 

anläggningar tjenlige odlmgslägenheter alltså icke kunde hafva genom 
nämnde privilegium blifvit innehafvarno deraf till dess på grund 
al samma privilegium egt att, i annan ån den för nyb; de i allmänhet 
stadgade ordning, få Sw Dnybycgesanläggningar inom ude skogstrak 
ters områden beviljude och utsynte; hvartill kom att, ifren om den af privilogi- 
innehafvarne Ar 1846 hos Edors Kongl Mapts befallmingshafeande gjorda 
ofvannämnda generella anmälan om skogstrakternoe indelande till nyhemman 
för -bemälde innehafvares räkning, utan att några särskilda till nyhemman 
användbara odlingslägenhoter dorvid blifvit närmare uppgifno, kunde till 
kännas det afseende, att privilegii-innehafvarne dymedelst fullgjort hvad dem 


lot at 
anmäla så 
utsynande. unde 


legat för bringande till verkställighet af det i privilegiet stadgade vilkor om 
uppta a a mod tillhörande skogsrymder för jernverkons 
behof, de umtvistade nybyggena åter samtlige voro hos Eders Kongl. Maj:ts 
befallvingshafvande till upptagande sökte och beviljade, förr än privilogii- 
innehafvarnes förber generella anmälan till Eders Kongl. Maj:ts befall- 
ningshafrande år 1846 ingafs, så har kollegium wi kilde utslag, som 
Eders Kongl. Majt, bland andre, uti nådiga bref den I November 1861 
fastställt, tillerkånt nybyggesåboerne besittningsrätten till dessa nybyggen 
framför privilegii-innchisfrarno 
Hvad åter ofrige nybyggen angär, som, i följd af berörda hos Eders 
Kongl. Majas betallningshafrande är 1846 gjorda anmälan, vid allmänna 
ufvittringen i socknen eller eljest blifvit, i stöd af Bergs-kollegii privileginm, 


för privilegii-iunebafrarnes räkning insynade och afvittrade samt af Eders 


Kongl. Maj:ts befallningshafvande till dem upplåtno; så, enär privilogii-inne- 
hafvarnes formånsrätt till dessa nybyggesanlaggningar, jemlikt tydliga orda- 
lydelsen i nänmde privilogium, wteslutande afsett jernverkens förseonde från 
de inddade gona med nwliy kolfingst för bruksdriften och rättigheten 
till dessa nybyggesanläggningar följaktligen varit oshiljaktigt förenad med 
sjolfva jorneorkon, derifrån nybyggena, i likhet med hvad uti Kongl. för 
ordningen den 11 December 1766 och Kammar-kollegii kungörelse den 18 
Jah 1 , i fråga om hemman, som till brukens understöd blifvit från Kro- 
nan inlöste, är stadgadt, lagligen icke kunna skiljas eller af privilegii-inne- 
hafvarne till annat, än verkens underhållande nyttjas och bosittas, i 
hvaraf. om verken icke inom privilegiitiden blifvit uppförda eller sedermera 
nedläggas, nybyggena skola till Kronan återfalla, sumt i nu förevarande fall 
förelsommer, enligt hvad uti Bergs-kolleginm blifvit upplyst, att ifrågavarande 
Korpforss masugn och Rensundsforss stångjernsverk, som, enligt Bergs-kollegit 
privilegium, bordt vid privilegiets förlust, inom föreskrifna frihetstiden, som 
med är 1863 till a behörigen uppförde, Iwarkan derförinnan 
eller ens sedermera blifvit uppförda och kommit till stånd, ansor kollogium 
privilegii-innehafyarne, vid slikt förhållande, hafva förveckat all vidare be- 
sittningsrått till dessa nybyggen, och hemställer alltså, att fråga om deras 
indragning till kronan må, i laga ordning, emot privilogii-innehafvarne väckas 
samt den 4 nybyggena befintliga skog under tiden varda, till annat nytt- 
Jande än till husbehof, under förbud ställd. 


E) Awaforss masugns och Hvitåforss bruks koldistrikt.skog. 


I afseende A donna skogstrakt, hyarow Edors Kongl. Majs bofollnis 
hafvande sig icke särskildt yttrat, utan endast, i sammanhang med reds 
görelsen för Hvitåtorss här nedan förekommande erk, antagit att de 
skogstrakt, till hola sin vild, vore densamma ull stockfängst för Hvitå- 
forss förut anlagda sågverk vore ansl 
anföra: att sedan Eders Kongl. Majt uti särskilde n 
1827 och den 22 Juh 1828 tillåtit egarne & Hvitå 
socken, att i den eå kallade Vikströmstorssen eller de fler 
som funnos i Hvitån eller Storån inom sökandernes egande områden, få an- 
lägga en masugn och ett stångjernsverk om 2-ne eller 4 härdar med ham- 


jum + underdånighet 


mare, till förädling af det tavkjern, som vid masugnen kunde erhällas, med 
rättighet till. kolfångst för verken från följande dertill beräknade och insy- 
nade skogstrakter, nemligen: dels 00 tunnland at den skog, efter upp- 
gift innehållande 98,489 tunnland, 25 kappland, som, under namn af krono- 
allmänning, redan skulle vara ull stockfångst anslagen för Hvitforss såg- 
verk, och dels den skogstrakt, hvilken inneslöw i norr al gr emot 
Gellivare lappmark, i öster af Hvitån, i vester af en rät linea från Tran- 
träsket till nordvestra foten af Högberget och + söder af en rät linea från 
sistnämnde bergs norra ända ni Hvitån, mnehållande 37,70 tunnland, dock 
på det sätt, att sökanderne, hvilka uppgifvit sig hafva bos Eders Kongl 
Maj:ts befullningshafvande redan för detta ändamål anmält sig till anlä 

gande af så många nybyggen, som tillfällen & skogstrakterne medgåfro. en- 
dast. skulle oqa rist till den kolfängst, som från området af i behörig ord- 
ning åt sökanderne beviljade och utsynte myhyggesumläggningar å berörde 
skogstrakter kunde, med skogens och nybyggenas beständ, påräknas och er- 
hållas, utötver hyad för Hvitålorss sågverks behof erfordrades, och hvilket 
allt, efter. hvad redan i allmänhet voro förordnudi, borde till nybyggen in- 
delas; så har, i öfverensstämmelse härmed, Bergs-kollegium under den 11 
December 1827 och den 25 Augusti 1525 utfärdat privilegium på uppförande 
A anvista byggnadsställen al om masugn, under benämning Awaforss, och ott 
stångjernsverk, kalludt Hvitäforss, med en hammare och Ze härdar for en 


bli öllverkning ar 900 skeppund smide, med vilkor tillika, wid privile- 
giornes förlust, alt j. ben inom & år derefter skulle vara uppbyggda 
och skandine imam savima lid hos Bergs-kollegiuni hafva styrkt, att nå- 
nod tillhörande skogsnymder, för janverkens undovhållando 
å förstnämnde skogstrakter utsynade och upptagne 
e uppgifter, Kammar-kollselum förskaffat sig från Bergsckol 
av väl de båda jernverk blifvit uppförda; men Jeremot har 
gon äfven härstädes så nedgätt, att vid Awaforss masugn 
v srnstillv framlidne landshöfdingen, m.m, Widmarks 
förut åberopade e utelse al den 9 Janaari 1860, under de 25 åren 
1834 till och mod 1838 per medinm för hvarje år utgjort 1.407 skeppund, 
sedermora allt ifrån år 1861 alls urit i gång och Heitiforss stång. 
jernsverk åter. evm mmler samma 25-åriga period hade en medeltillvevkning 
per år af skeppn 1861 ondast tllverkat 438 centner 97 skålp 
och Är 1862 
nedlagdt. 

Dotta oaktadt har emellertid, enligt bad Eders Kongl. Majts bofall- 
ningshafvande + sitt underdåniga utlåtande upplyst, genom dess utslag den 
15 Januari 1859 I summanhang med allmänna afvittringen i Råneå socken, 
dels en till nybyggesodling duglig skogsvidd af 10,475 tunnland 22 kapp- 
land ch dels 5.866 tunnland 2 kappland. till kolfinget tjenlig skogsmark 
blifvit för iernverkens privilvgn-innehafvare under besittningsrätt tillerkänd: 
men vid det nu upplysta förhållande, att masugnen vid Awaforss ni mera 
blifvit nedlugd och jerntillverkningen vid Flyitå rushammare ika 
iedos upphört, anser kolleginm det skogsanslag, som uteslutande till kolfångst 
för dossa verk blifvit på ofvannännde skogstrakter upplåtet, böra, efter skeende 
underst tillika, huruvida alla å förutnämnde skogstrakter till uppodling 
yenlige läcenbeter, enligt privilegierne, blifvit till nybyggen anlagde och be- 
bygda, med stod al de i privilegierne intigne vilkor för skogstrakternes 
upplåtande uteslutande för brukslriften samt föreskrifterno uti ofvan Abero- 
pade Kongl. förordningen den 17 December 1766 och Kammar-kollegii kun- 
görelse den 15 Juli 1821, ull Kronan indragas 


jr 
Sedan kollagium sålunda 1 underdånigt utlånt äfver beskaffen- 
heten al de för jorn- och borgverken samt de så kallade odlingsdistrikten 
mom Norrbottens län utfärdade privilogior, återstår således i ordning: 
dorefter, utt i underdånighet afgilva yttrande om privilgieme övmnde 
till stockfiängst för sugverken mom samma län upplåtne skogar. hvarvid och 
då Edors Kongl. Majts bofallningehafvandes underdåniga vtteande derom 
mnctattar  fullstindig redogörelse för machållet af nammde privilegier, kolle- 
sum, för dess del, endast får tilligga upplysningar eller rättelser + de delar 
der nödiga uppgifter för Eders Kongl Majts befallningshafvande icke ynrit 
att tillgå 
1:0: Leijonströms sigvek i Skellefteå socken af Westerbottens län 
Stubbhesalgiften Ar af Kammwerkollegium, ut ntshyg den 11 April 
1545, bestämd för den genom Kongl. brefvet den 28 November 1750 app- 
låtnn stockfingst, 2,000 träd till 2 skillingar banko och för den genom kol- 
legii utslag den 14 November 1804 Anslagna stookfängst, 2.440 träd till I 
skilling samma mynt för hvarje täd; och är för förstnämnde stvckfångst in 
synad en skogsareal af 155,177 twnnland, ofranför Skellefteå ell ino We 
sterbottens län. utan något förbehåll med afseende Ä nybyggesanläggningar 
och för den sednare medgifna stockfangsten anslagen en areal af 157,409 
tunnland inom Arvidsjaurs socken i Norrbottens län, med vilkor att nybyg- 
gosanläggningar å stockfingstskogen icke al sågverksegaren finge förhindras 
20. Yiterstforss sågverk i Skellefteå socken och Westerboitens lan 
Uti Kammar-kollegii utslag den 26 Oktober 1796 är icke något för- 
Dehåll om nybyggesanlögguingar intaget rörande de allmänuingstrakter, hvar 
ifrån den deruti medgifna stockfångst, 2493 wid, fär afhemtas; men uti 
kollegii öfrige tvenne utslag, det ena at don 17 November 1814, som til- 
låter en ökad stockfängst lör sågverket af 1.386 tråd, och det andra af den 
1 Maj 1818, hvarigenom on ytterligare tillökning medvifves al 394 träd 
äro bestämda vilkor intagna, utt dessa upplåtelser icke linge förhindra ny- 
byggesanläggningar & de till stockfångsten anvisade ullmänninestrakterne 
och får. kollegium tillika upplysa, att stubböresafgiften för sistnämnde 394 
träd icke, såsom Eders Kongl. Mais bofallmngshafvande uppgifver, utgor 
2 ekillingar banko trädet, uten genom kollegii utslag den 1 Maj 1815 ä 
bestämd till 4 skillingar samma mynt för hvarje träd 


LkkIER. 


Se 


3:0. Brinnforss sågverk i Skelleftek socken af Westerbottens län. 

Genom Kammar- och Kommors-kollegiernes utslag den 31 Decembor 
1760 är, vid upplåtolso till detta sågverk af den deruti bestämda årliga 
stock! 00 träd, från rakter inom Piteå socken, något för- 
behåll om rättighet till ny ar Å dessa trakter icke intaget, 
likasom ock någon stubböresafgift för stockfingsten deruti icke heller finnas 
bestämd; och har, uppå sedermera väckt fråga om stubbörens erläggande derför, 
koll uti utslag den 22 Maj 1829 förklarat sådan afgilt icke kunna 

saren åläggas, enär stockfångsten, 
kollegiornee berörde utslag den 31 December 1760, redan vore utan förbe- 
håll af sädan afgift till dem upplåten. Men vid den, genom Kammar-kol- 
legii utslag den I Maj 1818, tillökade årliga stockfångst af dels 1,615 
växande träd och dels 246 skadade träd inom Arvidsjaurs lappmark är stubb- 
öresafgiften föreskrifvon till 4 skillingar banko trädet och med vilkor dervid 
tillika, att ny nläggniugar 4 de för stockfångsten upplåtne krono- 
ullmänningstrakterno icke finge förhindras. 

40 Degerjorss nigverk i Pitcå socken. 

Vid den at Eders Kongl. Majits befallningshafvande om detta sågverks 
privilegier afvifna redogörelse har kollegium icko annan upplysning att tillägga 
in art, vid upplåtelsen af sägverkets årliga stocklångst af 1,200 träd från 
allmänningsskogar inom Piteå socken, något förbehåll om nybyggesanläggningar 
Å samma skogar icke, uti Eders Kongl. Majts bofallningshafvandes den 24 
Juli 1733 meddolade och af kollegium den 28 Oktober samma år fastställda 

blifvit föreskrifvot; hvaremot sådant vilkor finnes intaget uti kollegii 

utslag den 7 Juni 1530, hvarigenom en tillökning i förutnämnde stockfångst 

al 00 träd blifvit sågsorksegaren medgifvon från kronoskogar inom Skellefteå 

ken af Westerbottens län, emot en årlig stubböresafgift af 6 skillingar 
banko et. 

50 Storforss sdgverk i Piteå socken. 

Uti Kammar- och Kommers-kollegiernes utslag den 15 Februari 1765 
är, vid den för detta sågverk anslagna årliga stockfångst, 2,000 träd, från 
kronoskogar i Piteå socken, icke något förbehåll för nybyggesanliggningar 
fästadt; och får, med Äberopande i öfrigt af Kdors Kongl. Maj:ts befallnings- 
hafvandes härom lemnade redogörelse, kollegium endast upplysa, att tillök- 
ning 1 förenämnde stockfängst väl blifvit af sågverksegarne sökt, men att 


ansökningen derom, genom Kongl. brefvet den 14 Maj 1828, är vorden 
afslagon 

6:0o. Helloströms sågverk å socken 

Till hvad Eders Kongl. Maj:ts befallningshafvande härom anfört har 
kollegium endast att till 
) Mars 1798, rörande så 


Ilögii Aberopade utslag den 
inläggning, vid den medgifna stockfångst- 
upplätelsen af” tillsammans 610 träd det vilkor bland annat, är bestämdt 
att sågverksogaren icke finge förhindra nybyggesanl är 

To. Brattforss sägrerk 1 Piteå socken. 

Med åberopande i öfrigt af den utrodning, Eders Kongl. Majs befall 
ningshafvande om dett: sägvurk lomnat. har kollegium endast att tillägga, 
att uti dess utslag den 29 April I500 om såeverkets anläggning och den 
detsamma & kronoskog medgifnz stockfån. 4200 träd, som, efter hvad 
Eders Kongl. Majts befallningshafvande rätteligen upplyst, numera genom 
Kongl. brefvet den 26 Juni 1822 blifvit nedsatt till hälften, eller 2,100 tråd. 
något vilkor i afseende A nybyggens anläggande på de upplåtna skorsteak- 
terne icke finnes föreskrvifvet. 

8:0. Borgforss sågverk i Piteå socken 

Utöfver hvad Eders Kongl. Maj:ts bofallningshafvande härom fullstån- 
digt upplyst, har kollagium för egon del endast att meddela, att uti Kammar. 
och Kommers-kollegiernes utslag den 12 November 1736, som tillåter an 
läggning af detta sågverk med en stockfångst från Kronans skogar af 2,000 
träd, något vilkor om nybyggesanläggningar icke blifeit stadgadr; men att 
kollegium uti dess särskilde utslag den > Maj 1809 och den 5 November 
1 hvarigenom en tillökad stockfängst blitvit sågvorksegaren medgifvon, 
enligt det förra 1,430 tråd och wi det sednare 339 träd, meddelat före- 
skrift om Kronans dispositionsrått till de nyhemman och uppodlingslägen- 
heter, som å de för stocklångsten insynade allmänningstrakter kunde upp- 
täckas. ne 

Y:o. Ljusa sågverk i Öfsor-Luleå socken. 

Åberopande Edors Kongl. Majts befallningshafvandes ntredning härom, 
hör kollegium i öfrigt tillägga, dels att uti dess utslag den 22 November 
1815, som tilliter sigverkets anläggning med en stockfängst från insynad; 
allmänningstrakter af 1,061 träd, förbehill om nybyggesanläggningar är före- 
skrifvet, dels ock att, jomlikt Eders Kongl. Maj:ts befallningshafvandes ut- 


den 21 Augusti 1824, som kollegium den 19 April 1825 fastställt 
egaren af Ljusk niljänt- att i närheten deraf, vid Holmforssen, få an- 


ligga en ny såuqvarn mel 2ae nanar och 2ne blad och dertill, af Djuså 
sågverks privilegiorade stockfå från Kronans markor, 1,061 träd, få an. 
vända 703 mwåd, hvarigenom sismämnd 'erks stockfängst skulle inskrånkas 
till sås fråd från krono-allmänning: men sedan Tjuså sågverksegare afstått 
från den nya sågverksanläggoim vid Holmforsson, som + ställot blifvit at 
annan person uppförd, har Ijquså sägverk, cusamt för sig, bibohållits vid 
ursprungliga privilegierad jon, 1,061 träd, som, ofter hvad Et 
Kongl. Majts befallningshafvaude upplyst, vid afvittringen inom Öfver-Talet 
weken äfven blifvit nibruton. 

10:0, Salets migqverk i Ofver-bulek socken: 

Till don utredning, FAers Kongl. Majts befallningshafvande härom leni- 

, har kollegium för sin del endast at tillägga, att kollegium uti dess 

lag den 19 Februari: 1796, vid upplåtelson till sägverket af 2,000 träds 
årlig stockfångst från Kronans allmänning, bland annat äfven föreskrifvit 
det vilkor, att denna upplåtelse icke finge lända till hinder för nybyggens 
anläggande & allmänningen. 

11:0, Hiitäfors gverk a Råneå socken. 

I afssende å hvad Eders Kongl. Majts bofallningshafrande om detta 

verks tillkomst och den dertill anslagna stockfångst i underdånighet yttrat, 
har kollegium icke något att tillägga; men, beträffande Eders Kongl. Maj:ts 
befallningehafvandes i sammanhang dermed afgifna utlåtande om Awaforss 
masagn och Hvitåforss bruk, får kollegium åberopa den utredning om de 
båda jernverks privilegier, som af kollegiom här ofvan redan blifvit meddelad. 

12:0. Töreforss sägoerk i Neder-Kalix socken. 

Härvid är annat icke att tillägga, än att uti kollega anläggnings-ut- 
slag för sågverket den 10 December 1799 vilkoret om Kronans disposi- 
tionsrätt på de till stockfingst upplåtne allmänningstrakterne är intagot. 

130. Björkforss sägverk i Nedor-Kalix socken, 

Enahanda vilkor om nybyggesanliggningar på stockfängstmarkerne är 
äfven uti kollogii utslag den 31 Januari 1820 för detta sågverk föreskrifvel. 

14:0. Bondersby sågverk i Neder-Kalix socken. 

Afven för detta sägverk är annan upplysning, utöver hvad lders 
Kongl. Majs befallningshafvande derom anfört, icke att tillägga, än att, 


jemlikt kollegii utsk 30 september 1806, sågvorkots darigenom mod. 
gina rätt till stockfingst icke fick hindra nybyggesanliggningar på de 
dertill insynade kronoskogarn: 

13:0.  Ekforss sägoerk i Öfvor-Turnså socken 

Vid stockfångstupplåtelsen för detta sågverk äv uti Kammar- och Kom 
mers-kollegiernas utslag den 6 juli 1773 dot vilkor Kronan förbehållet, att 
om nybyggens anläggande på dertill tjonlige ställen & insynto skogstrakterns 
förordna; och får kollegium tillika upplysa, att Edere Kongl. Majts befall- 
ningshafvandes utslag den 31 docomber 1538, som frikal ogaren 
från stubbörens erläggande, emedan sådan afgift vid stockfångstons upplå- 
tande icke varit bestämd, blifvit af kollogiam uti utslag den 9 maj 184 
faststäldt. 


Hvad nu angår beskaffenhoten 'e gifne privilagier om 
stockfångst på Kronans allmänningar, så förekomme nde & dessa det skil 
aktiga förhållande, att, under det innehafvarne af jem-, borgvorks- och uppe 
lingspriv or tt sine vidsträcktare områden, under full frälse- och sät 
vitt så väl till sjelfva jorden som den derå växande skog, utan intrång a 
andre, under privilegiitiden innehafva och besitta, så tillerkän 
privilegierna åt sinn innebafvare icke någon sådan uteslutande rätt till 
Kraono-allmänningar, som dem blifvit tilldelade: utm äro sågverks 
derigenom endast berättigade att från dessa allmänningar erhålla ot visst 
bestämdt antal sågtimmer till firådling vid sågverken. At denna mskiönh 
tare rätt till endast en viss del af skogen ätvensom af Kronans förbohållna 
dispositionsrätt öfver sjelfva marken i öfrigt följer ock, att Kronan af säg. 
verkons privilegier är oförhindrad så väl att, jomlikt foroskrifterne i Kongl 
Drefven den 11 april 1844 och den 27 november 1837, tillåta skatie- och 
kronahemmans innehafvara samt nybyggas-åboer att ä de såsverken till stock: 
fångst anslagne Krono-allmänningar afherta till timmer, plankor och bräder 
fullmogna tråd, så snart vid anställd syn pröfvats att skogen dortill lemnade 
tillgång, utöfver hvad för ekgverkons bohof kunde vara anslaget, som ock 
att dessa allmänningars upplåtande till nybyggesodlingar, äfven ”a andre p 


ner än sågvork orkons privilegier förefunnits, på sätt ock 
af vedörbövmnde och jomväl af Eders Kongl Maj:t, vid 
applsomne tvister ömellan utsynings- och nybyggessökande å enn sunt såg- 
mdr sidan, hvilka sednaw sökt hindra, uti Hero 
lifvir törklaradt; och bar ieke sällan intill verks- 
strakter genom Hd ofter annan skedda nybyggos- 
imskränkta, att andra skogstrakter måst, till fyllande af 
brist + Sågverks privilegiorade stockfångst, anvisas. 
för allmogen till nybyggens anläggande Ä de till stockfångst 
applätne allmänningstrakterne har således icke, såsom Rikets 
Ständor nat, al Ägvorksprivilogierna förelunnits. Den egentliga olä- 
nhet, upplåtelser af större allmänningstraktor medfört, har varit svå- 
ighoton st af nädige kontroller, förekomma öfveratverkning och 
verkan, last af Ägverksegarno utan äfron af allmognn, men sedan 
äveribetjeuing  mumora blifvit mom de norra länen anställd, som har sig 
tillsynen öfver krono-allmänningstrakterno ntoslutande uppdragen. böra sådane 
frorträdelsr numera karma lättare kontrolleras och förebyggas och, der de 
likavallt ogå vum, till laga boifran skyndsamt befordras; och denna olägenhet 
försvinner allt fall mer och mer i don mån afvittringarne hinna fort 
samt åcskogarne dervid blifva afskiljde och öfverloppsmarkerne till nya hem- 
an indelade, hvaroftor år den onskilda omtankan öfverlemnas att inom egna 
miåden söka skydda ene mot åverkan. Vid mu anförde förhållanden 
och då. på ät ofvan är anfördt, sågverkens privilegier äro grundade på 
K Maj:s, ul Rikets Ständers ogen underdåniga framställning föranledda, 
uti förr åberopade Kongl. brefvet den 23 februari 1739 meddelade för- 
rdnsnde. att sreverken, efter förgången syn och undersökning & Kronans 
Mmänningar. i mån at skogens tillstand och deraf befintlig tillgång, borde 
f vederbörande myndigheter erhålla en viss bestämd årlig stockfångst för 
verkons undorhällande med nödigt sågtimmer, och sågverksegaren alltså icke, 
utan velorlag ellor orsättning, kunna lagligen frånkännas en slik förmån, som 
blitvit dom behörigen tillförsäkrad och under ett helt århundrade fått af dem 
sklandradt Atmjutss, ansor kollegium, lika med Eders Kongl Maj:ts befll- 
ningsbafvande, andra grunder för bestämmande al denna ersättning till såg- 
verksogaren skäligen icke kanna än då som redan äro stadgade 


uti Kdlers Kongl Majis nådiga bref den 25 maj 1852, angående vil 
för upplåtande al skogstrakter till sågverken I de noma provinser I som 
manbung med derstädes nu pågående alvittring, och i öfverensstämmel 
Y no redan blifvit verkställd inom en stor d 

socknar och än vidare kommer att försiggå, i den mån abvittvingarn 
och hinna afslutis 

Al den utredning, kollegium nu i apderdånighot lemnat om beskaffen 
heten af de privilogier rörande jord och skogar + Norrbottens län, som, 
eftor annan, blifvit åt enskilde oller bolag upplåtns, näsor kollesmm de 
upplyst, att de binder. hvilka, eler Rikets Ständers förmenand 
privilegier Int i vägen för landets uppodling och skogens behöriga vår 
derstädes, hufvudsakligen äre ati tillskrifva de prisilegi-innehafvare 
tätt större landsträckor uteslutonde sig upplåtne till kolfunest för tedrifvand 
al jerm- och borgverksrörelse ellor för uppodli nybyggen på do så k 
lade odlingsdistrikten, men sedermera st ringa vinnlgt sig om bruks och 
bergverksrörelsens drifvande i det med privilegierne nissdda omtäng, att on 
del verk, för hvilka dessa skogar äro unsligno, icke ens blifvit uppförd 
och de, som kommit till stånd, sedermera blifvit nedlagdo och de f 
åtorstående ännu i varande verken småningom mer och mer för 


minskat sin tillverkning, e& att den sunt sagdt utgör en obetydlighet 


samt, hvad nybyggesodlingen åter beträffar, icke heller vidtagit sådane an- 
wialter, som kunnat lända till uppodling al de upplåtne distrikterie. utr 

stället att, såsom vilkoret i prividogierne varit, uppodla all den dersud 
till jordbruk tjonliga narvk, endast bär och der anlagt ctt och annat uy 
bygge, hvaraf en stor del sedermera fått förkalla ch lemnats i ödssmål; der 
öfver allt kollogium härofvan i under het sig redan yttrat och, jewte 
upplysning om förhållandet med bra 
åtgärder, som, i kollegii tanka, böra vidtagas för upphäfvande at d redan 
längesedan förverkade privilegierne och undanrod af de hinder, hvilka, 
för tillgzodogörande al landets uppodling, deraf hitintills möt 


dt priviloginn, föreslagir dj 


Kon 
h 
rand ff 
Kangl. f 


d att i dotta mål ulgiföx yttrande, rörunde sjellva 

Kongl. Majs bofallningshafvando tillika i undor- 

ut. når den för skogsfångst & Kronans allmännmin- 

sämda stubböresafgilt, genom penningevärdets fall, men der- 
priser på tunmervoror, numera icko stode i förhållande till 
Ver värde, sådant mäåtee afhjelpas derigenom att, mod tillämp 
1. förordningen den 28 juni 1775 rörande skattläggning inom 
Karelsn, jomförd med Kongl. brefrvet den 5 december 1750, 
br stubbörss-nlgiftens taxeraude måtte följas, som föreskrifves 
rordningen den 27 november 1776, så att 6 daler silfvormynt 


beräknades på silfverriksd ch icke på siksdalern bankomynt, helst så- 


förmonanda 
West 


allmänning; 

n mån till 
ens län, dor 
tabbiöresalif 

Edörs K 


ånsoendo inne 


h tillimpnin 


bisrjade redan 


rund skulle, efter Eders Kongl. Maj:ts befaillningshafvandes 
n vara stadgad uti Kongl. brefvot den 29 november 1790 
svanrtill Norrbotten den tiden hörde, och äfven enligt Kongl 

7 november 1849 vunnit tillimpning vid skattliggning al 
in, dels och att Leijonströms, Ytterst- 
hade sin stockfångst anvisad från krono- 
nom  sÅvä om Westerbottens län, måtte, i 
ing dertill funnes, få sin stoektängst utbruten inom Westerbot- 
sjulfyn sAgvorkon äro belägne och hvarest deras räntor och 

r debiteras och erläggs 

Kongl. Maj:t llningshafvandes framställning i förstnämnde 
fattar ott missing om de åber fattningarnes stadganden 
g.  Stubbörosafgiftorne uppkomsmo först såsom en rekognition 
rättigheten stt afhemta timmerträd från Kronans skogar, och 
för längesedan att uti sågvorksprivilegierne bestämmas till olika 


belopp för särskilda sågverk, i början till några ören och slutligen, för en 


del, till och 
och dess närhe 


med 6 skillingar banko trädet, allt efter skogens beskaffenhet 
till alsätlningsorter och vattendrag för dess alllottning. Vid 


katiläggningar åtor af skogemarker i Karclon och Savolax stadgades i Kongl. 
föronlningen den 28 jum 1T75, att den dugliga skogsmarken, allt efter 


naturliga 


art och godhet samt närbelågenhet till afsättningsort, skulle 
» 1! 14 och 2 öre silfverwynt tunnlandet, och uti Kongl. 
december 1750 stadgades ytterligare, att så fruktbara mar- 


kur, som icke kundo hänföras till någondera of de i förstnämnda förordving 
utsatta värden ifrån 2 ull 6 runstycken bankomynt på tunnlandet, finge 
taxeras. till blott I runstycke tunnlandet; men någon förändring till en 
högre. evalvation i det sålunda bestämda penningevärdet föranleder icke 

som Eders Kongl, Majts befallningshafvande förmenat, Kongl. förordningen 
den 27 november 17606 om Rikets mynt och penningeväsende. Denna för- 
ordning föreskrifver väl, bland annat, att den svenska silfverspecieriksdalern 
skulle 4 allmänhet evalvoras efter 6 dalor vilfvermynt, men bärifrån undan- 
togos uttryckligen uti I I $ af samma förordning Kronans ponningeräntor, hyarom 
Kongl. Maj:t ville låta särskild kun utfärda, med nännare bestäm- 
melser, huru och i hvad myntvärle dosa penningeräntor framgent skulle 
utgöras. En sådan författning utkom äfven den 6 december samma år, som 
stadgar att, vid gomla silfrermyntets evalvation för Kronans penningerän- 
tor, då gällande banko-riksdalern skulle beräknas eftor 3 daler silfrermynt 
för de räntor, som före Ar 1719 blifvit åsatie, men efter 6 daler silfvermy 
på riksdalern för dem, som efter år 1719 tillkommit, hvilken grund också 
ullt sedermera blifvit ni Kronans räkenskaper filj; och de al Eders Ke 
Mujts befallningshafvavde åberopade Kongl. brotven den 20 november 1796 
och den 27 november 1849, hvilka bestärnma skattliggningsgrunderne för 
Kronans öfrerloppsmarker, det fört i Finland och Westerbotten och det 
sednare i Orsa socken af Stora Kopparbergs län. göra, hvad myntevalvatio- 
nen. vidkommer, härifrån icke något undantag utan stadga blott, att öfver. 
loppsmarker, som endast innehålla skog men «| till odling 

skattläggas till en viss årlig ränta, aträknad enligt de uti ofvannärmnda Kongl. 
förordning den 28 juni 1775 och Kongl. brefret den > docember 1750 föreskrifnc 
grunder för) skattläggningar i Savolax och Karelen. Vid detta Mrhällande 
och då uti Kongl. brofvet den 20 maj 1552, angåondo vilkoren för upplå- 
tande af skogstrakter till sågverken i de norra provinserna, är föreskiifvet 
att, i afrikning 4 sågverksogams stockfängst, all till nybyggesodling tjenlig 
jord skull i första rummet till aybyggen indelas, men den till odling odug- 
liga 'skogbärande mark, som för fyllnad i deras stockfångst kan erfordras, 
derefter skattläggas i ölverensstämmelse med Kongl. brefvet den 29 nörem- 
ber 1796, på sätt otvannämnda Kongl. förordning den 28 juni 1773 och 
Kongl. brefvet den 5 decomber 1780 för skattläggningars verkställande i 


Savolax och Karelen föreskiifva, samt sistnämnde Kongl. bref, med alfseendo 
på skgsmurkens uppskattning, uttryckligen bestämmer de, uti berörde Kongl. 
förordning den 28 juni 1775 utsatte, olika taxationsgrunder för macken af 
20, till och mod 2 öre eillv t tunnlandet att, efter beräkning i banko- 
mynt, utgå från 2 till och med 6 runstycken på tunnlandet, byarigenom 
alltså a myntevalvationen i bankomynt för denna stubböresatgift i och 
med detsamma äfven blifvit stadgad, anser kollgium Eders Kongl. Maj:ts 
befallningshafvandes framställning i denna del icke förtjena nådigt alseende. 
Iacvid bör kollegium likväl erinra, stt, beträffande deremot den tillfälliga 
stubböresafzift af 4 skillingar banko trädet, som bör erläggas af sågverks- 
egare samt skatte-, kronohemmans- och nybygges-äboer fir dot virke, som 
enligt Kongl. brufvet den 11 april 18-44, efter särskilda ansökning 
fall får al dem bomtas från Kronans allmänningar, kollegium redan uti un- 
utlåtande den 23 november 1859, rörande användandet af öfver- 
loppsmarkerne i de nort länen, på anförde skäl yttrat sig anse denna af- 
och i undordänighet hemställt, att densamma finge vid 
allhwännsa markegångssättningarne i länen för hvarje är bestännnas, hvarige- 
nom alla omständigheter, som å priset inverka, kunde behörigen tagas i be- 
traktande. 

Beträffande derefter Eders Kongl. Maj:ts befallmngshafvandes under 
framställning i det sednare afscendet, att undersökning vid afvittvingsförrättnin- 
garne mon Wosterbottons län må varda förordnad om disponibla skogsmar- 
kor, för fyllande af Leijonströms, Ytterstforss och Brännforss sågverks stock- 
fångst, må vara att tillgå inom Westerbottons län, der dessa sågverk äro 
beligna så enär, om äfven tillgång skulle saknas för nimde sågverks hela 
stockfingst inom Westerbotten, det dock redan vore mycket vunnet, om den 
stockfångst, som för dem nu är medgifen uti Arvidsjaurs lappmark inom 
Norrbottens län, kunde Hyttas, dels för Leijonström inom Westerbottens läns- 
gräns å kronomarkerne i Skellefteå, Nordsjö och Jörns socknar och dels for 
Ytterstforss till kronoallmänningar såväl i Westerbotton som inom Piteå soc- 
ken i Norrbotten, hvarigenom Kronan sedermera finge ensam uteslutande 
disponera  Arvidsjuurs stora och värderika skogsvymder, utan att kontrollen 
och uppsigten deröfver för jägeri- och kronobetjening försvårades dera, att 
enskildes skogsmarker dermed voro sammanblandade, anser kollegium i un- 


derdånighet sig böra ati detta Eders Kongl. Majts befallningshafvandes för- 
slag instämma. 


Kammar-kollegiam framhärdar med djupaste vördoad, iwobet och nit. 
Stormäktigste, Allernådigste Konu 


Eders Kongl. Maj:ts 


tjenare och 


SA MUNTHE. 


1 M BONNEDAL F TH KILLBERGH 


Th. 8. Lundberg Fr. Piutin. 


Kammar-kollegii und 
utlåtande 


Stormäktigste, Allernådigste Konung! 


Di beskaffenheten af do tillstånds-resolutionor eller stockfingst-privi- 
logier, på grund af hvilka ulsyning åt sågvorkon i Wosterbottens län egde 
rum, ej rore fullt utredd, samt svårighet i följd deraf uppstått vid bedö- 
mandet af utsyningsrätten och huruvida sidan vått upphört genom andra före- 


ikrifter eller blott varit tills vidare beviljad, har Skogs-styrelson hos Tider 
Kongl. Mnj:t i underdånighet hemställt, att Kammar-k pllogimn mått 
orhålla befallning, för nämnde län gå i författning 


i nådor 
m on dylik uteod- 
ning som kollegium, i aulsdaing af väckt fråga om under-ökning ul de rörande 
jord och skogar i Norrbottens län utfärdade privilegier 
tande den 20 december 1864 meddelat ungående utsyningsritton för såg 
verken. inom sistberörde lin; i sammanhang hvarmed styrelsen tillh 
alt det Vlifvit ifrågasatt, huruvida i 
stadfästade uf kollegium eller som blifvit 
vidare. stockfängst-upplätelser fra Kronan 

länen blivit stadgadt genom nådiga bvofvon den 
1826, kunde anses hafva varit gällande annat än tills vidars och uu rättig 
het till atbrytning af sådant stockfingst-område, som nådien brofvet den 
20 maj 1852 afsåge, i hvilket fall dylika resolutioner skulle van npphiäfla 
genom nådiga utsynings-förordningen den 21 docomber 1863; bland hvilka 
resolutioner Skogs-styrelsen särskilt anmärkt don, till förmån fö 

sigverk, A 11,188 träd den I april 1851 af kollegium utfärdad 
godkännande sisom privilegium skalle berättiga till ett skogswnslag 

å 60000 tunnland, för hvilket anslögs atbrytning kostnaden skull 

mt uppgå till 16 A 20.000 riksdaler. 


undlördånigt utlä 


magifvi 
joner, som aj blifvi 
det förbud emot 


Med anledning af hvad Skogsstyrelsen sålunda anfört, har Edors Kong 

Maj:t genom nådigt bref den 2 november 1866 anbefallt Känmmark am 
att, i fråga om de rörande jord och skogar i Westerboltens län moddelad 
privilegier, verkställa och till Eders Kongl. Maj:t afrifva on uteodning af om 

handa beskaffonhet med den, som, rörande Norrbottens län, blivit dena 20 
december 1864 af kollegium öfverlemnad, dervid koll m jemvfil bord; 
utlåta sig öfver den al Skogsstyrelsen, på sätt ofvan är förmäldt,. väckta 
fråga angående de stockfångst-resolutioner, som antingen icke blilvit af kol- 
legium stadfästade eller utfärdats eftor dot förbad blifvit, genom Kongl brof- 
ven den 30 juni 1820 och 2 maj 1526, stadgadt emot vidare stockfingel- 
upplåtelser från kronans skogar till sågverken i de norra länen 


Sedan kollegium, för fullgörande häraf, anmodat Rders Kongl Majs 


befallningshafvande att verkställa undersökning och utredning al de, rörande 


ord och skogar inom linet meddelade privilegier, hvilka jomte förklari 
i ämnet borde vederbörande afforiras, samt att jemte denna mwodni 
ma med urläbinde öfsor nyssnämnda af Skogsstyrelsen väckta fråga 
Eder Kongl Majas bofallningshafeande med skrifvelse den 13 juni 186 
anmäl: ne al Kassjö Peävämarks och Östra Sjuls 
e flemnat dum affordrade privilegier. till kolleginm in- 
dt öfrie sågverken alt Mklaringar med dei åberopade 
mdlingar samt. för egen del, i målet afgifvit den utiedning och 
tmnde, som jemte öfrige Imndlingar härhos i underd vt bif 
Då kollegium mu sår ant ofgifen sitt undordåniga ullåtande i ämnet, 
de dot tillåtas kollegan ant, Gl undvikande ac allt för stor vidlyftighot 
i underdånighet Aberopa, dels den utrdning af skevorksprivilegiors tillkomst 
allmänhet. som kollegium + ofvan omförmälde underdåniga yttrande den 
20 docemher 1864 moddelat, dels ock de upplysningar, Edors Kongl. Maj:ts 
befallningshafrande nu akgifvit angående förhållandet mad privilegierna för 
sågverkon inom Westerbott . samt endast i underdånighet anföra hyad 
om, vid jemförelse mad de i kollsgwm bofindige handlingar, till förfillstån- 
nde eller beriktigande al borörde upplysningar förekommit att tillägga 
och ormra; I sammanhang hrarmed kollegium för hyarje särskildt sågverk 
torde i underdAnighet få yttra sig i oftanimnda håga om stockfinyst-privi- 


logiernas bestånd 


De sågverk. som inom Wosterhottens län erhållit rätt till stockfångst, 


åro följande 


ro. Hqugdsbile sågierk i Nordmalings socken 


Kders Konel. Maj:ts befallningshafvande har anfört, att, vid skattlägg- 
ning den 11 Juni 1792 af Olofsfors dåvarande, men sedermera enligt 
Fders Kongl. Maj:ts befollningshafvandes utslag den 25 December 1842, till 
Iyngelsböle förflyttade sågverk. detsamma antagits ega från kronans skogar 
inom Nordmalings socken, derifeån Bjurholms socken blifvit utbruten, en År- 
lig stockfingst af sjäräaaern BO ÅR 
timmerstockar: äfrensom att Ilyngelsböle sågverk, enligt kollegn 


transport — 450 Ir 


tumsport 450 räd 
utslag deu 22 Maj 1859, orbålliv rät att, lån kronomark 
inom Åsele härad, årligen atbomta 1842 träd 

hvarifrån dock, enligt Ede Kongl Majte botall- 
uingshafvandes utslag den 15 Juni 1853, borde 
algå de . - LUB 

som voro beräkosde att erhållas från kronohemmiäns och nybyg- 
gens områden. 

vller tillsammans sr stocklång 

afräkning & hvilken senast medgifa stockfångst Hyngolsböle 
sågverksegare, genom Eders Kungl Maj:ts befallningshatvande 
alvittringsutslag den 1 December 1860. Fat sig tilldelad sto 
fångstskog i Bjurholms sveken för 


följd hvaraf dotta sågverk skulle vara berttrigadt att ytter- 


ligare för « «+ += ; 747 träd 
undfå ersättning, hvilken vore tillämnad att erhållas al mark i Oappmarken 


Härvid anser kollegium, hvad först omförmälta stockflngst angår, sig 
böra i underdånighet fösta Eders Kongl Majts nådiga uppmärksamhet dorå 
att, ehuru ansökning Ulifvit gjord, att jomväl å Kromis odisponerade murk 
tå hemta sågtimmer, och häradssynerätt vid undersökning år 1759 tillstyrkt 
att 500 tåd årligen måto: till försigning erhållas från Aronans allmännin 
gar, Kammar- och Kommers-kollegieie likväl genom utslag den 5 Fybrrri 
1790, på sätt Eders Kongl Majs befallningshafvande riteligon up 
förklarat Olofsfors sägverk, för den gången och inn laga undersöknin 
siggätt, icke kunna tillerkännas annan timmertillgång, än den som vore att 
hemta från de inom Nordmalings socken belintliga skalto- och kronohenanans 
skogar, dock af de scuare med förbehåll af dun atgift till Kongl Maja och 
Kronan, som kunde faststa Vid omförmälte skattläggning don 11 Juni 
1792, som gonom Kamm: vii bref den 25 September 1793 fastställdes, 
påräkuade sågvirke, som uppskattades till 450 
timmerstockar, blifvit åsatt en särskild afgift under namn af stubbören med 
2 rst för hvarje timmerstock, från hvilkon afgift 
sädant ifrågasatt, utan tvifvel kunnat vinna botriolse i mån som hemmanon 
Vlifvit till skatto omförde, uch rättighoten att från dem erhålla timmerfiugst 


följd deraf oppbört Det synes kollegium, som skulle såsverksogaren inga 
landa vara berättigad att, för denna från krovobemman påräknade timme 
tillgång, orhålla utsyning fån Kromns allmänningar eller vid alvittving få 
morsvarmde orsättning genom skogstilldelning, i enlighet med nådiga bref: 
+ 20 Maj 1862. Enligt Kongl. Maj:ts befallningshafvandes wfvittrings 
den 26 Aususti 1850 för Nordmalings sockon och den I Deco 
lor den denhän ntbrutwa Bjurholins socken, har ej heller någon sh 
mma stock vil alvittringarne inom dessa soc 
wäcakommir. 


Ilva deremot angår den, genom kollegii utslag don 22 Maj 1839 

hån Asole höänd af 1542 träd, hvarifrån dock, såsom 

fördt, enligt Kongl. Mupts bofullningshafvandes utslag dn 15 Juni 

Igå de 1.065 tråd, som hemtades från kronohemmans och ny- 

byggons len, anser kollegium sig, med anledning deraf, att detta utslag 

blifvit utfirdad: eler det gcnom Kongl brefvet den 30 Juni 1820 förbud 
meddelats mot beviljande af stockfångst från kronoskogarne, böra i und 


Ixifna stockfingst 


dånighet erinra, att frågan om denna stockföngst varit föromål för härads- 
rätts undersökning och beroende på Kongl. Maj:ts befallningshafvandes pröf 
ning före förbudets modddande, under hvilka förhållanden mål af förevara 

beskaffenhot, jomlikt Kongl. brefvet den ? Maj 1826, fått efter förut gäl- 
lando föreskriftor al 


Då gonom ofvunberörde utslag den 8 Februari 1790 någon stockfångst 
fån Kronans skogar icke beviljas, innehåller detta utslag icke något annat 
vilkor från Kronans sida än i afseende på afverkningen, att maste- och stor- 
verksträd le varm Kronan förbehållne; hvaremot landshöfdingeembetets 
utslag den 7 September 1837, som fastställdes genom kollegii ofvanberörde 

Maj 1559, utom nyssnämnde vilkor innehåller förbehåll för 
Kronan att, om de å stockfängstområdet befintliga, till nybyggen och vdlingar 
tjenliga, men dertill då ännu oanvända ställen, oftor omständigheterna för- 
oroa. 


Enligt kollegf äsigt bör säledes, sedan sågverksegarne genom Kongl. 
Maj:ts bofallningshafvandes afvittringsutslag den I December 1860 redan er- 
hållit ersättning i mark inom Bjurbolms socken för 477 träd, det antal träd, 
för hvilket Hyugelsbile sågverk är till utsyning från kronans skogar berät- 


tägadt, ellee vid blifvande avin 
fängstmark, inskränkas ifrån 747 wid, som Eder 
hafvande beräknat, tM 207 väd, för Ik 

gar trädet ntgör 18 viksdder 27 skillmgar banko 
riksmynt. Skulle dock. mikta "kn 
orkännas vätt 


40) bmmertockar Adligen 


Med anledning deraf, a 
wingsbafvandes ofvanborörde  afvicsringsurst 


don 


sågverket, emot on skov 44 riksdaler 
som orsättning för den, gonom kollesii utslag den 
Maj:ts bofallnivgshafvandes utskvg den 15 Jum I 
477 träd, från kromaus odisponorade skogar in 


sg inom Lappmarken kan sillorkannas sv 


Komel. Majs bofallnin 


från Kronans nen « nisyning 


kar på hvarje tväd 
Maj:ts bofal 
cember 1560 blifvi 
öre riksmynt. tilldokad så 
Maj 1539 och Kongl 
534, beviljade stockta 
Bjarholms. «vel 


del vore beväxt oudast med mindre twäd, hvilka först i eu af 


tid blotve till sågtimmor användbara, har Kongl 
genom berörde afvittringsutslug förklarat, att, dor 
befintliga skick ack skulle kunna. med skogen 
det genom gällande privilogier sågverket tillförs! 


Majas bofallningshatvand; 
st hån denna mark i dos 

tänd, afverkas vill fullo 
rade antal till 


tjonliga tråd, sägverksegaren skulle tills vidare ceh intlldess der 


ket ans sl vnnnit dd tillväxt 
ckar, derifrån k 


annorlunda förordnad, vara för bris 
ning på det sätt, utt, sedan han hos Kongl Moj:s 


år uppgifvit myckenheten af de träd, som under 


verket anslagna mark fällde, samt genom intyg 


tjensteman styrkt, att store afverkning dersido 
bostånd ega rum, fyllnaden skulle honom, T den 
Kronans närbelägna odisponorade kogar tilldela 
Kongl. Nnj:ts bofallningshafvandes förordnande, b 
sågverkscgarens bekostnad verkställas; men gen 
Oktober 1863 har detta förordnande blifvis i så 
vingen bestämdes till vist belopp, G,700 träd 
670 träd årligen undov hvartdöra al de fö 


och styrka, att 47T träd. 
gen erbållas, eller oc 
u berätbgad till orsätt- 
bofallningshafvande hvarje 
met blitvit 2 don åt 


at vodorbörande jägeri- 
s icke kunde mod ck 
mån tillgång funnes. från 


efter utsyning, som, enligt 
orde af jäveribotjeningen på 
m nådiga brofvet den 20 
måtta Ändradt, att ersätt- 
att med en tiondedel eller 


io åren, sedan sägverks 


ogaron fått mllträda ifrågavarande skogstrukt, efter behörig msyning utgå 
vån sådan odispunerade kronoskogir, som lya wärmast intill Lögde ol 
och företrädesvis inom Bjurholms svcken. 


20 Pjupsfö dler uuoera Olofsjrss sg i Nordmalings socken. 


Vid den af Kders Kongl Majas Letullningsbutvande angående denna 
är åstadkomna utredning hör kollegium icke fännit något annat att erinra, 
än ott, då icke nägra kronotrakter, uma endast vissa uppgifun skatte och 
kronohammans-dl blifvit. vid dom af Närads-synerätten i Augusti månad 
TAS för Djupsjö såganläggning verkställda undersökning, till sockfängst 
uppgifna och besigtigude, eller genom Kongl. Maj:ts hafviundes I 
Vestornorrlands län derpå grandade utslwg den 4 April 1799, som 
den 14 Maj 1500 och Kongl. Majt den 17 Februari 1503 hufvudsakligen 
fastställt, upplåtna, kollegium anser sig böra, tydligare än i Eders Kongl. 
Maj:ts betillningshafvandes utlåtande skett, uttrycka den 

ersättning, hvarken för den stockfångst af 150 träd, som häraf påräknats 
från kr minans och nybyggens områden, eller för de återstående 620 
träd, som sågverksogarne bofingat sig från skattchemmans skogar, bör ega mum. 


30. Hiknas sig, likaledes + Nordmulings socken, 


Enligt hyad handlingarne inehålla består detta sågverk at wsprung- 
ligen två slrskilte, vid Öhro olf anlagde sågar, al hvilka den one, enligt 
Kammar- och Kommers-kollegiernes utslag den 10 September 1760, är an- 
lagd & Öhre bys egor mod tillstånd att, efter behörig utsyning, & Kronans 
allwänningar omkring ellven hemta 1006 träd emot en stubböresatgilt ar 
ett öre silfvermynt stycket, tillsammans 31 daler 5 öre silfvermynt eller 15 
sikodaler 62 öre riksmynt, och den andre, enligt samme köllegiers utslag 
den 1 Juli 1761, å egorna till Håknäs by med tillstånd att, emot lika stubb- 
öresalgift, tillsvidare och mflldess en närmare undersökning om skugurnes 
tillstånd kundo försiggå, afhomta olter utsyning samma antal träd ärligen 
från krono-allmånningarne umkring Öbre olf inom lappmarken i Westerbotlens 
län,  Intetdera af nämnde utslag innehäller något förbehåll i afscende på 
nylyggesanläggningar eller Kronans rätt att disponera möjligen befintlige 
odlingslägenheter & de till stockfångst upplåtne skogstrakterna. 


Genom hyilket beslu dessa båda ekgnr blifvit sammanbyggde till ott 


sågverk, hare icke af handlingar i kollegium kunnat utvedas, men Af insen- 
mentet öfrer en don 0 och 10 Juli 1 


9 verkställd skaläggning, som kol 
leginm fastställt den 25 September 179 


nhemtas, att sammanbyggnaden 
oct rum redan före denna skattläggning 


I Ia handlingar kan kolleginm ej heller uppgifea storloken af 
den skogsmark, som, enligt Ellers Kongl. Maj:zs bofallnin 


sfvandos uppgi 
sågverkot, såsom ersättning ki 520 täd of den 


genom Kammar- och Kom- 
aners-kollegiornes  utslyg den 10 September 1760 boviljade stockfångst, er 
hållit genom Kongl. Mats bofallningshafvandes utslag den 17 November 
1865; men kolleginm har emellertid anset böra i undördånighet med- 
dela, att sistnämnde utslag, så vidt denna orsärtning tillelats al öfverlopps 
marken N:o 0 4 den af kommisionslandrmätaren A. (. Dagerman öfver 
Kronans öfverloppsmarker inom Bjurholms socken i och för desamma re. 
glering upprättade karta, blifvit ändvadt genom nådiga brafvet den 23 No- 
somber 1866 Arealen al don skogsmark, som genom Kongl. Majts bo- 
fallningshafvandos afvittrings-atslag den I December 1860, emot en sk 
ränta af 18 riksdaler 78 öre riksmynt, utbratits för sågverket såsom ersätt 
ning för öfrige, genom Kammar- och Kommers-kollegiornes sistoämmle ut 
slag beviljade 480 träd, utgör onligt samma afvittrings-utslag 1,802 tun 

Iond 25 kappland duglig mark, jemte 1,514 tunnland 8 kuppland impedi 
monter, ellor tillsammans 3.117 tunnland et kappland, i afseende hvar 
genom  afvittrings-utslaget blifvit förordnadt. att, enär denna mark vore till 
en del bi t med endast mindre , hvilka ta en allägsen framtid 
Blefvo till sågtimmor användbara, sågrorksogarno skulle, dorest det beräknade 
antalet. till försigning tjonlige träd icke, med skogens bestånd, kunde årligen 
afverkas, vara borättig 
tillväxt och styrka, att densamma kunde tåla den påräknade ärliga afverk 
ningen, eller ock härom kunde warda annorlunda förordnadt, åtnjuta ersätt 
Maj:ts bofallning: 


ade att tillsvidare och intilldass skogen vunnit sådan 


ning för bristen på det sätt, att, sedan de hb 
hafrande hvarje år uppgifvit myckenheten af de under äret a ifrågavarande 
mark ofyerkade sågtimmer och genom jägeribetjeningen blifvit styrkt, att 
större afverkning icke kunde med skogens bestånd ega rum. fyllnaden skulle 
dem, i den mån tillgång fanns, från Kronans närbelägne, odisponorade skoga 


tilldelas efter utsymng, som enligt Kongl Maj:ts bofallningshafrandes förord- 

a al jägeribotjoningon, på sågverksegarnes bekostnad, verkställas. 

garna jord ansökning om ytterligare stocktängst från 

a har Kongl Maj:t, med upphätvande af läns-styrelsens och 

den 31 maj 1830 och 224 docomber 1851, onligt nådigt bref 
a nfskagi 


to. Harneåforss säg i Umea sock 


På sätt kders Kongl. Maj:ts befallningshalvande anlört har, genom 

umar- och Kommors-kollegiornes ntslag don 4 Fobraari 1788, dotta såg 
verks ogare orhållit tillsänd att & Nordmalings a låta utsyna och 
fälla 160 till sågtinner tjonlige tväd, emot eu rekognition al 6 runstycken 


rikdet, och genom sönma myndishe d mbor 1703 här 
denna stockfånast, emot lika stubböresafvitt, blifvit ökad till 450 tråd årligen 
från Hörne, Miggnäs, Bjonborgs, Hössjs, Pängsjöns och Häggsjöns krono- 
allmänningar. Uti båda dessa utslag är sisom vilkor föreskrifvet, nit den 
sålunda beviljade stockfingsten icke finge lägga hinder i vägen för de ny- 
byggen, som tilläfvensyrs kunde & allmänningen anläggas, 

Vid Bjurholins socken: ittring har ofrannämnde sågverk, på sätt 
Iiders Kongl Majis bolallningshafvande Förmält, enligt utslag don 1 De- 
cembor 1560 fitt sig tilldelad mark i ersättning för förstberövde stockfångst 
al 160 träd, men då en del af denna mark vore beväxt med endast mindre 
wäd, hvilka först i on afligsoare frimtid blefve till sågtinener användbare, 
har lidors Kongl Majts befulluingshafrande dorjomte tillerkänt sågverks- 
ogarne enahanda tätt att tillsvidare & Kronans närbelägna odispoucrade 
skogar, såvidt och i den mån tillgång funnes, erhälla utsyning, som här ofvan 
för Håknäs sågverk blifvit unfördt. 

Utaf de allmänningstruktor, från hy ågverkot genom Kammar- och 
Kommors-kollogiernes ofvanberörde utslag den 13 December 1793 orhållit 
tillstånd att afhemta såg Bjouborgs och Hös- 
sjö allmänningar, enligt samme myndigheters 1 Angusti 1821, 
blifvit tillerkände Hörnoåforss jornbruk och, sisom rokognitions-skogshemman, 
derander enligt Kammur-kollegii utslag den 11 Augusti 1557 skattlagde 
THuravida åter, såsom Pders Kongl. Maj:ts befallningshafvande uppgifvit, öfrige 
Pängsjöns och Häggsjöns kronoallnånniogar blifvit tll nybyggen dispone 


i ersättning för det sigtimmor, som sågvorkot A berörde allmännin 
tillstånd att afhemta, bar i kollegium icke kunnat inhemtas, enär läns-ety- 
relsens. afvittrings-utslag för Umeå socken den 31 December 1867 
till kollegium inkommit 

Eders Kongl. Majts befullningshafvande har ansett, att någon ersätt- 
ning för de 290 träd, som sågverket berättigats att från vissa krononllmän- 
ningar afhemta enligt Kammar- och Kommers-kollegiernes utslag den 13 
December 1793, icke borde sågverket tillgodokomma, enär dem stockfån 
ej föranledt verkets a uten tillkon 
grof- till finbladig under antaga 


Ägen förtndrades från 


samma tradantal fort- 
ande kunde från de uppgifne allmänningarne a s och under vilkor 


såsom ofvan är anfördt, utt nybyggesanläggningar å samma mar 

derigenom förhindras, hvaremot s t, om framstå der 

borde befrias från erläggande af stnbböresafgift för det antal träd. som mu 
mera ej kunde verket från kronomark tilldelas. — Men ehuru så väl vid 
upplåtelsen af först medgifna 160 träd, för hvilka dock ersättning i mark 
redan blifvit lemnad, som för den sedermera tillökade stockfånusten af nyss 
nämnde 290 träd det vilkor varit fästadt, att nyby, ggningar ej der 
genom finge hindras, sumt de allmänningstrakter, från hvilka denna tillökad, 
stockfängat skulle hemtas, redan, enligt byad nyss blifvit anförd 

blifvit till större delen annorlunda disponerade, anser kollegium sig hkväl, 
sågverkot genom kollegii utslag den 11 Februari 1845 blifvit skatilagdt för 
450 träd, böra, i olikhet med Eders Kongl. Majs befallningshafvande, un- 
derdånigst homställa, att, derest tillgång finnes på sådan odisponerad m 
som icke är till nybyggesanläggning tjenlig eller anses böra som kronopark 
bibehällas, sågverket jemväl må för den tillökade stockfångsten af 290 träd. 
dorför stubböresafgiften utgör 4 riksdaler 52 öre riksmynt, tillerkännas e 
sättning. 


Dalkarlså och Qvarnhusfors sågverk € Bygdeå socken 


Uti Kongl. Markts befallningshafvandes den 26 Juli 1504 meddelade 
och af kollogium den 26 Februari 1805 gillade utslag, hvarigenom Dalkarlså 
sågverksegare erhållit tillstånd att från vissa allmänningstrakter afhemia 143 


fallmogna, till brädskgning tje sid årligen omot en stabböresalgift al 
11 nksdalor 44 skillmgar banko, föreskritvos, att Kronan skulle vara för- 
behållen fi dispositionsrätt ölvar dessa allmänningar, | händelse dorå ädlare 
verk I om framtid komme att upprättas eller nya skattskyldige hemman 
uppt ikasom kollegium genom utslag den 22 November samma år, i 
afseonde å upplåtolson åt Qvarnhustors sågverk af 415 timmorträd, för hvilka 
stubborssatziften genom kollegii utslag den 7 Februnri 1843 fastställs, a 2 
skillingar S rst. trådot, tll 23 riksdaler 2 skillingar 8 rst, föreskrifvit, att 
denna upplåtelse icke finge lägga hinder i vägen för upptagaude af kcono- 
nybyggen och anläggande af nya hemman & de allmänningstrakter. från 
hvilka berörde stockfinget afhomtades. 

Kongl. Majts befallningshatvandes s Juni 1834 meddelade och 
kollegii  pröfning underställde utslag, hvarigenom flyttning al Qvarnhusfors 
sågverksprivilegier till Dalkarlså skall. blifvit medgifven, har 
vidt + kollegin förda anteckningar visa, blifvit al länsstyrelsen insändt 
och följaktligen sj heller af kollegium fastställdt. 


0.  Natn såg i Bygdeå sockon 


Genom Kongl. Majts befallmingshafvandes utslag den 14 Januari 1796, 
som kollezinm genom skrifvelse den 15 Novembor 1797 och atslag don 5 
Jumi 1854 fastställt, göres likaledes i afseende på den sågverket från Kronans 

gar beviljade stockfångst af 113 träd. derför stubböresafgiften utgör 8 
riksdaler 25 skillingar 6 rst banko, et förbehåll att, om framdeles å du 
allmänningstrakter, från hvilka sågtimtet tår athemtas. skulle upptäckas 
nägra uppodlings-tillfällighetor till nya hemmans anläggande, Kongl Muj:r 
ch Kronan må ega rätt at derom, enligt författningarne och sig företeonde 
omständigheter, förordna. 


1:0. Räfvars såg i Biäfoars socken. 

fienom  misskrifning har. i Edors Kongl Maj:ts bofallningshafvandes 
yttrande, summan af den docta sågverk, enligt kollegii utslag den ? Mars 1812 
och 17 Februari 1820, beviljade stockfångst blifvit uppgifven 3 träd för låg, 
utgörande densanunn, efter atdrag af de till Tväråmarks i samma socken 
belägna såg ofverflyttade 39 träd, rätteligen 939 träd. Med anledning af 
nämnda ötverflyttning af on dol utaf stockfångston är, onligt kollogu utelag 


den 27 Juli 1548, stubböresafgiften sålunda fördelad, att för Såfvars såg 
erlägges 43 rikedoler 40 öre och för Tvärlnurks såg 3 riksdaler y8 öre 
riksmynt, 

I likhet med hvad som i allmänhet blifvit vid upplåtelso al stock- 
fångst från Kronans skogav iakttaget, har äfven för detta sägverk blifvit 
föreskrifver, att den beviljade stocktängsten icke finge lägga hinder i vägen 
gens anläggande eller för Krowans frin disposition al de, & den till 

st upplåtna mark, bofiutliga odlingslägenhoter 

Gonom beslut den 4 September 18335 har kollagiwm Ior bero vid 
Kongl. Maj:te bofallningshafvandes utslag iden 16 Oktober 1554, hvarigenom. 
uppå gjord ansökning och sedan vid förrättad härads-synerätts undersökning 
den 26-—28 Juni sistnämnde är blifvit utront, art Säåfvars ko genom 
anlagda nyhemman förlorat 30 td ar sin inom Umeå härad privilegierade 
stocktängst, för hvilken verksogaren fortfarande utgjort skatt och ränta. 
Kongl. Majs befallnin W nds-svan Hikal 
utredt, att inom nyss dispoperad, emellav Fälllorså 
sågskogar, Mikelsir y. Säfvars kt, Degerfors. nrå od 


Kroksjö by belägen allmvinningstrakt. som modgäfee ett årligt al 31 


| under åberopande af nådiga brefven den 2 Maj 1824 » Maj 
1852 berättigat såvorksegare att, såsom omsättning f lorade 30 
träden, ifrån omtörmålts allmännmysteakt Ärligen hormta 31 ttd. med skyl 
dighet att erlägga de stubbören, som på den sålunda beviljade orsättningon 
Kunde belöpn. — Nyssborörde 31 träd utgors således icke någon tillökaing 
i stockfingsten, utm torde endast vara att anse såsom en ng tills 


vidare i afrikning å den för sågvorkot medgifus usprunglig fingsten, 
hvilken senare alltså omsamt mäste tagas I betraktande, då fråga uppstår 
att lenns örsättning genom tilldelning af motsvarunde skogsmark. Enligt 
Kongl. Majits bofallningshafvandes lvittringsutslag don 51 December 1560 
bar sågverket sodermera för den del, S42 träd, al ofvan angifne stocktånast. 
fors socken afrerkas och för hvilken stubbörssaf- 
20 nksdaler 34 akillngar & rst. banko ollor 
38 "riksdaler 58 öre riksmynt, erhållit on skogsmark + 6 skiften af tillsam. 
mans 2541 wunnland 22 kappland, oberäknade 2,095 tannland ?3 kappland 
mellanliggande impodimonter, omot on skogsränta af 39 riksdaler 
följd bvaraf utaf den privilogierade stockfangsten skulle återstå 67 träd. som 


emot en stubböresafgift af 4 riksdaler 82 öre, Arligen 
afverka inom Säfvars och Burträ knar; varande genom Kongl. brofvet 
den 30 Oktober 1863 förordnadt, att, som den Safvare sågverk inom Degor- 
fors socken tilldelade skogstrakt väl under de första åren kunde beräknas 
lemna full tillgång till ärlig afverkning af 552 träd, men sedermera under 
några år skulle uppstå en brist, som likväl kunde ersättas genom utsyning 
it sågverkot af 6,400 träd från andre Kronans skogar, den såsom ersättning 
för nämnde brist åt sägverkets egare genom ofranberörde afvittringsutslag 
moedgifna, vilkorliga och till tiden obegränsade, utsyning från annan krono- 
mark måtte bestämmas till 6,400 träd, att från andra inom Degerfors socken 
belägna  kronosk utgå till s tingen på en gång under första 
året efter det sågverket tått tillt visade skogstrakten, eller ock, 
derest sådant af sågverkets egare föredroges, fördelade på två eller flere af 


de första tio åren. 


$:o. Qvamfors eller Mossfors sägverk i Bygdeå socken. 


Äfven för detta sågverk är, genom Kammar- och Kommers-kollegiernas 
utslog den 19 Februari 1796 och Kammar-kollegii utslag den 4 November 
1811, (hvilket scoare, ehuru beslutadt den 2 September nämnde är, säsom 
Eders Kongl. Majas befallningshafvande uppgifvit, dock blifvit utfärdadt 
under omförmälde dag eller den 4 November 1811) föreskrifvet, att Kongl. 
Maj:t och Kronan skulle ega rätt att förordna om nyhemmans upptagande 
utaf de odlin aheter, som & de till stockfångst utsynade trakterne kunde 
vara att tillgå. 


9:0.  Kassjo säg i Umeå socken, 


Säsom förut är anfördt har egaron af denna såg ej aflemnat honom 
affordrade handlingar angående sågens privilegier, men af de i kollegium f 

varade handlingar till kollegii utslag den 23 Januari 1888 angående skatt- 
läggning af Kassjö såg inhemtas dock, att Kongl. Maj:ts befallningshafvande 
och kollegium genom utslag den 13 December 1514 och 8 Mars 1816 be- 
pilttigat sågvorksogaren att från Kassjö och Tafvolsjö byars kronoallmänningar, 
mot. en stubböresafgift af 2 skillingar banko för hvarje träd, eller tilleam- 


mans 5 riksdaler 57 öre riksmynt, årligen afhemta 94. träd, utan att dervid 


blifvit fästadt något vilkor om Kronans rätt att till uybyggen använde 
upplåtna skogstrakterun möjligen befintliga odlingslägenheter 


100. Fälljors såg i Umsä socken. 


UtaF hamllingarne till kollogii beslut den 9 mars 1841 fråga om 
skattlägvving af denna såg inhembas, att densamma, genom Kongl Majts 
befallningshafvandes utslag den 13 deomnber (i Eders Kongl. Maj:ts befall- 

fvandes skrifvelse turekommer, antagligen tll följd al misskrifn 

i stället för december) 1805 och kollogii utslag den 9 soptombi 
1806, erhållit rätt att hän sju krunoallmänningstrakter till försågning Arli- 
gen afbemta 157 fullmogna furuträd, emot on stubböresafgift af 2 skillmgar 
trädet cller 6 rikedaler 26 skillmgar banko, motsvarande 0 riksdaler £1 öre 
riksmynt, hvarvid dock fästes det vilkor, att upplåtelsen icke finge lägga hin- 
der i vägen för Kronan att derå anlägga nybyggen, om anledning dertill 
förekomme. 


I1:0. Tedrämarks såg i Sifvars socken. 


För denna såg åberopar kollegium endast i underdåmighet bvad o 
blifvit under Säfvars såg anfördt. 


12:0. Östra Sjulsmarks såg i Bygdea socken 


Fhurn, i enlighet med hvad Eders Kongl. Maj:ts 
uppgifvit och handlingarne till kollogii utslag den 3 d 
ende skattläggning af denna såg jemväl gifver vid handen, den sågverket 
från kronoallmänningen Nya Storbäcksskogen. emot en stubböresafgift af T 
riksdaler 31 öre riksmynt, upplåtaa sockfångst af 30 träd årligen först blit- 
vit beviljad genom landshöfdinge-embetets utslag don 3 december 1828 och 
kollegii utslag den 11 december 1832, anser kollegium, att, enär härade- 
synerlittens undersökning härom försiggått dou 6 och 7 november 1816, icke 
någonting vore att erinra emot sågvorkots rätt att fortfarande åtnjuta denna 
stockfånget, i afseende på upplåtelsen hvaraf icke finnes gjordt något förbe- 
håll om Kronans rätt till disposition af de å allmänningen möjligen betint- 
liga odlingslägenheter 


130. Bagybole sågverk i Umeå socken, 


nom Kunmmar- och Kuunmers-kollegiernes utslag den 20 september 

1791 hafva Norrfors byamän fött tillstånd att, från grofbladig till finbladig, 
förändra doras vid Norrforsen i Umeå elf anlagda såg och utt till försäg- 
ning derå, utom 300 träd från ogne och Kassjö atviurade skatteskogar, från 
Ilan Sclet och Iödå i Vindelselfven samt de invid och kring Fäll- 

fors ktonobyggen och Iamsele kronohomman vid Umeå olf belägna krono- 
allmänningsskogar inom Degerfors sockon årligen afhemta 200 träd, mot en 
stubböresafgift af & rst. trädet oller tillsuninans 12 riksdaler 24 skillingar 
vanko och under vilkor, bland annat, att stginrättningen icke tinge lägga 
hinder | vägen för krononybyggens upptagande, hvarigenom byswännen fast 


a Kromms mark nyttig, uch hvartill äfven an- 


mera hade skyldig is 


dre. som sådant ästundude, egde att sig nmäla.  Sodan härads-synerätt i 
soptember månad 1799 verkställt undorsökning och Kongl Maj:ts befall- 


ningshalvande, genom resolution den 1 mars 180v0, lemnat huntlanden Oc 
Tjernström tillåtelse att, fir dess vid Norrfors redan anlagda finbladiga såg- 
verk, få från vissa konoallwänvingar Arligeu afbemta 308 fullmogna träd, 
deribland 637 träd från allm trakten inom nyssnäninde eller Deger- 
fors socken, emot en stubböresafgift af 2 skillingar & rat. banko för hvarje 
tråd, bar Kammur-kollogiwm genom utslag den 20 maj 1800, då frågan 
blott rörde tillökning för den vid Norrfors privil såginrättning, I stäl 
let för hvad genom anlagda nybyggen densamma frångätt, och då Kummnr- 
advokatfiskalen, å Kronans vägnar, emot den sökta och af Kongl. Maj:ts be 
fallningshafvande beviljade tillökning icke baft något att påminna, vid Kongl. 
Maj:ts befallningshafvandes beslut låtit bero, kollegium dock förbehållet att, 
i afseende på blifsande nybyggen och den sätt som en eller annan till någon 
af skogstraktorne förmento sg cga. så förordna, som lag och författningar 
samt förekomna omständigheter kunde fordra. Norrfors såg har sedermora 
blifvit nedlagd och dess privilegierade stocktångst, enligt kollegii utslag den 
5 september 1819. flyttad till Baggböle-forson i Umeå ol 

Till det vid nämnde tors anlagda Baggböle sågverk har jemväl enligt 
sistberörde utslag blifvit Ayttad den stockfångst af 775 tväd årligen, som, 
genom Kongl. Majits befallningshatvandes utslag den 4 april 1805 och kol- 
legii utslag den 19 december 1806, ofsanbemälte Tjernström fått tillstånd 


att, till försågning vid ott i Peogforsen mf Umol elfs östra gren aller den 
+ ke Uman genom sistnämndo utslag till anläggning medgifvet, men alärig 
uppfördt sågverk, aflemta från Pen ja och vestra allmänningar, allmän 
ningen kring ån Ramsan, kionvöfverloppsmarken af byn Tegsnäset, allmän- 
ningen ofvanför Knmparbicks nybygge, kronoallmänningstrakton från Tvårå 
träsks by, krunoallmänningen fster om Vännäs le sig förbi Stär- 
kosmarks och Jemteböle brars områden intilldess Spölunds och Vännäs by- 
urs skogar möta, samt Vännäs vestea allmänning, för hvilkon stockfångst 
sinbböresafgiften genom nåliga brefvet den 23 mars 1938 blifvit bestämd 
till 2 skillingar & rst. banko trädet 

Vidare har Kongl Majis bofallningshafrande gonom utslag den 18 
opril 1812, vid hvilket kollegimm, i hvad detsamma rörde Kronans rätt, en- 
ligt utslag den 18 oktober 1815 låtit bern, jemte tillåtelse för magister I 
$. Hofrerborg nt dels i den s k. Rödån owägga ett sågverk, sedermera 
benämndr Rödåfors, dols ock med en ram tillöka den af honom utaf Neger- 
förs byamän inköpte, på deras skatteskog grundade såg, medgifvit honom 
en stockfångst. för Degerforssågon af 770 träd från 1:0 allmänningen emel- 
lan Abbortiom och Flockabäcks kronobygge och Gjukens by, 2:0 kronoall- 
männingon  mollan Gjukens skatio- och Abbortriisks frälse nybygge, 3:0 on 
kronotrakt från Årwmsele bys skattlagda område till Lappmarksrået. 4: från 
Lappmarksråt uppföre Vindelsolfven 3, mil till Björksele krononybygge, 
do på venstra sidan om förenämnde elf en kvonoallmänning på omse sidor 
om Arfven, som genom Stora och Lilla Arftväsken fäller i Vindelselfvon, och 
so en allmänning emellan Björkssle krononybygge och Sorsele på ömse si- 
dor om ottanimnde Vindelsolf, — och för Rödåfors sågvork af 1.484 träd fri 
två kvonoallmänningar på nordöstra och nordvestra sidan om Rödån samt 
två på östra vel södra sidorna om Vindeln, on allmänning på ömse sidor 
om f(ijukån, en på ömse sidor om Åmån och en 17/, mil uppföre olfren från 
Sorselet till nybygget Risnäs, dock med förbehåll för Kronan, att om de till 
nybyggen och nya hommans anläggning tjenlige ställen särskildt förordna 
Och har Kongl. Maj:t, med upphäfvande af kollegö ntslag den 30 april 1845 
och gillande af Kongl. Maj:ts befallningshafrandes beslut den 31 mars 1831, 
genom nådigt bref den 6 oktober 1846 tillåtit Baggböle sågverksegare att 
vid Baggböle såg bogagna den stockfängt af 770 träd, som varit den ena 
af dessa sågar. eller Degorsfors dåmera nedbrända såg. anvisad 


när vid förnyad häradsvätts-undersökning den 3 och 19 juli 1848 

ntrönt, att vid don Iäiradsvätts-ondersokning, som egt nm den 24 

ande dagar i september månad 1510 och legat till grand för kollegii 
ofvanberörde den 18 oktober 1813 meddelte utslag, de till Degerfors säg- 
serk upplåtna skogstrakter molgåfve högre afrerkning och att misskrifuing 
eller missräkning egt vm vid uitorandet i protokollet af den påräknoliga, 
ärliga skogsafverkningen, så att 2,242 tråd + stället för 770 träd vore för 
sågverket ait tillgå, har Kongl. Maj:ts befillningshafvande genom utslag den 
3 oktober 1845, som kollsgium genom utslag den 27 mars 1849 fastställt, 
tillåtit Baggböle sågvor 0 utt, från de till stockfånget för anläggning 
al en såg vid Degerfors upplåme och till Baggböle sedermera anslagna all- 
männingstrakter, årligen afhemta 530 träd inom Degerfors socken och 1.712 
träd inom Lycksele lappmarks härad, eller sammanräknadt 2,242 träd, här- 
uti dock inboräknadt de förut buviljade 770 träd, emot en stubbörosafzilt, 
som Kongl. Maj, efter anförde underdåniga besvär, enligt nådigt brof den 
5 joli 1850 fastställt till 6 skillingar banko stycket för de 450 träd, som 
ansetts vara att pårikna inom Degerfors socken, och 3 skillingar samma 
mynt stycket for de 1,712 träden inom Lappmarken, 

Beträffande don, genom  kollegii ofvanberörde utslag den 18 oktober 
1813, Rodåfors såg beviljade stockfingst af 1,454 träd har, sedan vid 
häradsrätts-undersökning den 18, 19 och 20 juli 1844 befunnits, att å de 
skogstrakter, som för detta ändamål år 1810 blifvit utsynade åt nämnde såg- 
verk, hvilket aldrig blifvit färdigbyggdt, dämera till följd af nybyggesan- 
låggningar endast kunde påräknas en årlig tillgång uf 702 träd, kollegium 
genom utslag den 29 februari 1548, i hufvudsaklig öfvercnsstämmelse med 
Kongl. Maj:ts befallningshafrandes den 28 december 1846 meddelte utslag, 
bland annat tillåtit, att sistnämnde antal träd finge afhomtas och vid ett i 
Norrfors ånyo inrättadt sågverk afverkas emot en stubböresafgift af 6 skil- 
lingar banko trädet. 

Såsom ersättning för den brist, som sålunda uppkommit uti den Rödå- 
fors sågverk genom kollegii utslag den 18 Oktober 1813 beviljade stook- 
flngst, har Norrfors sågverksegare sökt upplåtelse af åtskilliga trakter inom 
Lycksele och Degerfors socknar, i anledning hvaraf undersökning af dessa 
socknars hbäradsrätter i Juni mån 1845 blifvit verkställd dels ä tvenne 
odisponorade kronotrakter inom företnämnde socken, som ansågos kunna år- 


ligen medgifva en Afverkning af 419 träd, dels & 10 särskilde kronotrakto 
inom Degerfora socken, som kunde lemna 639 träd Arlicen, hvarefter härads 
rätterne i afgifno utlåtanden bland annat, — då tinmerfångsten & de sigsk 
som år 1810 till Rödåfors sågverk utsyntes uch sedermera dertill anslogos, i 
betydlig mån minskats i följd af en mängd derå anlagde nyhemman äfven 
som genom skogseldar, ehuru bestämda beloppet deraf icke kunde angifvas, 
enär för utredandet af den skada, skogseldarne orsakat, en noggrannare un- 
dersökning & dessa trakter, hvilken icke varit föromål för synen, vore 
nöden, — tillstyrkt, att Norrfors sågverksogare måtto tillåtas att från d 
synte trakterne Ar hn afhemta inom Ly Je socken 419 tråd och inom 
Degerfors sucken 620 träd; men enär nådiga brefeen den 30 Juni 1 
och 2 Maj 1826 innelattade förbud emot de i länet bv tintligi 
rade kronvallmänningars upplåtande till nya såcanläggningar, samt vidsträck- 
tare rättighet i den delen icke kunde bovilj: än så vidt 
ning för hvad genom nybyggesanliggningar eller eljest förlorats i påräknad 
och beviljad stockfångst, hvarom någon undersökning af härad norättorno 
icke blifvit verkställd, har Kongl Majts 1 Iningshafyande gr n utslag 
den 7 Maj 1850 ansett sig hvarken kunna bifilla den gjorda ansökningen 
eller för det dåvarande bostänuna orsättningen; hvaremot kolloginm, efter 
besvär at Baggböle sägverksogare, handelsbolaget James Dickson & 
Comp., som under tiden förvärfvat mräl Norrfors sågverksogares rätt 
medelst utslag den 9 November 1852 förklarat, att då enligt kollegii utstiy 
den 18 Oktober 1813 från då utsynte skogstrakter ett antal af 1,454 träd 
årligen beräknats kanna afhemtas till afverkning vid Rödåfors sågverk, men 
jemlikt häradssynerätts undersökning i Juli månad 1844, som förngått den 
af kollegium genom dess utslag den 29 Februari 1848 beviljad 
ning vid Norrfors med rättighet att derstädes få jemte annan förs 
stockfångst från de Kronans skogar, som blifvit Rödåfors ansl 
skogar befunnits icke kunna tåla större afverkning än 702 träd, 
att, sedan är 1810 då skogarne synades, dels en mängd nyby 
blifvit unlagde, för hvilka skogsområden måst afriknas, dels skogarne älven 
till en del af eldar härjats; samt det sålunda vore utredt, att den till I 
fors', till Norrfors dåmera förflyttade, såg påräknade timmerfångst blitvit för- 
minskad med 752 träd, hvarför Norrfors sågverksegare, så vidt tillgång der 
9 


ob 


tll funnes, vore till ersättning berättigad, och vid häradssynorätts-undorsök- 
minga don 15 och 19 Jani 1848 vore ntrönt, utt å dö utsynte skogstrak- 
torme. hvar lika Ior jernbrak eller ädlare vork som kände anledningar 
dertill i orten funnas, kunde utan dovas skada fällas, & de i Lycksele lapp 
mark 110 och å de i Doscfore härad 620, tillsammans 1.089. tvid årligen, 
vt klaganderne yrkat att, i ersättning för hvad de förlorat, Arligen få aflemta 
från de + Lycksele häradssynoråtts prowkoll anmärkte traktor 419 träd 
från sju al de inom Degerfors synw traktorn at: 8 ar 
och af två inom samma härad antecknade triktor a BAS 
tillsammans 618 träd, 


prölvade kollogiam, med upphifvande uf Kongl Muj:ts befallvingshafvandes 
utslag och bibl ll klagandornes bogäran, skåligt bevilja dem rättighet att 
i de af dem uppgifna rakter till försägmng vid Nowfors sägvork af- 
horata 618 träd ärligon, för heilken tillökning i atvockning sågvorket kom 
mo att (ill bovillning taxeras samt med vilkor, för öfrigt, att för den tillökade 
stockfängston skulle erläggas stubböresafgift, som K Majs bofallnings- 
havande borde bestämma, och att den modgifna rättigheten till stockfångsi 
icke finge utgöra hinder för anläggning al ny n och torp sumt anstil- 
lande al odlingar & skogstrakternc, älvensow deras användwnde till nytöga 
åndamål. Uti dotta utslag, som hos Kongl. Majt blifviv af Säfvars sågverks- 
öfverklagadt, har Kongl Maj:t onligt nådigt bref den 21 Maj 1856 
ned anledning af hvad nämnde sägverkssgare anfört, icke funnit skäl alt 
ra ändnug. Och har under tidon Norrfors sågverksegaros stockfinget, 
mom Kongl Majts befallmnyshafvandes ofvanomförmalta utslag den 19 
unbor 1850, blifvit till Baggböle ötverflyttad, äfvons 
genom Kongl. Majts befallningsbafvandes utslag den 7 Februari 1833 
it buståmd till 4 skillimgar trädet löv de träd, som ansetts kunna al- 
verkas inom Degerfors rocken, och till 2 skillingar € «xt. banko för hvart- 
dora of de 419 träd, som inom Lappmarken skulle få afhombe 
| sammanhang med den förut nämnda, genom Kongl brefvet den 
6 Oktober 1846 beviljude flyttning till Baggböle af Degerlows sågverks vått till 
stockfångst från krovans skogar, har Kengl. Maj:t till-ny häradsrättsander- 
ökmang Aterförvisar en af Baggböle sågverksegam gjord ansökning, att vid 
böle-verken få bogagna det för ott sågverk vid Dogorniss alsedda 


timmor, hvarom förekommit: att sedan dånande oci ol Degertors säg 
handstiskalen J.S, Hofverberg, äv 1816 hos Kongl Majas belallningsbaf 
vande sökt att å östen och vestra Storsand, Skaholmen lor Dogornässandon 
kallad, få anlägga ew fubladigt sågverk med 2 ramar, mod rättighet it 
dertill använda vissa vid Vindelseliven och dernti infillando mindre vatten- 
odisponorada kronoallmånningstrakt har Lycksele lapp 
"rätt den 10 Juli sistnämnde äv UU lervid atrönt 
att nämnde skogstrakter kunde lemna till försågning 2,477 tråd, hvaroftor 
sedon Hofverberg sunom afhandling den 21 November 1514 dåvarande 
jöle törsålt, jemte Degerfors såg med dertill 
ina anspråk & alla de kroncallmänningstroktor 
nämnde höradssyn: blifvit för en ny sägverksanläggning vid Degernässanden 
eler Skaholmon utsynte, Kongl. Maj:ts hofallnineshafvande gonom utslag den 
31 Maj 1831 förklarat, bland annat, att som Hofrerborg afslått från sitt an- 
språk å do, för det tillämnade sågverket vid Decernässanden utsynte, kr 
allmänningar till ena geometrisk vidd af 427377 tannland & koppland, (enligt 
nådiga resolutionea den 6 Oktober 1840 — 455,377 wnuland 5 kappland), 
hvarifrån, enligt bäradesynerättvas utlåtande, med skogens Iramtida bestånd 
årligen kunde athemtas 2,377 dels furn, dels grantimmer, deraf 2700 sju 
alnurs och 097 tio ulnars sågblockar aller tillsammans 4,757 sådana 
kunde erhållas, tilläte Kongl. Majts boufallningshalvande earn 
sägvork att d s till brädsågning använda förberörde tmmernll; 
om stubbörosafgift al 3 skillinger banko för hvarje träd och med förbe 
att sådant icke hindrade anläggningen ut nya homman och torp 
tände af odlin 4 ssa skogar; att, uppå Kammar-advokatfisk 
embetets besvär, sg nom utslag den 30 April 154 är den al 
häradssyneråtton anställde undersökning i afseende på iden tillernade såg 
anläggningen & De sanden ieko innehölle något yttrande, hvarkon om 
lämpligheten al de omnåmnde skogstraktornas auslående tll Baggböle s 
ej hellor-om samma såga vörkligu bohof. af timmerfångst från berörde skojs 
traktor samt huruvida skogarnes upplåtande till Baggböle såcverk kunde uten 
skada för undra vigtigare ändamål medgitvas ådant. förut bort var 
utredt, ogillat och upphäft Kongl Majts bolallningshafvandes utslag sam 
Alerförvisat frågan till förnyad bandläggning, äfvensom Kongl. Maj:t, I an 


ledning "al Baggböle sågverksogares härdiver autsvdo becvär, mligt nådiga 


brofvet den 6 Oktober 1546, då bosvärshandlingarne i förening med särskildt 
sunna upplysningar syntes gifva vid handen, dels att de, för don tillämnado 
såganlägeningen vid Degernässanden är 1813 utsynta skogstrakter förut blif- 
vit, till hufvudsaklig del, insynte under Baggböle sågverk och äfven i någon 
mån beräknade under Dogurlors såg, bvarföre ytterligare upplåtelse af de, i 
1513 färs synerätts-protokoll beskrifne trakter möjligtvis kunde föranleda till 
nte ning från denswmma, än som med omsorgen om skogens bestånd 
vore föronlig, dols ock att åtskillige, för allmänna bebof afsatte skogstrakter 
ofvan och nedan om Lycksele kyrka äfven ingått i beräkning för den vid 
Dogernässanden tillämnade säganliggning, gillat kollegii boslut om frågans 
åverförvisning till ny handläggning af länsstyrelsen. Till följd häraf bafva 
dels Lycksele häradsrätt den 7 med flere dagar i Juni månad 1847, med 
hiträ rdnad landtmätare, verkställt förnyad undersökning & 
de år 1515 ifr ta skogsmarkerna utåt Uman och Vindelselfven, hvilka 
marker, efter det åtskilliga traktor afräknats för allmänna behof samt kring- 
liggande byar och nyhemm nsligos kunna årligen lemna 671 tio alnars 
timmer och 1674 sju alnars sågblock, dels Degerfors häradsvätt den 18: 
samma månad synat allmänningstrakten på ömse sidor om Eckornbicken, 
hvilken trakt funnits kunna medgifva en Arlig afverkning af 76 träd om 10 
alnars längd; på grund hvaraf landshöfdingeembetet genom utelag den 25 
Septomber nyssnamnde är, som kollegium den 18 April 1848 gillat och fast- 
ställt, illåtit grosshandelsbolaget James Dickson & Comp. att, för användan- 
le vid Baggbölv sågverk, årligen afhemta från kronoallmänningstrakterne 
kring Uman och Vindelselfven + Lycksole socken 1,554 fullmogna träd, af 
hvilka erhölls 671 tio alnars och 1,674 sju alnars sågblock, samt inom 
Degerfurs socken 76 träd af 10 alnars längd, eller tillsammans 1,630 träd, 
mot en stubböresafvift af 6 skillingar banko trädet och uttryckligt förbehåll, 
att sådant icke hindrade anläggning af nya hemman och torp sumt upplå- 
tande af odlimgslägenhoter å dessa skogar; varande nämnde stubböresafgift, 
oftor anförde underdåniga besvär, af Kongl. Maj:t fastställd genom nådigt 
bref den 12 Juli 1849. 
Vidare halva Baggböle sågverksegare — dels uti ansökning den 17 Juni 
1847 ouhållit, att då, vid syn och undersökning, i anledning af Kongl. Maj:ts 
nådiga bref den 6 Oktober 1846, så väl om hvilka skogar förnt voro an- 
slagne Baggböle eller andre med detsamma förenade sågverk och tillförene 


09 
utsynte för on af landsfickalen Hofverberg sökt fö 

Östra Storsand, Skuhulmen eller Dogernässanden, som Ä sjeltva 

ledning förekommit, att skogarne vid Atskilliga smärre vattendrag, som ut 
föllo och förenade sig med Umseå- och Vindelelfyarne, icko skulle vara till- 
förene utsynte och bärads-synorätten i anledning al den remiss, som ligger 
till grund för borörde syn och undersökning, icke skulle ans desamma kun- 
na utsträckas till andre traktor an dem, de förut hållne undersökningar 

på ett måhända mindre tydligt och bestämdt sätt beskrelvo, och på hvilka 
undersökningars tydning berodde huru längt den förr hållna besigtningon 
sträckt sig, det måtte, derest några för stockfangst tjenlige krononllmännings- 
trakter funnos invid vattendrag och sjöar, som utgjorde ursprunget till, eller 
medelbarligen eller omedelbarligen förente sig med, de stora vattendragen 
'Umeå- och Vindelselfvarne inom Sorsele, Stensele, Lycksele och Dogerfors 
socknar och icke förut voro för Baggböle och dermed förenade verk ellor 
anläggningar & Degernässanden utsynte eller ock förut disponerade, sådane 
trakter varda ät Baggböle sågverk till stockfingst upplåtae samt för sådant 
ändamål syn och undersökning förordnas att företagas, sedan frågan om hynd 
de förut hållne besigtningar kunde anses innefatta blifsit slutligen afgjord, 
— dels ock uti ansökning den 13 Oktober 1847 begärt, att som Kongl. Majts 
befallningshafvande genom utslag den 25 förutgångne Soptember gillat Lyck- 
sele häradssynerätts åtgärd, att för det året inskränka den genom Kongl. 
Maj:ts nådiga beslut den 6 Oktober 1846 föreskrifna undersökning till en. 
dast de trakter, som år 1815 blifvit synade, ehuru landsfiskalon Hofver- 
bergs ansökning skullo omfatta och afse dittills odisponerade kronoskogar, be- 
lägne inom Lycksele och Degerfors socknar på on half mils afstånd från 
alla vid Umeå- och Vindelselfvarne samt dorintill stötande vattendrag, samt 
den år 1815 befunna skogstillgångon blifvit betydligt förminskad genom 
nybyggesanläggningar och undre omständigheter, det måtte rättighet till stock- 
fångst sågverksegarne medgifvas på en sträcka af ifrån en till en och en 
half mil, efter omständigheterna och befintlige lokalförhållanden, från båda 
sidorna af Umeå- och Vindelselfvarne samt alla de sjöar och vattend 
modelbarligen ellor omeodelbarligen med nämnde större elfvar sig föronte och 
kunde till flottningsleder begagnas; i anledning af hvilka ansökningar syner 
den 18 med flere dagar i Juli månad 1848 blifvit af Lycksele och Degerfors 
häradssynerätter verkställde, dervid Baggböle sågvorksegare del bogärt 


upplåtande inom Dogerfor )) af allt hvad som på vestra sidan af 
Uman förut ioko varit Baggböle sågverk anslogot tll socknogvinson 

lan. Degerfors och Bjurholm, b) af do trakter mellan Umeå och Vin 
ellvams, som icke enligt kartan funnes ligga inom de förr utsynte skogarnos 
gränser, deck så, utt al den mark, som ytterligare kunde tillsynas Bo 
ågvork, endast så mycket ansäges för tillökning, som öfsverstoe hvad 
nybygge» gar sågvorkot frångått, co) af den del öster om Vi 

ven på båda sidor vin Krakån, som icke förut blifvit intagen på lä 
och bredd, och vid hufvudvattendraget hvad som kunde återstå odisponc 
omet Rödåfore eller då mora nya Nomfors och Sälvms sågvorks eko 
upp omot Burträsks sockens rå, dels ock anhållit, att inom Ly 
rättighoton till timmerfångst från de redan anslagno teaktorna måtte utsträck 
till en och en ball nl hån elfvarne eller sjösrne, der sådont af Iokalför- 
hällanden icke hindrades, samt att hvad som icke komme inom den terräng 
af de bi-vatlendrig, som sökanderna uppgåfro eller fannos vara förut såg- 
verket tillsynt, mätte på grund af remissen & deras ansökning dem 17 Juni, 
till den vidd trakterne innehölle, varda vorket tillagdt, dels såsom evsättning 
för minskad stockflngst 3 kronohemman och nybyggen samt 
fvorgånena skogseldar, dels ock såsom ytterligare stockfängst, i hvilket af- 
seende 33 särekilte traktor blifvit uppgilne; äfvonsom Lyckselo härads-syne- 
rätt, oltor besigtning af de ifrågakomne skogstvakterna, som alla läge isam- 
manhang med de allmiinningar, som förnt voro anslagno till Baggböle eller 
Degerfors sågar, antagit och beräknat, att följande antal träd skulle kunna 
irbgen fällas & nedannämnde traktor, nemligon & 

1:o en förut icko synad krone ning på båda sidor om storm Björk: 
vattnet. samt sjöarne ”Vojtja och Sejma neder till lilla Björkvattnet, 3 mil 
lång, deraf !/3, eller 11,576 tunnland, ansågs timmerbävande med 3 träd på 
2 tunnland, som gjorde 17,355 tråd afendast ett sågblock af TA 10 alt 
nars längd, med en återväxt af 220 Ar, > > - TR häd. 

250 on förut likaledes usynad krononllmänning emellan Tärna ka= 
pell vid Gentasjän och nybygget Gardvik, der Björkvatten-n och 
Um-ellvon sammanlöpte, 2 mil lång och öfver hufvud taget !/, 
mil bred s 

den förut oj disponerade 
ocksjaurbäcken från sjön Bletiken till öfre ändan af Jocksjauitjorn 


nom anlagd 


ndelen af trakten på 


n— 


4: de timmorskaogar, som funnos på ömse sidor om den kronoall 

på båda sidor om stora Uman samt Lapsjön, 

Gaskelouxt. och Gillelougt jomte Starviken från Villa 

Björkvattaot till Luspholm om 9 mil, som år 1813 och 1547 

Mifvit utsynade åt Skaholms med Baggböle förenad hyilka 

dittills odisponarade och i synoprotokollet biskrifne skogar ansågo 
kanna lömna tillsamman 


3:0 de traktor, som ätorstude af allmänningen mellan Tuspholmen 
och Rusele omkring 5 mils längd, sedan Br all 
a 


uma behof afsatt 
a mil nedan Stonsele kyrka samt 3/, mils bredd & ömsc sid 
aller cmeollan Stensele suckens gränser emot Willelmina och Sors 
sockens cränser till Åtskiljo 


6:0 återstoden af kronoallwinningen omollan Ruselo och Bet 
1/4 anil i längd samt i bredd & södra sil Um-olfven till Håknäs 
sågskogar vid Oreeltven I mil och & norra sidan 1!/, mil sodan 
devifrån undaningitz dels den till Norrfors, med Baggböle förenade 
såg genom  kollegii utslag den 20 Maj 1600 anslagna timmer 
fångst, dels de vid 1815 och 1847 års syner till 13 

visade trakter, dels ock enskilte hemmans fyllnadsjord 


7:0 den förut odisponerade delen af kronoallmlinningen mellan 
Tannscle och Jonkarafvan till Gaddträskhby, hvaraf 
ot den 20 Maj 1800 redan blifvit anslägon Nowrtors, 

med Baggböle förenade 


annan del 


8:0 em kronoullmänning ofvan östra Gautsträsket mår Vindels- 
elfven, '/, mil lång, !4 mil bred & hvardera sidan elfven, samt 
utåt Tjulån, som faller i (iauisträsket, '/, mil lång och /g ul bred 

9:0 de förut icke utsynade delar af doa kronoallmänning från 
östra Gantsträsk till Risnäs, till 7 mils längd, som är 1815 och 
1847 blifvit nfsynad åt Daggbölv sågvork 

10:0 förut «j upptagne traktor af kronoallmånningen emellan Svt- 
selo och Björksele, 5 nul, som till of delar vore tillsynad dels 
Degerfors, dols Ba 


2,037 träd. 


- 72 
110 en odisponerad trakt & allmänningen mellan Björksele och 
Lycksele lappmarks 18 emot Dugerfors socken, hvilken allmänning 
för öfrigt vore genom kollegii utslag den 18 Oktober 1813 tillagd 
Degerfors Sig 
120 trakten ki ktån till östra ändan af Öfver-Tuktån, 34, 


mil lingre än som vid 1815 och 1847 års syn blifvit Baggböle 
298 


1::0 en skogstrakt vid norra sidan af Giltjaur, som utfaller i stora 


Juktan g 3 - agree fa DAB ÅK DEN 
11,185 träd 


samt Degerfors härads-synerätt utsynat 
14:0 en kronotrakt på ömse sidor om Kryckelelfven från Hägg- 
lands nybygges bolstad till Nafverlidstjern, hvarå ansågs kunna 
årligen fällas 
15:0 en kronotrakt, gränsande i norr till nya Norrfors sågverks 
skogar vid Djupsunds-sjöarne, i söder till Gladabergs kronohommans 
område, i öster till samma sågverks skogar vid Fjuks eller Lapp- 
selån och i vester till Baggböle sågverks skogar, vid Vindelelfven 
16:0 en kronotrakt, gränsande i söder till Bjurholms sockens rå, 
i norr till Baggböle sågverks utsynte skogar vid Ramsån, i vester 
till Skifsjö by och ny Åkertjorns nybygge samt i öster till Vän- 
näs socken, hvilken trakt antogs kunna lemna. . . . 
och 17:0 en kronotrakt, gränsande i söder till Bjurholm, i norr 
till Baggböle sågverks skogar vid Umeå elf, i vester till Gädd- 
träsks by i Lycksele, i öster till Skifsjön och Strömsjö näs, lem- 
nande, efter afräkning at hvad som år 1799 blifvit till Baggböle 
utsynadt, äfvensom af utmål för redan anlagda nybyggen, 
= 1,050 träd 
eller tillsammans 12,265 träd. 


Vid de verkställde synorna har förste Iandtmätaren J. G- Stenberg 
biträdt synerätterne, äfvensom Krono-ombud närvarit och icke haft nägot 
att anmärka cmot upplåtelsen till Baggböle sågverk af de utsynade trakterna, 


dock under vilkor. att upplåtelsen ej finge hindra nyhenmans anläggnin, 
m. m.; hvarefter synoritteme, med vitsordande att iden tivuoortillsin, 
år 1815 utsynndos och blifvit Baxgböle sågverk tllslagen, i betydlig mån 
minskats af vidsträckta skogsuldar och anlagde nybyggen, i nfvifne utlåtanden 
den 19-och 22 Juli 1848 sig yttrat: at. som vid de hållas synerna belunni 
att & de odisponerada kronoallmänningarne utan Umans och Vindelns val 
tendrag, ohuru tillgränsande kronohemman fått sig tillviknadt utmäl efter 
2,500 tunnland di mark på mantalot, Arligon kunde huggas 11,185 de 
gran. dels tallträd, af hvilka sednare 4,493 gåfve 2 sju ala k 
wmt & de inom Degerfors hårad beligne, s& vid vore, odisponorad 
fyra kronotrakter 1,080 träd, af hvilka 523 gälvo 2 sågblockar, samt hyarken 
jexnbruk ellor unnat ädlare verk i orten vore nnlagt eller under anläggniu 
vch. syne-rättorne icke funvo med on riktig hushållning instämma, att 
mogna träd lemnades utu ällmänt eller ens ill förrut 
förödelse al stormar och skogseldar, tillstyrkte <yncråttorno, at! vod 
måtto tillåtas att detta timmorbelopp från de synade trakterna ärvligon 
hemta, samt slhuligen landshöflinge-ombetet genom utslag den äl Ja 
1850, då fråga ioko blifvit väckt om des skogars anslåsnde till någon 
skganläggning utan för Baggbölv rodan privilogierade fiubladiga salu 
med 6 ramar och 2 särskilla kantskärningsramar, vid hvilket verk, onli, 
Umeå häcadsrätts undersökning, både det dertill förut och nu sökta timret 
kunde afverkas, tillätit groshandelsbolaget James Diekson & C:o art Arligen 
afhemta och vid Baggböle sågverk förädla ofvanuppgifne 5 wäd, emot 
en årlig stubböresafgift till Kronan at 2 skillingar 6 rst för hvarje tråd 
från lappmarken och 4 skillimgar för hvnjo tråd från Dogerfors sockon, ellor 
mans 672 riksdaler 34 skillingar banko, jomte den skatt och vana 
tlåggning komme att åsättas, och med förbehåll. bland 
annat, att sådant icke finge hindra anläggning af nybyggen och torp samt 
anställande odlingar & dessa trakter och deras användande till andra vigtigaro 
ändamål eller verkställighet af nådiga brefyet till Kammar-kollsgium den 
18 Juli 1827, angående dylika trakters indelning till hemman. — Öfver 
detta utslag anförde såväl sågverksegarne som Kammar-advokatfiskals-om- 
betet besvär hos kollegium, under yrkande om findring at stubbörssafgiftons 
belopp, hvarvid advokatfiskals-ombetet, med hänsvende till dot i nådiga bref- 


vet don 2 Maj IS26 stadgade förbud omor tillständs meddelande, på sätt 
förut skott, till viss ärlig stockföngst från kronoskogar ide norva provinserna 
samt hvad särskilt anginge den tillökade stocktfångston från Degerfors sockon, 
inom hvilken den allmänna afvittvingon icke blifvit afslutad och tastställd, 
omv det aj vore styrkt oller utvönt, i hvad mån de till sågvorket förut 
anslagno skogar medelst ny, an! minskats, tillika till kol- 
legit beprötvande hemställt, huruvida någon upplåtelse till stocktängst från 
komna allmilmingsakogar, på sätt lundshöklinge-smbotet medgivit, kunde 
+ ram; I anledning hvaraf kollegium genom utslag den 1 April 1851 
botväftande först nämnde hemställan förklarat, utt som här vore fr 
redan förs utlärdandet af 1527 års nådiga bet tWlkommen så 
ch härads-synerättorne vilsordat, att den timmertillgång, som förut utsynats 
och blifvit Fagghöle sågverk anslugon, i botydlig mån minskote al vidsträckta 
kogseldar och anlagde nybyggen något hinder så mycket mindre då före- 
komm. mot beviljandet al den begärda och föresk » stockfingsten, som 
landshöfdinge-mberetor i det underställda wslaget dervid fästat det tör- 
att. beviljade stockfångston hvarken finge hindra anläggning af ny 
lor torp samt anställande odlingar A do till stockfångst utsynade 
«ller doras lande till andra nyttigare ändamål, eller 
verkställander al bvad i Kongl. brofvet den 18 Juli 1827 angåcnde sådana 
strakters indelning till hemman blifvit föroskrifvet, hyadan advokatfiskals- 
mbetets hemställan lemmades utan afscende; och rörande derefter stubbövena 
med ändrivg af landshöfdinge-ombetots boslat härntinnan, förklarat dessa skola 
urgå med 3 skillimgar banko årligen for hvart träd, som 3 de utsynade all- 
männingarno i Degerfors socken blifvit tillåter; hvaremot kollesum i öfrigt 
låtir vid landshöfdinge-embetets utslag bero 
UraF hvad sälunda blivit anfördt inhemtas, att Baggböle sågverk ge- 
nom särskilt rosolutioner fått sig boviljod en årlig stockfångst från Kronans 
skogir al 20,040 träd, hyarföre stabboresatgiften blifvit bestämd till 1,304 
nksdaler 10 skillingar banka olor 1.956 viksdalor 31 öre riksmynt. Pill 
ersättning för 4,673 träd al denna stocklångst, hvilka alverkats inom Deger- 
fors socken, har vid socknens afvittving, enligt Kongl. Mats befallningshal- 
andes mslog den 31 Decembor 1860 samt nådiga brofvon den 10 Juli 1863 
och sen 22 duli 1564, åt sågverkot upplåtits, dols under äborätt kronotorpet 
Skurliden, '/. mantal, hvartill skulle höra on duglig skogsvidd al 156 


tunnland 8 kappland, och dels der de am I nådiga Urefeot den 
20 Maj 1852 åro föreskritue, em skogsmark 074 tunnland 31 kapp 
land duh mark jemte 10,316- tunnlönd 6,5 kappland impodimenter, till 
sammans. 26291 tannland 5, kappland, emot on, den försa stalböresatgilter 
motsvarande skogsvänta ul 592 riksdaler 4 öre rikemynt — Af öfriga stock 
19.165 träd. äro, enligt kullogi utdag den 19 December 1806 
ir hvilka stubböresafgiften utgår med 11 riksdaler 16 skillingar 
eller 17. riksdaler riksmynt, beviljade till afverknug mom Vännäs 
ocken, för hvilken något afvitteingsutslyg ännu icke till kollogimm inkommit, 
och ftorstående 14,961 träd, för hvilka stubböresalginon utgör 1,447 rike 
daler 27 öre riksmynt, afhemtas frin Ippmarken, utom någon del af den 
genom kollogii utslag den 20 Maj 1800 beviljade stockfångst, som, enligt 
hvad Kongl. Majs efallninzshatvande uppgitvit. ar beviljad utaf kionos 
skogar inom Umeå socken, för hvilken, enhet hyad ofvan är antördt. Konzl 
Maj:ts bofallninsehatraudes  atvittrinssutslag är meddeladt don 31 Decemb 
1567 mon ännu oj till kollsginm mkommet. 

Hvad. an on kfångstupplåtelser ti böls eller anda såg. 
verk, hvilkas privilugier blifvit ull Buggböle sågvork överflyttade och som 
elter förutvängne härwdsrättsundorsökningar blilvit medgilne för » jun. 
1820. då förbudet mot dylika telser för Iramliden tillkom, nt) om 
ligt Kammar- och Kommers-kollogiecnas utslag den 20 septomber 1791 för 
Norrfors såg & 900 tråd och b) enligt Kammar-kollogii mislag den 20 maj 
1800 för summa såg å 108 tritd, hvilken sågs privilegier enligt kol 
slag den & september 1814 Hyttades till Baggböle; e) enligt kollogiv utslag 
don 19 december 1806 för Pongfors tillämnade såg, hvars stockfingst onligt 
kollsgii uyssberörde wislag den 5 september 1813 likaledes Ayttades till inga: 
böle, ä 775 träd och d) enligt kollogii utslar den 18 oktober ISL3 för De- 
gorfors såg, hvars stvckfångst Kongl. Majt den & oktober 1546 tillåtit att 


få vid Baggböle begagnas, ä TU träd, eller tillsammans 3,553 träd, så anser 


kollegium någon anmärkning emot dessa upplåtelser icke kunna framställa 

Betratfunde  deremot den tillökning i stockfångsten för Dogurlors til 
Baggböle förflyttade såg, som genom Kongl, Maj:ts befallnmgsbafvandes den 
3 oktober 1848 meddelade och af kollsgium den 27 mars 1549 gillade ut 
slag blifvit sistnämnde såg medgifvon vande 330 tväd från Degerfors 
socken och 1,712 träd inom Lycksels lappmarks härad, eller sammnanräknadt 


ainboräknadt har ofvan omförmälio 770 tvåd, så 
visserligen, aw donna tillökning, som således utgör 1.472 wid 
m Kongl Majts bofallningshafvande uppgilvit, alla nyss be- 
vad, skallo hemtas från sunma kromoskogsar, som är 1810 blif- 
nom kollogii utslag den 18 oktober 1813 upplåtae för stock- 
0 tåd till Degorfvw såg, älvensom att vid de af Lycksele 
häradssynorätter är 1848 hållna nya wndorsökningar befunnits, 
1810 synad trakt genom missräkning upptagits såsom tålande en- 
en årlig huggning af 270 timmertväd i stället för 970 dylika tvåd och 
n kade stockfångsten kunde från desa trakter erhållas; 
mon då klåugst för Degerfors såg, på grund al don åv 1810 
hållna syn, rdyn blifvit slutligen afgjord genom kollogii utslag den 18 ok- 
tober 1813, som för donna såg bestämmer en skogsutsyning ut 770 träd rån 
år 1810 synade kronoskogarne, och all vidare upplåtelse till viss Alig 
t från Kronans sk för sågrork blifvit genom nådiga brefvet 
530 juni 1520 förbjuden, anser kollegium den genom utslagen den 3 oktober 
1548 och 27 mars 1849, utöfver nämnde 770 träd, tillåtna stockfånget för 
lo såvork af 1472 träd från Kromms ifrågavarande skogar ioke vara 
oskaffenhet, att någon ersättning derför onligt nådiga brefvet den 29 muj 
1852 bör Baggböle sågverk tillkomma 
I fråga åter om den stockfångst at 1,630 träd, som genom Kongl. 
Majts bofallningskafvandes utslag den 25 soptomber 1847 och kollegii utslag 
len 18 april 1848 blifvit Baggböle zågverk tillerkänd från de trakter, som 
varit utsynade till stockfängst för det vid Degernässanden tilltänkta sågverk, 
unsar kollegium, i olikhot mod Edors Kongl. M: jts befallningshafvande, att, 
enär dessa trakter redan år 1815 blifvit af häradssynorätt besigtigade, ohur 
+ anseende till synens ofullständighet i vissa delar, ny undersökning ansotts, 
4 väl af kollegium som af Ko nödvändig och sådan undersökning 
föret år 1847 cut ram, don omständigheten, att stockfingstens belopp förut 
ohiivit bostämd gonom ofvan åberopade utslag, icke böra betaga sågverks- 
me rätt, art för summa stocklängst komma i åtnjutande af ersättning i 
nlighet med nyss åberopade nåd fr 
Likaledes och då upplåtalsen af de 702 träd, som ursprungligen till- 
hört den för Rödåfors tilltänkta sågqvarn, genom kollegii utslag den 18 Ok- 
fobor 18153, beviljade slocklängst, men sodermera blifvit öfverflyttade först on- 


ligt kollogii utslag den 29 februari 1845 till Norriors skg och andermera onluet 
Eders "Kongl. Mujts. befallningshafvandus: utslag don 19 september 1850 till 
Baggböle "såg, grundar sig på före &r 1820 hållne bäradsundersökning och 
moddelade tillståndsrsolationar, ehuru ofter näninda tid förnyad bhäradsssn 
blivit "Törrättad äfvensom tillstkwd till ätverllyttningen på andra sfisverk, än 
dot. ursprungligen afsedda, meddelad, lärer värtieheten till fortfarande ålnju 
tande ar utsyning eller ersättning enligt 1852 åre nådiga brof icke kunna 
bestridas. 

Deromot förekommer i alseonde på de 616 tråd, som Norrfors sågverks= 
egares äfvenlodes på grund at den för Rödåors tillämnade sågen 
slagna slöckfånget, senom kellegii utslig den 9 november 1852 berättgab 
afhemta från allmänningstrakter inom I och Dogorfore socknar, att 
sedan vid nya häradsrättssyner Aven 1844 och 1848 blifvit upplyst, att de år 
1810 till Rödåfors såg utsynto och till on Arlig afverkning al 1454 tväd 
anslagna sågskogar i betydlig män minskats till följd af nybyggesanlägsnin- 
gar och skogsoldar, så att dessa skogar icke kunde tåla större afrerkning 
än de 702 träd, hvilka, säsom nyss nämndes, blifvit f Norrfors och 
sedan till Baggböle öfverflyttade; så hafva, i ersättning för hvad sålunda 
gått förloradt af den för Rödåfors urspruneligen anvisade stocktänsst, senom 


förstberörde utslag förut odisponerade allmänningstrakter blifvit till stock 
fångst åt Norrfors sågvork anslägne, hvars rätt sedermera blifvit till B: 
böle sågverk ötverflytiad. Utom det att Rödåturs sågverk aldrig blifvit för- 
digbygdt och de dettill anslagno kronotrakter således ej heller till stoc 
längst för detta sågvork kunnat användas, samt dessa trakter dessutom bl 
vit upplätne under förbehåll för Kronan, att om de bekniliga, bill ny 
byggen och nya hommans anläggning tjenlige ställen förordna, hafva de 
ter, som vid 1848 års häradssyn blifvit på grund af detta sågvorke pri- 
logior för Norrfors såg bosigtigade, förut x rade och sildes 
hvarkon för Rödåfors eller Norrfors säg I vid hvilket för- 
hållande den långt oftoråt skodda upplåtolen af dessa trakter icke kan an- 
ses modföra någon rätt till ersättning enligt 1852 Ars nådiga bref 
Hvad slutligen angår den genom landshöfdingo-ombotets utslag don 31 
januari 1850 och kollegii utslag den I April 1851 Basgböle sågvorksogare 
nn stockfingst al 5 träd från Kronans mom Degerfors 
sockon och Lycksele lappmark; «å och då dossa skogar först fr 1848 blifvit afsyne- 


väätt. undevsökta, och nådiga brofret don 2 maj 1826 innshållor, att ieko alle 


sast ansökning bör vara gjord uten äfven unlersökning verkställd före den 
30 juni 1S20, för att tillstånd tll afverkning al sågtammer från Kronans 
skogar skulle kunna i onlighet med äldre författningar beviljas sunt berörde 
stockfängst-upplätelse skett med förbehåll, att densenma byarkon finge hindra 
inläggning at nybyggen eller torp samt anställmde odlingar & de till stock- 
fångst utsynade  skogstraktorne, eller deras användande till andr nyttigare 
indamål, ller verkställande al hvad i nådiga brefvet den IS juli 1827 an- 
åondo sådana skosstraktors indelning till komman blifvit föreskrifvet, unsor 
kollegiom upplåtelsen af nyssomtörmälte stocktingst icke berättiga sägverks- 
egarna att, vid afvittring, orbålla utbrytning al deremot svarmde mark 
Enligt kollogii ofvan uttryckte äsigter skulle Baggbölv sågverksegare, 
i händelse tillräcklig. disponibel mark finnes, således vara berättigade till 
ersättning för 
de genom Kummar- och Kommers-kullegiernas utslag den 20 septomber 1791 
ursprungligen för Norrfors anslasw 200 träd, 
do genom Kammar-kollogii utslag den 20 maj 1800 till samma 
säg ytterligare bevilja a - 3 908 
de genom kollegii utslag den 19 december 1806 för Pengfors 
tillmnade såganläggning anslagi 3 = 
genom kollogii ntslag den 18 oktober 1813 för Degorfars 
såg anslagne . . G å 
genom kollogii utslag den 29 februari 1848 till afverkning 
vid dåvarande Norrfars sågverk m ä 
al den ursprungligen till Rödåfors genom kollegii utslag 
den 18 oktober 1513 anslagna stockfånget, och 
nom kollegii utslag den 18 april 1545, på grund af privi- 
Iegicrna för den tillernade såganläggningen vid Degen 
sanden, anslugne + 


ne É 


eller tillsammans 
men doremot icke ega rätt till ersättning för 
den tillökning, som, utöfvor ofvannämnde 770 tväd, genom kol- 
logi utslag den 27 Mars 1849, på grand af Degerfors 
gicr, blifvit Baggböle säg beviljad med 
transport 


transport 

den ersättuing, som, på gem af Rödäfors tillomade såganligeg- 
ningsprivilogier, genom  kollegil utslag don 9 november 
1802 blivit Bags 
stat de genom kölleii ntslag den 1 opril 1651 anslagne 


åg anvisad 


eller tillsamman 


Vid alviltring i Dezorlors socken halva emollortid 
sgare, enligt Kongl. Majis befallningshafandes utsla 
1860, erhållit mark till ersättning al sockfingst icke allenast FF 
hela det antal träd, som genom Kama 
vannde utslag den 20 soptember 1791 Olifvir anslag 
såg, eller . 
träd, som uta” den genom kollegi' utslag den 20 maj 1800 
Norrfors såg beviljade stockfängst (908 träd) unsetts kunna 
homtas från Dogernäs socken, ellor 
0 träd, som utaf den genom kollogii utslag don 19 decembe 
1806 Pon beviljade stockfångst (775 träd) boräk- 
nats kunna orhållas inom nämnde socken, eller 
p träd, som mom samma socken antagits kunna bekommas af 
den enligt kollogii utslag den 18 oktober 1813 Dogorfors 
såg anslägna stocklingst (770 träd) 4 
träd, som enligt sistnämnde utslag, jemförlt mod kollogii ut- 
slag den 29 fobruari 1848, blifvit tilldelade Rödåfors 
såg, eller 
träd, som D 
(1,650 träd) ansetts kunna erhållas inom ofta be 
socken, eller . 
och slutligen de « - Ar 
som blilvit medgitne att fällas ä sådane kronotraktor, som 
its tillhöra Lycksele lappmark, men vid afvittringen 
befunnits belägne inom Degarfors suckengräns, nemligen på 
ömse sidor om Arfvan och & ömse sidor om Maltån och 
Malträskot, hvilka traktor är (515 synades för nyssnämn- 


nässandons — privilsgiorade  stockfå, 


transport 


AT2 tväd 


618 


12260 - 


14.355 tråd 


le sågvorks- 
1 December 


h Konuners-kollsgiernes ofvan 


till. Norrtor 
100. träd, 


transport — 3,096 träd, 
de Degemässandons såg, eller tillsenmans 3,56 träd af 
den stockfängst, hvarför kollogium här ofvan ansett Bagg; 
böle sågvorksogare boritigade till ersättning genom anslag 
wu mark, utan äfsen 
1,080 träd, som  boviljats genom  kollogii utslag den 1 april 
1551 och 
199 träd al dem, som anslagits genom kollegii utslag den 4 
november 1552, eller tillsammans... « års & 
för hvilka Bagg rksogare, enligt kollogii tanke, icke 
varit till dylik ersättning berättizade. 


Summa 4,875 träd. 


AM olvannämnde 5,655 täd, som böra orsätts gonom tilldelning af 
mark, hafva Baggböle sågverksegare, såsom här ofvan är nimndt, redan in- 
nom Dagerlors socken erhållit utbrytning för . - 2 6 träd, 
och äro de således, i händelse af tillgång, endast berättigade till 
ytterligare ersättning i mark för hvad som ännu återstår af den 
ursprungliga stocklångsten för Norrfors såg med 271 väl. 

fors såg med . . j - » 308 
såvida orsättningen härför icke redan blifvit, sä- 
om ofvan är anfördt, tilldelad inom Vän 
socken, 
Degerfors sås 
Degorniissandens såg 


io. Holmfors sägverk i Skelleftvå socken. 


Vid upplåtelsen al don för dotta sågverk beviljade stocklängst, för 
bvilken stubböresafgilten utgör 17 riks skillingar banko eller 
viksdalor 91 öre riksmynt, bar blifvit såsom vilkor föreskrifvet, att derig 
nom ioks finge lä a hinder i vägen för nybyggens upptagande 
verkställande a de till stockfångsten utsynade allmännings- 
makterna. 


150. Klintforslids sågverk i Skellsfiå socker 


Stubb nlgilten utgör, enligt kollegil utslag den 2 augusti 1813 o h 
den 9 april 1840, 37 riksdaler 14 skillingar banko eller 85 rikedalor 904 
åre riksmynt; och vid upplåtolsen af stockfångsten göres i ufstende på ny 
hemmans upptagande enalwnda förbehåll 
anfördt. 


vid nästföregåends såg blilvit 


Lajonströmis sågverk + Skelleft:å socken. 


igt hvad handlingarne innehålla och kollegium i underdånigt utlå 
tande don 20 december 1864, i fråga om de a 
Norrbottens län utfärdade privilegier, jemväl anfört, bar k 
slag den 11 april 1843 bestämt stubböresafgilten för den genom Kongl 
brefvet den 28 november 1780, utan ni got förbehåll med afseende & nybgg 
gesanläggningar, upplåtaa stockfångst inom Wosterbottens lån af 2,000 träd 
till 2 skillingar banko och för den genom kullegii utslag don 14 nov 
1806 inom Arvidsjaurs socken af Norrbottens län, med vilkor att nyhy 
anliggningar å stockfångstskogen icke finge förhindras, anslagna stockföngst 
af 2,440 träd till 1 skilling banko för hvarje träd, utgörande alltså samman. 
lagän beloppet af stubböresafgiften för detta sågverk 134 riksdalor 8 ell 
lingar banko, ellor 201 riksdaler 25 öre riksmynt, och hela stockfånesten 
4440 tritl, för hvilka kollegium i nyssberörds uvderdåniga utlåtande til 
styrkt att. om tillgång ser skogswark måtte sigvorket h 
redas vid afvittring inom Westerbottens 


17:0. Degerfors sågverk i Piteå socken af Norrbottens län 


Kongl. Maj:ts befallnin 
fastställdes genom kollegii utslag den 28 oktober samma är och hvarigenom 
åt detta sågverk upplåtes, dels inom Piteå socken i Norrbottens län och del 
inom Skellefteå socken i Westerbottens län, on stockfångst uf 1,200 tråd är 
ligen, för hvilken stubböresafgiften genom kollegi utslag den 26 juli 1519 
bestimmes till 37 I tolfter enkla fumbräder och €4 tolftor skeppsplankor, in- 
nehåller icke något förbehåll med afsconde på nybyggesanläggningar; hvar- 
emot kollegii utslag den 7 juni 1830, hvarigenom från Kronans ogar i 


ntelag den 24 juli 1795, som 


al 60 träd i den år 


en beviljas sågvörkol 


mor. stubbörosafgift, beräknad efter 0 skillingar trädet till 7 
ller 11 riksdaler 25 öre riksmynt, föveskvit- 
onom icke finge läggas något binder i vågen för 

anläggningar & de till stocklängst upplätna skogsteakterna. 


Då den, genom kollsgii nyssnämnde utslag den 7 juni 1830, medgifna 

i ten för Degerfors såg grundar sig på en af vedor 
häradssynerätt, don 26 med flere dagar i augusti månad 1817, verk- 

ställd syn, an plloginm den d att don slutliga upplåtelsen icke 
rum förr än « a brofvet den 30 juni 1820 icke 
odteörelse i motsvarande mark, 


Till ersättning ul den stockfångst, som blifvit Degertors sågverk an- 
lagen, har vid afvittring af Piteå socken, genom Kongl. Magts befall- 
ningshatvandes sivskilte utslag den 19 oktober 1864, 13,4 träd blifvit anvi- 
sade att afverkas A 2:ne, sågverk hv tillbörige, å förra stockfängstområ- 
det bolägna hemman och för afhemtning af 61, träd, oller tillsammans från 
Piteå socken 74, täd, en allmänningstrakt till sågverket upplåten, emot 
hvilka utslag sårverksogaren hos Eders Kongl Majt anfört underdåniga 
besvär, i anledning af hvilka besvär, hvaröfver kollegium den 9 angusti 
1867 afzifvit underdånigt utlåtande, nådigt beslut, så vidt kollegium inhem- 
tat, ännu icke blifvit meddeladi. — Vil alvittringsborodningen för Skellefteå 
socken den 11 och påföljande dagar + jum månad 1860 har förslag blif- 
vit uppgjordt, enl ol erket, utom ersättning för de genom 

i utslag den 7 juni 1830 upp (0 träd, skullo inom denna socken 
erhålla skogsmark, motsvarande en åvlig afverkning al 587 träd; men då 
alvittringen af de åt sågverken upplåtae stockfångsiskogar, enligt hvad 
Eders Kongl. Maj:ts befallningshafvande uppgilvit, kommer alt företagas 
först efter afslatandet af afvittingen inom Skolleftoå, Norsjö och Jörns 
socknar, af hvilka de bäda sednare äro utbrutna från den förstnämnda, 
samt något afrittringsutsk öris socken ännu icke fill kollegium in- 
kommit, är kollegium icke i tillfälle att upplysa, huruvida berörde förslag 
blifvit. faststäldt 


180. Vilorstjors uck Carlfors förenade sågrork € Bkollvfteå sucken 
Utom den af Kongl Majts befallningshafrande up 
utslag den 26 Oktober 17 
esanläggningar, A Ytterstfors nyin 
al 2493 träd, för hvilka stubböresafgif icke såsom Kongl. N 
befallningshafvande uppgifvit, med 2 skillingar, utan med '/, skilling eller 
6 rst trädet, har, med vilkor att nyt ningar icke finge förbin 


rk upplåtna etockfån 


dras & de till stockfån upplåtne  allmänningstrakterne, beviljats genom 
kollegi usslag den 17 November 1514 ät Carlfors nyanlagda och med 
Ytterstfors Mörenade sågverk 15606 tåd fån Kronans skogar inom lap 
markerne i Norrbottens län, emot en stubböresafgift af 3 skilli 
och genom koll utslag den 1 Maj 1818 åt nämnd E vg 
från allmänningstrakten inom Piteå socken 394 träd, emot en etubböresafgift 
af 4 skillingar banko trädet 
För sistnämnde antul träd halva dössa sågverk, enligt Kongl. Maj:ts 
belallningshafvandes alvittringsutslag den 19 Oktober 1864, erhållit ersått- 
ning af mark vid alfvittvingen inom sistnämnde socken i Norrbottens lån. 
Återstående stocklångsten, derför sammanriknade stubböresafgiften belöper 
till 125 riksdaler 4 skillingar 6 rst. banko, eller 187 riksdalor 64 öre 
mynt, utgör således 1,079 tråd, för hvilka kollegium i underdånig 
låtande den 20 December 1564 tillstyrkt, att sägverkov mätte beredas er- 
tning genom tilldelning af mark mom Vestorbottens lån, sävidt tillgång 
derstädes finnes 


19:0. Brännfors sågverk i Skellefteå socken. 


Genom Kammar- och Kommers-kollogiorne den 31 Decem- 
ber 1760 har detta sågverk, utan något förbehåll : alseende på nybyggos- 
anläggningar, erhållit rätt att från Kro ar alhomta 2,000 träd & 
ligen, för hvilken stockfångst någon stubb ft, jemlikt kollegii utslog 
den 22 Maj 1829, icke erlägg 

Utaf Eders Kongl. Maj:ts befallningshafvandes i Vesterbuttens län utslag 
den 5 Oktober 1SI6 och Kammar git utsl nn I Maj 1818, jemfördt 
med Kongl. brefven den 25 Oktober 1826 och 10 Oktober 1835, inbemta 
att. sägverket, med vilkor att nybyggeus och torps anläggande å de deri- 


genom till stockfingst upplåma skogstrakter icke finge förhindras, ochållit 
illstånd att, emot en stubböresafgift af 4 skillingar trädet, årligen afbomta 
från allmänningstrakter inom Skellefiå socken i Vesterbottens län och Arvids- 
jaurs lappmarks församling, som gonom Kongl. brefset den 10 Februar 

37 flyttades från Vestorbottens till Norrbottens lin, 2,455 växande och 
246 skadade träd. j 

Då sågverket vid afvittring inom Pitoå socken i sistnämnde län, onligt 
Kongl. Maj:ts befallningehafvandos afrittringsutslag den 19 Oktober 1864, 
erhållit ersättning för foörstbororde 2,000 räd genow tilldelning af deremot 

arande smark, och då vid & sågverket den 21 Juni 1827 verkställd 
« ning, som kollegium fastställt den 22 Maj 1529, 1,615 växande 
och 133 skadade träd utaf den, genom kollegii utslag den 1 Maj 1818, be 
viljade etockfingst ansctts vara att afhemta inom Arvidsjaurs socken, så ut- 
gör den sågverket inom Skellefteå socken, emot en stubböresafgift af 4 skil- 
lingar trädet, beviljade stockfångsten 840 växande och 113 skadade, eller 
tillsammans träd, t för 2,463 träd, sisom Kongl. Maj:ts befall- 
ningshafvande uppgifvit; hvartill kommer den, genom kollogii här ofvan vid 
Degerfors sågverk i Norrbottens län omnämnda utslag af den 7 Juni 1830, 
för sfrågavurande Brännfors såg, emot en stubböresafgift af 6 skillingar trädet, 
beviljade stockfångst af 5 träd krligen, i afscende hvarå jemväl föreskrifves, 
att nybyggesanliggning å den för denna stockfångst utsynade skogstrakten 
cke finge förhindras. 

Sålunda har Brännfors sågverk en privilegierud stockfångst inom We- 
terbottens län af 961 trad eller, om ofvanomförmälte 1,748 träd inom lapp- 
marken inberäknas, sammanlagdt 2,709 träd. För nyssnämnde 1,748 träd 
har kollegium i dess underdiniga utlätande den 20 December 1864 tillstyrkt, 
tt. ersättning måtte beredas genom tilldelning af doremot svarande skogs- 
mark inom Westerbottens lin, så vidt tillgång derstides finnes, 

Stubbörcsafgiften för ofranberörde 2,709 träd utgör 296 rikedaler 4 
skillingar banko eller 539 riksdaler 12 öre riksmynt, 


20:0. Stenfors sågverk i Nysätra socken, 
Genom utslag den 6 Febraari 1844 har kollogiam fastetällt Kongl. 


befallningshafvandes utslag den 31 December 1840, hvarigenom detta 
sgverks  stockfångst från Kronans skogar blifvit nedsatt från de är 1799 


enslagna 462 till 20 träd ärligen och stnbböresnfgiften i Bhällande Aortill 
bestämd, & 4 ekillingar banko trivdet, till 1 riksdaler 32 skillingar bunko 
eller 2 rikdaler 30 öre riksmynt, eom enligt 1867 Ars kronoråkor kaper 
för närvarande jemväl erlägges 


210. Bureå sågverk 1 Skollsfled socken 


Uti Kongl. Majts bofallningshafvundes utslag den 25 Augusti 170: 
och den 24 Januari 1811, som blifrit fastställde genom kollegii utsl 
22 Mare 1796 och den 4 November 1511, a nom detta & 
erhållit rättighet att från kronans skogar fgilt af 6 rat 
trädet, årligen afhemta 1,509 träd, göres det förbehåll, att upplätelso af ny 
byggen & de för denna stockfingst utsynade skogstrakter icko finge för- 
hindras. — Den genom Kongl Mojits befallningsbafrandes utslag den 24 


November 1813 och kollegii utslag den 15 November 1816 

fångst af 434 träd årligen, emot en stubböresafgift af 

beviljad att efter årlig utsyning ufverkas & de åt s grerket redan förut upp- 
lätna krono-allmänningstrakter. — Stubbörosafgiften för detta sågverk utg 

42 riksdaler 40 skillingar & r:st banko eller 64 riksdaler 27 öre riksmynt 


22:0.  Utansjö sagrerk i Högsjö socken af Wostornorrlands 


Stubböresafgiften för den åt det verk, från kronoallmänningar inom 


Åsele socken i Westerbottens län, upplåtna. stockfångst af 1,035 träd Arligen 
bar, enligt kollegii utslag den 20 April 1796 och Kongl. resolutionen 
11 Juli 1797, hvarigenom äfren det vilkor blifvit föreskrifvet, att nybyg 


anläggningar icke finge förhindras 4 de till stockfingst upplåtna skogstrak- 
terna, blifvit bestämd till 6 rst, i ställot för, såsom Kongl Majts bofall 
ningshafvande  uppgifvit, 4 rst trädet, och utgår följakiligen, som kollegii 
utslag den 30 April 1833 jemväl bestämmer, med 10 r 

6 rst banko eller 16 riksdaler 17 öre riksmynt 

vilegier, som ursprungligen beviljades för en såganläggning inom Sollefteå 
socken af Westernorrlands län, hafva enligt kollegan utsla 

1800 blifvit flyttade till Utansjö i Högsjö socken; hvaremot icke någr 
teckningar i kollegium visa, att flyttningen af Utansjö sågvorks privilegior 
till Lo och Kramfors i Gudmandiå& och Styrnäa socknar af Westernorclands 


län beläsna sågvork egt wu, på evund al något i bohörig ordning dertill 
meddelade till: 


s fenbergsvuttuets sågverk i Burträsks socken 

Efter anförde underdåniga besvär har Kongl. Maj:t genom nådigt brof 
den 12 Juni 1865, med ogillande af deremot anförde besvär, fastställt kol- 
logii utslag den 31 Juli 1862, hvarigenom blifvit förklaradt, nit Renborg 
vattnets sägverksegares rätt till den under sågverket dittills disponerade krono- 
allmänning skulle från och med är 1562 upphöra. 

Mod ukttagande af de utaf kollegium vid Edors Kongl. Maj:ts bofall- 
ningshafvandes utlåtande här ofvan gjorda erinringar, utgör det sägtimmer, 
som Antingen på grund af utfärdade stockfängst-privilegior får från Kronans 
årligen afhemtas, eller för hvilket sågverken, 


skogar emot stubböresafg 


der alvittingarne blifvit afslotide, fått sig motsvarande skogsmark under 


egande rätt tilldelad, följande belopp, nemligen 


nar la 

Hyngelshöle såg 774 7286 
Håkn 000 3 40) 2000 — 54.11 
Homchfors 5 450 1119 
Dalkarlså och Qvarnhasfors 5246 558 5946, 
" z å 115 lö 599 

Ed 8 239 4459 

eller Mossfurs 332, 1832 2081 

94 94 587) 

, Mt 157 981 

Tvärdniaik — . 39 39 — 3108 
Östra Sjulsmark 39 39 731 
Bavgböle - 2089 319171 4 01175 
Holmfors E 1,58 2591 1,58 — 2591 
Flintiyrsli « 1.100, 1,100 8594 
Tejonstrom ort. K20001 > 2000 1251, 
Transport 10,855 715— 7304/72116818219 143668 


Framport 10, 
Degertuis såg I Norrbottens län 


utom den stockfingst af 663, som är 
bad att utgå från Norrbottens län 
Stubböres-afriften är beräknad att utgå i 
Vlankor och bräder 
Yttorstfors och Carlfors 
utom hynd här nedan omförmäles. 
Irännfors 
utom hvad som nedan omfirmäles 
Stenfors 
Burså 
Utansjö i Westornorrlands 15 1,0; 
Sunna 17.004 90870 
hvartill kommior dels den genom koll i 
utslag den 27 Mars 1549, I April 1551 
ember 1832 medgifna utsyning 
tillskaing i stockfängsten för Bi 
verk, 4 SÅ vidt ersättning a mark 
Degerfors socken icke redan bhitvit 
ket tilldelad, men för hvilken stock 
mde del, som endast tills- 
. någon ersättning genom 
utbrytning af mark ej bör ec mun 13,076.1,044.56 
10.050,2,013 
och dels den, nedanwärnde sågverk från 
Norrbottens län beviljade stocktancst, för 
hvilken kollesium i underdfnigt atlätande 
den 20 December 1564 tillstyrkt, att er 
sättning i man at tillgång måtte dessa så 
verk boredas genom tilldelning af skog 
mark vid afvittring inom Westerbottens 
län, nemligen: 
Lejonströms « - 7625 
Ytterstfors och Carlfors 356 14960 
Brännfore 


tillsammans 34 


4 72105 19,210) 


2,40 


143068 


12062 


044150 


364/7210S36 3442, 


440 


sla STA 
TAGA T21/68 44,11 


148,09 
218,30 
pre 
307844 


Slutligen har kollegium ansett sig böra i undordånighet erinra, att 
choru, genom nådiga brofvot den 2 November 1860, i fråga om de rörande 
jord och skogar i Westerbuttens län meddelade privilegier enahanda utred- 
ning blifvit anbefalld, so rörande Norrbottons län blifsit genom koll gl 
mnderdåniga utlåtande den 20 Di nber 1564 meddelad, hvilken utredning 
fren omfattar de ät jernveck anslagna skogar, Eders Kongl. Maj:ts bofall- 
ningshafvande i Westerbottens län icke yttrat sig om andra än sågvi 
privilegier, fastän inom detta län äfren finnes åtskilliga jernverk och masugnar, 
som för Bergsrörolsens bodrifvande fått sig kronoskogar emot rekogniti 
anslagoa, Sedan Olofsfore bruks rekognitions-allmänningar blifvit till 
indelade och skattiagda samt den Juni 1864 under bruket 
katteförsälda, finnes likväl numera inom Westerbottens ln icke några borg- 
ana skogar, för hvilka rekognitionsafzift erlägges; och torde 
SN = Ka FRA om bergverkens skogar inom nyssberörde Stormäktigste, Allernådigste Konung! 
Kammar-kollegium framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit, 
Stormäktigste, Allernådigste Konung! 


s Kongl. Majs 


underdoigate, tropligtigste 
tjucare och undersiter 


U. J. TI YSELIUS. 


RUDOLF CEDERSCHIOLD. FR. BERGSTRÖM 
Ret 


Uti underdånig skrifvelse den 5 oktober 1860 auhöllo Rikets Ständer 


Th, 8 Lundber, 
Z ati, då lämpligaste sättet för ästalkommande af landets uppodling i samma 


Biogtlolm den 40 ej. 1870. heng "med skogens behöriga vårdande syntes vara, att lemna allmogen till- 
fällor Mil önjbyggens snlkeennde, men, botråffande Norrbottens ln, hyarkon 


2 


de för enskilde eller bolag derstådos utfirdade privilogior A jord, till oppod- 
ling nndor trälsomannarätt, och ä skog, dels till kolning för jeriverken och 
Is till stockfingst för sågverken, eller de i swdnare tider meddelade nådiga 
föreskrifter rörande stockliugstskagarne, i Rikets Ständers tanka, voro för 
bofordrando af landets uppodling och hemmansanläggningar ändumålsonliga 
Ior öfrerensståmmando med föreskrifterna i 77 $ regeringsformen. Fders 
Kongl. Maj:t, till förekommande dorat, att iske äldre, af en eller annan grund 
hinder i vägen för de anstalter, som för nämnda 
ändamål kunde finnas vara med det allmänna bästa mest förenliga, måtto 
ickas vidtaga sådan åtgärd, att alla 4 jord, skogar och stockfinget till såg- 
verken inom Norrbottens lin uttirdade privilegier måtte varda till dorns pi 

lande kraft så fort som möjligt pröfyade, på det att hvad som ej mod rätta 


sfallno privilegier må lägg 


innobades måtte till Kronans frin disposition fterfall 

Mod anledning häraf täcktes Eders Kongl Maj:t, genom nådig romiss 

i samma månad, anbofalla Dess och Rikets Kammar-kollegiaw att, 
efter det Eders Kongl. Maj:ts befallningsbafvande i Norrbottens län blifvit i 
ämnet. hörd, med wnderdinigt utlåtande i ämnet till Eders Kongl. Maj:t in- 
komma; deruppå Eders Kungl Maj:ts bewälde befallningshafsande den 13 
maj 1861 samt Kammar-kollegium den 20 december 1864 afgåfvo underdå- 
niga utlåtanden; hvar Eders Kongl. Maj:t ticktes genom nådig remiss 
den > november 1869 till den komité, som i nåder fätt sig uppdraget att 
algifva förslag till ordnande af de norrländska skogsförhållanderue, öfverlemna 
ej mindre förenämnde, två underdåniga utlåtanden än ock af Eders Kongl 
Majts  befallningshafvande i Wosterbottens, Westernorrlande och Jomtlands 
dän till Statsrådet och Chefsn för Eders Kongl Maj:ts Finans-departemont 
ilua redogörelser, angående innehållot och beskaffonheton af do priv 

å stock fö kon, som tid efter annan blifvit inom 
tremne län utfärdade, hvilket öfrerlemnande skett, på det att komitin, vid 
fullgörandet af nämnde uppdrag, jemväl målte taga den i förberörda hän- 
oenden åstadkomna utredningen i behörigt öfvervagande. 

Vidare och efter det Skogsstyvelsan, under anförande hurusom boskaf- 


fenheten af de tillståndsresolutioner eller stockfingstprivilegier, på grund af 
hvilka utsyning ät sågverkon i Waesterbottons län egide rum, oj vore fullt 
utrodd samt att svårighet, till följd deraf, uppstått vid bedömandet af utsy- 
ningsrätten och huruvida sådan rätt npphört genom andra föreskrifter oller 


Hlott. varit tills vidare beviljad, hos Eders Kongl. Maj:t i underdånighet hem- 
ställt, att Kammarkollogium måtto i nåder anbefullas att för nämnda län 
i författning om en dylik utredning, = enligt hvad ofvan 
förmäldt är, meddelat angåonde uts cd 'r sågverk inom N 
län; i sammanhang hvarm 
ifrågasatt, huruvida de stockfångstresolutioner, som blifvit uti 
förbud emot vidare stockfängstupplåtelser från Kronans 
i de norra linen. Vlifvit stadgadt genom nådiga brefven den 30 juni 1824 
och den 2 maj 18: alva vmit gällande annat än tillsv 
och utan rättighet till u af sådant stockfångstområde, <on 
brofvet den 29 maj 18: ket fall dylika resolutioner skull 
vant upphäfde genom nådiga utsyningsförordningen den 21 decombor 1565 
bland hvilk lationer Skogsstyrelsen särskildt anmärkt den, till förmån 
för Baggböle sågverk A 11,185 tråd den 1 april 1851 af Kammar 
utfärdade, hvars godkännande privilegium ekulle berättiga till ott 
skogeanslag af 50 & 60,000 tunnland, för brilket anslag utbrytningskostna- 
den skulle komma att uppgå till 16 & 20,000 riksdaler rikemynt; bar 
Eders Kongl Majt genom nådigt bref den 2 november 1866 unbefallt 
Kammar-kollegium att, i fråga om de rörande jord och skogar i Wostorbot- 
tens län meddelade privilegier, verkställa och till Eders Kongl. Maj 
on utredning af enahanda beskaffenhet med den, som rörande Norrbottens 
lan blifvit af kollegiwm den 20 december 1864 till Edors Kongl. Maj:t öl 
ig öfrer den af Skogsstyrelsen, på sätt 
n är omförmäldi, angående de stockfångstresolutioner, som 
en icke blifvit af kollegium stadfästade eller utfärdats efter det förbud 
blifvit, genom Kongl. brefven den 30 juni 1820 och den 2 maj 1826, stad- 
gadt emot vidare stockfångstupplåtelser från Kronans ar i de norra 
länen. 

Till åtlydnad häraf, och efter det Eders Kongl. Maj:ts befallningehat- 
vande i Westorbottens län till Kammar-kollegium, den 13 juni 1868, aflåtit 
infordrad undersökning och utredning af de, rörande jord och skogar inom 
länet, meddelade privilegior jemte vederbörande privilsgii-innehafvare affordra- 
de förklaringar, afgaf Kammar-kolleginm underdånigt utlåsande i ämnet den 
30 maj innevarande år; hvarefter Fders Kongl. Mayt genom nådig remiss 
den 30 sistlidne juli täcktes till komitén öfvorlemna samma utlåtande för 


utt, på sätt här ofvan i fråga om nådiga remissen al den 5 novwmber 1569 
nämnde är, hos komitin komma under behörigt öfvervigande. 


Då nu komitén, som i det af komitén denna dag afgifna undordåniga 
betänkande med förslag till ordnande af de norvländska skogsförhållanderna 

"nbet anfört do skill, som förmått komitén att göra ifråzavarande nå- 
liga remisser till föromål för framställning i särskildt utlåtande, gär att 
meddola dot yttrande, samma remisser påkalla, får komitén i underdån 
tillkännagifva, att, hvad först angår de privilegier, hvarigenom skog elle 
mark blifvit för kolfångst och dylika till bruks- och bergverksrörelsen hän- 


förliga ändamål ellor för odling samt anläggande at hemman eller nybyggen 
upplåtna, komitén, för sin del, ieke vid don af Kaminar-kollegium lemnade 
utrodning har annat att tillägga utt komitén anser sig, i enlighet med 
upplysningar, som komitén iders Kongl. Maj:ts befallningshafvande 
i Norrbottens län infordrat, böra i underdånighet meddela: att Pajala socken, 
inom hvilken Kengis bruk är beläget, ännu icke undergått nfvittring, så att 
följaktligen den, genom nådiga brefvet den 23 oktober 1822 föreskrifna till- 
delning af så skogsumråde, som för den närvarande bruksrörelsens 
tramnida uppehållande erfordras, ännu ej blifvit vorkställd; att, hvad beträffar 
de privilegier, som Wlifvit utfärdade för Korpfore masugn och Rensundsfors 
Jernverk, hvilka båda verk, enligt privilegierna och sedermera meddelade 
anståndsresolutioner, bort varn uppförda sist innan 1863 års utgång, ännu 
don 24 angusti 1570, då Fders Kongl. Maj:ts förbomälde bofallningshafrande 
till komitén aflät skrifvelse i ämnet, icke kommit till stånd; att, hvad angär 
de för det så kallade Palmstruchska odlingsdistriktet utfärdade privilegier, 
s Kongl. Maj:ts befallningshafvande i förenämnda län genom dess i au- 

af verkställd afvittring och skattläggning inom Piteå socken den 19 

oktober 1864 meddelade och, så vidt Eders Kongl. Maj:ts befallningshafvande 
hade sig bekant, ej öfverklagade utslag förklarat, det någon företrädesrätt 
till berörda odlingsdistrikt eller de derå under afvittringsberedningon afrmätte 
ch föreslagne nybemman icke kunde, på grund af privilegiibrefvet, innehaf- 
varne deraf tillkomma i vidsträcktare mån, än såvidt visas kunde, att hem- 
manen varit ansökte, ntsynte och med odling och husbyggnad bearbetade 
inom den i privilogisbrefvet stadgade tid eller inom sex är frän brufvets da- 
tum; såsom följd hvaraf och då i sådant afscendo förekomme, att endast 
Altorgårds egendom, om 20 mantal, blifvit för privilegii-innehafvarens räk- 


ning utsynad och genom Eders Kongl. Majsts bof Iningshafvandes i Wester 
bottens län utilag den 30 augusti 1802, etter förutgångon afvitring, till om 
rådet bestämd och ntvittrad, Eders Kongl. Maj:ts försbomälde befallningshaf- 
vande funnit sig oförhindead utt; utan afsoende A kberopade privilogiibrefset 
kunna, enligt de för vinnande af rättighet till uppodling af kronojord gäl- 
lande” författningar och öfriga sig försteonde omständigheter, disponera såväl 
de & odlingedistriktet utsynte hemman, som ock den Gfvocblifna. till hem- 
mänsbrak otjenliga marken; samt att, genom samma utslag, Aliorgärds eg 
dom af omförmälda distrikt orhålliv ctt område af 28,000 tunnland du 
mark och 18,458 tunnland 11 koppland impedimenter 

I fråga ou om gilligheten eller fortfarande beståndet af do bruks- och 
bergverks- samt odlingsprivilegier, hvilka i Kammar underdåniga 
skrifvelse den 20 december 1864 omförmälas, har kom 
erinra emot de af kollegium i afsconde & Kenzis bruk 
och Rensundsfors stängjernsvark, Avafors masugns och Hvitåfors bruks 
distrikt samt det så kallade Moldororouteska och Hormelinska bergycr 
odlingsdistriktet uttalsde Asigter och hemställanden, dem komiten alltså, eft 
noggrant öfvervägande, vågar i underdänighor tillstyrka; och onär, bvad 
häfta de för Palmstruchska odlingsdistriktet utfirdade privilogior, i afseenda 
hvarå Kammar-kollegium icke uti dess ofranberörde undordåniga skrifeel 
af den 24 december 1864 framställt något förslag, frågan om dosammus gil 
tighet eller fortfarande bestånd redan blifvit genom ofsanomförmälda, al Eder 
Kongl. Maj:ts befillningshafvande don 19 oktobor 1864 moddolad laga krafi 
vunne ntslag pröfvad och afgjovd, täcktes Eders Kongl. Maj:t i nåder finna, 
äte i den ordning, hvari frågan nu förekommer. den icke kan till vidare 
yttrande föranleda. 

Hvad angår de privilogior, som blifvit moddolade ät sägvork & stock 
fångst från Kronans skogar inow do norrländska länen, för komitén, med 
tillkännngifvande att någe sådana privilegier nimera icke förekomma inom 
Jemtlands och Gafloborgs län, onär vid don i nämnda län för flere Ar sodan 
afslutade afvittringon de sågverk, hyilka förat Minjutit dylika privilegier, i 
ersättning. derför tilldelats bastämda områdon, som blivit till hemman inde- 
lade och skatilagde, boträflinde do sågvork inom Norrbottons, Westerbottens 
och Westernorrlands län, hvilka, jomhikt privilegior, åtnjuta stockfångst från 
Kronans skogar, undordånigst hänvisa till den al komitén öfver samma såg. 


verk upprättade, under litt. A bilagde tablå, hvilken utvisar nor, der säg- 
verket är t, tiden då samt af hvilken myndighet doss privilegier utfär- 
lats, det antal träd, som till sågverken på det sätt årligon utvå, samt den 
afvift till staten, som för stockfångsten orlägges, vare sig såsom stubböres 
gift för hvarje träd ollor såsom skogsränta, der bestämdt skogsområde blit- 
vit sågverket för stockfingsten tilldeladt, äfvensom omfänget af den mark, 
byilken sålunda blifvit sågverket tilla 
Af nämnda tabli framgår i öfrigt, att privilegier 4 stockfängst trån 
Kronans skogar blifvit meddelade och äm fortfara: 


i Norrbottens län för sex kilda sågverk med rättighet till er 
hållande af 29,7653 träd årligen, derför den ärliga afgift, som till statsver- 
ket erlägges, utgör 
stubböresafgilt för - . 10,04 träd Ph LU rdr 42 öre, 

- 16,4613 G 4 Lösa 
3,000 «för hrilka någon afgift 
ke erligges, 


å att slatsverket för 65 träl årligen bekommer . . 2,583 rdr 15 öre, 


eller i medeltal för hvarje träd al hela stockfingsten 8; öre; och hafva sig- 
verken till stockfingstområde, derifrån de 16,361,3 träd skola homtas, för 
hrilka skogsränta orlägges, bekommit 94,069 tunnland duglig 

och 44,149 tunnland 1 kappland impedimenter eller 5 tunnland 

land duglig skogsmark för hvarje träd 


| Weslerbottens län för tjugotre sågverk med ritt tll årlig afverkning 
al 38571 träd, mot afgift till statsverket såsom 
stubböresafgift for . - 31207 träd 2290 rdr 52 öre 
och skogsränta för  7,304 , 721 . 68 . 
eller tillhopa för 38,371 träd 3,012 rdr 20 öre; 


ntsörande i medeltal för hvarje tråd af hela etockfångsten 9,6 öre; och äro 
till stockfångstområden, derifrån de 7,364 träd, för hvilka skogsränta orlig- 
ges, skola hemtas, sågverken tilldelade 3 tunnland 12 kappland duglig 
skogsmark och 16,869 tunnland 12 kappland impedimenter eller 3 tunnland 
9,3 kappland duglig skogsmark för hvarje träd; 


pant & Waesternorrlands län för fem sågvork med en årlig afverkning 
af 11.654 träd, för hvilka nisiften till stutsverkor utgår 
i stubbörosafgif: för 747 tråd mod 1,543 rdr 73 ö 
och i skopsränta för 4 ov 
eller tillhopa för 11,64 träd med 2,238 ride 8 


vande i modeltal för hvurje träd. 19,3 öre; och har ett område al 49,8 
tunnland. 13 koppland duglig skogsmack och 18,899 tunnland 4 kappland 
unpedimenter blifv verken. tilldeladt, med beräkning att lemna i årlig 
afverkning de 1,867 träd, för byilk t , Sh utt för hvarje 
träd beräknats 26 tunnland kappla S ar 


Som likväl, efter hvad i tablåna anmärkningskolumn finnes anfördt, 
verk, på grund af närmare undersökning och uppskattning af den 
vr, som Hlifvit detta sågverk tilldelad i orsättning för privilgiera 
stockfingst, genom Eders Kongl. Maj:t; nådiga utslag den 28 december 
och den 14 juli 1868, erhållit tillstånd till en ökad afvorkn 
50 träd årligen å berörda mark utötver det antal träd, hvartill afrerk- 
mm vid tilldolningen beriknuts, mot skyldighet dock att för den ökade 
kuingen erlägga särskild afgift af 40 ör hvarje tråd, uppgår hela 
afverkningen fr 19,562 tunnland 14 kappland duglig skogsmark inom 
West än, hvilka blifvit åt sågverk i orsättning för prisilegierad 
stockfängst tilldelade, till 3,173 trkd årligen, så mt numera för fir 
verkning al” ett träd antagas åtså 13 tunnkund 28,6 kappland duglig sk 
mark. 

Om förhållanderns inom de tre särskilda länen sammanföras, visar det 
ig, att stockfängst från Kronans skogar i Norrland, på grund af privilegier, 
nimera utgår till fyrtiofyra sågverk med tillhopa 79,970,3 tråd årligen, för 
hvilka stubböresafgift vänta tillstmmans fill statsverkot årligen or 
lägges med 7,833 r:de 74 öre, eller omkring 9,s öre för hvarje träd af hela 
stockfångsten, derati inberäknade jomval de träd, för hvilka någon afgift för 

ärvarande icke erli men förutom 500 rdr, hvilka Mo sågverksegar 

1,250 träd, hvilka bemälde sågvorksegare, ofter 
hyad ofvan omförmåldt är, blilvit berättigade att mot förhöjd afgift al 40 
öre trädet årligen afvorka 


[I 


Den mark, hvilken rodan blifvit sägverkon tilldelad för on årlig stock- 
fångst af 25,612,3 träd, uppgår till 168,214 tunnland 26 kappland duglig 
skogsmark och 79,917 tunnland 28 kappland impedimenter, mon då från 
samma traktor få, förutom privilsgii-trädon, af Mo sågverksegaro afhemtas 
jomväl 1,200 träd ärli, pgår sålunda hela den privilegierade år 
verkningen till 26,86 ler ott träd på 6 tinnland 84 kappland 
duglig skogsmark. 

Hvad de särskilda stgverksprivilegiorns beträffar, har komitén icke 
funnit skäl till anmärkningar förekomma i afscende & andra än följande 


sågrork, nemligen 


Tnom Norrbottens län. 


Ikfors sågvork i Öfver-Torned socken. Vill don sågverk, som 
blitvit anlagt på grund af Eders Kongl. Maj:ts befallningshafvandes i Wester- 
bottens län, hvartill Norrbotten då hörde, utslag den 26 augusti 1766 samt 
Kammar- och Kommers-kollegiernes utslag den 6 juli 1779, äro anslagne 
3,000 träd årligen från Kronans skogar i Norrbottons län, för hvilken stock- 
fångst, såsom ofvan är untydt, sågverket till Kronan erlagt stubb- 
ören eller deromot svarande afgift. Sågverket har ock på denna baofiiolse 
från algift till Kronan erhållit ot slags stadfästelso genom Eders Kongl, 
Maj:ts befallningshafrandes i Norrbottens län utslag den 31 december 1852 
och Kammarkollegii utelag den 9 maj 1843, grundade derå, att i de åbe- 
ropade anläggnings- och privilegii-utslagen ioko fim rskildt stadgadt och 
bestämdt, att afgift skall för den beviljade stockfingston till Kongl Maj:t 
och Kronan erläggas. 

Huruvida detta förhållande, eller att i privil Iutionen och derå 
meddelad fastställelse icke är utsatt, att sågverksegarne för don tillerkända 
förmånen, att årligen i all framtid erhålla ett betydligt parti timmer från 

ågverksrörelsens bedrifvande, skola till Kongl. Maj:t och 

t, må utgöra nog giltig grund för en sådan be- 

rielse under all framiid, förtjonar, efter komiténs förmenande, att tagas 
under närmare öfvervåganda. 

Kongl. brefvet den 23 februari 1739, som utgör den urkand, hvarpå 
erks- och stockfångst-privilegier i Norrland 


Kronans & 


dotta och öfrige nu gällande 


grunda sig, bestämier- att Jvndshöftinga 

törs insoenda, ofter landets bolnf ock skoga 
ningen på Kronans skogar till något vist 

lig ajgift ll Kongl. Maja och Kronan: h 
från Kronans sk ir blifvit år något sågevork 
ningsonligt ej kunnat eller hort eko under andra vi 
t till Kongl. Maj:t och Krona derför blifvit + 


skatt; vs säkrare kunde bed 


utsprunghiga anliggnings 
Kronans skogar blifvit medgi 
vorkscgarnes skyldighet at! för don 
afzilt till Kronan, men vid skgrerkets 
Tesolution har sådan afgift sedermer 
säsom exempel må anföras förhåll 
i Norrbottens lin samt Lo och Kramf 
verk i Westornorrlanda län, med 4 
Skullo det nu verkligen kunn såsom berättigande I 
verk, som genom vederbörande myndicheters utslag 
stockfängst från Kronnus skogar, utan att någ 
bestämd, att i all framtid afgiftsiritt tillgodonjuta beröra förmån 


vilkoron i Kon, t den 29 maj 1852, för tilld 


'vk i stället för dem medgifaa stockfingst från Kronans skogar 


sågvark kanna tillämpas — Det 
f, att don skogsmark, som tilldelas sågv rsåttn 
stockfängst trän Kronans skogar, skall efter hostä under anti 
hemman indelas och såsom sådano skattlågg r Anta Avd 
hvilket stadgande i sådant fall som detta skull 
om den Asigten fick göra sig willande, att in 
stocklångst, som medielat igiften d; 
ståndot till stockfingsten lenmados, blifrit bestämd; ty an 
att i ona fallot, eller då ett visst antal träd ärligen får från Kronan 


utan art stubbovesat 


gar alvorkas, dörför phföra afvorkaren någon migilt, så lärer dot jumväl b 


ätas: 


3 


oriktigt att i andra fallet, eller då ett visst skogsområde afsättos för a 
ningen af enahanda trädantal, stadga någon afsäld eller ränta derför 
på sådant satt skulle det förhållandet intr Kronan för all framtid 
kulle komma att blifva utan den ringaste ersättning oller afzäld för den 
samma tillhöriga, värdefulla mnrkor, som blifvit till enskilda upplåtae, hvilket 
3 intet fall läver kunna onsos behörigt. 
Don åsigt, komitén i detta hänsoende hyser, har ock redan vu 
tillämpning, i det Edors Kongl. Majits bofullmingshafrande i Norrbottens 
vid tilldolning af skogsmark onligt 1852 års nådiga brof ät Bräufors 
verk för 2,000 iäd, decför stubböresafgift tillfirena icke erlagts, don 30 
december 1862 påfört sågverket skogsränta, af hvilket förhållande komitén 
nlar ökadt stöd för den meningen, att likfors sågverk aj vidare bör från 
s orläggande fill statsverket för den stockfingst, detsamma från Kro- 
nans skogar erhåller, åtnjuta bofrielse 


Inom Westerbottens län. 


20. Utansjö sågverk. Detta verk, hvilket, gonom Eders Kongl. Mujte 
vederbörande befallningshafrandes rosolution den 19 augusti 1793, Kammar- 
kollegii utslag den 20 april 1796 och Kongl Maj:ts nådiga fastställelsa den 
11 juli 1797, blifvit boviljodt att anl vid Utansjö i Westernorrlands län 
mod  privilsgii-stockfångst af 1,033 tråd fuligen från Kronans skogar i 
Åsele härad af tens län, har, enligt hvad af handlingarne fram- 
går, aldrig blifvit uppfördt eller kommit till stånd; men priviloglorne & 
stockfångsten äro öfverlåtne på egarne af Lo och Kramfors sågvork, dov 
träden äfven blifvit tillgodogjorda och försågade, utan alt dock tillstånd 
dersill blifvit af vederbörande myndighet meddeladt eller ens af sägtorks- 
egarne sökt. 

Fburu det vid ett flyktigt betraktande kan synas likgiltigt, hvarest 
det virko försågas, kom blifvit tillerkändt ett sågverk såsom stocklingst från 
Kronans skogar, och att det kunde rara utan betydelse, om träden använ- 
des af den enc eller den andre porsonen och vid det ena oller dot andra 
sågvorkot, så är förhållandet likväl icke uten ganska vigtig betydelse, ty 
rättigheten att årligen afrerka och hemta ett visst antal träd från Kronans 
skogar, mot on bostämd låg afzift, utgör on förmån, som blifvit medgilven 


emot: vissa förpligtelser, hvaribland den ganska väsendiliga att på beståmd 


plats uppföra och; vidmakthålla det sågvork, för hvars vorksamhet 
fångsten blifvit beviljad, hvarmod oj ondase varit afode at In såg 
egaren fördelar, utan ock att bofrämja befolkningens g h bästa I 
ort, der skgvorket varit bestämdt at anläggas. Up 
verk, eller förbrukas virket på annat håll, än som varit 
ollor brytes vilkorena derigenom & den onskild ida, och förhållan 
sumt de beräknade fördelarno kunna blifvs helt andra, ån som med den b 
viljade förmånon afsågs; hvarföro det ej eller kan varu den enskildes rätt 
ntt ofter behag, eller huru honom för godt synes, fllgöra eller Asidosätin 
de vilkor, som utfästats för tillgodonjutando r r, hvilka från sta- 
tens sida blifvit honom modgifna. 
I ölverensstämm: 
Kongl. Majts nådiga hbrof den 29 maj I 
tande af skogstrakter till rken 
framtiden sigverk skulle nedlägga 
tilldelade "marken återfalla till Kronans disporition och öch 
Hderjord. Och då sågverk, ät hvilket stockfångst från Kronan 
vit boriljad, aldrig blifsit onlagdt eller kommit i gång, syne 
dermed böra vu enahanda, som då äldre sågverk, åt hvilket « 
3 uppbör med sin ver 

ller så ott stockfängsten i dylikt fall bör till Kronan återgå, 

gii-innohafvaren förrerkadt; och anser sig komitén af skdn 
ning böra undordåniget hemställa, att berörda för Uta verk beviljade 
stockfångst af 1,035 träd ärligen från Kronans skogar i Åsele härad må 
förklaras skola upphöra att vidare utgå 


Baggbile sågverk. Lika med Kammar-kollegium anser ock 
komitén, att, vid de af bemälde kollegium i underdåniga skrifrelsen af den 
50 sistlidne maj anförde förhållanden, Baggböle sågeorksogare ieko äro be- 
rilttigade till ersättning, enligt Kongl. brefvet den 29 maj 1552, för den 
stocktängst af tillhopa 14,355 tråd Ärligen, som hos Kammar-kollegium ut 
gjort föremål för anmärkning. Men utom de grunder, Kammar-kollegium i 
berörda hänseende åberopat, har komitén älven fistat sig dervid, att, då 
Eders Kongl. Maj:t dels genom nådiga brefvet den 30 juni 1820 förbjudit 


vidare upplåtelso år sågverk af stockfångst från Kronans skogar och 
gonom nådiga brefvet den 2 maj 1526. förklarat, alt beronia förbud 

le fortfarn, intilldess alvittringen i länon blilvit afslutad och annorlunda 

i franet till följd deraf kundo blifva föreskrilvet, ullenast med undanta för 
nu händelso, att ansökning om stocklängstupplåtelse blilvit mgifven och un- 
lersokning försiggått före den 30 juni 1820; men så beskaffadt fall icke i 
aleoende & nu ifrågavarande stocklångst varit för handen; frågan om rättig 
hot att doraf komma i Atnjutande synes halva tbzjort ott ämne, dermed icke 
någon ombotsmyndighet, och således hvarkon Edors Kongl. Maj:ts befallnings- 
bafvande eller Kamnws-kollogiam, egt att taga belattning; vid hvilket för- 
hällande och enär beslut, som äro af obehörig myndighet moddelwe, icke 
lära, flvon om den för dossmmas öfvorklagande föreskrifna tid försäites, 
kunna tillerkännas gällande kraft, ifrågavarande privilogior, efter komitöns 
förmenaond: ikna ull giltighet; och är komitén följaktligen al den Åsigt, 
utt ofvanburörde stockfängst af 14,555 wid icko vidare bör få af Baggböle 


ågvorksogaro Atnyuta 


1.0. Hyngelsböle sågrerk. I niscende & detta sågverk förekommer, alt 
Eders Kongl. Majts bofsliningshafrande I Westerbottens län ansatt detsum- 
ma, efter rodan orhållon tilldelning af mark mom Bjurholms socken i orsätt 
ning för A77 träd af den atocklångst, 1,542 träd ärligen, som på grund af 
yn, hvilkon wdan förv är 1620 förrättades, genom Kammar-kollogii utslag 
den 22 maj 1839 beviljades sågvorkot, men hvyarifikn 1,068 träd genom 


Eders Kongl. Majas befallningshafvandes 1 Wosterbottens län utslag den 15 


juni 1853 blifvit sågvorkot frånkände, såsom vid häradssynerättens ofvan an 
ifne besigtning bertknade att hemtas från sedermera skattelöste kronohem- 
man och nybyggen, vara berättigadt att erhålla yttorligare tilldelning för 
7AT vä, hvaraf 450 boräknats såsom privilsgii-stockfungst från Nordmalings 
kon på grund al Kammar- och Kommars-kollo s utslag den 8 
fobruari 1790 och 297 tröd, utgörande återstoden af den inom Äselo härad 
»ågvorkot tilldelade stockfängsten; men då, sfisom Kamnur-kollegiam rättoli- 
sen anmärkt, sågverket genom sistborörda utslag icke blifvit tillerckänd an- 
nån rätt öv att från de inom Nordmalings socken varundo skatte och 
kronohemmans skogar aflemta der bolintlig timmortillgång, som vid vorke 
skatfläggning den 11 juni 1792 ansetis utgöra 430 träd, och hyilken stock- 


fångst aldrig varit från Kronan amedelbart tillhörige skogor modgilvon, an- 
or komitén icke allonast, att någon ersättning i mark, jemlikt nådiga bref- 
vot den 29 maj 1552, icke bör iffågakomma för skmnda 450 träd, utan 
fifven att någon utsyning från Kronsns mörker al summa antal träd icke 
vidare bör ega rum, samt mtt sålvdes sågverket är berättigadt att endast tö 
297 träd orhälla yttorligare tilldolning i mark 


0. Flövncåfors sägnerk. Shiom än vidare utredande nävarande för- 
hållandet med don åt detta sågverk modgifna stocklångst, unsor komitin sig 
ntöfver hvad Karmmar-kollogiun i frågan anfört, böra moddela: att detta 
ågverk, hvilket genom Kammar- och Kummers-kollegiernas utslag den 4 
februari 1788 och den 13 december 1793 Hilvit tillorkändt on årlig stock 
fångst af 450 träd från Hörne, Häggols, Bjonbergs, Hössjö, Pengsjöns och 
Häggajöns kronoallmänningar omat en rekognition af 6 runstyckon trädet 
genom Eders Kongl. Maj:ts bofallningshafvandes i Weatorbottens lån utslag 
don 1 december 1860 fått sig tilldelad mark i ersättning för 160 träd: simt 
att, mid anledning af Hörnefors såeverksogares gjorda framställning, at 
varda tilldelade mark jomväl för Morsthende 290 träd, Ederxs Kongl Maja 
befallningshafvande genom utslag den 31 docember 1866, som mot -ågverks 
carne vunnit laga kr 
tångna afvilting nödigt wmål icke kunnat beredas alla inom socknen be- 


förklarat, att som vid den Umeh socken öfver- 


lägna byar och hemman, än mindre någon öfrerloppsmark uppkommit 
Bders Kongl. Maj:ts befallningshafvande forne sågverksegarnos botörda an 
ikning icke vidare, ån som redan skett, genom tilldelning af mark i orsät 
ning för 160 träd, kanna till någon Edows Kongl, Maj:ts befallniugshafvande 
I föranleda. 
Mod anledning härat och sedan med bifall tll sAgverksegarnos derom 
jorda framställning Eders Kongl Maj.ts befallningshafvande, jomlikt komitén 
tillhandakomimet meddelande, belriat dem från vidare utgilvanda af den stubl 
örosalgilt, som 4 de, after allvag al nämnde 160 träd. återstående 290 trä 
den belöpte, anser komitén, att frågan såväl om fortfarande ulsymng af sist 
berörda antal träd, som om tilldelning af mark i orsättning för desamma, 
hafva förfallit 


6:0.— Bronnfors sågverk. — Kammar-kolleginm anför + andovlånig 
skrifvelsen af don 30 sistliduo Maj, att detia skgvork, förutom 848 fr 


TTT LITT TR VO SANEATECL ARE 7, 


|| 
, 
| 
i 


102 


träl, skall ogå att bekomma utsyning al 113 skadade träd i 

nans skogar i Westerboitens län, med anledning hvaraf och då berörda an- 
tal skadade träd ej återfinnes i don betänkandet lagda tablå & sågvork 
med desamma  tilldalade privilegier i Wostorbottens län, komitén anser sig 
böra upplysa, utt sistbororda träd äro i tabellon upptagna bland det untal 
tråd, sågverket fått sig anslaget inom Norrbottens län, hvartill anledningen 
ätor är don, att Kammar-kollegiwm i sitt undordåniga boränkande den 20 
December 1864. botråffinde priv å skog och mark i Norrböttons län, 
upptagit sågvorket dor tillkommande privilegior till 3,561 tvd årligen, byaruti 
ifrågavarande 113 skadade träd äro inberäknado, 

För öfrigt finner sig komitén ungåonde detta sigvurk icke kunna lemna 
ommärkt, att detsamma, på grund al härads-syncrättens utlåtande, vid hållen 
syn Å de skogsmarker, som för stockfänget till sågverket varit boräknado, 
genom Kommar-kollsgu utslag den I Maj 1518, blund annat, blifvit tiller- 
kändt rätt att från Skellefteå socken i Westerbottens län samt Arvidsjaurs 
socken i Norrbottens län årligen ofhemta 246 skadade träd. 

Donna rätt kan, efter byad det synes komitén, icke vara annat än tillfällig 
eller alssende endast de kula träd, som vid synetillfället förefannas, hvadon 
någon ursättning i mark uj gerna lärer för ett så boskaffvit privilegium 
kunna eller böra meddelas. 


7:0. Tojonsteöms sögvork. Kammar-kollegium har hemstållt, alt, om 
tillgång funnes, orsästning af skogsmark måtte detta sågverk boredas inom 
Wasterbottens län, icke allenast för de 2000 träd, hvilka genöm nådiga 
brefvot don 28 November 1750 tilllörsäkrats sågyerket från trakter inom 
nyssnumnda län, utan ock för 2440 träd från Arvidsjunrs socken inom Norr- 
bottens lån, hvilka genom Kummur-kollogii utslag den 14 Novembur 1806 
blifvit sågverket tillorkända. 

Komitén åtur anser det ingalunda kunna vara mod billighot ollor sta 
tens sanna fördel förenligt att, st 
den rån sågvarkot och h 


merkorna kunna homtas; och ott nibyce a de redan moddelade privilegiorna 
inom Acvidsjanrs sockon mot mark inom annan trikt at Westorlottens län, 
än don del af Malå kappellugs områda, som från Arvidsjaur blifvit till nyss- 
nämnda län förlagd, vor efter komiténa förmenande endast att förhöja vär- 
dor af privilsgiorna, under dot att skogsalster, afvorkade & statens inom Ar 
vidkjour. belägnn skogar, påtagligan kummo att holinea ett i samma förlål. 
lande lägre pris, 


B:0.  Ytterstfors och Carlfors några På onah 
Mondo & Lejonströms sågverk blifvit anförde, an 
ning I mark inom Westerbotiens län icko böra nämnda sigverk tilleckännas 
för privilogior + Norrbottens län. 


90. — Djupsjö, numera till Olofsfors Jörjlyrtode privilegior, meddelade 
genom Eders Kongl Majas befallningshafrandes i Westernorrlands lån ut- 
slag den 4 April 1799, som af Kummar-kollogium fastställdes den 14 Maj 
1800, och genom I Kongl. Maj:ts befallningshafvandes resolution den 
15 April 1850 förflytiades från Djupsjö till Olofsfors, hafva varit anvisade 
frän skatte och kronohommans- sm nybyggesområden i Nowmälings socken 
men tillsammans 800 trild årligen, hvaraf 620 boräknats fån skattohommans- 
skogar och 180 från kronohemmans- och nybyggosomrivlen. 

Sodan Nordmalings socken edan för längre tid tillbaka andergätt at- 
vittring,  dorvid homman och nybyggen erhållit bostämda oxoomvåden, sa 
Åtminstone on del al de kronohemman och nybyggen, från hvilka ofvanbo- 
rörde 180 träd årligen såsom stocktingst ht Djupsjö rk voro beräknade 
att utgå, deroltor blifvit till skatto sta, och innobalvarno al samma hemman 
och nybyggon dessutom, på grund af stadganderne i utsynings-förordningen 
len 21 December 1565, numera äro berättigade att för egon räkning die 
Ponera det virke, som kan A deras ogocmrådo med skogens framtida bestånd 
frligen afverkas, så anser komitén, i betraktande deraf, att vid omförmålda 
förhållanden Eders Kongl. Maj:t och Kronan sj vidare läver ega dispositions- 
rätt. öfver. de markor, som varit för berörda stockfingst afsodda, densamma 
icke längra kanna utgå. 

De. remitiorade handlingarne ätorställas; hvarjewte komitén får i un- 
lerdånighet bifoga ej mindre de till ämnet hörande handlingar, som blifet 
al komitén särskildr rdrade, än äfven don från öfriga komiterides sigv 


FILA 


YE 


104 
i viser dalar skiljaktiga mening, som vid ärendots behandlmg bos komitén 
blifvit. af mig, Nyström, yttrad. 

Med djupaste vördnad, trohet och nit, framhärda, Reservation 


Stormägtigste, Allernådigste Konung! vid dot undordiniga yttrande Skog 


komitén afgifvit rörande de Norclindska 
Titos NNe jern- och sågvorksprivilegiorna. 
Komitén har i fråga om giltighoten ellor fortfarand ; beständet a 
broks- och bergverks- samt odlings-privil Ka 
underdåniga skrifvelse den 201, r 1867 
annat, hvad kollogium hemställt i utseende & Korp- 
h Hvitåfors jornverksprivilegior, nomli 
VY. ALMQUIST. a nybyggen, som, i följd af h 
10 gjord ansökning, vid a 
Bergs-kollegii privilegier den 21 
IE NYSTRÖM.  AXEI VI KIELLRSTEDE KRIO HÄGGSTRÖM och Ronsundsfors tillunnade jernverk, insynad 
hafvarnes råkning sunt at Kongl. Majts bof 
till dem upplåtne, måtte, eftor dorow i laga ordnin 
4 M ÖSTERDAHL IA ÅSTRAND Kronan indragas och skogen å desanuna under tiden sj 
bud till annat nyttjande än för husbohot: och 
utt det skogeanslag, som uteslutande till kolfingst för Aw 
fors jeruverk blifvit upplåtet genom Kongl Majts bofallnin 
Chr. Ahloron utslag den 13 Januari 1839 rörande afvittringar i Rånet 
väl måtte till Kronan indragas, dock först efter skeende and 
tillika, huruvida alla till uppodling tjenlige och å de för vor 
litna skogstrakter bolägan lägenheter, enligt privilogicrna, 
nybyggen anlagda och bebygda med stöd af de i privi 
vilkor för skogstakternes upplåtando uteslatando för braksdriften 
På grund af den kännedom rörande dispositionen af ifrigavaran 
marker, hvilken jag förvärfyat mig såsom styresman för afvittringen i Norr 
bottens län och särskildt vid slutliga behandlingen af afviltringen i Rånoå 
socken, hvarost berörde verk samt största dolen af des privilegi-marker 


Stockholm den 21 Docemb 


0 belägna, har jag ej ansett mig kunna instämma uti ofvanberörde förs 
snär jag tror att föga eller intet skull vinnas genom deras antagande; och 
skälen bärtill äro 

u 


utt, ofor hvad jag med säkerhet vill erimos mig, inga nybyggen blifvit 
alvittrade och applätne år Korp- och IRensundsfors privilegir innolafvare på 
rand al privilegiorna, utan ondost på särskild an mot vanliga 
ilkor för nal ns upptagande 
mat anslag blifvit såsom Kammar-kollegium antagit, upp- 
6 dutamda till kolfånget för Awa och Hvitålors jornyork, utan har 
kollängsten beräknats kunna erhållas från samnut marker. som, på grund at 
Kongl. brofver den 29 Maj 1852, såsom hemunan under vanlig bosigtn 
mot skogsräma tillagt Hyitåfors sågverk för 
vid alvirringen ingen till nybyggesodling Auslig skogsvidd blifvi 
sllogimm, i strul med Kongl Majs befallnimgehafvandas uppgift, an 
tillerkänd - jornverksprivik innehafvarne under besieruingsrätt, utan 
vit vara indelad nmll hemman, på sätt afvittvingsstadoan cch 1852 års nädion 
bref stadga, 1 
utt all mark mom Råneå socken genom laga kraftynmna afvittrings 
årdor och <Arskildea nådiga bref numera blifvit disponerad till hemman 
nybyggon.  smcktängst-områden, öfverlppsmarker och kranoparker, varat 
nybyggena icke lära kumws återvinnas i annan ordning; än som för tillåfven- 
ys eftersatta byggnads och odlings-skyldigheter 
Pill hvad komitén anfört i fråga om Ekfors 
2 höra foga dot tillägg: att samma sågvork vid tilldalningon af 
för dess stocklingst, blifvit åsur skogsränts derför i enlighet med 19 
vådiga bref, mon utt privilogii-innehafvaren deröfver anfört undo 
svär, som lira vara boronnde på nådig pröfning 
Enligt komitåns uttalade åsigt. rörande Hörneälovs sågverks stockfångst, 
skulle ot sågeork, som erhållic rätt till ärlig stockfingst från-Kronnns mar- 
ker, nödgas alstå från slockfängsten emot befrielse från stnbbören, om marken 
erfordrades till atmål för anlagda byar och hemman och vidare Kronan till 
hörig mark ej fannes inom den socken, hvarest prvilogi-marken vore belii- 
gen. Mig synes det dock, som skullo sågverket på grund af 1852 fs nä 
liga bref och då den mark hvarifrån stocklängston skulle erhållas, bortgåwt 
utan privilegii-innehafvarons förvållande, varn berättigadt att erhålla stock- 
fångsten från kronomark uti annan socken, om tillgäng derpå finnes. Ett 
ytterligare stöd för denna min åsigt Iemnar ot nyligen meddoladt 
bivf rörande Degerfors sågverk i Norebottens län, onligt hvilkot don stog 


fängnt, ovm varit upplåten från takter inom Wosterbotien k 
dessa blifvit nimorlunda — disponsrade, — filldelas frår 
bottens län. 


Uti kvmténs hemställan, att Brännfove sågvurk oj skulle böra till 
las mark för dess stocklängst af 246 skadade träd, mår nt 
isigt, stockfångsten undust varit tillfällig ellor afsctr blo 


tr blott skadd 
tillfället förefunnos, har jag ej heller kunnat iustimma, emedan jag 


unsor stockfångsten icko hafva varit tillfällig uca stan 
ket, enligt privilesisne, utan någon bogränsning al tid 
erbilla dessa träd ärligen emot årlig ulgift, amt skadade trä 


orfaronhoten: visat, alltid uppkomma. Jag anser d 
någon fördel för Kronan att icke tilldola mark för berörd 
Kronan i sådant fall skulle allt finmgent nöd 


heller 


- vill av «ed 

«de skadade träden från den arsprungligen privilegiorade marken iled; 

vårligen kunde disponera densamma till andro ändamål nådiga 
ör icke någon skillnad på skadad icke skadade träd; och någon 

vårighet Wer icke hollor kunna möta tilldeluing af mark 

stocklångst, då kändt är, at vid stockfångsttilldelningar 

träd måste ahäkuas många stunmar, som äro eller antaclisen blifva 

men dylika skulle kunna tagas i bevikning vid tilldelning af ma 

svarande och sågverkots öfriga stocklångst ; 


mna 


Stockhuim den 9 Januari (ATI 


dB Nyström 


Tablå 


öfver 


privilegierade sågverk och dem beviljad stockfångst från Kronans 
skogar i Norrland. 


Tablå ej mindre öfwer sågverk, som blifvit tillerkände stockfångst från Kromms skogar 
som derför till Statsverket erlägges, antingen som stubböresalift fö 
ning för stockfängsten 


Norrland, än öfrer det antal träd, som till sigrerken årligen utgår 
varjo träd, eller såsom skogsränta der sorsk 
Nifvit sågverket tilldelad. 


oh på den argält 
I skogsm ätt. 


sverkol i stallet för stocktänst 
ildolud skowsimark imot don 
samma satt skogsrantu 


Sägvorkets privilggior 


vå tockfångst ade af Boi 


: Kongl, Kammar 
1 Kowme; Tunaland. 
ee Iesiue co- | Kongl 
amt ller | Mij 
Koogl. Rammar 


Norrbottevs ver 


32 : 1820 K00111) S354en GA 
i lies Hae 1000 184712 1488 9 1451 
pe 17705 17845. 16) 2000-6068 1 GI1en 125 
vig 


7 7 a fr Nja 
3.000 171060, 187149) 17679, 18148 H d 


187405, 
610 183758, 183457 181700, 15:760. 


18427 


17456 
3760 183009 - 

+ te Iakikon 240) 18700 189700 18922 ÄSNRAA) 6140 20007 8 KR 
förr Mullestrow C 60 171796 1 |- 


Sågverket 1 stället för 
Shigvorkots privilegier tälldolad skog 


simning. Asatt skogsränta 


M 

meddelade af kors vidd stal träd I Stat 

Sågverkots namn rea i vy t såsom | sbulgad 
Engl Kam 

Majas | Och Kommer Suanhe 

deal!" | kollsgiam ge "Kongt 

Bensant cler Maj 


g | bafvande 


Norrbottens 2000, 174,94, 17499 171896 
ö 1061) 17798. 181115 
18413, 181519 1811 


18/18 
Li 


3A61 1810 188 


13885 1800 18810 1559 LASRS) 10475 /v0 


2490) 1 ek Bs 240 184 


illawisn I Nörrbot- i ua DADA 16.861 ,5, 3000, 118142) 1300 
tens I 1GARI 8) 04009 — 480 10.494 16.861 1 


Sigvorkot i stället för socktängst 
Sheverkets- privilegier tilldelad skojesruark mot dep Nu utgående 
amma Åsatt skogsranta. 


Skogsvidd. antal ted — 7A 


Shgverkets namn sko tadgade Anteskulmca 


Tuaulsad : behåll. 


187.40) 
Westerbottens nm 18li65 000 BN 
2000, 


IS3OL 18:93, Mise 47 tan 
15657, 15103 15790. 15148 18040 
1224 h 


ASDTI DD, 18260 18VC IB 
A7:P0b, 17:98 17/96, 19405 17497 


200 2738 18460 16 49846 
17087 
18310 181460 — 850 209823 
157719. 183445 151720, 181047) 
ak B: , å 


19 6 sk ko 


Westorhattons 


på 


Sågverkots. privilogier 


tocktå, medéolade n 


&- Kong! 
er Na] 


17 - 
ING) 
161408 
13, 160 IBG 
1804 
IKdS 18740 


1888 18740 


157286 18 


20.040 


15 17500, 1836 


171 
1398-17)9496. 18 1917, 18JS1 


fngst 
ik mot don- 


Sågvorkots privil 


Sigvurkots namn 


Westerbottons 


17/9 


16419 


a7:08 


Bg 181406. 173r80) 


157 100 15406 


Wostorbottens 


Wester: Norrlands 


Mester- Norrlands 


verket: 


vivil 


Sägverket i stället för stockt 
tilldelad skogsmark mot deo- 
samma ävatt skogsränt 


Skozsvild 


r Weke 


Norrlands Lin 


Norrbottens 
Westorbottens 1ä 
Wester- Norrlands. län 


Samman- 


18.351. 94060 — 4414) 
308] D4,268 1) 16860 12 
1587. gsgala 150) al 


25612) 165:214'20) 79.017 


å 


d Vf 
AYUFEN 
(LE & / 
Åj - ; 
f > 
; j 
” | 
4 
4 
V 
L& f 
Få Kå Då 
ÖN vi 
| | 
$ 


NEN 


ES 


Le 


