








Knijifa m že- 
ſtem a Yvámecfém Vazp> 
bu flošená / kterakby Cech 4 


mec y/ a Utemec Cieſty čyfží/ ] 
tí y mluricí/ včící ſe vý 





Ein Buͤchlein in Behe⸗ 


miſcher vnd Deutſcher ſprach / 
wie cín Behem Seutſch / befigleye 
den cin Deutſcher Bebennſ (cs 


ſen vnd reden * 
py dá 


— 
A Vi výš Jké. 


! 


'“ 


K Do adà řečí LTemeďél © * 
šabá řeči — 
de Bušto Nemee tali “ | V VOC má 
techto knijzkach otom nandd. o val 
Kdoʒ tobo zadoſtiw budu © dencům /Adamowi Goff⸗ 
Mlaͤdencům kviitku přenál / spa 3 Drropybluje : — 
K gich poctiwoſti wydaná, —— 
Zawiſtiwy odegdí pryč né“ * u — —8* 
Ty zde ſobẽ ne nagdeſs mí, břeg Blate wſty / Meſſtraun Sta⸗ 















ne Prajířého / 
| pojdbramený / a wſſeck⸗ 
8D o ——— 8* —— 

n dieſem Büchelein / 2* 
—— Attr ijc na wel tos 
P — — — > boto čafa/yaf mnosý pós 
Geb wegf du tadler aller ding/ <, O' crímy Mladeney 6 melís 

Das du bie fineff / i gering, AS | kau drimofiíý ma věený 
| 3 C974 Čidtého yfitmeďéhoyasyba fe vys 
| | SY bámagý / proto/ aby obogýj řečý do⸗ 

P © Býrí moblí/ welit ych vtrat 





zuagij 
šeng 





mý gfaucy položená / mnobým přál 
buzenſtwijm a přátelfivwým 6 
geſt ſpogena. X protoj nemagijee mt) 
3y febau snámoftí Cjech FTemeďé| 4 
Nemec Ciefřéťečí / w ſwych 
Radach [Frse Tulmace býmagý pro 
náffení, TColikej y tí Preříjš — 
obchody do okolnijch Zemý weden 
ſerze lſtae flujebnijky neb Culmače 
Btečýj od nich mluwijce / budas gm 
kupowati / gednati /proda wari /tat 
že čaftobrát y ſwe Dání prodadý. 
Céjy a — 5 — 
ebuj geſt netoliko pro 
o —* a tech ſprawedlaoſti/ sů. 









ři vé zbošíí w Cjeſte šemí m4 , 


té příjčíny Ceſta ná čácřa 
—2*5 m ofobáď 4 
seo geſt / keerat geden 
sní 
nojří plát wyſ⸗ 





—ñi 


| 


4 







III, : 

pro tu mílofě/Pterauí P Cře + 
šybu máte, Ne byte — 
nedoſt atku jadoſtiwij —— 
T r prmontíjd počátcýdh véj Čečí mte 
Maie Cti bodbného / wyſoce včenée 
bo Mauſtra Jana ČGasumberfřého / 

ana Sckana Atomttick eho / nynýj 

afu tobote Ofivýcenýh Arcybnýs 
šac/ —— —* Riqjmſteho / V⸗ 
beritého/ Ceſtehottc. Krále p Pe 
loſti Synuorm a cer / maybeb “ 
fibosprámcy. Ale aby gíný tYilás 
beucy widauce —3— —— a pros 
fpteb téboj yayta Cjeftého/ 6 
dtimoftý ttjm pr i-h. a jnáse vči 
ſe důměrnofší £ wám 
fem / je obemne prácy tuto voběčně a 
— přígmauce/ vo bobré gi obrq⸗ 







4 (4 















W, 


Den wolgebornen Jun 
lingen / Herren Adam Hoffn⸗ 
Freyherren zu Gruͤnbühl vnd Ser 
daw / Sigmund Georgen von 
ſieyn / vnd Reymund Fucker :č. aj Aa⸗ 
dreas von Glataw / Bur ger der 


Prag | ſein freundtlichen gruß / 
vně alles guts. 


Ach bem ích Den lauff Bit 
; fer zeyt ernſilich angeſchen bab 
| das mít groffer begierde nil fc 

der Juͤnglingen jren flexß auff die Bebe 

(be vně Deutſche (prady legen/ demit fie de 
boder wiſſenſchaff · etlangen mechten | Nárs © 
nu fie Dana grofien vníof , 
nit beſchweren laffen / nicht vn 
ijnen hierauß = nor vnd fr 





ſchen fůren / welche fo fic —5* flat 
reden ſolten / werden fic alſo kauffen vnd vers 
kauffen / da⸗s ſie offt ma mal ſie ſelber 
hen be Behem VR 3 auch - — 
kopr edk 5 ve 






eygenídbaffi der 
T m no pysk Mar pb c 


Dao jbr Diff gemelrer dry om S 


Haſenbergium | 
| vně Bebrmfder +č 


beyber Soͤn vnd Cochter 
— —— 
A új 








$ 





| 


v 


den debabt, Sonder damít andere 

en Kwren fleyß vnd zunemung ún der 
Kemííhen fprad mercFende / mit 
luff vnd mebrer freydigkeit / fley m 
leychter lernen moͤchten. Bin der 






elten zuuerſicht zu cuch / jht werdet sls die 
—— Juͤnglingen | dieſen man 
fleyß Euch laffen wolgefallen / vně im been 


von mir annemen. 


SSB 


ET 
J W VT 
7 od 


čp“ hi 14 





Nemce o wyporeiſdann 





VW, 

Des Deutfcben vnd Behem vn⸗ 
terredung vom auſtſprechen vnd le⸗ 
fen čer Buchſtaben / Fin pdber 
auff (eine ſprach 


Ciech aMemec. 


Der Behem 2 Deutſcher. 


S Cieb, 
Coby vá ráb brzo vměl Cité 
ě — od páda mlu witi. 
Pre W 
beuj leſen vnd —— 0 Pg? 
Citm: | G VOrřým tomu/ wſſak vá 
tébojiábám / abych ft mobl naučítí 
r brybém čajů Cjeſty čýfří / plátí/ 4 
—* pm dny 
olaube /Denn t Dc bc 
das ibn kurtzer —— 
3J— ſchreyben / vnd mol reben lernen. Cied 
otro mne muog tic dDOČIC 
Bal/a —* na — welit če 
SOerbalben bat mich aud mein Dater ne 
* oegcben / vnd legt groß vn⸗ 


tof auf 





9 
* VL 
dá ám vá tob? w Cicfbýd Sítterády 
A vd bech neraͤd / aby barm⸗ nek n zněla jyat fe Beer vý * po pe s 
cakowa vtráta Oámánabda 1 povýbdá, Zd mil dir. úsíděn Bebmís 
Dad ich wolt endtlich nicht gern des cin ſol⸗ fben Budflaben — — 
cher groſſer vnkoſt vmb ſunſt fur mic sufs —— ⏑⏑— j . 
gegeben márde. ftaben lefen vnd aufifpredých A Buch⸗ 
Ce: 3 procoj bych vá glá pe Nebo Foo ft oci Číc a mulý 
w Ciedbád négařé pocactty m 4 nayprivé Literý Dobře snátí/ a ge vys 
Nemecke wzal 4 V bych j © powijdati. 4 
Temcý ch aze vcil. 
erb mol id ge [el i no 
Behmen bin / cin gru C 
—— ——— „A ftrvýj ob 
ja Oeutſchen landen deſio leychter. 
in —* — nvěc gífká/ Pboit | 8* prácy chtel byd tobě rád za⸗ 
prvé nágafé malé počásťy máj 














jse vět. —* $— | dir and Dein máhe ono arbcit bes 
nh drer — * — PEK 
arnach viel ley J— t 
—* jábných pic/ej obastané sálem 
beger von dir andere nichts ( ale gleich⸗ 
bezalung, 
Aby mí téí sprámu a naučení bal ro 
ydytu Vemeckem / kteralbbych Lítece 
. P key jnácí a wyflowomwatí měl, 
—— 8 jm von guter godé | Pas Bu mir glcidymefjig vnterricht ún deg 
t alſo 4 
bat wegenelſo chen. 


. + 


+ VII. 
1 Basiftredt / nu wirſi du víl deſter eť 
Deutfiben ſprach / wie ich die 1 ermen měden | fo du Di : lod | 
rede Fennen vně außſprechen ſolt fiaben tvo véda) : Keine 

Ne: STofmnenictijtéponný| | lebocíteeřýjí té snámofii nemagý/ 
rád to veinijm / koyj Polí ftovogéasě welmi tříce fe C 
tomu mijti budeſs / začneme wi gmél Dann die / fo die ſe nnen | lernen 
no Bojí. Das iſt mír gar fein bt febr (i | 
ſwerung / wils dern thun wenn du damzdt | A protej k »bě 
oder * dazu —* wirſt / fo woͤlle⸗ ny d v? 
wir in Gottes namen anheben. 6ry/y rosb eſſto 

Cie: © $Příprato fobě Rvqtyet fnab —84 — ——————— 













Cjeſtym Literam / a yã k / Des uf dieſen fůrdefdirí“ 
a syrra ráno počneme/dálí pán Bůh © benen Latelnijíhen Budfiaben | kaj 
ſſtiaſtnẽ. Mech dir cín Bůdlen za Peýimýden anzeygen / weliche Bu imfure 
den Behmiſchen / vnd ich zu den Deutſchen tit leychtlich lernen vnd verſtehen md⸗ 
Buchſtaben / vně morgen frů woͤllen sur / ob Ben wirdeſt. 

Got wil glůckſeliglichen anf Bteréj tovi prárož budejs vmeti wy⸗ 


angen. 4 
„TT 4 jetery moffeďy/Preré ſew Las © Momoroací / podlé gegic wlaftnofií 
ar pe? — * badeſs čeč CiefPau čůfší / a ne * 
alle / die nej yato přirozený Clech mlurvicí, 











Kenneft du die m , 
breucht? ele (o du recht wurdeſt kennen / 
—— —— —— — —— pom 
5 id Doc M , em geborner leſen 3 ky — 
febul tool eil jr u S Tolitéj vá tobě m FTemece 

Cie: STO geſt dobt Jasytu zprámu a naučený dávsí 






se budeſs ſe mo vá 
iatinſte. 









VIII. 
Aabcdefgbitlmno 
Patfsturyso 
Deßgleichen vil úd dir n der © 


ſprach atd cín vnterricht | jh Wokdles / = č lafné 
pnnd © © d 
a nit rien en ta č Sebft fřimmenden. 


je budeſs tak bobře řeč Fftmeďan 
ſti / a vako přírosený FTémecmlu 





(M 









v 


















Deutſcher / reden. — 
iu $X dí r sč we méně —E pet acíou, 
Boiij / a ty pilně poſlaucay. ' 4 $ i 
Ich ví bu (Bottce namen anfehen / M ří | p onosá 8 
merct fleyſſig darauff. P 3 4 BMY hěee, 
| Wěcalee fein fánff/ ací 6 u. 
die ficb filber nennen oder auß pre⸗ 
WMen on vermiſchung oder zuthun 
det anderen Buchſtaben. 
8 Ce: ¶ Tyto Littery obzʒ wla⸗ 
8 to ſlaupt pojasené/ a poftranad 
* | Mofalce/ s te přičíne ſe Plabau. 
— fawvý/ten ftálé Deeſe abem ſonderlich in Ber ſrulen 
činý i ce/ovér —— geſtt vn auff ben ſeyten die Dos 


bawet / der macht cín ſterct | Xby feet měn auf Bicíer vrfách, 


> © (amé rvyflotorntý to 1mufu 
— Eatinſtt. 


— — 


tým smal / xak (polu e TD 
— 33 mí/a yat bez Wotales zněgý, ve 
Die Late 






Damit du jre eygenc außſprechung in er 
nem balí Fennefi / wie fie mit den 
vnd on die Vocales lauten. 
Jteréj znage y gich rozdijl | vodní 
oba budeſs * ſoaze ſi 
naučíjís/nešlíby měl Actery 
Welche fo du würdeſt kennen dernchen eu 
jre vnterſcheit/ wür deſt du feſt leychtlich 

gen poh + 2 leychter lernen def tě 

du ſolteſt b en. 
Zolířéj pří mluwenij y planý gich v⸗ 


zwati budejé mocy. | 
—9* du ſie 8 ím reden S | 
brauchen moͤgen. 
€ Litter (polu snýcý 6 PO | 
ana Wokales / w ſpuſebs 8 
labikate/ kſaadſſqau J 
navčeníj položeny ſau. 
















Die mithellenden | 
nanten / vnd auff de feptten m 
Der weyß eines Fundame ge 
derer| fcně von ley hierg | 





ſtandt we Bt, < 
ge 9 o Y 


: Ň Y 


í BD 


-6.6 M Wm" 


» $ 
LS A 





; hw. © 
c ha 
o A 
J a 
sb 

-S54 t 
n b » 

p og 
P "gb 

6 š ij 
— t 

vo 7 
Y ý : 
r 

* Š + : 


brs 









Eittery Ožefié 6 


kaͤlemi. 
Die Behemiſchen Buch 
mit den Vocales. 


A da be ce če cše de die dět 
ba i úy ka el el em en c 0 př 
er et erý ef cs ef cě te tie tě VU 
ix y zet jet ziet cha. J 


© WVokaliſch 

Don Vocales. 

Bez puňťeu té tof svlafinofŘí SA 

: zato to Latijnt / a kratet —* 

De 8.00 ned P bat 
in 

— rd 






ſlowenij. 
Das d mit cín 
ſeine producaén 
(predunge 





















X, A 
Mafo taPrs: Harj molanfj w4a Dání 
Nemblich al;o: Fraw ce ruffen cud bič Ger⸗ 
red. 4 
predni dwe aa Prátče / a poflednýj 
blauw Ke rmwypemýba EP 

t eo fin stocy dě prist či 
vnd Ou ječpren lang, 9 * —— 
B+ poůřen n © sadbomwámvá/ 
vařo mlatý?/ ařřátce wyſſo fe. 
fo ae © om cinengpurft bebelr plen 
vench⸗fft / ala in Ber Lateiniſchen ſprach / vnd 
man ſprich ují. 

nanenáné puňčecm blavirgý a rvay 

g4 W worflomvge/yafo btvě ce/tabe 
to: Hleð fiweho/ a med co geſt mého 
vgincho. 
Due © mmiř cíneru 





ſpricht man 





andern 
Drený ꝓauet⸗ woſtie a kraͤtce ſe 
ivypomýbdá, 
£Dae erfi Rcin 4 lefi fidy ſchetff vnd Pure auf 


dwt woſtẽe a blauze fe wyp 
Bozk ze oěmonánáto ©, 
















Das andere zweyerley ff ſpricht m 









. XI. J 
vnd langſam auß / alſo Schont (tat m mirb Dr Ber (7) 53 
—* ij tupený ft toyflowuge/ — 
rwuij tupé | ylitery tu mla 
: 4 welmij díl od malého 1/ W — n“ y4to w o v 
ſlowiſch wyrozumijſs gegich Sieſe k | 
oD: Nar od mí MBM) | ění mlainný Štáně zato 
dann čsji rt ; 
dne * mór:ern wirſt dujr © —— * aſt a wa rako w 
ir Mol vernemen. | fein cr 
— Výnem. m farcin, AV ey genfbafft gleid wie 
8) ſeind vol Weins geweſen. F 









Biqie wijno. Ein weyſſet tat, 1e* 


Dálý lep, © Sicmoendeedk 








> Drubé pat 















| — mWá/atat bez Ráo 
i: EZ oa 
+ ſeiner 
Plk gy! Komu Bobem Tě 
čafkém čýtaní vů © puňtcem tvelmí fi dug ob proſteho : 
pově bo AB bab moŘie R mycrEo ný tabeo: © 
fate nen | So 


v 


Ď q 











XT. 
fer auf / wie oben gefbricben | 
© počátřu a m proflěcd —* nýfto ble 
vwirgele klade (č 1. „Soutež májý Ja⸗ 


Po o mí au/ taPeo: (AŠ 
Sedie / Dicbíc/ Jao 
p —* em" Dir 
in.ber imtren an flat dce 
fee man cís] zum d | 
—ã A oilt eo / oder 


Oza č mít cínem punckt ſcheyde 


-dem gemeinen c/ vně te 7 
bg Ks 


ſcharff auß / vote dann 0 
Taté £ wetſſijwu zwoſtteng 
magů obyčegné3. tabo če cje.at 

fe puſſe / čelo eielo / nech c za ci 


Auch vmb mehrer ſcher ffung * 
- gemeinigklich cin 3 datzu⸗ 

pnd ſoreybt man alſo: Cjclo⸗ čelo, J 

alle beyde ein Stirn. | | 
68 uk mflowenfý/ a — 

w Čiefitiré magýj. 

Die zwey d ð baben 5— 


ſeht vnterſchidlich in der Behem en 
— Zoo Kon 
je : Med⸗ © Aber da⸗ a bat in der £ u —2* 






























dnedl | Be cne vermandlung mic obfřehct. 
©:s4 ancin vrglan BE ge | Ze mlafinofií m Ciefitíme nevjjivám 
gen chaffQ | Slepý rot Ú me / mcí pří techto flotvýc : 
melt iſt. Generofus, in Pdler. 
© nirgulkan 37 —— črbomatý/ JEm Buctleter. 
ð ſe — pm eo pří —— — 
— — 
pýrglcín pua c⸗⸗ 8 ft 


Das d mu čna 















diefen obgemelten dictionen Vela v 
bige eygenſchafft in der Dehemjí 
: : W Latiné mij ſto c/ té liertry 
ſe / vo Cjeſſtint pří ſwe vxlaſtneſti 
ftáma, +, CN 
Os f brauht men in der Lateinildm | 
iM cín c/ aber in der Behe miſchen prý 
[ey bets bey (einer eigenſchafft 08 | 
[ Dej a welmi pachem 


wengu 


Due | * cin zenové mb 


to ky 1 

L upus, DIE 
Lapis, —* 
Lepus, 


Bel —— A 
Bylij — 
Im Letein raný | 
muß mit der zuggen 
wie in den 
fen iſt. 
p S wirgoll 


Fdyj vsyk, 





volato 


p 


XII. 
rd ron: 
r 
—* P — woſtrebo⸗/ ato 









2 lten 


odk M l toy0 


prubr man gróber 

r —* die Zeen anruͤrt / 

—** ce in Die vbung 

No mt cinem puͤnctilein go⸗ 

Der vnterſcheit deo (dar 

aj U/ Dic erfi * ſpricht 

bc aněer ander li fbarff aujj, 

ro Zatýně (ivau wyſlo wnoſt mn 


wie in — [20 olcich 
8 mirgoltau woſtteg fe wyſlowu⸗ 


£ / . t bem —— ſe přírášt .. 


prrond upě Ca 

o wuge ſe 
ty 

suti (o nan 





“ 





Das fi mít cínem půncftleín mf měn (ba 

außſprechen / vnd gleidy mit der sangendca 

gaumen anricren, 
ů Spočáttua w profičedbu floma/ 

ſto puñktu i přikládá ſe / a tolitej čis 

ný: ) 
Niekdy / | 
Nikdy / he 
Nehnieway 
Nehntwas ſe / Shoe Mý“ 4 
Jm anfang vn in der mitten a⸗ 
leine/feser man an ſta des punc 8 (BAY 
su/eno thut ober wircket 7 T vid 
Naſto vé Zíreery vo Ciejicint B/ 
Fm — 

jr ún der -A 

ps wuku a wlaſtnoſt neminý 


E. je Budítaben vermenblen jren bel sad, 


6, proprietet nicht. G 


8 8 mirgulřau klade ſe⸗ r/ 
obgemele 


"E zo, | Ousěmírcínem 
vybálné fivé iry⸗ | 












man fůr cín tz auh/ wie „ 





XIII. 
YTD profiřeb a na počátřu flowa míje 
fo wirgulty Blade fe / race 
Tielo Tělo, Rin Leib 


SDus gepuneriert © bat ſein ſonderlich auß⸗ 
ſprechen von dem gemeinen wie oben ſtehet 
dann im anfang vnnd mittel einer diction 
ſchreybt man cín 1/ n ſtat eines puncts / vote 
oben daruon meldung geſchehen iſt. 





bon bo ÿ 


TD Cicfftíně ſwuog ro 


Beſſero. 
In der Bebmfibe 

nd eh s c 
Prose ato m Lattýně / véí ſe viýmá 


Ss gemeine 3 braucht man cben /wie ina la⸗ 








. Wenn du Dich AodSrben 
, | u Bu, | 
tein in ———— (M kennen / vnd fie nach jrer — 
ma 







$ S wirgulkau rosdý sBiprecbení fo mírfi du faft leychlídh bíe Be 
bo/a ne tať mofřře fe mypomýdá. Cate 2 lernen móge "a 
Das j mít cínem virglein hat cíne j —* (s obytvlá fen líter roz⸗ 
von čem gemeinen 3/ vně mán muf polojenau/ na Bter ych melmí 
ſcharff auß ſprechen. 1 0 zale zij / o mícbje obzwlaſſtne 
Rozdiil gich m tẽchto ſlowijch gut RN 
Ire vnterſcheyd iſt in dieſen woͤrtern Blich der Buchſtaben an⸗ 
ffen 4 n welcher vil gelegen 














zaba / Ein Froſch. | 
Zabi lotra, Erwuͤrg den Bo 
d Té ſyllaby mwefmí porěcbné fe vjiwã 
rv pfantýy w mluwenij / tatto | 
Die filben — 7* i ſcer nůrlidy mr6é 
den vnd (dreybenj úlje: 
Choð na nohach / Gde suff den A 
———— 


ſonderlich gehoͤrt hañi. 


de / výA C/ 
D—— 













jrer cy 
— —— 
—— —— cyben / leſen vnd 
* * 1 E.. 
Cie: „P Rdyjtyto 8 YOdténaus mí v P 








terysnátia V i 
wlaſtnoſti r —— vt azal / tohot 
wowati/ W 


Bu baft mír cín andeneme ſech * 
groſſe freuntſchafft bewiſen vnd erzeigt ⸗ 
ich dir denn groſſen danck ſeg 4 | 
Zasſe kdoyz prasdnojí a chwijli 
budeſo /podle twe šadofli/a | 
wolent prá u w FTtmecfýd ŘE 
rách daͤm / tak je mí zeeh⸗ M 
cí dek owati. | 
Berwiderumb wenn du wirſt eint vé | 


mel haben | wil ich dir eine 
den Seutſchen Buchſtaben nach danem 
geren / vnd meiner ve geben slroj 
das du wirſt haben wiſſen su 

Čje: © Té tůreeřnojtí em * 









: 


( 











balí Dán — p 


prijſſtij ktobẽ 
© tom pracowaci. 


Ich bín dce ——8 


mil ih auff denz 
Dir Fommen/benn woͤlle 8! lánů 


handlen. 
C: 








XVI 


Yéntec 6 Cie: 


dem o Líterý = 
řýb ——— (c 


Des Deutſchen vᷣnd Be⸗ 


bemo gefpredy von d 
den Budfiaben. ten 







: $Bayit Dán Buob/aby 


aw byl, 
denet / oder/ Bebe 
eyft. Bot der Allmechtig / 


S 
polka ꝓgat a aowina / neb pílná 
—* 






we⸗ newo / oderge 
———— 
befonbere, weho zwlaſſtaij⸗. 


Cie: 
Ciemobl 
(em 
fie tý | ora hypo 5 


'h 












znaͤtt / ge bobře mypotmýbátí m 
poolé wlaſtnoſti yazyka wa 
zúftáný naffebo fpolečného, 
Ich bab die nacht nit mol koͤnnen 
betrachtung wie ich die8 


ben koͤnnen / vně nád ewrer 
f v auß ſprechen moͤchte —* 
* * —* abych 5F 
tebe Dost 
Darumb fo prý Dur cafon 
an vnterricht von dir — 
Ne: Muog mily Ce 
geſt/n tys mné mnobé dobreho 
ic6 mí ro plen * Cir 
ou dal/ ala toho přátel — 
wdtẽen / dobrym za 












freunt 
bín ih auch des 
zalen. 


a podlé té 








Bediné m —* 


—B —— — 
É 
fřé / le ne n dm o 
Du die Latey uſchen vně Behe⸗ 
wol kenneſt / wirſt du Des 
“ die lernen moͤgen. 
gern thun. 


Cie: 





Fin Ee. n, 


Flaučený a spráma, 





“ 


á 


profié a / ná wẽetſſijm dýle 

















Coliřéž vvffed Liter s Wo 
Vazvéu Nemeckem valo 
Cjeſtem vštvvá ſe / ale — 
ne wyſlowugij ſe. 


Mecales. 
aefouv. ODM 

Das gemein a braucht mán den 
fůr 0/ wiewol cs zm zeyten fein 
rerlegrt / wie in dieſen worten; 


(Ke | 
—— gethan. Cos váml 


J 


a olale wlaſtnoſtij ſwau zaut 
bo w nadepſanych — | 
Das a mít cínem objignícrten X 
činem tidlíricht man gleych ſchier seté € 4 
auß / alſo: 


bl 6 
máňlib/ / M 
Maͤnner 
DA : 
S wirgulkau 
nckdy J ge ſe 


hore og: 


Cy Luterg bez proměny 


XVIII. 
Bic? Buh faben baben durbaufi jre eygen 
(.baff: allenebalben vote n der Lattníjhen 


oder Behenuſchen ſprach. O fv 
fino 
vařo m Latiat a m Cie eim —* 
bričbence c/ fonber 








| téšsa í wy⸗ 
yatvj wayſo gmenorváno 


mít cínem vbergefiricbenen </ oder 


82 Kr ser / ſpricht⸗ fůr cín c/ alſor 


dóber/ —. TOyšíjý. 
Ta 
» w 
pſanych lovmý. 






ete 





















Emy wlaſtnoſt zachowa 
hych ſlowijch / yakoj ſwrche 
Wenn aber die Vocales 
gen | ſo ſpricht man das v in vilen dcc 
fůr čín f/ auß / als * 
gebieten vil. 
Maozy rozkazugij mnoho. 
dyž pat Wokales 34 nqw 
tebdy v 34 ff w mnobýd [I 


XIX, 
Soricht man in víclen worten 
sufi/ wie bandě — Roj 9 
pů mnobýd ſowach weſſ· wuge ſe 


. 


, 1 bo Die b/ in vílen m) 
počáttu dykey wypowijda ſe / tab jé E fén pr | rtern 
Fojnahoťe ftogý. | 2 * —*8* —*— als im La⸗ 

$ Ozs ú mít cínem vbergeseydyneté 4 ¶ bei / ab: 
man gleych alſo * wie cín €/ neben act — el: 
oder (/ wie able | KX 
uj Sreun tl 9 / př áedíy, | É V —8* * 
$úrhlb/ | Zuuee, YO mnobýc flomých má fivý mlafte 


Brůderli/ | Bratr 
Guͤtter boje 
u Snadeplaným el véjé 
Jako c/n í/ podlé W 


on det mi autenden 
© Litter ach (polu své 


noſt tat zalo m Latýně Cieſſeint / 
—* w —— Nomýc nas 


Bem (/ menn man cín k / ſetzt / Pricht 
nádr anderft auf Bern wic „> 
Dolď/ ; — 5 —— 













D 

Rdyʒj fe E/ přítládá/ ne rináč 
ko (amo £/ wyſlowuge je/ oúemý 

boťe ſtogtj. 
b Aat fein dygenſchafft gleych wie ím Late 

(ben vně Behemiſchen / slo: 

Swau wlaͤſtnoſt má roroné jel0 P 

Latinẽe a w Cjeſſtint/ takto: 





-Deml Comu, 
Die / Ta. 
Dienſt / Slu ba. 


Es bat auch zu zeyten ſein euß precẽ slo cís 


t/ aber nicht [o polřůmblic | (ore místela 
meſſig / das es meder t/ nod d/ lauc 
Nekdy take wyſlo wenij jmemá/ Joke 

£/ ale netaťzvplná / nej přé 

tak je ani tl anid / wzot / tatto: 


Su 
Dein / 
fabtlmnpý 

Dieſe Buchſtaben gleich mié 


teiniſchen oder Behemn⸗ 
cbel / alſo brand fe —— 9 


Deutſchen (prád 
sei sh etetí tb 
Cín v fo, toute; boy pr 


wa / yakoj na boče vra 


XX, 
my wo vátybu UTemecPém vřýíman. 
Oe ag. 
J— 00 a zu zeyten auf 4 jč bey F 
o hy 






Zeftení SíParez 
Ria Cbytře, * 
Siuiba. 


—* čet pří B ai k 
—— —— 
epten Brandt vně fpridr mána mehr 
ba rý das —— 


Cjeſſtine ff/ at fc t/ meb pl piš 


NR a pří ném ſto 
ou u * in der —E— vnd 
chen ſprach ein gleich —— 


Lateiniſchen / Eſe, Býri/ Alſo im 





Eſſen / B4 
Můͤſſe/ / Mufýtí, 





MO Latinſtem a Nemeckem 
gednoſtegne wyſlowenij má / tab a 
Poj naboťe fogý. 

Der Buchſtaben brauchet jbr fehraffim ME: 
Behemiſchen ſprach / alſo: 


W Ceffeiné welmi čafto té kity V 
zuwate / cakco: 
| slo Haſt do. 
Naſſe/ Vnſtt fer, 
Baẽſſe / —** 
Aber in der Deutſchen ſprach ⸗ 
ſch ble brade man fá/ on 









Ale w Fttmeďéi kočí mýto M to témž 
—Ba —— 


Fuͤr cín b, 
Osa bar ſein — 





ma | 
* oder diction / 
Blade n aro 
— 


— tč0ý oyloe 





Das w/ braucht man auch fr cín vj 

de / vnd mítten cíner diction/allo: 

w Caténa koncy a m proftcdludě! 
cij za v/ vštjmá fi/taFto: 


Teuffel / Diabel. 
Ewr / Waſſe. 
Thewr / Draho. 
Schaw/ S5leð. 
Vertraw / Swirx. 


raw / Panij. 
Das — auch offt bey ſciner ode 


fbsfři 

Cařé čaftotrát pří fivé volafinofkí 44 
$ — men immer su fůr ein | svfjem 
anfang cíner diction / alſo: 
Zum zorn / 

Zur —* 
zeygen 
Zac/ s eh —2 | 
c/ vaFošna hote. 
tz —— fer offt (m enfeng vaš 


mittel einer diction ako 


Aintlig/ „-- Cwáří Oblíčege 
Sef nj zaton. 














* 


XXII 

Veytzen / Popauzeti. 
Barmhergzig Yhlofronýz > 

YD profiředbu a na Loncy dybe: 

bofe bo vzijwa / yaťoj mý 
no. < 


Úě: Mein aller tiebýřer Bebem | ich 
bab Dir gi n 


— —* jr: nf vně zuſagu 
n den Buchſtaben der Deutſchen 
Revi vnd | pr 





chtſchaffen Fennefij 
ben; fončer aud u — — | 


sll4 Cjecbu / podlé 
| 3prámu a naučený 


Rage / budefo mocy Cit4 
platí y mluwiti. : 

S Mein einiger geſell / die cunt⸗ 

ſo du mír bewieſen baft / heh.: by 

du mír cín Pnecrridt/vnd zmar 

CN we zu ber Deutſchen ſprach er⸗ 


—— 
owaryſſi / znaͤm too 
—— | žes mí zprámu ; | 





Cie: 





ceſtu prawau £ Nemeckẽ řečí vbáudl 
3 toboťf welmi defugí, 

Aber cs duncfet mid cín ſehr fhmer mb 
derſpennig ding / im auß ſprechen diefer Bak 
ſtaben ſein / das bey jhnen ein 

che verenderung iſt. 

Ale zdá mí je welmi těštá v odporné 
wẽece / pří tech lícer roypormýdaný rým 
že pří níd) rozličná proměníredlnof 








eſt. i 
ví ¶ Es ifi mol mar / bas cín Awen te 


verenderung hat / in dem / das cín yedes Lan 
jre ſprach anders vnd anders redet. 
Geſt tak / je tezka promenaitedlaoſt gi/ 







tým/ je podlé rozlíčnofří Eragin / gl“ | 


nač a gináč Lidé 3 obylege Aa)] 
frouog Nemecky dd | 
Dnd wenn du auff © 
ſche / Bayeriſche Šedfildej Hlde 
—— —— pně 
Deutſchen (pr reteji f6 find 
in ycoerfptad befonderc PEGTCENO vně 
cygenſchafft jrem Le o ad 
etlichen iſt cín ſolihet v 

mal cín Oeutſcher den andern mí | 
Z Foyj ZAaPavft/ Sleiſte Daroerií 













če neporosumý, < tmec Nem⸗ 
—* Meyſter aller £ 

—— zeyt / das die Funít nic 

byče a zwyk wſſech v⸗ 

m čaftm wffemu 

p oſtihnauti ne⸗ 

pa du auch in 

Ben vnd vnterfdcyh | 4 verwandlun⸗ 

— begrifřen werben s — 






y pri mém Mazyku © 
mnobo Proměníteblno ft a — * 


kcetiq vmeni 
—A ⏑—— 


ſche oder *8* Werheriſche Polni⸗ 
re al Windiſche/ nna ft 
baben/ —— 

tlidyc fdyeyden R * 

















fo / das der Behem einen Winden 
lacken wenig verfiebet, * 
Nebo Cʒqta Morawſta / poll 
Sroſka a ginẽ z nich pojilé / (mém 
ſtaoſti magij / anctktere tal ft 
Ce Srby neb polaku málo roji 


muj. 
VE ¶ S liche vnter ſcheid begebenů 
nicht allein in der ny J 2w 
chen / fonder bey vil anderen (pr | 
m w Cjieſte a Nimꝛecke ie 
ale pří mnobý y ginych retech tak⸗⸗ 
tvý rozdijlowẽe ſe nachazegij. 
Dann mir in der Welt Zwey vně 
ſprachen befinden / welche alle grob ſein 





ſie mit der kunſt vnd gewiſen Regela rudé J 


rerůndet nod begriffen werden mě 
ÚTebo w — * dwa 4 ſctomdeciat 
zyküw naléjáme/ 4 ty wſſe 
brubé fau / geſſto vměným 
zprámwamí ſtizeni | 
Außgenomen dieſe drey 
Bobra Bind 
baben jre gewiſſe 

rom techto třy| zidow ce 

* Larinſteſty (ové giſte zorawy a 


gule mag. 






Nevmijm neci £ 
Poyj fe dobře C 
tmětí nejádáný, - 











XIII. 


x 
K M do an Aichiſch oder de 
Dmýfllí taté Riecky neb z 


bot (by > 
V: G4 Fan nichts / denn ařeínif vnd 






mý re 5 ich emiſh darzu 


icht 
me a Nemecky 4 
naučím / wijc vy 


id dod auch níbt me= 
id) metne (prach / d 
vně Deutſche mol A o 6 id 







enij nepotť 

+ Poyš fiovog Vazyb Ciefbý, bros 
TY 6 Zatiníbý dobře vs 
- du / přeftanu na tom / ato 
pro tu příjčínu/ je kdybych mýce chtel 
vmtti Om pamět má (néfří mobla 
— Oovy šádné čečí doeo. 


HE WOufagft cben 
Bom lo a so mim m 








h 


XXV. 
bu /mayrvjce to pfáníj a wykl 



























ſchen landen / vnd iſt genant / 

Dobře prawijſs / Nebo májje Ziftáro Latinfýd / Ciefbý pen 
čest oekvoto V | 

řý bišený/a lowe Kacině: * behen⸗ 


Bináč ſpeſſaegij jádný naučící ſe ne⸗ 
muo je / nej tak / yak nýnj osnámeno, 


* 


dt 


Dnd mas du nicht koͤndeſt tmít der 
ſprach außrichten / das richteſt du mě 
tzen Welt mít der Lateiniſchen (pradéíke 
A coby Nemeckym yásyřém gé 
nemobf/ Latinſt oͤm wſſody po 





ſwetẽ gednati muͤjeſs. v 

Dno al wenn Du in ach Don Auf kegung vně auf pres 
dieſer dreyer — * ryby + ý0% der Artickeln. 

nem yetlichen /es ſey —— © Zíterád dbal 

uen / Zerrn / oder fuͤrtrefflche s wu / ktera mí fi dobře lébá * 









om mám cčitoft nemalau / gefito 
waffy ď 
ky. vín: ' řečí mnobo rey⸗ 
— 
vnd vntervocy ſung — —— re 


wirſt darbey mt verderben, 

A tab * budejé ry rá ted * | 
kech zwyriy / budes fe mocy bod A 
Fajdému trefficí/buĎco ZEM 
šetí/ Hrabett/ pánu/ 3 | 


Zupey / 4 tak nejah n gd mol gefelt | aber in bem nít 
Ce: GYlowilibi rovn“ ša chen 

befleyſſen / aber Čento 

vnd außlegen 0% i 





vnd Deutſchen 
Gizt vá tat vein 










Ne: FTakt geſt muogmilý 

chu / zet ſe mnoho toho vjjmá|al 
ſſak proto kdyz o tom sprámu 
welmi * pá 9 — co 
pak na wetſſij tejkoſti bylo 
dobrý Mijſtr woſtatku w kaſtem 
wenij nauẽij / koyz 9 příroseným 
cem mluwiti / atoho 90 něho pílnép 
zorowati budeſs. 
Oem úft alſo lieber Bebem / das man fold 
víl braucht/aber yedoch wenn du darinn ctí 
vnterricht bórefi / wirſt du es leychtlich 
greyffen / Warinnen du aber mepter ci 












gel bafi/ die úbung cín guter (Neyfier mě 


das offt reden wird dichs mol vntern 
iſts anderſt ſach / das du mít cínem g 
Deutſchen emſig reden / vnd jm | 


ie andere 

h sport. 

C4: | protož pří Ctcbto 
negffíh ſlowich techto 










svá R gete m vájyřu“toaf 

rod geſſto m vasyfu/ m 

CiciPém rosdylnofi ma "M 6" 

DSerhalben bey den — woͤrtern 

braudycr man dieſer Artickeln / Miche in ewe⸗ 

“ Behemiſchen ſprach am vnterſcheid bas 
n. 


S TO VTeměíně, < IW Cjeffeině, 


Sas Weib/ — > Tato Zina. 
Dao Maxdlein / Cato Diwečta, 
Das Rofi, 





/ 
d/ |- Čento Ruonñ. 
De $nbo/ | Cate Lípě 
7 16 Brot/ Tento Chléb, i 
r Bopff] 
rn Tato Hlawa. 
«“ CTato C 
Das Meſſer / Tento če. 


Dae Wammes / Cente Kabát, 


Siſte vodítý rosbýl 
lácb fi nadnésý | Peesči Posl 
wem: / 












wam 3 waffi řečí/ Fbyž ſe Neme | 


ach mol abnemen / menn cín © er 


ſty veij / yak melmíobysdní tb lernet Wie er fo 
tykuluüw mluwij / yako tafto: bm Artickeln redet / wie albie * k 
mílý žena, Muog / Cen Artyfolt , o. martin dem máří 
fřému pohlawij ſe vjijwa / Jet alfo/ —* Re PORADNÍ Weybiſchen 
Pe milá paní. —— — o —25 
Mei lieb aw. —— p no 
tTiuog můý Dane, —2* n Jrvytulýc mýcí — 
Mein licber Herr. Cs číně ArtyPulýmo / Peeréš ft w 
maãa mílá Danno, má oagý/bo Cšeffcíny Plas 


Mein liebe Junaffram. : den vů — fra mufi du auch fonder= 













Muog mílý Mladenẽe. Bera Feit brauden be 
Mein —4 1 eny oeusiében vně Behcmi= 
1 mílá Sewecko. ds mít alle (6 man 4 o Articteln/bae 
pa — * braudet/ zu der Bebemifáen fer P 
té mílé Dadbý : : 
— ap, sk mnobýc Acextvlgw vazy Ce 
ty1é milé Děťá * nemá/ a gich nepottebuge/ Peečnýš 
in lebce R ye pry « fládení býcí / nebrý 
É nav wluwiti bril 
—53* Tort ae ſto —1** etl / svem 
Fuͤrwar es iſt ein 4 de Behemiſche ſprach vil 
en moren zufipricíf ital bom 2** 
dem gemeinen meyden werden (P weg ver⸗ 


— en / víl mebr / men s 
dar W 4 l 31 n ci 










ner wolt reden / vnd fie nicht darzu 
wer cs gar vnformlich alſo: 
Wotec y Mati ſſli na Winnicy 
Cieledij. 

Der Dater vnd die Mutter fend mít 
gantʒen Haußgeſind in weingarten 
YO té řečí Cj je é jádnýh 
fe neklade / nej w Fe 
Der Pater, Die Mutter. em 
Kterẽʒ kdyby kladl r Cjefitinu | 
YOotec | ata Maãti ſſli ná Winniczu 
tau wſſij Cjeledij: Neſtogi dobit 
kdyby tak mluwiti mel / ſwa —* 
In dieſer 2 * ng 
Irtickel | aber inder De ben (prád 
wie obgemelt iſt Čo du fe * in der DO 
miſchen (prac ſetzen mollefi / = ; 
bel ſtehen / vně menn čb 
leſt | wirdeſt du verlacht vnd 













mercken / im 
gen beyder pr 
den ſolteſt. 





Coj m čaftém * leh 
— Sapho 
protoj pří těchto Formach 
wyrozumtti mocy budefs / 0 
Pulorvé robia Inoft fivau ma ný. 


eſen Fo ler 
ref — n ře te — 





£ —— Dán tohel/ aby kont woſe⸗ 


Der št geſchafft / du ſolſt jm das pferd 
jé Dna Winnice weliky všítefk 
Ci —* Weingarten bat groſſen nutz 


nine s á" 
Suefem dm o SRÍ v 


7- p o Pána pre pro gebo ſprawedlnoſt 
* > 1 Die s lícb von we⸗ 
dobre (c na af Zahrade 


D üij 








Diefe Fraw —* nie fft weißlich. 


O Herr es gehet recht zu in 
Teto Daný Dán welite yerax 


Od tohoto Dana dobrá miradá 


















Don dicfem Herren iſt mír ein guttet do Vher mede, 
gegeben, Oiefer $ramwen Herr fůrt — 
¶ Tito k rozkaz ali wam wen fbafft ine (Šungerlandc 
ſtau Xʒto Daný welik au fčodu slý libé čís 
Dieſe n —* euch heyſſen cín ný na gegý p timofti, 
herauß tretten, Oiefer $ fen na t běfen leut groffen 
Techto panuw náles gẽ (pra Cu * 
Dieſer Herren rrteyl iſt gerecht. 43 k álý líbé pro gegij ste 
Temto Panuom dekugem 3 (pravé De wáný. 
liweho nálezu, ; R fo ioboe die (cut pon wegen ke 
Dieſen Herren dancken wir des gaecheca © é — 
Vrteyls. | m wam dobrau 
Na tyto Dány šalomwáno přid 8 au / Dán gede domur⸗ * —*— 
lem geho mi loſtij. © raw / ich wil tub dute ey ſa⸗ 
Dieſe Herren hat man angefleget r“ vd Od gender Berr reptet 
Rónigliden Maieſten této Dany Ufě fn fem bo € Cjech nefl 6 
© pani mioſtiwij a Sprá Don gegýmu Dánu, 
Saudcomé tr $rawen bab dy cínen Brieff n 
© gnedige Derren vně 3U jrem Herrn getragen. 





wany na Swatbu, 


Frawen fein 
té ám vřášáné: feet die * g 
én X groſſe wolch⸗ oper — luj ny 


erzeygr4P ch · Bufer ra 
ně fové 0 podn — | vnb Oienerin k 
— spratongt ben fi bom zugerid Senerin ha⸗ 





Tímto Daným snamenitý a welmi 
poctiwij darowẽ dání ſau. 
Dieſen Frawen ſeind treffliche vně faſt ehr⸗ 
liche geſchencke gegeben worden. 
Tyto Daný dowedte do gegich příje 

bytküw. 
Dieſe Frawen fuͤrt in jre gemach oder wo⸗ 
e 


nungen. 
© Paný miléračte býti weſely a dob⸗ 


-0 


rémyfli. 
© jr lieben Frawen jr woͤllet frólid vně duté 
muts (cín, E, 
Od techto Panij níc 34 gijdlo brátí 
nemáme, | 
Don dícfen Frawen follen mir nichts fůr das © 
effen nemen, NÍ 


Čato Danna geſt welmi příná/ wijce 
ctnofěmí nešlí odewem ozdobená, 

Dieſe Jungkfraw iſt mechtig ſchoͤn / mit tus 
gent mer / dann mít fleyder geziert. 

Této panny Otec y Matkazemieli / a 
ona m ſyrobẽ züſt ala. | 

Der Jungkfrawen Dater vnd Mutter ſein 
geſtorben / vnd ſie iſt ein Waiß blieben. 

Tyto Panně za dwa Tiſyce Statku 
Otec po fivé (arci züſtawil. 


en baby Vatter nach ſei 
Oieſer Jungkfrawen bat jr Vatter i⸗ 
nem tod bey zwey Cauftnt guůlden wert 


gelaſſen. A © 
Tuto Pannu dalí £ ſtawu Manzel⸗ 
fFému / Wrozenému a Statečnés 
mu Rytýťi | 
Dieſe Jungkfraw bat man cínem Edlen vnd 
Geſtrengen Řítter verbcyret, 
© Panno twá čeft kraͤſu přemábá. 
© — deine ehre vnd tugent vber⸗ 
trifft die ſchoͤnheit. 
Od teto Panny mnozy dobří příjElae 
dowẽ ginym ſau zůſtaweni. 
Von dieſer Jungkfrawen ſein vil guter E⸗ 
pempel den andern gegeben worden. 
Tyto Panny málo gedij / ale welmi 
tancugij. 
Dieſe Jungkfrawen eſſen wenig | aber tan⸗ 
Gen (cbr, 
Techto Danen Aláffeer welmi zchudl 
tédto kaſüw. 
Dieſer Jungkfrawen Cloſter iſt dieſe zeyt ſeer 
arm worden / oder bat faſt abgenomnẽ. 


Temto Dannám welikaͤ ſwoboda geſt 
dana / kteraͤz prménebyla, 
Dieſen Jungkfrawen ft cíne groſſe freyheit 


gegeben / weliche vormals iff nicht ge⸗ 
weſen. 
Tyto Panny lídé vo nenámifří magij / 
1 proto še ſe Doba nebogý / alidýj 
neſtydij. | 
Dieſe Jungkfrawen baffen die leut darumb / 
| das fie Gott nicht fuͤrchten / vnd fi vor 
den Leuten níbt ſchemen. 
© Panny/máffe odplata ro Nebi nab 
| giné ſtawy. 
© Zungkfrawen / ewr lohn im himel iſt vor 
anderen ſtenden. 
Od techto Panen pokorna zaͤdoſt na 
| waſſij mílofř fe wzklaͤdaͤ. | 
Don dícfen Zungkfrawen wird cín demuͤtti⸗ 
ges gebet an E. G, gelegt, 
E Toto Wijno dlaubo lešetí nemůše, 
Der Wein Fán nicht lang lígen, : 
Toho Wijna Foťen welmi dobrý geſt. 
Des Weins mural ifř febr gut. 
Comuto YVýnu netco přídalí / nený 
famo 9d febe tak. | 
Dieſem Wein bat man, cín zuſatz geben / er 
iſt nicht von jm ſelber alſo. 
Toto Wijno než ſem zwẽdel / až mí 
hlawu —8 


— — — — —— 


XXXI. | 
Der Wein ehe das úd jn recht Foft/ bat er mir 
den Fopff (bon zuſchlagen. 
© YVýno Foyby tebe nebylo / kazdeby 
roce (mutné bylo; 
© Mein mereft du nídr (o were cín petlís 
des hertz traurig. 
Od to hoto YDýna byla mí hlawa roc 
mi zemdlena. 
Von dieſem Wein iſt mir der kopff ſehr ge⸗ 
ſchwecht worden. 
Cato Wijna kdyz £ ſwemu čafu pri⸗ 
dau / welmi DObrá budau. 
Dieſe Wein wenn fie zu jrer zeyt Fommenf 
werden ſie ſeer gut werden. 
Techto TDýn barma peknaͤ zlatteᷣ bard 
wyvbywaä. 
Dieſer Wein farb pflegt ſchoͤn goldtfarb zu 
ſein. 
Temto Wýnuom nebudeli Koken 344 
bomwán/dobrá nebudau. | 
Diefen Weinen wird man nicht die Wurtzel 
wol bewaren / ſo werden ſie nit gut. 
Cato Wijna ſtuoro wſſecka naͤm zwo 
ctela. 
Oleje Den ſein vns ſchier gar zu eſſig wor⸗ 
en. 


© W̃na / kde geſt fe waͤſſe lahoda 
dela? 

© Wein / mo iſt ewer liebligkeit hinkommen? 

Od techto Wiijn famého koſſtowanij 
ſküro fe wſſickai zezrali. 

Von dieſen Wein ſeind ſie ſchier alle nur vom 
koſten vol worden. | 


řijtlabotvé nilteth. 


Etliche Exempel. 
Tento Cyſat Det Kayſer. 
Tento Kral / Der Boͤnig 
Toto Knijze/ Der Fuͤrſt. 
Čento Nachrabe / Der Marggraff. J 
Tento Krabẽ / Der Graff. 8 
Tento Dén/ Der Bert 
Tento Rytijt / Der Kitter. 
Tento Zeman / Der deluan · 
Tento — * pu 8 | 
Tento Sfaffář er © . | 
— ——— Der Hauptman · | 
p Auřednýř|/ pá — ke 
ded 
Čenco ovn F Ser vran berr/ odet 


(Grofvater 


2 tec 
oči 
Šynf v 
—— 


ratr/ 


Čento Přátel 


wáte 
Cato Vicdělej 
č 

uterýj 


Cato Středaj 


Cento Citwrtek / 


Tento 


tek / 
Tato 


obota / 


XXXI. 


Vater 

Stiefuater. 

Stieff (ůn, 
ruder. 


Der Freundt. 


V 


Wayß / od Waig 
Detter, | 


Feyertag. 
Sontag. 
Montag. 
—* l be 
inſtag. 
Mitwoch. 
Pfingſtag / oder 
¶ Donnerſtag. 
reytag. 
0 n; 
Die Woch. 
Die Boͤnigin. 
o“ 
te Marggre 
Die Gráffin, ffin. 


Danýj f raw. 
Zemanka / Edel Fraw. 
Sluzebnice / Dienerin. 
Saffátfa| Schafferin. 
Dijwka / Magd /od diern 
—— Dránfram. 
Cato Baba / Die Anfraw / 08 dro 
WMaͤti / Matka / VNutter.( 
Macecha / Stieffmutter. 
Oceral © Codter. 
aſtorkynẽ / Stiefftochter. 
eſtra / Schweſter "n 
—5 — Freundin. 
eta / Tetka / Maume. 
Tato Zena/ Das Weyb. 
Toto Podletij / Der Lentʒ 
Toto Leto| Der Sommer, < VŽ 
Toto Podzym Der Herbſt. cy 
Cato Zyma/ Oer Wintter. 
Tyto Suche dní One Quc* 
Cpro Wanoce / Die Wein ten. 
Thto Letnice / Die Pindíten 
Eato Welika nocí Die 






Owanacte Meſpeuow. 


oͤlff Monat. 


Leden 





* 





Leden / Jenner. 
Dnor/ Bo ng 
Břesení 
Auben/ ; 
Maͤs Hay. 
Čento Cjerwen / Ser Brachmon. 
—— Gexwmon. 
rpen Augſtmon. 
—I < Herbſtmon. 
E —* Weinmon. 
—*8* | Wintermon. 
od d Ebriftmon, 
latto / Das Golt 
třybrof Das Silber, 
Zelezo / Das Eyſen. 
Wolowo / Das Bley. 
Sklo / Das Glaß. 
Zrcadlo/ Aer Spiegel, 
oto Kladiwo / Der Hammer. 
Ejeloj Die Šrírn, 
Ořo/ Das Aug. 
-en Aer Hals. 
oj Der Schenckl. 
leno Das Rnie. 
Bticho / Du Bauch. 
„£ 


Ropíto/ 
Pyro / Die Feder. 
Ezernídloj Die Dinten, 
DDofnof Das Fenfie 
Sufno/ Das Čud, 
DPlátno/ Die Leinwat. 
— —— Das Leylich. 
olo Das Rad 

Coto Srrubudloj Das Riebeyſen. 
Seyrko / Das Sieb. 
Rzeſſeto / Die Rexyttern. 
Prkno / Das Bret. 
Dẽewo / Das Holtʒ. 
Dijlo / Die Arbeyt. 
Gijdlo / Das Eſſen. 
Wijno / Aer Wein. 
Piwo / Das Bier, 
zIrnko/ Das Koͤrnlein. 
Gm 

Die Dórricin. je ver⸗ 
gleydnůf. 


Der Leyſt. 





©- 


báner Juͤngling. 


XXXIIL 


ptbný mlaãdenee — 


Déná Danna, 


Ein 86 Jungkfraw. 





— 


pes né — ler oohet. 


Schoͤnes Bnaͤblein 


S Farebý 


5* 
Fin Sſkar — 


be Fraw. 
= * Dewẽee. 


Sſkaredẽegſſj 
E 
šou 5 


Aller r, VPM 


Sdeuslche⸗ Maydlein. cheſt. 


y Dobrý YVšl, 


Gurer ochs. nevi. 
Fin r or já od 
Gurc e C 
Dobré Cele, od č 
Gurs Ralb, 
Beepení 4 šorfy 
r Or n 
—— 
Nayxyhorſſuij. 
Zle Hejbt. a he 
to file, Mý 


Cučný Wepẽ. 
Eeyſts Schwein. Tuenẽgſſi. 
Ein Cučná Swine. Feyſter. 
Feyſte Sam, Navtuẽ 
Cučné Orasfe, Aller feyſteſt, 
Feyſts Spenferckl. 
Býlý Chléb, 
Weyß Bror, Belevſſij. 
Ein Bijlä Zemle. Weyſſer. 
Weyſſe Semel. Naxbt legſſij. 
Bijle Wijno. Alleweyſſeſt. 
Weyſſer Wein. 


Dobrotivý. Dobrotiwa. Sobrotiw 
Gůttiger. Guͤttige. Guͤttiges. 4 
Příýznívý, Přijsnímá, pýísnímé 
Guͤnſtiger. Guͤnſtige. Gunliged © 
Sprawedliwy. Spwedliwa. praw: 
Gerechter. Gerechte. es. 
Miloſtiwy. Miloſtiwaͤ Miloſtiwẽe. 
Genediger, Genedige. Genediges. 
£Yilofroný. Miloſrona Miloſrdae. 
Barmhertʒig. Barmhertʒige Barmhertʒiges. 
Prodlimý, prehliwa. Prchliwe. 
Gechzorniger. Gechzornige. Gechzotnige⸗ 








XXXV. 


Hutwiwy. Haewiwaͤ. mewiwẽ. 
Zorniger. Zornige. orniges. 
art. Irda. (žně 
toltzer. Stoltze. Šrolnes 
Pyliný. yſſaapyſſae. 
Hoffertiger. Hoffertige. BHoffertiges. 
pPotorný/ | Doóforad, Pořorné. 
Demuͤtiger. Acmůrige. © Demuͤtiges. 
STíbý, x Lehky. Chutn 
Stiller. —— —— 
Horts. CTeplyÿy. Protiwny. 
Soſſer nen Widerſpẽnig. 
lašný. rordý, | ZanýFarvý, 
et, Bart. : — 
Sladky: Byjelý, | Wonnyÿ. 
— * —* —— 
abodný, tš . bromý, 
Deblicher. Schwerer. 
edſam. Ralter. Grawer. 
Merey. Sſerÿs. Zarmucený, 


eycher. (Grammer, Betriebter. 
Cierweny. Ciernowoky. Rychlý, 
Rotter. Schwartzaugig. Behender. 
Modry5. Bilowokÿ. Wopily. 
J Weyßaugig. Trunckener. 
dý 


x srov nás 
Solches aber wirſt du mít emfigem vnd ſte⸗ 
tem reden baß begreyffen mógen Dann die 
lerer einen petliden | vnd zuuor auf 
dieſen / der ſeinen můgliben fleyß fůrmender, 


Predmluwa ta 


to Mladencuom pfaná/ 
AP gich ſamych vzitku vydaná, 
Ktet᷑ijg vmenij jádagý/ 
Apilat včít fe chtẽgij. 
3 Baih Muzuw welmi včenýh/ 
R 3 gegid (myflýr rozumných, 


Dice Dorred iſt zu nut erdacht / 
Ken Jungen Knaben vnd gemacht, 


Swobodny. YWefelý, — plefnfivý,* 
Frey. Froͤlicher. Schimleter. 
Horfý, Leniwy. Czierny. 
Bitterer. Fauler. Schwartʒen 
Smrodutý, Strizliwÿ. Blanfytný, 
Grincfender, Meſſiger. Aimelblemá, 
Slepý, Odporný. MBledý, 
Blínd, Widerwertiger. Bleycher. 
Hrbowat. Krotkyß. Smutný, 
Buckleter. Beimlicher. Traurigern 
Zelený, Derry, Cierſtwy. 
Gruͤner. Pfefferer. Fryſcher. 
Dopelatý. Rulhawÿ. Woſpalß. 
Aſchenfarber. Hinckender. | Derfblaffeneh 
Zluty. uchy. Cičemný, 
Gelber. Gehoͤrloſer. Vnnuͤtzer. 


A tak podobné ginÿch gmen gint P ono proj kord ry 

dobných budels mocy vᷣiiwatn Dn? fleyffig lefen alle ftunde] 

Dnd der dlcíchen andere vně andeter woͤrt⸗ Was ſie alhie werden gelert/ 

[ein dieſes gleychen / wirſt du aljo mógen Don weyfen Leuten ift erflert. 

brauden, - —J * 

YOyc toho dogijti budele mocy přícá 

ſtem lovení | cb Hu fir obvég J Salomon. 

kazdeho navčýl Akoho zwläſſte bus Múbrý Sſalomün m fníbád ſwych / 

výš ſwau fnajůý poví wynatezg· Předepfal o wſſech pl“ 
| ii 














Ktetijj Vmenij Maudroſtti / 
Prawa y wſſech Sprawedlnoſti. 
Zigdoſtiwij ſau vmětí/ 
A ved ctnoſtij dofábnautí, 
Grunt (Bazeñ Dáne) pološil/ 
Kterýj wſſecky wecy ſtworil. 
Cent (kdo ſe bo bogij) to dá/ 
Kdoʒ bo 3 ſrdce za to jádá, 


Der weyſe Salomon geabt| 
Don allen Knaben bat gemacht. 
Ein Buͤchlein die Kunſt vně Frumbkeit / 
Herſtandt / vnd auch groffe weyßbeit. 
Liebhaben vnd hoch erheben / 
Vnd darnach dencken zu leben. 


Der ſagt / das die furcht dce Herren / PO i 


Sey aller weyßheit rebter Ferne < 


Wer jn nun fůrdt/der wird gewert / * 


Alles mas er hertzlich begett. O 


A0 
ADitagorad 
pitagoras Muj veeny⸗ 
WMaudroſti (mé wyzdwijenÿy. 
Voͤedlaijky ſwe vẽijwal / 
Ať prácy genapomijnal. 





XXXVIL 
Rita/toabyzabowalí[ — 
A Fajdého dne einili. 

prwẽ nešby ſpat gýcí chtel / 
pří vvášeníý abyměl 
© čems tobo dne praco wal / 
A cos dobrého vdelal. 
Nauẽillis fe Které cenofří/ 
Vmenij taťé Maudroſti. 
8 tobo máje fe radowati / 
Ďobu ſwemu dwálu msbácí, 


Pitagoras der wolgelert / 
Vnd ftiner weyßheit mol geehrt. 
Offt ſeine Schuler ermant hat / 
our arbeyt / vnd zur guten that. 
Sorechend / betrachtet alle tag / 
Was id euch alhie yetzund ſag. 
— du ſteygſt in dein bet / 
ihe / das du ſolchs betrachteſt ſtet. 
Wie du den tag haſt hingebracht / 
no maedu guttes haſt gemacht. 
Ob du cín Tugent haſt gemerckr/ 


Die dich zur leer vnd Weyßheit ſterckt. 


du did magſt frewen ſehr / 
Vnd Gott darumb geben * Ehr. 


E v 


ZAdoby paf ſwuog čas nardraiſſq/ 
A mě navvfiledrilegifi. 
YO gýdle/iv pítý/bodorvwaáný/ 
TO marnofti a sabálený/ 

Swe dobré obmeſſtawage / 
Ana zlém ft zaſta wuge. 
Hanebnẽ ſtrawil a zmaril / 
Toho aby wijc neẽinil. 
Skuteenẽ toho lítuge/ 
Na ſwe myſli tejkoſt mage. 
Pana Boba za to zaͤdal / 
Abyte fám obhagowal. 
Od lenoſti / zabálený/ / 
Rod zleho obcowaͤnij. 


Wer nu die aller thewerſt zeyt / 
Vnd ſeiner Jugent —— —X 
n eſſen / trincken / vnd ſchlemmen /· 
ků Dancfatieren vně chemmen. 
Sein frum nicht achtet nod den nutʒ / 
Anhengt der a trur. 
Schentlich verzert hat / v — acht / 
SDer laß yetʒt faren ſolchen bracht. 
Vnd gehe in ſeines en ſchrein / 
Sein ſunde er bitterlich bewein. 


* — b bittſ 
Gott den Herrn darumb bittſ 
* Das er did ſelber molbebůc 






Quintilianus ©rator/ 

A melmí Wčený Softor, 
Torařé geft sacbhomámal/ 
 Swým Wčedlnýtuom předřládal. 
Nabkby fe měli chowati / 

Zahalenij wyſtẽij hati. 
Neb Cilowet od priroʒenij / 

Narozen geſtk pracowáný. . 
Wpodobenſtwij otom toypfal/ 

A na Howadech přyřlad dal, 
Rita/yaPojto Drař £ lýtaný/ 

A Bůň t rychlewu brhaný, 
Cat y Pořolený lidfřé/ 

Sudomný v take fiozefté/ 
Atomu fe gefi narodilo/ 

Aby midycřy praco walo. 


Quintilianus Orator / 
Vnd ſehr wol gelerter Doctor. 
at ſolchs zuhalten auch gepflegt / 
VBnd ſeinen Schulern fuͤrgelegt. 
Das ſie fliehen die muͤſſigkeit / 
Zur arbeyt allweg wern bereyt. 
Dann wir zur arbeyt alle ſampt 
Erſchaffen / vnd iſt vnſer ampt. 
Das mír arbayten frů vně ſpat / 
Die gleychnüß er dir geben bat, 
Gleych wie zum fliegen wird ernert 
Ein Vogel / vně zum lauff cín pfert. 
Alſo auch das menſchlich geſchlecht / 
Geyſtlich vñ weltlich/ merck mic recht. 
Golan die arbeyt fein verhefft / 
Vnd alweg haben ein geſchefft. 


C 4 (0, X $ > 


Kate HTubřec oznamotal/ 
A sabálený stěžoval. < 
Prawe co mým Díed nýžnom/ 
Dobrých Mrawuw m lo waijkůͤm. 
Aby fe kajoy waromal/ 
A 3abalený wyſteijhal. 
Budeli pal zahalet/ 
A čas ſwuog darmo mariti. 





. —— 

O tom aby giſte wedẽ 

By pat fám od ſebe nechtel⸗ 

Giſte muſyſs včínítí/ / 
334bálent počet dáti, 


— 


Der weyſe Cato a — 
Das nímme ——*—— die Leut. 
Vnd zeygt ſolche ſeinen Sbulern an / 
ie jm alweg warn vnterthan. 
Das fie dě ee loß vně treg / 
Nicht giengen auff der faulen weg. 
So abeť>ciner bet gethan / 
VBnd ſeine zeyt hinfaren lan. 
Das er yetʒt * ſeinen 36 
as cr ſich vom muͤſſiggang reyß. 
Ou muſt etwas fuͤrwar fůrbaní 
Oder gibſt rechenſchafft daruon. 


Seneka. 


Seneka takẽ powrdil / 
Neb geſt o tom dobře wẽdel. 
Bdoj zahalij bez včený/ | 
št jímot gebo nic nenij. 
9 mrt převPrutná/ 


Nam dem přesochní brosná, 





X živého Cjloweka Hrob / 
Prawij o tom y Smatý Job. 


Der Seneka auch alſo ſpricht / 

Denn er hierinn iſt wol bericht. 
Wo muͤſſigang iſt one lebr/ 

Der ſelbe menſch ſteht in gefehr. 

Vnd iſt nichts anders / denn der todt/ 

Vns Leuten ſehr ein bitter brot. 
Dno der lebenden menſchen grab/ 

Solchs ich in Job geleſen bab, 


1 po milý Mlaͤdenẽe / 
Dobrych ẽtnoſtij milowaijce. 
Tebe f tomu napomýnám/ 


CTeb ro pramdě za ginénemám, -» 


x 


3 předepfaných řečý Maudrych / 
A gích včený rozliẽenych. — 
Ze nad vměsý a Cenofii/ ©) 
Nemuoj níc drajſſijho býth | 
Snajnau —— — j 
A (tvého včený blebi * 
Zanechage wſſech waraoſtq / 
Hodo wanij y obnſtwij. 
Sobe F vjírtu(e veil / | 
V Bojij bášní aby ziw byl, 





XL. 

Swým Rodicuom P poctiwoſti / 
Od nich doſahneſs wiloſti 
Brečgj na tebe nátladu/(* 

Litomwatí giž nebudau 
Bnage to/ še (vým Vmenijm / 
X ušittu fobé yjíným, 
B ꝓdctiwoſti —8* uo zeſs / 
Ata tuše wzacnym budeſs. 


ba ete knab / 
Mi tugent / vně mít ander gab. 
Zu dieſer Lehr id dich erman / 
SDSenn ich hab keinen zweyffel dran. 
Was in der Weyſen menner lebr/ : 
Euch zu gut ift geſchrieben ber, 
Das vber Runft vnd ugent 3varf 





>, Hlibte gróffer ſey glaub mír fuͤrwar. 


Das du fůrmendefi yß vně můbe/ 


Acince lernens warteſt pat vně frů, 


Verlaſſend alle fauligkeit. | 
Schlemmen / praffen vnd ſchambarkeyt. 
was dir ſehr nuͤtzlich iſt/ 

Dno fuͤrchte Gott zu aller friſt. 
Das du ſeyſt deím geſchlecht cín ehr / 
* Wenn du wirſt haben fein geber. 

tlbs auff dich leget groſſes gelt / 


Dn jen dennocht nude mgefcle, © 


Wiſſend / das du mit deiner lehr / 
Iren vnd andern ſeyſt cín ebr, 
Nimbſt du dich ſolcher tugent an / 
So wird aus dir cín frommer man. 


Rozmlauwa⸗ 
ný o Menij. 


Vnterredung vom ſtudieren. 


Jan a Wolff. 
Jan: IWolffe / co budeme sytá“ 
bobdá dělatí * 
Wolff Was merden mír morgen tbun .. 
Woiff ICo gine dní dělámáh 
budeme fe včítí, NA 
Was tbun wir andere tage/ v werden 


lernen. CBogam bye nemil 


Jan: 
F —— id — Neyſter nicht ge⸗ 


ſtrichen werde. 






00: proẽ by wil / cos vdělalé 


Wes halben xas haſt du verſchuldet un 


"an: $YOčera brage w Rá 
: era hrage w Raͤze mlu 
—9* ſem rony | | * noh ný vém 
eltern vnterm (pí ; 
der fein gebot / Oeurfd pe — 
iy bé nenaučil fem ſe / co ſem měl wen 
ati. 


Wo: oto 
vět ceě dp gſy dobrý prorok / 


A ty horſſij než howado/ wed 
34 nauẽiti / toho ——3— 
ſſto dobře wijſs / še tijm Dana mi⸗ 


nídt genug / vnd dieweü dir ud ní 
t 
ſend iſt / das du —* —— —*5æ 


Rá ſem fe nauẽil / al⸗ zanechal ſe 
em 
— bnb aber das ſpielen —* 


am SYOytrpě ten pardus / bus 
$ 











ou fe potom warowati. Wenn ich de 
ſen ſchilling vberwinde / will mich da 
huͤtten. 

Wo: E Dobře vdelaͤſs. 
Du thuſt ím recht. 


Vozmlauwanij o Zaď 


wanij pří Veenij. 


Vnterredung / vote man ſich bt. 


dem lernen halten ſol. 


Bohuſlaw / a Albrecht. 


Bo: Co budeme po Obídýh dr 


lati? Was merden mír nad) Mittag 194 
Alb: S * tak —— fe mošt 
cky ptaͤſs / wſſak máfs stísení 
pfaná / co maͤſs Pdy očlatí/ráno n 
po Obẽdiſch. Wie pá 
Cólpl/ das du ymmerzu adí b 5 vě 
otc Ordnung —5* iebe was du fr 
£ tbon ſolſt 
—6 iſte ne pamatugi / pro⸗ 
m tebe w mi to. 
č gedencks fuͤrwar nicht | bít dich darumh 


ſchreib mire auß. 


XLII. * 
A vd mage to wypſaãno / wzdycky fobé 
přečen / co budu mijti delati / abych 
pens mãſtra nehne wal⸗ | 

o ide alßdañ außgeſchrieben baben werd / 
mil ichs ſtets vberleſen ) úuff Das id meinen 
Gerrn Dreceptor mit nichten erzůrne, | 
Známto —*8 še geſt na ty laſtaw / 
ktekij ſe rádí ij. 

Je weyß mol / das er dieſen bolt iſt | die da 
gern ftudicrén. 

Alb: - SYOeřfjm vá tomu / neb geſt 
to gebo welikã poctiwoſt / kodyz Účes 
krás geho dobře fe včý, 

3 glaubs gern / denn das íft dem Preceptor 
cín groffe Ehr / wenn fcíne Bnaben tool lere 


nen. 
Taté Robičorvé gegich gſau tobo ms 
dreni / a rádí mu ša geho prácy zapla⸗ 
tj. Welches auch fren Eitern ſehr ange⸗ 
nem iſt / vnd ſie auch deſt lieber dem Prece⸗ 
ptor fůr ſeine můbé vnd arbeyt bezalen, 
Dob: ¶ Pramdu prawijſs / giſtẽ 
vá tat včíntým / abydb fe Pánu Mij⸗ 
firu/ 9 ſwym Robdíčuom zachowari 
pr yaka ſau to přítázaný / napífs 


sá 










Ou ſagſt warlich dice marbeyt | ich mil mid 
forthin alfo balten/das es meinen SEltern vm 
dem Preceptor níbt entgegen fein wirě| 
Der wegen / as ſein das fůr ſtuͤcke | licba 
zeychne mír fie auff. 

Ab: SYTaypriwé aby fobě vdil⸗ 
Knijky / na Eteréš pfátí budeſs Abu 
cedu CšefFau / a E tomu Lifty čety 
a kazdeho dne aby vkaͤzal / co napil: 
Mies. | Krfilid / das du dír cín Buͤchles 
macheſt / in weiches du das Behmiſch Abd 
darzu die Behmiſchen brieff ſchreybeſt vm- 
teglich weyſeſt / was du geſchrieben haſt. 


Drubé knijiky aby mel / do kterych 


pſãti budeſs kazde Nedele / a kazdeh⸗ 
Swaͤtku Czitenij CšefFy / potom ab) 
vmělna Nemẽinu voybládatí, 
Das ander Bůdlcín folft du haben hin o 
ches du alle Sontag vně Feyertag das Beh⸗ 
miſch Kuangelium ſchreybeſt (eno das ſelbig 
auff Deutſch außlegen koͤnneſt. 
Trketij Knijjky abyměl / w kterez W 
Středy a ro Sobotu počty budeſ⸗ 
pátí. Das dritte Bůdleín muſt du auch 
baben / dareín du alle Mitwoch vnd Samb⸗ 
ſtag die Exempel der Kechnung verzeychneſi 


XLIII. 
Citwrtẽ Knijzky aby měl / do nichẽ 
fátí budeſs Oracy a Wokabule Čes 

* / ce mluwiti dcefs / aby ſe zeptal / 
a coroty Knijzky napijſſeſs | tomu a⸗ 
by ſe wen nauẽil. 
Ses vierdte Buͤchlein aber ſolſt du baben / in 
welches du die Docebula vnd Orationes Des 
hemiſch ſchreybeſt vnd mas du reden vvilej 
das ſelbe frageſt / vnd in das Buͤchlein verzey⸗ 
chneſt / auff das du es außwendig lerneſt. 
Ak tomu Nemecky aby nemluwil / tak 
budeſs na fe laſfaweho Pana Mijſtra 
mijttij budeſſli ſe tak chowati. 
Darzu das du dich des Deutſchen reden ent⸗ 
halteſt / alſo wirſt On einen freuntlichen Her⸗ 
ren Preceptor haben | fo du dich wirſt der⸗ 
maſſen halten. 

Bo: SDifugifmůn mily Albrech⸗ 
te ztako weho nauẽenij. 
Ich danck dir mein lieber Albrecht dieſer lehr 

Ab: SpPotomí wijce oznámům. 

mil id dír mebr anzevgen, 


© zaſpanij a poſled⸗ 
ním wſtaͤnij. 


Dom verſchlaffen vnd 


letztem auffſtehen. 


Waclaw a Jaroſlaw. 


Mac: FMuog mílý Jaroſſlawe 
nedege ſe o mu? dobre, 
Lieber Jaroflau/ ce ſteht nicht wol vmb mi 
Jaro: I9proẽ muog naymilegſſ 
Waͤclawe? Warumb mein allerliebſic 
Wensel. 
Wa: FGiz newijm yakau yã mám. 
hlawu / še gi nemobu wyſpati tať br⸗ 
zo vako ginij. Nu weiß ich nicht / wa⸗ 
ich fuͤr einen kopff hab / das ich nicht ſob 
kan außſchlaffen als die andern. k 
Jar: 4X ty nad optt poſlednij. 
Ou bíft villeicht aber der letʒte.. 
Má: G Gij fetat fřalolgi gínáč 
býcí nemuoje/než abyd ſſilint trpěl. 
Es iſt ſchon geſchehen / es kan nun nit an⸗ 
ders ſein/ id muß einenſchilling leyden. 


Jaro: I Wijſſſi co vá tobě pora⸗ 
dim / nez nepraw na mne, 
Weyſt du was ich dir mil raten / du muſis 


+ 


-aber niemand vber mích ſagen. 





XLIII. 


Waͤ: gRaͤd giſte. Fuͤrwar gern. 

Jar: NRcy še tě hlawa bolela. 
Sag es bab Dir der Fopffreebe gethan. 

Má: GDobraumy raddu dámMaÍS 
Foybyh snýj na Sedlaka gijti mel / 
než giſte Paͤn Muͤſtr tal owym kla⸗ 
muom wenxrozumij. 

Du gibſt mir einen guten rath / wenn ich da⸗ 
mit fůr einen Bawren gehen ſolt / dann end⸗ 
lich der Berr Preceptor verſtehet ſolche lů= 
gen auß wendig 
Dekugit ztaloweho nauẽenij / necht 
vá klamati geſſte ſe naučtjm / radegi 
gednijm ſſilinkem toho odbudu / nezli 
dwema. Ich dancke dir einer ſolchen 
lehr / lieber das ih nur nicht liegen letne | id 
mil cs lícber mit cínem | dann mít zweyen 
fbillingen vberwinden. 
no nemůš tešíjí rvtcy Pánu Mýfiru 
vdtlati / yako Flamati / a proto nay⸗ 
wijce kazdeho treſtee / a tak řýtámá: 
Blamář / kterÿz gednau / črubé (Hlas 
má / potom mu nenij hodno wẽriti / 
pro tu příjčínu /3e netvý (s Fdy pravé 
ou pramiý/ a kdy tlamá. 

S iiij 


Ja Pán man dod dem Herrn Prec 
níbts ſchwerers oder —— —* 
dann wenn man leugt / darumb er dannam 
allermeyſten einen yetlichen ſtrafft / vnd ſege 
alſo: Ein lůgner der einmal vna zum ander⸗ 
mal leuget / der iſt nicht wirdig / das manſa 
hinfort glauben folt/aus der vrſach / das man 
nicht weyß / wann er die warheit redet / oder 
leuget. 

Jar: Dobẽe otom ſmayſſlijſs/⸗ 
le wſſak yá s tebau zertugi. 

* biſt wol daran / aber id ſchertz nur mí 
ir. 

Wac: FTakliz tehdy zertugeſs/⸗ 
takowem zertu můuůg zadek naylépeby 
zwedel. Schertzeſt du alfo mít mir | 
cínem folden ſchimpff mírd mcín arſch 
beſten wiſſen. —8 

Jar: ¶ Welika by wec byla/Pdyby 
dwa ſſilinky měl / a ty ne 3 Čebo 
zoraͤw budes, Es geſchehe warlich 
cín groß ding / wenn du gleich zwen ſchilling 
hetteſt / weyſt du doch nicht von wem du ge⸗ 
ſund wirſt. ι 

Wa: SMilý Bratře/ pregi vá to⸗ 
be tatorvého Lekaẽſtwij / vštroay bo 
ſam / a mnẽ day naučení / tuby bych (6 






XLV., 
takowych Leküw warowati mel, 
Lieber bruder | ih guͤnne dir gern eine ſolche 
Ertzney / brauch fie nur felber/lere mích lieber 
wie ich ſolche KErtzney vermeyden ſolt. 


Jar: FTot y tobě £ twé zaͤdoſti 
vtcinijm / budeſſlichtijti mé rady a nau 
cenij poſlauchati. Das wil ich dir zu 
gefallen chun / mile Du anderſt meinem rath 
vnd vnterweyſung folgen. 
Neyprwe / co ſe maͤſs wen nauẽiti / a⸗ 
by fenaučil / a hrantj weẽernijho za⸗ 
nechal / a ſſel ležet bned yak na klekanij 
3zwonij. Erſtlich / was du ſolſt außwen⸗ 


dig lernen / das du es nach der ordnung ler⸗ 


neſt / vnd das abent ſpielen vnterwegen leſt / 
ſonder did alßbald man Aue Maria leytetf 
ſchlaffen legeſt. 

Ráno pat wſtana yafž na paͤteke 
zwoniti budau / zaſe wſtaneſs / y budeš 
mijti myſl číftau / noc pokognau / nes 
budeſs ſe baͤti aby pofledný byl / taf 
frouog zadek zachowaſs 00 ffilínfu, 
$rů aber alßbald man zumbeten leytet / ſo ſte⸗ 
be auff] als dann wirſi du cín feynes friſches 
gemůt baben/auch cíne fridfame nacht / wir⸗ 
deſt nicht foͤrchten doͤrffen | Das 3 der letzt 

v 












ſeyeſt / alfo wirſt du dein arſch vor den fil 
lingen bewaren moͤgen. 

Wac: 9Dobrau mi w oprawdẽ r⸗⸗ 
bu dámáfs / znäm že fy mému zadkr 
dobrý prijtel amnobo mu dobréh? 
pregeſs / chcyt fe za dobrau radu dob⸗ 
rým pratelſtwijm odplatiti. 

Du gibſt mír fuͤrwar einen guten ratb| 1Ó 
erkenne / das du meinem arſch víl guts gůné 
neſt / des mít yeder zeyt ſolches deines güttes 
raths mít aller dienſtbarkeit vnd freuntſcheff 
ſtehet zuuerdienen. 


© wyproſſenij brání, 


© Womaufbitten zum ſpilen. 
Kaſſpar Divifo/a Do⸗ 


waryjſtwo. | 
Der Cafpar / Dioniſq / vnd dít Geſelſchafft. 
Ba: gImnoho mam geſſte pſati/ 
muog mily Diwiſſi/ a wijce maͤm ſe v⸗ 
čití. Ich bab nod. febr víl zufdhreyben | 
lieber Oionifý/ vnd vil mehr zulernen. 
Di: gWſſak ya take / zda mí ſe/ kdy 
bych hodinku pohral / zebych hned kp 


— 


XLVI. 
ſſĩ chut k vẽenij mel. Hab ich doch auch 


nod vil / mich duncket alſo / wenn ich cín ſtuͤn⸗ 
dlein ſpilet / das ic bald einen beſſern vnd gró 
ſern luſt zum lernen hette - 

Ra: Nat tomu ſnadnẽe wẽkijm. 

Ich glaubs leychtlich 
Vdtlayme takto / napijſſme ſobẽ / co 
nám Pán Maͤſſtr rozkazal / a budeme 
bo profyti/aby nám odpuſtil na hodín 
Fu pobrati. Thun mír jm alfo/ ſchreiben 
wir mas vns der Herr Dreceptor befollé bat 
dann woͤllen wir jbn bítten | das er vns cín 
ſtaundlein su (pilen erlaube. 

DI: SFTerád odpuſtij leẽbychõ ſe 
naučili wẽ / a bobťe vmeli to / co ng dal, 
Er erlaubet ſehr vngern / es ſey denn das Mír 
außwendig lernen vnd wol koͤnnen das / was 
er vns fuͤrgeben hat. £ 

Ba: g Newer tomu / kdyz bo přné 
proſeti budeme / odpuſtijt. 
Glaubs nur nicht / wenn wir jn werden ſchoͤn 
bítten wird er vns erlauben. 

Dí: NRat bo proſyti nebudu / radſſit 
brání sanedám/ty vmijſs dobře wy⸗ 
mlauwati / buð Oratorem. Ich miljn 
nicht bitten / wil lieher das ſpilen vnterwegen 
laſſen / du kanſt wol außreden / ſey ou Orator. 














Cow: SYOyprofýfili/bubeme stu 
bau brátí/a podekugemet. 

itteſt Ou vns / (o měllen wir mit dir ſpie⸗ 
len / woͤllen dír auch dancfen, 

Ba: SEiadefowáný nic nený/mi 
ſyte mi nẽtco dáti, Es iſt nichts mí 
dem dancken / jr muſt mír etwas geben. 

Tow: ICoʒbychom dawali / tyl 

proſyſſli / budeme ſpolu hraͤti / patliů 
vlage / ſchowaͤſs (obč ſam. 
Was ſolten mír dir geben / erbitteſt duvné 
fo woͤllen mír mít einander ſpielen | wo fet 
er dí aber außhandelt / mufi du dirs ſelbet 
allcín bebalten, 

Ba: FTakli? protočbyc ſoben 
iz wymluwil / a kdyby mne vpral/ ta 
é Ich bes daru nebyl/a prázdný bych 

de uow neprtiſſel. Alſor pedennocht 
werde ich mirs nicht vbel außreden / wann er 
mí ſchluͤg / fo werde id auch on geſchenck 
vnbegabet nicht heim kommen ·. 

Geſtli ze mi chcete zeydlijk Wijna Čau 
pící / gíž vá fe tobesoffe opomářím 
So ferr jbr mír wěllet cín feydlen Wein 
Fauffen / fo will ich mich gleych dieſes alles 


verwegen. 


— — 


XLVIL © 

Si: EPřefřaň na Lonmwicy býjlého 

piwa / wſſak Wijno hlawu zblaznij / 

a málo by ſe wozral / nevmelby mlu⸗ 
witi. Caß dich genũgen an einer kandl 
weyſſes biers / macht doch der Wein den kopff 
gar toll / vnd wenn du ein wenig zuuil trůn= 
ckeſt | kundeſt du gar nimmer reden, 

Ba: 96laupẽ ſmeyſſlijſs / wſſak 

Wijno hlawu twrdijj / rozum woſtẽij / 
a ſmele lidij číníj/ ale Piwo břído nad 
deymãa / a fmrdtj mlátem / A yalé wy 
Piwo máte / Edyby bo ſwini w zadek 
nalil/ Eroičelaby 34 dwa dní, 
Du febleft vocyt /ſtercket Dob der Dein den 
kopff / (berffet den verſtandt vno macht Fůne 
leut / aber das Bier blebt den bauch auff / ſtin⸗ 
cket nad trebern | Vnd mas jr fůr cín Bier 
habt wenn mans cínem Schwein oder cíner 
Saw bínden in arſch cíngůfje/Fůrret es zwen 
tag darnach. 

Co: JWſſak ro prawde dobře mlu⸗ 
wij dayme mu ten zeydlijk Wijna / 

Geſtli bo pak vpýře neb vlage/to mýe 
tí bude / a yã bych newzal Dínty aní 
dwau / abych fe měl oto poťufyci/ Nu / 
sb nayprvé a wypros / potom dás 










Redet er doch entlich mol / geben mír jm bis 
ſeydlein Wein / ſchleget oder ſchildet erjhn 
aber / ſo muß ers haben / ich wolt nicht ein 
Pint oder zwo nemen / das ds verſuchet / No 
walan / gehe vor hin vnd erbitte vns | dam 
woͤllen wir dirs auch geben. 

Ba: wy maudkẽij / koybych ny 
myprofsl/ abyſſte mí nic nedali. 
Ja jr ſeyt nicht alber / wenn ichs nicht außer⸗ 
bit / das jr mir darnach nichts gebet. 


Co: Metak rozumeg / wypro⸗ 
neb newypros / proto ty widy zeydlijt 
Wijna mijti budeſs. 

Du ſolſts nicht alſo verſtehen | erbittes oder 
nicht / dennoch ſolleſt du in allweg cín ſeydlei 
Wein haben. MD 
BKa: ¶ Mamliz tomu wěřítíč 
Solt ichs glauben? > + 

To: € ned fena to bezpeẽ. 
Verlaß did daráuff. A 

Ra: FSlibugetelimi. 

Gelobet jbr mírs, | | 

Co: Slibugem pob Kozym zatra⸗ 
centjm. „Wir geloben bey der Gayß 
oder Ziegen verdamnüß. 

Ba: gCo prawijſs? Was ſageſt: 


XLVIIL 

Di: SpPravmým pod ſtracenijm. 
Ich ſag bey verluſt der ſaich 

G Ba: Nu / flat ſte hodnowẽernij 
a dobřý Muzij / o wãs yd nepochy⸗ 
bugi / nez co Lomu dijte / še tomu doſti 
včinýte/ yako dobrym nálešíj, 
Šeyt jr dod glaubwirdige vně fromme leut / 
ich zweyuel dar nichts | dann mas jhr cínem 
zuſaget / das jrs haltet / wie dann auffrichtigen 
zuſtehet. 

To: Sayʒ Buoh ſſteſtij. 
Gott —* gluck. p ſſceſti 
— Ba: 9Sayʒ to Dán Buoh / abych 
tam pějiřy ſſel / safe na ſſwaͤbu n 
Das wolt Gott/ das ich zu fuf bín gebe/ vno 
auff cínem mutzen míder deritten Fumme, 

Co: JXmen, Amen, 


Bozmlauwanij 6 Mij⸗ 
ſtrem o odpuſſtenij hraͤnij. 
Vnterredung mít Dem Meyſter 
der Erlaubung halben zu ſpilen. 


Medlnijk a Mijſtr. 


Ser Juͤnger vnd Magiſter. 












Wěe: ¶ Dey Pán Buoh dobrÿ den 
Gott gebe ein guten tage. 

Mi: gCo prawijſs? Was ſagſt du. 

Vẽe: ISay Pán Buoh dobry dt 
waſſij muͤoſti Pane Miſtẽre. 
Gott gebe Ewer gnaden cín guten tag Den 
Preceptor. 

£Yfi: S Co to novvého s taf lahod / 
ným pozdrawenijm / ſnad negake Lo⸗ 
gaͤtſtwij maͤſs. Was iſt das news 
mit einer ſolchen holtſeligen begruͤſſung |% 
haſt villeicht etwan ein Legation. 


Vẽe: INeymilegſſij Pane pí | 


waſſij miloſti Mčedlníjcy Y vá 
žádaný más welice / še gim racijte 
auſtici na bodínu pohrati. 
ek lan dý aller / darneben 60 
mein fleyſſige bít / allerliebſter Herr Prece“ 
ptor/eroere genad rmělle vns ein ſtůndlein 50 
ſpilen erlauben. 

£Yí: Fwſſak ſem yã hned — 
že tento nemyſlij nez na hru / Cjaſt 
bra a rozpuſtiloſt číníj welmi nedbán 
lívé a nepílné D čedlníjEy, uf 
ab ichs doch bald erráten das der 
nichts anders gedenckt | dem auff das jn 














fem ſobẽ. »bab es nod nicht gelere 
net / aber ich býka (bot —52 
M: 9To maſs Lotra / na nic gi⸗ 
nébo nemyſlij / než aby hraͤl / goiz k 
Cjertu / d nauẽ ſe prívé co ſe naueiti 
málelatyá tobě hranij na zadek nee 
dam. Das mag cín Bub ſein / er ge⸗ 


Ddenckt nicht anderſt | dann das er ſpilet / heb 
dich zum Teuffel / vnd lerne vor le * —* 


nen ſolteſt | Dad ich di 
Ná ir das ſpilen nicht auff 
er af ſte nám oznaͤmiti 
raͤtili / je ne wzdycky včítí ft muožeme/ 
nekdy pro poteſſenij myſli / že máme 
pobratí / taté abychom potom ť včes 
níj ſchopnegſſij myfl mýtí moblí, 
Babt jbr vns dod angezeygt | das mír nicht 
immersu lernen měgen / wir muͤſſen aud zu 
zeyten des gemůts erqwickung balben ſpiele / 


auff das wir dar 
— * geſchickter *—— 


1 


mi: SDÁPĚna to pabaud pam⸗⸗ 
tuge / tí té ſwobody potřebugý | kte / 
čás fe pilne veij / / ale ne cí / geſſto ver⸗ 
ný fivého nepiinij fau / a wijce h 
nýdla/ pitij a hranij yafo my. 
Wie gedencFt der ſchalck fo mol[ denen iſtde 
freyheyt ronnoͤtten / auch zugelaffen | die 
fleyſſig ſtudiern / aber nicht denen /die fo jrem 
ftudieren nícht fleyſſig nachgehen / mehr de 
eſſen / trincke n vnd ſpilen außwarten / wie 
an euch befunden wird. 


Wſtana ráno / af má hned polýtotu 


a po bodínce Wobid / po Wobidt ſo⸗ 
čínu / a po Swačíne YOečeří / v 
paf mání. Alßbald er frů auffſt 
das er bald cín ſuppen hab / vber cín 
Mittag mal / dann nad dem Mitt 

ſper brot / oder Jauſen / vnd nach 

brot das Abentmal / das lernen 

weyt dahinden. 


Wče: ISlibugiwam / je fe pot0 


mefiFáme/wffebo toho ſwau piln 
poſtihneme Ich gelob euch 9 
das mír hinfortan fleyſſiger op 

vnd M46 wir yetzunder verſaumen / das 


pilnegij včítí budemě/ Aco 5 


L 
* wir alles mit hoͤchſtem fleyß wider herein 


neten, oa 

Li: G Bdyby to tat bylo / prfně 
mluwijſo / alemálo ſtutkem plnijſs. 
Wenn dem alſo mer | du rčdejt ſehr lufřic / 
aber beleft menit genug. 

Děe: EGeſtli šebychom pať gie 
náč včínílí /ráčte nás potreſtati |, 
vak fe mám bude lijbiti. 

Wo ferr.mwir das gebot vbertretten / oder an⸗ 
ders theten | měllet vns ſtraffen / mic es euch 
gefallen mírd, 
Mi: FNexwẽẽkijm / než že tě Cšert 
Oratorem volal. Ich glaub nicht 
anders | dann das dich der Teuffel zu cínem 
Redner gemacht bat, 
Geſtli že potom pilnt včítí ſe nebude⸗ 
te / trouon zadek naylépe otom zwij / 
pděteš a hragte bez kriküw / geden dru 
heho aby nevrasyl / a ſſtody nevčíníl/ 
Cjeſty ať wſſickni mlurvý / a tobẽ yã 
poraučíjm / aby mí Lajdého napfal / 
Poojby Nemecky mlurvil / a ſebe nay⸗ 
rwẽe napiſs. Iſts aber ſach / das jhr 
infortan nicht fleyſſiger lernen werdet / 
glaub mirs das dein arſch am beſten empfin⸗ 
G j 


den muß / gehet hin / vnd ſpilet an def 
auch an ſchaden einer des andern | das ſie 
3umal Behemiſch reden / das wil ich dír and 
befolben baben / das du einen yetlichen | der 
da Deutſch reden wird / anſchreybeſt | abet 
dich ſelbeſt zum erſten. 

Dče: SStane tat / naymilegſi 
Dane Hyfiťe / waſſij miloſti todlic 
defugí. Es (ol geſchehen / allerlicbficí 
Herr Dreceptor / úd danck eweren gneda 
auffs hoͤchſte. 

Mí: gWeẽijm tomu / je k 
kdyby ty takowau myfl a ut £ včení 
yako k brání mel / nemělbych včenéjí 
ſſijho Wčedlnýta yako tebe, 
Ich glaub dir das du danckeſt / hetteſt due 
nen ſolchen luſt zum lernen als zum ſp ý 
bet keinen gelertern knaben alsdid © 

Dče: G Shledaͤte to potom / je ( 
budu pilnẽ včítí. Ir werds darnach 
erfaren / das ich will fleyſſig lernen. 

Mi: VYTu dobte wandrüg⸗. 
Nun es iſt gut / zeuh bín, 


© zweſtowaͤnij wyproſſe⸗ 


nébo hraͤnij ſwym Towaryſſuom. 


, 





A) 













LI. VY E sd 
Ein verkuͤndigung wie er ſeinen 
Schulgeſellen erlaubnüß zu ſpi⸗ 
len erbetten bab, 


Eaſſpar / Dowaryzſtwo / 
aSiwiſs. 

Ba: SFTuše pani Towaryſſij / a 

mogi wilij Dřátelé / nayprwẽ ať geſt 
zeydlijk Wqjna dán/ potom vám do⸗ 
brau nowinu powijm. 
Naun jr lieben Herren freundt / vnd gutte ge⸗ 
ſellen / erſtlich das ein ſeydel Wein gegeben 
werde / dann wil ich euch ein gute newe zey⸗ 
tung ſagen. 

Com: SpPaneTomwarvffi / cheeſſli 
mijti / muſyſs náe prrvé potrſſiti. 
Lieber geſell / wuͤt du vas haben / ſo muſt vns 
vor troͤſten. 

Ba: Saͤteli / budete poteſſeni / a 
nezmasxleni. Gebet jr mír / (o werdet 
jr getroͤſt / vnd nicht verfůrt werden. 

To: Meſſtrab nás milý Dratře/ 
A poroes vaří fe wedlo w twem pos 
ſelſtwig“ Mei geſell nicht teuſch vns / 
vnd ſage wie es dir mit deiner Poſt ergan⸗ 
gen iſt. 6 ij 


Ja: gNepowijm / leẽ míjtí bubu. 
Ich míle nibt fagen | che das ichs babe 


merde. 


Ba: GSiz mám do toho nic M 
buď / kdyz my budete poteſſeni. 
Ylu —* gehe euch nichts an / wenn jr erfremá 
werdet. 


Co: ¶ Wſſak niž zeydlijk Wijna E 
Haſt du 


nás přírčený maſs. | 
ſchon cín verheyſſens ſeydlein Wein voh v 
Ra: g Wſſak yd to dobře 


chtel byd geſſte drubý mýt? ——© 
Weyß ichs doch mol/aber wolt gern das 9 


der haben. A) 
Sí: GŠIjře ft woereſs / vál (40 

dbím/ gedinẽ aby ſe poteſſil. 

Endlich du ſauffeſt dich vol / ich will es felba 

geben / das du vns nur troͤſteſt. 
Ra: gGeſtli bych pa más bobr 

horvínau nepoteſſil / nedawaytt B 

Nic,- 









LII. 

So ferr ich euch aber mit einer guten newen 
zeutung nicht erfrewe / fo gebet mir nichts. 

Cow; SSwolugemef tomu wſſi⸗ 
ckai. Wir vermilligémall zumal darzu. 

Ba: gMogi milij pani Towary⸗ 
ſſi nayprrvé vám oznaͤmijm / wyas 
Fém ſem byl nebezpeẽenſtwij / pří ged⸗ 
náný poſelſtw ij v Dana Mijſtra / ne 
w Čas jem E nému priſſel / tomu nebyl 
ry p | vofjať na mne hledel / co 
CT0čníj Soma, Kícben Herren vnd 
geſellen / Erſtlich mill id euch anzeygen | in 
waſſerley onfiderbeyt ich geweſen bín/ da 


úd mich die Botſchafft bey dem Herren Ma⸗ 


giſter außzurichten bemůbet hab / dann ich su 

einer vnrechten zeyt zu jm kommen bín / dar 

zu mas er auch nicht guts muts / bat cr dod 

-- ——— auff mich geſehen / denn wie ein 
t o 


2 potrbl ft na mne / co Cšert na Ried 
teze / bych gedine toho neměl w pamẽ⸗ 
ti / yako nám predeſſleho tehodne m 
Zekey prawil / še ſe ne wzdycky geden 
vciti muože / nefby takẽ pro polebčes 
níj myflímufý pohrati / byl bych giſtẽ 

afowán Metlau přes zadek / a ta 

S 1 
















ſem z toho slého wyſſel. 
Dno rucket fo greulich gegen mir / gleych mít 
cín ander Teuffel an der Fetten/ vnd wennich 
diß in gedechtnüß nicht gehabt bet | das « 
vns die vergangene wochen in der Lection 
geſagt bat / das einer nicht ſtets lernen mad 
derwegen der erqwickung oder erleucht⸗ 
rung des gemuͤts halben / muß einer aubsi 
zeyten ſpilen / fo wer id endlich mít der ruten 
vber den arſch zu cínem Ritter geſchlage 
worden / mit dieſer weiß bin i ſolcher gefer⸗ 
ligkeit entgangen. 

To: gCos pak za odpowed wzal⸗ 
Was haſt dann fůr cín antwort empfangení 

Ba: $počFayte maličEo/daytemi 
nayprwe pijti / ať fe pofylným / w 
giz nemohu dobťe mluwiti. 
Verziecht ein wenig / gebt mir vor zuttincken 
das ich mich cín wenig ſtercken fan | mag 
ich dob (bon nimmer reden, 

Di; $ VOošerefs ſe giſte/ giſte ſe wo⸗ 
zereſs / nynij ẽcko nemuoeſs mluwiti⸗ 
napige ſe wonemijſs Ou ſauffſi 
dich endlich vol / fuͤrwar du wirſt vol yet 
kanſt du nicht rédeh / wirſt du trincken / ſ 
wirſt gar ſtum̃ werden. 


Ba: GAY / ned toho Bdzaní| 4 






LIII. | 

bay fem YOfno/ ať fe býlo Stlá / patli 
nedáfe/ nebudu hned mýce mluwiti. 
Ey / laß das predigen/ vnd gib den Wein her / 
damit volbracht werde Was verhanden iſt / 
gibſt du aber nicht / ſo will ich bald auffhoͤren 
zureden. „vá 

To: SDa/day mu/ ať ſe netrápý/ 
ro fat on bespícíj nemuoše býti/ rotvs 
ne ato Ryba bez mody, 
Ey / gibým8 nur/ das er fid nicht martert/o8 
plager/Fán er dod on das trincfen nicht feinf 
gleich wie cín Viſch on das maffer, 





Baʒ $ Oni geft prijtel muog / tobẽ 
přínáffým, Er iſt mein freundt | íd 
bring dirs. 


Si: $pPomábayšť Dán Suob, 
Geſegen dirs Gott, 

Ba: FNujze Pání Muij / ſlyſſte 
nyni toto poteſſenij a mé Legaãͤtſtwj / 
to dobře snáte / še po neſſteſt ij býmá 
ſſteſt ij / po hẽijmanij a bromobitý/yas 
ſno / mne ſe dobře zdarilo Pan Mijſtr 
welikeho hkijmanij a hatwu dal 
Ram odporozd vaſnau a dobrau, 

un bóret zu jr Herren Díefer troͤſtung / vnd 
meiner Botſchafft/ Es if cínem yetlichen auß 

S v 









euch nicht vnbekant / das ne vngluͤck 
gluck hernach folget/ nach prdu vnd vn⸗ 
gewitter eine ſchoͤne zeyt / mír iſt ce glc⸗ 
liglich von ſtat gangen / der Herr Dreceptat 
hat vns auß groſſem zorn vnd donnem cí 


nem von dem andern kein ſchaden geſchehe 
Diw: hoden druhého šezdlýli 
Wijna. Er iſt noch des andern fidli 
Weins werdt. R 
Ba: FAyd niž na to sapomhěl/bay 
bo ſem. Ja ich hets ſchier vergeſſen 
gib mirs her. Pet 
Zo: G Daymu/ a wfficní mdlice 
dekugeme / zes pro nás taPorau prát 
cy s nebezpeẽenſtwijm nefl, 
Gib jms/ darzu daneken mír dír allzumál 
fleyſſig / das du vnfertbalben (o groſſe muͤhe 
vnd arbeyt mit gefehrligkeit oder vnfideré 
beyt gehabt haſt 


LIIII. 

Ra: SDáč tatowý obykeg mám/ 
še pro přátely wſſecko věslém gedi⸗ 
né mne — Jemen 10 4 bderf 

ab die gewonheyt / das ich vmb der freun 
jb alles gern thu / allcín verfůrt míd 
nicht. ©, 
Co: S Stáne fe tak. 
Es ſol alſo geſchehen. 

Ba: $Pání Cowaryffý / a mogi 
naymilegſſij přátelé / Edež ma tu pros 
chazku dceme/ níž máme roclífý čas, 
Ar Herrn gefellen | nd allerlicbfte freundt / 
wo woͤllen wir hin ſpacieren gehn / wir ha⸗ 
ben nun groſſe zeyt. 

Co: $Beft giſte tak / ale pẽigdau⸗ 
ce tam / co budeme delati? 

Es iſt warlich alſo / aber wenn wir dahin kõ⸗ 
men / was werden wir thun? 

Ba: SDobraumyfl/abobrau vůe 
lí mijti / budeme hraͤti / ſtaͤbati / w zã⸗ 
mot běbatí / Ptáty lapati / Zagijce 
honiti / Geleny / Srny / diwoke Wepẽe 

tmwátí, Wir woͤllen froͤlich vně guts 
muts ſein / ſpilen / ſpringen / in die weth lauff⸗ 
en / Voͤgel fahen / Haſen hetzen / Hirſchen / 

Rech vnd milde Schwein jagen. 


Di: SDobře mluwijſs / wſſeho by 
bom tobo dowozowati mohli / gedi⸗ 


dnych nahotowẽe nemáme, 
Du redeſt recht / wir moͤchten ſolches alles 


verhanden haben. 


Ba: < Ale proč/ třebalíž ktomu ya⸗ 
kych wẽes / ya mám Ruffi / safřelým 
po gednau Gelena. 

Warumb mer cs vil von nátten < ích bab ein 
Armbruſt / will mít cínem ſchuß cínen Hu⸗ 
ſchen erſchieſſen. K) 
Si: Sobě fe tat zda / kdybytt do⸗ 
ẽkkal / drzijm o tom /aty tYfotáyle v⸗ 
honiti a lapiti nemuozeſs 1 a defé 
Selena zaſtreliti / a geſſte yabés Ku⸗ 

ſſe / geſſtoby 3ný Babě Fožíchu ne⸗ 

proſtrelil. Es daucht dich alfo/ ja wenn 
er auff dich martet / fo hielt id) mol mas dar⸗ 
non / fanft du doch nicht cín Zimyfalter er⸗ 
haſchen / vnd wilt einen Hirſchen erſchieſſen / 







LV. 
darzu haſt du cín Armbruſt / koͤndeſt du doch 
nicht einer Alten vetel den beltz damit durch 
k ieſſen. 
še ¶ Ty tak pravmýjš/ zwijſs až 
vzrijſs. Du ſageſt alſo / wirſts wol er⸗ 
faren / ſo dus ſiheſt. 

Di: W Tyſchceſs Zwẽeẽ honiti / a ne 
wijm aby yak giw widel kocku ſſtwa⸗ 
ti. Du wilt das Wield jagen / vnd ich 
weyß nicht ob du dein lebenlang haſt ein Ka⸗ 
Ben ſehen hetzen. 

Bat, S © muog milý Towaryſſt / 
co t tabovému Lomu nálejíj / pros 
fým tebe osnám mí + 
Lieber gefell / id bítte did zeyg mirs anf 
was zu cínem ſolchen Gegayt gebóret? 

Si: $Toya včíným/gedíné poʒo⸗ 
růg píln?, Das mill id tbun / merck 
nur fleyſſig auff. 

Ba: Neſtaray ſe / rád cy pos 
ſlauchati. Sorge nicht / ich will gern 
auffmercken. 

Sí: Mayprwẽé £ tomu nálejí 
Kuñ dobrý/a pře neb ſſeſt dobrých pa 
cholkuw / fylných tTfužút / 34 tebau 
aby gezdilí/ a Pſy na imečfách wodi⸗ 


dwema prwé/a kdyzby obſſel analuj 
buð Selena / Laní/ neb Srnu/f1W 


Zagijce. 
gen Jeger habeſt / der dir cín oder zwen tag 


Tehdy Seblácy aby filí s Tenety 
Woſſtijpy / s Buffemi / Sſijpy aſti 
lami / a ſtaͤli v Tenet / Gýsdný pal af 
by ſſtwali / a na rob traubili / do Tenet 
bnalí/ a co wzenau / zabili 

Dañ geben die Bawren hinauß mít Vletsen| 
Spieſen / Armbruſten / Pfeylen / vnd mít an⸗ 
derm geſchoß / vnd bleyben bey den Netzen 
ſtehen / Die Reuter aber das ſie bergen | 
dem Jeger born blaſen / in die Netz jagen 





LVI. 
vnd was ſie hinein jagen / das ſelbig ſtechen. 

To: gHrubet ſau to/ a wyſoke voze 
ey / naͤlez ijt to znamenitym a bobatýn 
Danům/nenám chudym meſſtianuͤm. 
Das ſeind warlich groſſe ſachen / den reychen 
vně mechtigen Herren zugehoͤrig / nicht vns 
armen Burgern. 

Si: Rat tomu takẽ wẽkijm / byč 
gedine Sſwee Gelena kopytem / neb 
Kowaärtkladiwem nevſſtwal. 

Ich glaubs wol / das nur ein Schuſter mit ei⸗ 
nem Layſt / oder cín Schmid mít cínem Ha⸗ 
mer nicht jaget. 

Geſt pa giná Myſliwoſt / geſſto nee 
nij tat nátladná / Kkepelky / KRoro⸗ 
ptwye / Bazanty / Geřábby/ Strnady, / 
Sſtkriwany / neb YOrabce honiti / mage 
dobrý Geftřáb / Brabugec/ neb Sos 
koly / ti Bačíce welmi boný / opet Ra⸗ 
roh / ten Zagijce vhonij. 

Es iſt auch ein and Jegerwerck / nicht ſo koͤſt⸗ 
lich / nemblich / die Wachteln / Rephuͤner / Faß⸗ 
baneu/ Lerchen oder Sperling zubeyſſen / ſo 
einer cín guten Sperber / Habich oder Fal⸗ 
cken hat / die beyſſen die Entrcna ſehr / deßgley⸗ 
chen ein Blawfuß / damit fahet er einen Ha⸗ 


ſen. 


Ra: gwſſe ſau to welité wicyn⸗ 
nás. Das iſt vns alles zu Fěfilic, 


s Kalauſem na wetſſij ptaky / Dros 
dy / Boſy / Kwiij taly etc. Optt pod ſſt 
podtrhati / Peñkawy / Steblýfy| 
Csústy:č, Céžtaté ciſta Myſliwoß 
E : Es iſt auch cín anders luſtig⸗ 

egayd / mit der Ewl auff die groſſen Voͤge 
alß Droſcheln / Amſeln / Krametuogel č, ©u 
gleichen / Fincken / Stiglitz / Zeyßlein c. M 
Netzen fahen iſt auch cín fein Gegayd. 

Ba: I Wſſecko to wijce ſtane. 
Das alles geſtehet mehr. 

Di: gSycht pak měl oznamowat 


© Bazantijch / a blubýh Certemýh 


* v tobě doſti Tetřerva / nící 
nelgbilo, zzey 
von den Faßhanen / vnd Aurhanen / ift dod 
an dir Aurhanß genug | es gefiel dir gat 


nichts. * 

Sau to welikẽ wẽcy 4 těšťé| ty ptaty 
chytati / geſſto w porvčečý léta 
wijſſli co / daͤmt geſſte ginü radu / kte⸗ 
rášť ſe ne sle lýbítí bude, 

Es ſeind ſchwere vnd groffe ſachen | die = 





gen / Weyſt du mas ich dir nd 
Di: Café geft gíftá Myſliwoſt 


Solt id dír dann nstý en 


| M | 
el zufahen 7 weyl fič in den lůfften vmbflie⸗ 
HOcrs rád 
ten wil / welchs dir nicht vbel gefallen wird. 

Ba: 9 Nakau muog mily bratke? 
Das dod mein lieber brude 


© Byb lowenij. 

Di: Sos kratochwil geſt / s ve 
bícý na Ryby / nazbhijrage z bnoge tech 
dlauhych Cjerwijüw / a nafirče na 
SE chytijſs Gezdijka / Wokauna / 
Sſtiku / Parmu ꝛc. 

Es iſt auch ein feine kurtzweyl mit der Angel 
su vifden / wenn du die Kaͤffer in dem můft 
—— vnd ſie * ný i ſteckeſt / fo 
anít ou darmit l 

n“ ——— — 

a: ezke (au to wẽcy / poručím 
vá Rybatuom ryby/ Lowcuom Zwe⸗ 
kinu / Myſliwcuom Ptaky / a fám bus 
du Knih hledẽti. Es iſt ein ſchweres 
ding | id wil den Viſchern die viſch / den Jaͤ⸗ 
gern das Wuͤld oder Wuͤldbret / vnd den vog 
lern oder voͤgelfahern die Voͤgel befelhen 

% 


34 wilſaber auff meine Bůder adtong by 
Den. pry és 


veď 
| Díč gwſſat dobře pramýfs/ak. 
pro kratochwil myflí / mufý Clomi 
negakau Bratobrmilmýtí 
Du ſagſt recht / aber von wegen erfriſchun 
des g emuͤts / muß einer zu zeyten ein kurt⸗ 
weyl haben. 
LZabay ziaby 4 Kobylky / to geſt nay⸗ 
ciſtſſij krato chwil / proto vozdy fly 
ſliwcem sufřanefs. —— Fabe Frófth něj 
Hewſchrecken das iſt die feynſt vně luͤſtc | 
kurtzweyl / vnd bleybſi dennoch ein Weydm 
Ba: | Su Myſliwoſt poručíů 
Cšápuom/oniř gi naylépe roꝛu 
nechcy (obě myfli temi tozcmi —* 
wati / znaͤm to / jebych nebyl veeni 
anik Myſliwoſti. Oig Geidní 
ich den Storchen befelhen / die koͤnnen am be⸗ 
ſten damit vmbgehn / ich wil mir mein gem 
mit dieſen ſachen nicht zutrennen / dann id 
darnach meder zum lernen noch zum Ge⸗ 
gayd tauglich ſein moͤcht — 
-Di ESobre pramýfs / blešmů 
ſweho včený/ačafu fi weho darmo né 
marme / A penez nevtráceyme, 


LVII. ké? 
Du ſagſt recht / gehen mír vnſerem ſtudieren 
aach / vnd verzeren vnſer zeyt ſambt dem gelt 
nicht vmb ſunſt. a 
„ Čo: S Dobrá rada/fřaň fetaP, 
Das ifl cín guter rath / es geſchehe alfo, 


© Hoſtij do 


SPoſpody prigetij. 
Von der Geſt ankunfft in 
< die Herberig. | ff 
Pan Ser Herr. 
luzebnijk Der Diener. 

Marſſtalx 8— Stallmeyſter. 
Boſpodyne Die Wiertin. | 

Hauſknecht Der Haußknecht. 

Pacholek Der Bnedr. 

Slu: gHauſt aechte spram ná. 
Roňsemí Bauffned. richt a 
de den Dferden zu, | 
| 2. Ma kolik Rný mám 3pras 
witi. 


Auff wieuil Roß fol ídy o, 
ij 


Pod R 
Sl: Sta oſmdeſat Xorg 
Auff achſig pferdt. J 
Zaloz na kazdy Kuoñ wotypku ft 
* cínem yetlichen Pferdt cín puͤſchel her 
ur 


Hau: IBrzoliz ptrigedanu / neb d⸗ 
lekoli ſau. Werden fie bald Formma 
oder ſein ſie noch ferr. 

Slu: SYD nocy W Brode ležím. 
budau meſſtati. Sie fein die mě 
zum Brod gelegen | werden ſich nun ni 
ſaumen. 

Ma: IHauſtnechte bay fena a ſlar 
Haußknecht gib em vně firó, | 

a: AHned yá mám přínefu/m 
bolí dcete“ Id mile euch bald bringaly 
woͤllet jr vil baben ? NS 

Sa: G YTaFajbý Kuoñ groſ⸗ 
fMámy/ a 34 dwa welika Sena. 
Auff cín yetlichs Roß vmb ein groſchen firi 
vnd vmb zwen weyß pfenning bem. 

a: IHned vá mám přínefih 
Ich mil euchs bald bringen. | 4 

Maꝛ SATáfili koho aby nel 6 
mí do mody“ Aafidu yemand de 
mit denpferden ins waſſer reyt ? 


be i — — 


LIX, 

a: SDneb vé nagou/ apogedu e 
nimi. Ich mil bald yemand finden/vno 
wil mit reyten. 4 

Dán SGauffnebtemůg milý bras 
tče / 536g mnes bot / a tytří mí ge / 
dámé o propitij Haußknecht mein 
lieber buder / zeuch mir die ſtiffel auß / vnd 
o mír fie ad /" ich wil dír zuuertrincfen 
geben. 


Raͤt ij 
EA s vš poflauším waſſi 


| Ich wil ewren gnaden gern 
dienen 


Bbe raãcijte mijti ftřervýce > 
Wo pflegt jr die (hud subaben * 
Pán: S32feblem He nagdeſs. 
Hinter dem fáttel vírft dy fie —8* 
Medle odſedlay mí Kuoñ. 
Mein geſell ſatl mir das pferdt ab. 
wytri mí fičmeny a vsdu, 
Vnd mífd mir die Stegreyff vnd den Zaum 


Schoway mi Meẽ / Rutlicy / Store 

—— — 
m 

* ve] chwert / Gugel /Stiffel / 


Dani Hoſpodyne / profým hy 
i 


wayte mí pizacy. Fraw Wirtin ih 
bitte euch / woͤllet mír die Piſatzen / (Pulgen 
Satltaſchen) auffheben. 

- of: g Maͤteli co wijjce / raete kto⸗ 
mu dátí wneſti fobz do ſktlepu / teð mý 
te Elijče 00 neho. 

Habt jr mas mebr / laſt euchs mít einande 
ín das Gewelb tregen / da babt jr die (blbí 
fel daruon. 


Mm: FHauſknechte day Wow 


Haußknecht gib Habern. 
6: 9Hned / gedno wezmu tláč, 
Don ſtundan / ich wil nur den ſchlůͤſſel bolt“ 


pošte pro Wowes / kdo mátepytl 
Kumbt nad Habern / die jr ſecke habt. 


pá: $pProfým tebe puͤgẽ mipt 
Ich bitte dich leyhe mír cínen ſack.. 

6: Sfiumám yé pytle / gednayt 
ſobẽ. Ich bab Fein ſack / ſchickt euch c 
M: Bohday hrdau ꝛc. ty mn 
chceſs k Wowſu 55 půgčítí/ 4 jé 
bych bo tobě pvogčil/by tě mělí wnít 
vtopiti. Biſt du fo ſtoltz / magftmé 
nicht einen ſack su dem habern leyhen J 
wolt ich dir einen leyhen / wenn man dich d⸗ 
rinn gleich ertrencken ſolt. 












Zní © © NSK K 
ba: ST: maſs pytel a vorub / co 


wezmeſs na wuub. 

Alda haſt du den ſack ſampt dem Rabiſch / 
(Berbboln/Rebenboln) —* was du nimbſt 
das ſchneyd an. 


W: gauſtknechte profým tebe/ 
zgednay mí ſwoijcku do Marſſtale. 

außknecht / ich bitte dich / bring mir ein liecht 
zuwegen in ſtall. 

bo: Memaãm vá ſwij cek / mufýš 
Fu Panũ guti. Ich babFcin Liecht / 
du muſt zu der Frawen gehn. 

ba: NManij proſym waͤs / raẽte mi 
bátí ſwijcku do Marſſtale. 
Sram td bit euch | jr woͤllet mír ein liecht in 
den ſtall geben. 

Ho: ETeð máfs / medle ſwette o⸗ 
patrnẽ / abyſſte nesapálilí, 
Da haſt eins / lieber gehet fuͤrſichtig mít Dent 
liecht vmb / das jr nicht etwa einreyſpet oder 
anzündet. | 

MW: SCieměgte žádné ffarofří má 
Panij. Seyd vnbefummert licbe Fraw. 

Ho: Zprawte ſobẽ tijm ſpeſſnegij 
Bonž/ a přídte hned k Weẽeri. 
Stellet die pferd deft belder / vně kumbt balo 
sum eſſen. A úý 








„A INebudeme Meſſtati / w pil 
hodinẽ budeme hotowi. 
Dir woͤllen nicht ſaumen / in einer halben 
ſtund / werden wir fertig werden. 


© Weceri rozmlauwaͤn 


Ein Vnterredung vom 
entmal. 
Hoſpodat Ser Wirdt. 
Hauſtknecht Der Haußknecht. 
Panij te Fraw. 
Sſenkyrkka Die Schenckin. 
Hof: IHauſknechte nadělay Chiu 


nu a ſtrog na Stůl, necht má 
* Kreen an | vně deck den Ciſch. 
a: 
ediné af Gijdlo nemeſſka. 


Sorge du nur nicht vmbs eſſen / ſchneyd brod 
auff den tiſch. 


Ha: OXchleb geſt nahotowẽ. 


LXL 
as brot iff aud verbanden. 
Chcetelí Ebe na ODýno dáti/ abych pre 
we než Dání prigedau / ptineſl. 
Wolt jr vmb Wein gebení das ich bey zeyten 
brecht ehe dann die Herren kommen. 

Ho: FNewijm kde magij dobré, 
Ich weyß nicht wo man ein guten hat. 

Hau: FVMarküna Konſkym tro 
bu vočera meli dobré Vherſte po ofiní 
roditých/ a Cjeſte v LTaftoytů po čty 
řed welikÿch. Nechten haben fie ein 
guten Hungeriſchen Wein bey dem Marcu⸗ 
ſen auff dem Roßmarckt vmb acht weyß pfen 
níg gehabt | vnd cín Behemiſchen / bey dem 
Naſtoyten vmb vier weyſſe pfennig. 

+0: ¶ O Wũno ty ft neftaray/Ebyš 
přígedan/yafé pýtí budau chtijti / po⸗ 
ſſlij (obě. Kummer dich —* vmb den 
Wein / wenn ſie kommen / was ſie fůr cín tríns 
cken woͤllen / werden ſie jnen wol darumb 
ſchicken. 
Sdi do Buchynẽ / wzeptay ſe Panij / 
ſauli s Weẽerij hotowi. * 
Gehe in die Zuchen / vnd frag die Fraw / ſeind 
ſie ſchier mit dem eſſen fertig. 

Ha: SPant ptá ſe was o gſteli 
v 










—— LXIL. 
Stwečečíj na botom?, — Fram der Bin 


leſt euch fragen/ ob das effen fertig ſey. 

Pa: SCotatčafto nabijhaſs / ſa/ 
li giz hoſte doma⸗ Was lauffeſt Ma 
fo offt / fein die geft Fommen? 

Ha: S Gefire negfau/než Dacholé 
přigel/pramýj še hned prigedau. 
Sie ſeind noch nicht kommen / aber der knecht 
iſt kommen / der ſagt | das fie bald kommu 
werden. 

„Da: EKdyz přígedan nebudu vé 
gich mefffatí, Wenn fie kommen 
wil ich ſie nicht ſaumen. 





dod gar nidtesu, k v | 
ba: Slošsflepá/še ních na fřolene 

widijſs. - Bift du denn blind / das du cs 

auff dem Tiſch nicht ſiheſt. | 

Saymi bijly RučnýE, * 

Gib mir cín weyß Handtuch. 


Cos gey býlé wyprala / a ty gey ſnad 


54: 9 Seſt pane wſſecko nabW / pomíně fuffila, Wie baft dus ſo 
towẽ. Herr / es iſt alles fertig. „o weyß außgewaſchen / Ich halt du habſts im 
S09a ty geſſte Wody nepüchy⸗ Rauchfang auffgehangen. | 


Kal /na Fey Cjert mylýfk“ < 
Daft du dob nod fein u bracht wo ge⸗ 
denckſt du nur hin. | 

a: S Sſenkyrka Medenice newy⸗ 
těela/aní vmywadla. 
Die Schenckin bat das Gießbeck / noh dis hleð ſweho / Wozralẽe. 
—* — ——— p Rj —* vnd warte deiner ſach 
| ⸗ u Doller zapff. 
Pbenetážefo Paný dáti * 
Iſts doch — warumb heyſt dirs nit 


die Fraw geben. 


2 Bonwiẽky take pekne maͤſs wytke⸗ 
ny coby tak nechal. Die kendlein ſein 
auch ſo fein außgerieben / gleich als hetteſt du 
ſie gar ſtehen laſſen. 
Sfén: MNech mne na pokogi / a 


Bozmlauwanij o Hoſten | 


Gijdla da jd, 
Vnterrede pon Geſten vnd 
ſſe 
Soſpodart Der Wirdt. 
Sauſtnecht Der Haußknecht. 
Vachole Der Bub, 
Hoſté⸗ Die Geſt. 
Dán Wolff Der Herr Wolf, 
aný : Die raw. 
o obata Die Koͤchin. 
ſenkyrka Die Schenckin. 
an Jan Der Herr Hanne 


o — * na Zamk 
eyt l 
— — —— 
S Potťeba toho Fásalel 
53 — Dane Hoſpodaãti. 

—— — hats erfordert I mein lícbet 
—— 9 Raẽheeliz ijſti / nýjby 
mám za to čas byl, : o ; dn 
ih balt darfuͤr / e8 mere nun zeyt. 


of: S —* Dní milý le 
byli. 





Dofřé: T Se víš borowo gijdlo. 
Iſt das Eſſen ſchon fertig 
Hoſpr OGeſt voffécřo | račte fe ve 
mýcí, Es iſt alles bereyt | woͤllet 
waſchen. 
Hauſknechte — Panuom / 4 
ty Pachole d 
Soopřnedt gh * —2* waſſer / vnd da 
Bub gib das Bom 
pri k — oky gdi 
rat gijdla. rwoͤllet euch ſetzen / 
A ba: S pan —— 
au: antj máte 
$tavj jr ſolt s Eſſen gebeñ. kos | 
Gíž wſſickni Dání 34 fřolem ſedij. 
Die Herren ſein ſchon alle zu tiſch geſeſſen. 
pa: FBolit gich ſedij⸗ 
Wieuil ſeind jhr. 
. a JMam 34 to vvófin, 


Ich 
bof: páni milá račte gijſti / w⸗ 
fat Ee fe doſti poſtili. 
eben Kerrn jr —* effen/babt j jr doch lang 
— gefaſtet. 
Hoſt: Nat ſem pẽedriel fi wuog 
cas / je na gijdlo málo dbam. | 


Jd bab mene zeyt ſchon vbergan en 4 
ich des Eſſens nicht L pan r 8 rt ' 
Soſp: SYVafé Mýno jtiráčýt: 
Was wěllet jr fůr cín Wein a 2 9 

Hoſt: ODýtelí kde dobré Wijno: 
Wiſt jr etwa cín guten Weinz 
op: SD Markü na Xonfiýn 
trbu dobré YDýno Vherſte / poofiní 
welikych Penčsýdh, Cšefřé v Naſto⸗ 
£u/ po etyrech býlých Pensýh, 
Auff dem Roßmarckt bey dem Marcuſen hu 
man cín guten Hungeriſchen/ vmb acht wey⸗ 
ſe pfenning. Ein Behmiſchen bey dem. 
* —* (x. — ** u 20 ); 
ok: Nakẽ geſt bartvy Vherſte⸗ 
Was farb iſt der kdo kk 6 a 
Hoſpr $Býlé máte vherſte⸗ 

é Cšermené, Der Hungenſch iſt 
weyß / ynd der Behmiſche rot. ( 
BSoſt: gSaymez na Vberſte pe | 
zeydlijku / a na CžefFé po pul pin 
Geben wir auff den Hunger iſchen zu ſeyd⸗ 
kein / vnd aufFoen Bebmífeen zu halben Pin⸗ 
ten. 


o Pofp:  Spadole dij fat, 
wum / teð máfs na Díntu, 












LXTIII. 
Bub gebe du su dem Marckſen | da baft du 
vmb cín Pinth. h B“ 
Aty Kon poč pdíť Naſtogtowüm / 
wezmi dwe PpPinte. 
* du 8— gehe zu dem Naſtoyte 
vmb zwo Pinth. 

auſtnecht gdi brat wijce gijdla. 

88 gehe hol mehr eſſen. —— 

Hauſt Manij máte wijc gijdla 
daͤwati. p jr ſolt mebr eſſen geben, 

Da: GYOynes mí onu mijſu ven. 
Trag mír die ander febůffel herauß. | 

Soſpt pachoie wypläkni ſtlenice. 
Bub ſchwanck die glaͤſer auß. —D—— 
Dá wám Pane Jene prwuij přípís 
gijm. Herr Hanns ich bring euch den 
erſten. 

p.J. gOmůgmilý Pane / odpuſt⸗ 
te ať prtontý truñk piwem vdeläm. 
Lieber Herr erlaubet mír por cín trunck biers 
zuthun. 


Sſenkyrkko prines piwa. 


Schenckin bring Bier. W 
Sſen: SMDaťého račte / býléholí 
čílí SmýbnícFého < 


1Das měllet jr fůr cíns haben / cín weyß oder 
Schweynitʒer? | 


" p.. SBýlébomá Diw eicko přů 
Ein weyß bring mein Maydien 
Hoſp: JIHauſknecht gdi pro brád, 


Haußknecht gehe nab den rbeyfen, 


Wol: ISobry Zrád Kuchail⸗ 


vdelala / zaſlauzila ſtlenice Wana. 
Die Kechin bat gut Arbes gemacht /ſie ha 
ein gleßlein Wein verdient. 


Dad: $ Rudašto teč máfo Mo 
nicy 10hha 0 ana Wolffa r 

Řádin 08 baft —* dem z;⸗ 7 | 
cín glaͤßlein Wein fůr die Arbes. 


net wegen fleyſſig. 

Pad: SDámay wijce co más bál 
wati. Gib mehr was du geben ſolt. 
-o g NRa —5 meſſtati / kaj 

au knechtowi Dráti, 

Ich wils nicht ſaumen / heyß den Haußknecht 


nur nemen. 
pach 





LXV- 
Pach: IWaſſij miloſti welice Ku⸗ 
charka kaͤzala podeko wati. 
Die Voͤchin bat emmer gnaden faſt dancken 


laſſen. 
Hauſknechte gijdlo pobotovoč / gdi 
brat. 
tic / gehe hin vnd ní 


Haußknecht das eſſen iſt ſchon fer⸗ 


Hoſp MNepoſpijjchay / wſſak ge⸗ 
ſſte gediſ. Exyl nicht / eſſen fie Dob nod, 
Pachole / próč nenalẽewãſs Wijna r 
Bub/ warumb ſchenckeſt nicht Wein ein? 
zbýray 3 ſtolu Caléře/ a bay hned ginẽ 
čífté, Beb die Celler auf vom Tiſch/ vnd 
gib balo andere faubere Čeller ber, 

Pachole wotijray ſpeſſne Caléře, 

Bub wiſch die Teller bald. 

Gdi na Bynk / kup ninatého Owot⸗ 
ce za bijly groſs / a za dwa welikaã O⸗ 
řebuoro Wlaſkych. Gehe hin auff 
Den Marckt / oder Rinck / vnd kauff yrgent cín 
Obs vmb cín weyſſen groſchen | vnd vmb 
zmen weyſſe pfenning Welſche ní, 

Račte za dobré ptigijti / zytra bohda 
waſſijm miloſtem roffecFo oprawým, 
Ir woͤllet fuͤr gut nemen / morgen Gott woͤll 
wil ichs ewren gnaden alles beſſern. 


» Dofté: | SDofti geſt muog mílý 
Dane Hoſpodäri. 
Es iſt genug mein licber Herr Wirdt. 

Hoſp: S3býray3 ſtolu Hauſtnech⸗ 
te / aty Pachole day Wodu a Ručnýt 
na ſtuol. Haußknecht heb auff vom 
Tiſch / vnd du Bub gib das maffer vnd hand⸗ 
tuch auff den Tiſch. 


Bozmlauwaͤnij o Po⸗ 
Čtu s Gofpodáťem, 
Vnterredung vom Abrechnen 
mit dem Wirdt. 

Hoſt: SPane hoſpodaẽi / poẽtem 
ſe / co ſme v vás protrámilí, K- 
ZĎerr mírdt laſt vns mit cínander abrechnen 
was wir bey euch verzert haben. 

Hop: E Coʒ tak brzo od naãs ra⸗ 
číjte, Woͤllet jr fo bald von vns. 

Hoſt: JMame geſſtẽ daleko geti. 
Wir haben nod weyter u reyten. | 

Hoſp: ned yá fe 8 wámi počtul 
maliẽko počePavte/gedno baufPnedt 
přígde, Ich wil bald mít eud abred“ 
pen / wartet nur ein kleine zeyt / biß Der hauß⸗ 
knecht kommen wird. 





LXVI. a 
Boſt: I Wzeptay fe Sſenkykky / co 
ſme propilí, Frag die Schenckin was 
wir vertruncken haben. 
pad; IHned yd waſſij miloſti po 
wijm. Ich wils ewren gnaden bald 
ſagen. 
Sſen: JWaſſe miloſt / za býjlé pi⸗ 
wo geſt xv. groſſüw býlých/a tří pes 
nijze / za Swidnickẽe / viij. groſſuow 
bijlych. Gnediger Herr | es iſt vmbs 
weyß bier fuͤnfftzehen weyſſe groſchen / drey 
pfenning / vnd vmb das Schweynitzer bier 
acht weyſſe groſchen. 
Apacholkuom ſem obzwlaͤſſtẽe pſala / 
dewẽt groſſüw bijlych. 
Vnd den Bnechten bab ich beſonder / neun 
weyſſe groſchen angeſchrieben. 
hoſt: ISobłes pfala / co wſſeho 
vdelaã? Du haſt mol geſchrieben / mas 
machts alles mít einander? 
Sſen:  GODIlá za wſſecko xxxij. 
roſſe býlý/a tří malý penijze. 
macht fůr alles 32. weyſſe groſchen / vnd 
drey kleine pfenning. 
boft: Teð máfs ſwau Summu/ 
má Sfenfýřko / a teð maͤſs M na 
Zázní, E 


Da haſt du mein Šehenctin dein Sum̃ | vnd 
dir einen groſchen zu cínem badgelt. 

Sſen: NWaſſij milofří welice de⸗ 
kugi / a dagz Pán Buoh abyſſte ſek 
nám ſſtiaſtne w dobrem soratvý zaſt 
navorátilí, Ewren gnaden dancf id, 
hoch vně faft / debe Gott / das jr friſch / ge⸗ 
ſundt vně gluͤckſelig wider zu vns kumbt. 

hoſt: ISayʒ to wffemobtúcý Pát 
Buoh. Geb ce Gott der Allmechtig. 
Sauſtnecht kde mäſs VOrub / na Leu) 
rýs naroraubíl Wobrok⸗ 

Haußknecht mo baft du den Rabiſch / an med F 

chen du das Futter eingeſchnitten haſt? 
banf: I—Teð gey mám/račte počýl 

tati, Da bab ich jn / je měllet red 7 


off: ram co geſt za Wowes. 
hoſt: Sp 366 


Sag was iſt fuͤr den Habern. 
hau: S54noc a za den ne uoňí 
za Seno / Wowes a ſlamu / ſſeſt groff.| 
bijlych. Fuͤr cín Roß tag vnd nad | 
vmbs Hew / Habern vnd Stro /ſechs weyſſt 
groſchen. p 3 
boft: Spočeíco sa lv. Koni příl 
G0c/ za tri dnia nocy. 
vy mas ft 55. pferdt Orey tag vnd nacht 
u “ 









LX VII w* 

hauſe SDoftane ſe waſſe miloſt 
xxxiij. Kop. Es kumbt ewer gnaden 
33. Schock zugeben. 

hoſt: S Dobťeť ſau gedli. 
Sie haben warlich wol 22 
Pachole kaz dati Panij pizacy a za⸗ 
plať, Bub heyß die Fraw díc Satelta= 
ſchen geben / vnd bezal. 


hoſp: Račte taťé počýfří za gij⸗ 
dlo. Ir woͤllet auch fůr das effen rechnen. 


hoſt: IGdi zawolay Daný fam. 
48 die Fraw her. Y penál 
Pant: ICo fleráčilí waſſe miloſt. 
as hat ewer genad gewoͤllet. 
Wſſak waſſij wiloſti Sluzebnijk má 
GSijdla namraubená. 
Hat doch ewer gnaden Diener die Eſſen an⸗ 
geſchnitten. 
Citytidceti 4 fin Oſob / kazdã oſoba 
34 tří dní pět gýdelmá/a kazde gijdlo 
34 dwa groſſe býlá| počítavte w ged⸗ 
nu ſummu. Es ſeind Acht vnd viertzig 
Perſonẽ / cín yetliche bat drey tag fuͤnff Eſſemn/ 
vnd ein yetliches Eſſen vmb zwen weyſſe gro 
ſchen SE, genad woͤlle es in ein Šum rech⸗ 
nen. 


J 


- boft: S Summa včíníj xvj. Bop / 
(ře Muijſſenſtych. Die Summa 
macht 16. Schock / alles Meychſniſch. 


Da: Spočelilí ſte take na Pachol⸗ 


ky? Dabt jr auch auff die Knecht ge⸗ 
rebnet ? 
hoſt: F Befité nepoẽtli. 
Mir babens nod nit gerednet. 
Poẽem počítáte nýdlo na pacholkar 
—8 thewr rechnet jhr cín Eſſen auff ein 
necht ? 
pa: SGýdlo na oſobu po ted) 
geol Müůſſenſtych. 
in Eſſen auff cín perſon vmb drey Meychſ⸗ 
niſche groſchen. 


Dočýtaytece včíníj na rý. oſob / ral⸗ 


ð ofoba —— ey má. i 
net was t duff 12. perfon/čin yetli 
Dehetfinfeber čín. O? 


boft: Summa včíní ir. Kop 


Müůſſenſtych. 
Schock Meychſniſch. 
Seſſteli co wijce maͤte počítatí + 
Babt jr nod was mebr zurechnen? 
paný: $ * —* rý 
—— uber / co waſſij miloſti Wij⸗ 
na bral. — 


Die Sum̃ madty, 





LXVIII. 

Nichts mebr / allein der fDaufFnecht bat ein 
Kerbholtz / oder Rabifd | wieuil er ewren 
gnaden Weins genommen bat, 

hoſt: Necht počře wſſecko vo 
gednu Summu. Laſt alles zu ſam⸗ 
men ún ein Sum̃ rechnen. | 

bau: Spúlfidmn Pinty O4 
berfřého Wijna / po oſmi býlýh pes 
nezych / od Markü / vdelã za ně pyl tẽe 
tij Bopy/ 4 tří penijze bijly. 
Sicbertzebendbalb Pint Hungeriſchẽ mcínsf 
zu acht weyß pfenningen / von dem Marxen / 
ee -mabt dafůr drithalb Schock / vnd drey 
weyß pfenning. 
Od VHaſtoytu přemescýtma pinet / 
po iiij welikych / veinij za ne lvij.gros⸗ 
bijlych / aj. penijz bijls. 
Don dem Naſtoyte fuͤnff vnd zweyntzig pint / 
zu 4. weyß pfenning / es macht dafuͤr 57 · weyß 
groſchen / vnd 1. weyſſen pfenning. 
Summa za oboge vdela / iiij. Kopy / 
rriíí. groff. j. penijz / wſſe Mijſſenſt. 
Die Sum beydes macht 4. Schock /24. gro⸗ 
ſchen / vnd r. pfenning / alles Meychſniſch. 

boft: $padolesaplať podlé toho 
vetenij. Bub zal ab nad jí Rechnung. 

iiij 






Day Panij na Lázní ReynfFý Zlatý/ 
Kucharce | Sſenkyẽce / a hauſtnechtu 
po půl Zlatým / a vdelay Summu 
wſſeho / co fime vv té bofpode vtratilí, 
Gib der Sramen cínen Reyniſchen Gůloen 
3u cínem: badgelt/der Koͤchin / Schenckin / vnd 
dem Haußknecht zu halben Guůlden / vnnd 
ſummier alles zu ſammen / was wir in dieſet 
Herberig verzert haben. 

S jtem/ za Wobrok koñſtÿ xxxiij⸗ 
ſß. Mijſſenſtych. 
Tem / vmb Roßfutter 33. Schock / Meychſt 
Item / za gijdla panſta / vj. ſß. 
Jtem/ fuͤr der Herren eſſen / 6, Schock. 
Item / za Gijdla Pacholruw ix. ſß. 
em / fůr der Knecht eſſen / 9, Schock. © 
Item / za Vherſte Wijno puolktřeců 

. vj. pentz. 
Item / vmb Hungeriſchen Wein / drithalb 

ſchock / s. pfenning. | 
Item / za Cjeſte Wijno / pül orubé (6, 

xxiiij. groſſ. tj. penijʒe 
Item / vmd den Behmiſchen Wein andert⸗ 

halb Schock / 24. groſchen / vnd 2. pfennig. 

Item / Daný na Lázní xlviij. groſſüw 
Item / der Frawen zum badgelt / 48. groſchen. 


LXIX. 


Item / Kucharce xxiiij. groſſ 


em / der Boͤchin 24. groſchen. 
tem / Sſenkyrkce xxiiij groſſ. 


—* Schenckin 24. dřofedhen. 


tem/ Hauſtnechtu xxiiij. groſſ. 


Item / dem Haußknecht 14. groſchen. 


SYD praze za třídní vtrata / Facit 
Summa ſummarum / liiij. ſſz. xxv. 
roſſ. j. penijʒ / wſſe Mijſſenſt ych. 
Die außgab zu Drag fůr Orey tag | Šummá 
ſummarum facit / 54. Schock / 25. groſchen / 
1 pfenning/ alles Meychſniſch. 


1 © opatření a 


Bormáníj Bonij. 
Wie man die Pferdt verſor⸗ 


den vnd befchlagen ſolt. 
Dán Aer Herr. 
Pacholek Der VRnecht. 
Kowar Der Schmid. 
Bartoſs Der Bartlme. 


Dán: Ipacholẽe zpraw be Ro⸗ 


ně wſſecky / sytra bohda od ſud poͤge⸗ 
deme. Knecht richt die pferdt zu / mor⸗ 
gen frů woͤllen mír Gott woil auff fein. 
Pohleð pilne byloliby v ktereho ſedla 
ce oprawiti / neb kteremu Koni c 
přítrordicí, Schaw flepffig ob etwan 
was von něten mer an cínem fattel zubeffern| 
Oder ergent einem Roß zufeften. 
Geſtli kterã vzda ſtrhana / day opra⸗ 
witi / a wſſecky wẽey mẽeg na hotowe / 
chceſſli prán nebýtí, | 
Iſt etwan cín Zaum zuriffen / laß n beffern] 
vnd bab alles fertig / wilt du anderſt nicht ge⸗ 
ſchlagen werden. 
Dad: S Waſſe miloſt na Sedläch 
ení na vsdád nenij co opramomati|- 


než neÉterým Boňuom podkowy kla⸗ ; 
pagtj / a neÉteříj odwrhli / muſy fe pěe © 


kowati / a ginym přítrordítí, 
Gnediger Herr / ich weyß weder an den zau⸗ 


7 


men / noch an den ſatteln nichts zubeſſern al⸗ 


lein etliche Pferdt haben die eyſen abgeſchlun 
gen / vně etlichen Geulen klapern die eyſen / 
welchen ichs muß laſſen annieten / vnd andere 
gar von newem beſchlagen. 

Pán: Spofilí pro Boware / 4 
zpraw to dnes geſſte. K: 


| 


LXX. | ! 
Schick nad dem Schmidt / vñ richt das nod 
heut auß. A 
pad: Hned yã pügdu pro Ko⸗ 
wãare / kterak racijte rozkazati / na wo⸗ 
ſtroli / čílí na hladko kowati? 
Ich wil bald nach dem Schmid gehen / wie 
* beſchlagen / ſcharff / oder nur 
ft ſchlecht⸗ 
5- an: W Eletřeba než na bladfo/ 
wſſak welicy mrasowé negfau, 
Es iſt nibt von nótten / nur ſchlecht / iſt ca 
bob nicht febr gefroren. : 
pad: $Zdať Bůh Dane Mijſtẽe. 


Gott helff euch Herr Meyſter. 


Bow: $Bobday sdrátm / cos pos 
třebomal Danck bab/ mas bedarffſt du? 


ab: Spoflalmne muog Pán/a 
* más welmi / abyſſte ſemnü hned 
do Hoſpody ſſli / máte nektere Konẽ 
Forvatí | nekterym pritwrzowati / a 
nePeeré snovou ptekowati. 
Es bat mich mcín Herr geſchickt bittet euch 
freundtlich / woͤllet von ſtundan mit mir in die 
Herberig geben/jr ſolt etliche pferdt beſchla⸗ 
ben / etlichen feſtnen / vně etliche dar von 
newem beſchlahen. | 


KSow: EWelmi nemám kdy / ko⸗ 
lik mám Podkow s febau,msýti > 
Ich bab nicht wol dermeyl / wie víl eyfen fol 
ich mít F 735 ná R 

Dad: ezmi aſy deſet menſſijch 
a wẽtſſij ch. Nim etwa —2 
ſern vnd kleinern. 

Bom: Spročs wẽera nepkiſſel? 
2ya newijm mámlí tak mnobo pod⸗ 
kow. Warumb biſt du nedten nicht 
kommen / ich weyß nicht hab ich ſo vil eyſen. 

Pad: gWſſak vá newijm fám/ 
* 9* tak —— potťebíj / nebo 

ní Ones dwe Nedeli / ſtüro ſme 
wſſecky Konze kowali. 5 


Ich weyß ſelber nicht / werden ſo víl vonnoͤte = 


ſein / dann wir vor vierzehen tagen zu Wien 
ſchier alle Geul haben —— —— 

Kow: ImMils bratře / me dwau 
NYedelech mnobo ſe zgede / a ledacos 
fe příbodý/Edy dce Pán preč getí r 
Kícber bruder in zweyen wochen reyt man 
víl ab/ce begibt ſich aud vil ſeltzam ding / weñ 
mil der Herr weg reptěn ? 

Pad: S3yera bobdý ráno, 
Morgen Gottwol frů, b 


⸗ 


"bp ©, + 
Kow: FTehdy mufým Cowaryfie 


6 ſebau wzÿti. So mufšich cín geſel⸗ 
len mít mír nemen . 

Pad:' SLTic bůřnevočlá(s/ a yáť 
puogdu napřed, <* ©u thuſt nichts boͤß 


daran / vnd ih wil voran gebn. — 
BKow: WMábned3atebau prigdu / 

meg tam Kone pohotowẽ. 

Ich wil bálo -nad dir Fommen | ſey Dort mit 

den Geulen fertig. 

Bartoſſi / wezmi truhlicy s naͤdobijm 

—867 Bont kowat. 

rtl/ gehe ním die truhen mít dem werck⸗ 
zeug / wir woͤllen gehen die Pferdt beſchlahẽ. 

Bar: ned yú puogdu / maͤteli 
Eterý Hrebijk zpraweny? 

Ich mil bald gehen / habt jr etlich Naͤgel fer⸗ 
tig? 

Kow: gMNemäm / nez ya hnedky 
zprawijm. Ich hab kein / aber ich wil 
jr bald machen. 

Wezmi Zlýffee / Kladiwo / a poðme 
aby fe nebněralí. Nim die Zangení 
den Hamer / vnd gehen wir fort / auff das ſie 
nicht ſchellig oder zornig werden. 

Bar: Igpodðmeʒ predſe / wſſak to 
wſſecko v trublícy geſt. 


Gehen mír von flundan/ iſt es dod alles in 
der truben, | ' 

Kow: gMarſſtaleri kde ſy / wy⸗ 
weð ſem Konẽ / ktekij potrebugij ko⸗ 
wanij. Stallmeyſter wo biſt du / fuͤr 
die Pferdt herauß / die beſchlagens bedoͤrffen. 
Pad: Wýned Pane Kowari. 
Yetʒt von ftundan Herr Schmid. 

Bow: 93dwihni mu prawau pře/ 
dnij nobu. Heb jm den fordern rech⸗ 
ten fuß auff. 

pad: FTat muoje dobře ſtaͤti/ 
málo gi pritwrðte / na druhau take. 
Der mág mol alfo bleyben / feſtnet jm nur 


ein wenig/ deßgleychen an dem andern auch. | 


Bow: Hazyli / neb bigeli? 
Schlecht cs? 

Pad: Mehazy / geſt welmi bobr 
rý / aco Kraͤwa krotky. 
Es ſchlecht nicht / cs iſt ſehr frum̃ vnd (o kuͤrr 
wie cín Khu. | 

Bom: 93dwihni my zadnij nobu, 
Heb jm den hindtern fuß auff. 
Tut muſy nowã býtí/ puſt mu nohu. 
Da muß ein newes ſein / laß jm den fuß gehn. 
Zdwihni mu zaſe / muſym mu roh do⸗ 
bře wyſtrauhati. 





f 


LXXTL jí 
Heb jbm wider auff / id muf jm wol auß⸗ 


ſchneyden. 


ped: NMak tof Cjertu kugeſs / 
hlubokos mu zagal. Wie beſchleheſt 
du zum Teuffel / Ou haſt zu tieff vernagelt o⸗ 
Der eingeſchlagen. 

Kow: NNeſſtodij mu to nic 
Das ſchad jm nídte, 

Geſſteli mas Eterého wffce? 
Haſt du nod etliche mebr ? ; 

pad: SBíj žádného nemám/poĎ 
ať Pan zaplatij. Nun hab ich keins 
mehr / kum mit das dir der Herr bezale. 

Dán: RBoliks Roný kowal? 
Wieuil haſt du Geul beſchlagen? 

Bom: NWranho / Brünu / Pleſ⸗ 
niweho / Ryzku / Zreyza pleſniweého / 
Straku. Den Rappen / Weyſſen / Schi⸗ 
mel / Fuchſen / Rotſchimel / vnd Schecken. M 

Dán: SComáodtobo wſſeho býs 
ti“ Was fol von dieſem allem fein? ? 

Kow: gNewijm co ráčíjtebátí ? 
Ich weyß nicht was jr geben molt ? 

Dán: ¶ Teð máls zlatý 34 wſſecko. 
Da baft du cín gůlden fůr alles, 

— S Waſſij miloſti welice děs 

Si 


— 


Ich danck emer genad fleyſſig. 


© Odgezdua 


Rosšebnáný, 


Dom PDegreyten vnd Geſegnen 


Dán Der Herr. 
Slušebnýf Aer Diener. 
Marſſtalyẽ Der Stallmeyſter. 


Panij Die Fraw. 
Hoſpodaẽ Der Wirdt. 
Pacholek Der Bnedt, 


Slu: YpPane/ Foyráčáte rostáse. 


tí ſedlati / vo kolik hodin > 


Herr | wenn vnd pmb welche ſtund woͤllet ft 


laſſen ſatteln? 


z 
» 


Pan: FNewelmi ráno až prvé 
pojnýdáme / 4 Koni fobetaté odpor 
Čínau, Nicht febr frůf biß wir vor frů/ 


ſtucken / vnd díc pferdt auch außraſten. 


At geſt Ee brvanácté bodíně hotowo⸗ 


Das es vmb die zwoͤlffte Vhr fertig ſey. 
Slu: FNeraẽte ſe ſtarati. 


6 


07970 O 
— — — — 


LXXIII. 

Ir woͤllet vnbekum̃ert ſein 8 
Marſſtalyki ſedlay Rong Na příbay 
gim po hrſti wowſa / Pan za tijm pos 
ſaijda. Stallmayſter ſatl die Pferdt / 
vnd gib jnen zu gauffen vol habern fuͤr. 

Mar: SO fedlánií ty péče nemẽg / 

pofřaray je radegij abychom měli něte 
co taťé pojnýdací / priffregůg BRu⸗ 
dařce o kus Pecene. 
Dmb das fattelenFumer du dich gar nichts / 
ſchaw licber/ob mir aud mas moͤchten zufrů= 
ſtucken vberkommen / red oder bucl mít der 
Boͤchin vmb cín ftucť bratens, 

Slu: IMeg ty oto pokog / nevm⸗ 
keſs hladem / nevmaylijm vá ſe w tom⸗ 
y trunk dobrý mijti budem. 

Sey du nur zufrieden / du wirſt nicht hunger 
ſterben / ich wil nicht irren / wir werden ein 
guten trunck darzu haben. 

Mar: SCo pekne zpijwaͤſs / mýlo 
tẽ poſlauchati. Wie ſingeſt du ſo lu⸗ 
ſtig / cs iſt Dir lieblich zu zuhoͤren. | 

Slu: Spanf račte ſtrogiti Snij⸗ 
daný / níž Dán mwfřámá / brso bude 
chtijti gijſti. Fram jr woͤllet das Frů= 
ſtuck zuridten | der Herr fichet * auffi 


—— P ⏑— 













Slu: FHauſknechte wyday nám 
naͤſſe wẽcy. Haußknecht ) gib vns vn⸗ 
ſer ſachen herauß. 

Hau: IHned waͤm pkineſu. 

Ich wils euch bald bringen. 

Pad: Nania přátelé / geho mís 
loſt pán ráčý býti na hotowe / wſe⸗ 
bavte. Ir Herren vně freundt / det 
Herr ſein genad ift ſchon fertig | ſitzet auff. 

Slu: gHauſt nechte / wyweð mě 

Muog wrany Kuoñ. 
Haußknecht fůr mír meinen Rappen herauß. 
Pane Hofpodačí ſe Panij Hoſpodynij 
wam 3 přátelířé dobré wuole gebo mí 
loft Pánráčíl roʒkaʒati welice běfo4 
wati. Herr Wirdt ſampt der Fraw 
Wirtin | mein gnediger Herr bat euch des 
freundtlichen guten willens fleyſſig zu dan⸗ 
auffſitzen. cken befollen. 

Slu: gWſſak ſtüro hned bude po Hoſp: IWaſſe miloſt muog Dane 
Snijdanij. Wird es dod ſchier nach miilß / hoto wij (me s ſwau flujban pro 
dem Fruͤſtuck fein. See amaZes te 1 Bebe miloſt Pána wiſſecko včínící / 

Mar: $CTeš vy fe přípramýtee/it | Což nám mojného geft/ y pro gebo 
vá na botovoč budu, | Drovor / a gefilí by na tento čas co m 
Sde denn jr euch zurichtet / (o werd ich (D0 C Ceny vfráceno byle/ gebo miloſti pros 


fertig fein, ſyme / w dobrẽ obraͤtiti ní váčů . fdyj 


wird balo měllen eſſen. 

Pant:  YSnýdaný waͤs nebvbt 
meſſtati / kdyz Folí ſednete / bned budu 
daͤwati. Das Fruͤſtuck wird euch nit 
hindern / wann jr werdet nider ſitzen / fo wil 
ich bald auffgeben. 

Dán: ANegſauli Koni feblaný 
kaz hbitẽ fedlatí / a zatijm fe naſnij⸗ 
dbáme. Seind die Pferdt nicht gefatelt| 
fo heyß fie fluchs ſateln / dieweyl fruͤſtucke⸗ 
wir 


Slu: SHTarficaléří kaͤzal p aãn ko⸗ 
ně ſedlati. Stallmeyſter der Herr bt 
heyſſen ſateln. 

Mar: 9 Sau giz ſküro wſſickni w⸗ 
ſedlanij. Sie ſeind ſchier alle geſate 
Daxte mi znaͤti brzoli budete wſedatl. 

















knaͤm oslí Paͤn Buoh w dobrém 
drawij fe nawraͤtij / wſſecko nahradij⸗ 
me radi. Genediger lieber Herr vmb 
des Herren ſeiner gnaden willen / defgleydí 
aud (eines Hoffgeſindes / alles was vne mů“ 
glich sutbun iſt / ſeind wir allzeyt willig / Wo⸗ 


ferr aber ſeiner gnaden dißmal was verkuͤr⸗ 


tzet / iſt vnſer freundtliche bitte / fein denád 
woͤlle alles zum beſten keren / wenn ſein ge⸗ 
nad / ob Gott will / wider in guter geſundhei 
zu vns kommen wird / woͤllen wirs ſeiner dd 
naden alles gern beſſern. 

Slu: NNic nenij vkraͤceno / vf“ 
dobrým v vám to chceme pripomi⸗ 
nati / Suštež Pánu Bobu poručení; 

iſt nichts verkuͤrtzet mír měóllen 
auch mit allem guten ingedenckig fein 
mít ſeyd Gott befolben, a 4 | 

Dán: GA mwásrač Pan Buoh ed 
wſſeho zlého zacho wati / y oftťýbath 
Dno euch woͤlle Gott der Herr vor allem v⸗ | 
bel bewaren vně bebůten,“ 


© Kfjtantí / 4 


Sſteſt ſweho oznamowáný, 


LXXV; 
Dom ZEmpfaben/ vnd Blýďs 


verkuͤndigung / oder wie Man Em⸗ 

pfehet vnd Gluͤck verkuͤndigt. 

Dán. Panij. 

Der Herr. Die Fraw. 

Panig: Wijtam más můn ney⸗ 
mile gſſij Pane / welice ſem 3 toho po⸗ 
teſſena / ze wam Pán Buoh ráčil pos 
mocy knam wdobrem sdbratmýj ſe na⸗ 
wratiti. Seyd Gottwill kummen mcíň 
allerliebſter Herr / das euch Gott der Allmech 
tig in guter geſundtheyt widerumb zu vns 
heym kommen verliehen vnd geholffen hat / 
das bin ich ſchrfaſt erfrewet. 

Dán: JMa naymilegſſ Daný/ 
Buoh day aby mí dlauho zorã wa bys 
la / a yã ſem toho takẽ roděčen / še geſt 
tebe Dán Buoh m dobrém zoͤraͤw 
oftřýbatiráčil, Mein allerliebſte 
Fraw / Gott geb das du lang geſund bleybeſt / 
vnd das dich Gott in guter —— Kek, 

O, 


waret bat / das iſt mír aud cín groffe 


PDantí: | SAteraf ſe mám natéces 
fřt wedlo. Wie iſt co euch auff dieſem 
weg gangen. B jj 


Akterak fře fe milí s Vnd tie baht 
jr cu gebabt ? 

Pán; S Dobře na sóramý v na ffů/ 
ſtij. Wol am gefundt vnd gluͤck. 

Panij: S Oobřelí ſte fivé wẽcy zge⸗ 
dnali? Habt jr emmer ſach mol außgericht 

Dén: FTak ſme zgednali / je ma 
mezy naͤmi wẽeny mijr a pokog byti. 
Alſo haben wirs außgericht / das zwiſchen vn 
ein ewiger frid vnd einigkeyt ſein ſol. 

Panij: FCo geſt dobre / neráčíli 

ſte darmo práce weſti. 
Das iſt gut / (o habt jr nicht vmb ſunſt muͤhe 
vnd arbeyt gehabt. 
Nak geſt vo / še tří Služebnýjcy waſſ 
peſſty ſem priſſli a tam s waͤmi a 
RKonijch geli? Wie das drey ewere 


Knecht zu fuß ſein kommen / vnd ſeind doch 


dorthin mít euch geritten. | 

Dán: S 3náfs še rozličné wecy pří“ 
básení fe tem / ktekijj přes ſwet pra/ 
cugij a gezdij. Du weyſt wol / das 
denen / ſo in der Weltvmb reyten vnd handel 
fuͤren / mancherley dingen zuſtehen. 


Geden pro milau na ſwoem Koni za⸗ 


tacegeſt / wrozliene ſtoby fe wydal / 









LXXVL 

taf že Kuoñ pretrhl. Einer bat fib 
pon megen der lícb auff ſeinem Gául alfo ge= 
tumelt / vno gefprungen / biß er das Pferdt 
zerſprengt hat. 
Druhemu ſe Pets nedoſtawalo / y 
chtel (obě prihrati / nemage co to ffane 
ſaditi / wſadil Büñ / a BKoſtka moče ffor 
telná / wzala mu Ruoň / on potom 
lál ſſteſt ij ze tak ffaleſſaẽ včínilo, 
Cem andern gieng Gelt ab / fo wolt er jhm 
noch etwas gewinnen / da er aber nichts het 
in die ſchantz zu ſetzen / hat er das Pferdt auff 

eſetzt / vnd der Wuͤrffel cín vnbeſtendig ding 
* jm auch das Pferdt genommen / darnach 
ſchaldt er das gluͤck / das jhm fo vnrecht vnd 
felſchlich gethan bet, 
Tẽketij pak dal ſe w milování Panen 
a Panij / Fterýš wozrawſſi ſe miloſtij f 
dal fe w darorváný / a drtě widijn m 
Hoſpode býti / snameníce ctil Panij 
mladé / firogil gim rozličné Hody a 
ZBmwafy/Edyš priſſlo E 3aplacentj / nee 
mage čřím zaplatiti / muſyl Bonẽe 504 
ſpod ari za ſtrawu nechati. 
Der dritte aber gab ſich in die lieb der Fraw⸗ 
en / vnd Zungkfrawen / vnd da er der liebe 

B iiij 


mol vně fat mar / voolt er in der Herberig des 
ſchen ſein / hebet an zu ſchencken / vnd verebret 
die jungen Frewlein / richtet jnen wunder⸗ 
liche Pancket zu / da es aber sum bezalen kam⸗ 
ſo het er nicht wamit zubezalen / muſt derhal⸗ 
č dem Wirdt das Pferdt fůr die Boft laſe 

en. 

Panij: | SAno proto wſſickni tří 

pečné prýbody meli / ſluſſne by bylo/' 
aby wijce v waſſeho Dworu neflaujít 
lí, Sie baben fid dennoch alle drty 
mol gehalten / es mer billíd das fie nicht meht 
an ewrem Hoff dieneten. 
„„Dan: gWſſat tak vdelaͤm / je tím 
odpuſſtẽnij dám, Ich wil im alf | 
thun / vnd jnen allen vrlaub geben. vé 
Panij: S Spramedlimě včinititál 
Čte. Jr thut bíllídy vnd recht daran. 
Wſſak (im vá tařé Hody mela / sta) 
bezectnau Cšeledý / žábný nie ſam 00 
ſebe nechce delati / leč kdijlu gey přijeď 
neco Woſla. Ich hab auch mit dem 
vnendtlichen vnd vnehrlichen geſind genug 
zuthun gehabt / keines xvil nichts von jm ſelbſi 
thun / allein man treyb es zu Ber arbeyt wie 
einen Kſel. 





“ 
r 


; -© LXXVIL 
Paͤn: Tyt wecy byti muſegij̃ / gi 
ptiiſlowij: © Zde Ace we plý býti / 
ſpuſt fe na Cjeled. Es mufš alfo fcínj 
denn es iſt cín ſprichwortꝰ Wer da wil im 
Jamer vnd armut fein, / der verlaß ſich nur 

ffs Geſindt. 

rotoz ſluſſn geſt wec Soſpodyni 
nahlednauti bo kazdeho kautu / a Cšes 


mijti. Darumb iſt es bich äner h⸗ 
tin in einen yetlichen winckel auffzuſehe vñ 
jr das Geſindlein anzurichten / wil ſie anders 
nicht ſchaden haben. 
Cijeledt nic nedbá / Očlay ſe neb nedr⸗ 
lay / gijſti / pijti gim day / wezmi kde 
roczmí / nict oni o dijlo neſtogij / leda 
den minul / a Čas gegich příffel / aby 
penijze brali. Oasgefind fragt nichts 
darnach / man arbeyt oder nicht / eſſen vnd 
trincken gib jnen / ninb du es mo du wilt / fie 
achten der arbeyt gar nichts | das nur der tag 
hingehe / vnd jr zeyt keme / das ſie gelt einne⸗ 
men. 
Panij: g Wernau prawdu pra⸗ 

wijte / geſt vo ſtutku tak. 

Sr ſagt die rechte warheyt / es iſt warlich alſb. 

B v 


ladrku ſobẽ prawiti / celí * 





© Rupomý- 


ný Suken. 

Dom Cuc kauffen. 
Domínyf, Wolff. 
Der Dominick. Der Wolff. 

ornelius fupec, Pacholek. 
—— Cornel kauffman. Oer Knecht. 
achole. 
Der Bub. 


Dom: I3daẽr Bůh Pane YOolffi] 
Dane přátelí muog navmilegſſij. 


Gott helff euch Herr molff/ mein ailerlieb⸗ 


ſter freundt. v 
Wol: Buoh bay sorámí bylí/můg 
naymilegſſij Dane DomínyFu, 
Danck habt mcin lieber Herr Domnick. 
Powẽezte mi kterak ft na fivém zdrawj 
máte“ Sagt mír wie jr euch an ew⸗ 
rer geſundtheyt debabt ? 

Som: $Déťuge Pánu Bobu w⸗ 
flemobaucýmu / Pdyš ſme zdrátví/řáj 
kame še bobře. Gott fey lob/ wenn 
wir gefuně ſein / ſo ſprechen wir / es fey gut 





LXXVIII. js: 
XD 4m deku gi / še fe na mésórawůj ptá 
te. Euch danck ich / das jr nad meinem 

eſundt fraget. Ks 

Céboj — * wſſeho Oobrého přegí/ 
vafožto naymile gſſiſmu frvé“ příjtelí, 
Deßgleychen goͤnne id cub alles gute| als 
meinem aller lícbften freundt. 

DD: $Potézte wi / kterak ſe mému 
Synu wede / a kterak was poſlaucha / 
a pilneli fe EšefFy včíj. * 
Sagt mir wie cs meinem Son gehet | ob er 
euch gehorſam iſt / vnd ob er fleyſſig Behmiſch 
lernet. 

Som: ¶Maã ſe dobẽke / kaͤzal más 
velice pozdrawiti v fe Panij matkau. 
Er gehabt ſich mol / vnd bat euch ſampt der 
Fraw Mutter faſt gruͤſſen laſſen. 
Newijm mwám co o nepofluffenftwý 
geho powẽdẽti. Ich weyß euch noch 
nichts von ſeinem vngehorſam zuſagen. 
Bad poflaudá/taté pilnẽ fe veij / ya⸗ 
koʒ pak famí 3 geho pſanij wyrozumẽ⸗ 
ti mocy budete. Er iſt gehorſam / ſo 
lernet er auch fleyſſig / wie jr denn ſelber auß 
ſeinem ſchreyben vernemen werdet. 


7: SToyárád onem ſlyſſijm / 4 


waͤm welice dekugi / že o nebo ſtaroſt 
tako wau máte, Das hoͤr ich gern 
von jm / vnd euch danck id fleyſſig vnd trew⸗ 
lich / das jr ſeinethalben ſo groffe ſorg habt. 
Maͤte shledati / že ſe wam toho w⸗ 
fiim dobrým y s Manzelkau mau/y 
Synu waſſemu / kdyz doroſte odſlau⸗ 
ziti chey. Jr ſolt es innen werden/ 
das ich ſolches vmb euch ſampt meiner auf 
frawen / auch vmb ewren Son / menn cr eré 
wechſt / mít allem guten gern verdienen wil 
Som:  Sš3nám od wás wzdyck⸗ 
dobré pratelſt wii / kterẽ ſte mi mnoho 
Frát včínilí / a geſſte ciniti nepẽkeſta⸗ 
wate. Ich erkenne die gute freundt⸗ 
ſchafft von euch / ſo jr mir alle zeyt erzeyget 
habt / vnd nod zu erzeygen nicht au čt. 
Netoliko tijm Synu —— 
powinen ſem / ale wam wijce fem bos 
tow vẽiniti. Ich bín nicht alle in mít 
dem ewrem Son verpflicht zudienen | fons 
der eud cín mehrers zutbun alle zeyt bereyt, 
ID: E Cébož fe odemne nadegte. 
Jr ſolt euch deßgleychen zu mír verſehen. 
Rařé kaupe budete zde kupowati 
as werdet jr hie fuͤr wahr kauffen. 





—— 
Dom: IChtelbych raͤd nẽetco dob⸗ 


rych Suken. Ich wolt gern etwa gu⸗ 
te Tuͤcher haben. 

Proſym was / wijteli co dobreho / do⸗ 
hoðte mi. Ich bitt euch / 


wiſt jr mas guts helfft mír darzu. 
Mam správu / zeby tnělí Kupcy zAn⸗ 
torffu s dobrými ſukny Slanderffými 
a Wlaſtymi dnes případnantí, 
Ich bín'beridht morden / míc die Bauffleut 
von Anttorff mit guten Flanderiſchen vnd 
Welſchen Tůchern heut ankommen ſolten. 
M: AA3 Bayna Bolijna s Lin⸗ 
diſſo wymi. Vnd von Boͤlen am Reyn 
mit Luͤndiſchen. 
Budeteli chtijti —* 6 s wãmi gij⸗ 
ti / abyſſte na né pohledeli. | 
—— woͤllen | fo wil ich gern mít euch 
gehen / das jr ſie beſehet. 

Som: $Y0 pramběrád/ a pomůs 
šete mí gich fěriítí/neEterého poſtawu 
Fuͤrwar gern / vnd werdet mir fie helfen fev= 
A my s nimi znaͤmoſt máte, (len, 
Dno jr babe mít jnen kuntſchafft. 

M: 4Oobřýt ſau lidé a nífřotný, 
Es ſeind gut from̃e vnd auffrichtige leut, 


Což fomu degij / neraͤdi ginaẽ činý/a 
tabé ktere znaͤme Kupce magý/ mno/ 
bo gím werij. Das fit cínem reden 
oder zufágen / das balten fie / vnd thun nicht 
gern anders | auch mo ſie bekante Rauffleut 
haben / den glauben vnd vertrawen fie gern. 

Nez kdyby gim gináč veinil / anatet 
Čas nebal/ Pdyšby dati mel / po druhé 
neraͤdi ſwerij. Aber wenn einer an⸗ 
ders thet / vnd nicht auff die zeyt gebe / weñ ers 
geben ſolt / zum andermal glaubẽ ſie nit gern. 
Muog mílý Dane Dominyku / cotvá 
s kym ſmluwijm / neräd gináč včís 
nijm. 


balt ich / vnd thu jm nicht geren anders, 
Do: SToyádo más dobře wijm 
ale ſau v was nẽkterij Dání Kupey / a 
Krogiẽi ſuken / ze toho neznagij / a bez 
ſtudu pochvbiti ſmegi. | 
Das meyfš íd mol von euch es feín aber etlíž 
de Sunctbern Kauffleut bey euch / aud Ge⸗ 
wandtſchneyder | die ſolches nicht erkennen / 
vnd ſchemen ſich gar nichts zu fehlen. 
2 potom fdyš Ge napomýná / bneb 
rijkagij / wſſak nevtefu/ ſem wm 00" 


Lieber Herr Dominick / was ich 
mít cínem berede / thu / handel / oder mach / das 


U ⏑ —— 


LXXX. 
bře vſedlỹ a mám mám čímsaplatiti, 
Vnd darnach wenn mán fiemánet / balo ſa⸗ 
gen ſie / Wil ich doch nicht entlauffen / bin euch 
genug geſeſſen / bab and warmit oder mít 
we zubezalen. 

Do: $Cy yádbobře snám / a koyby 
měli oluby zoplatiti / tešce by ro fifní 
züſtali. Dieſe kenne ich wol / wenn ſie 
ſolten die ſchuld alle bezalen / ſie wurden kaum 
im Rock bleyben moͤgen. 

S remi vá níc číníci nemám., 
Mit den felben bab íd nichts zufbaffen, 

Do: $ Pane Wolffẽ / cheemeli gýti 
a pobledžtí na ta SuFna < 
Herr wolf woͤllen mír geben díc Tuͤcher zu⸗ 
beſehen? 

YO: 9Sobke / poðte napřed, 
Ja wol / gehet voran. 
D: $Ba podte/nedte toho pobýje 
zenij. Ey kumbt / vnd laſt das gebreng. 
Kup: WPánímitayte, 
Jr Herren ſeyd Gottwill kommen. 
Do: $Bůb day sdrámi byli. Danck 
Bu: SClobvfite rádi < (habr. 
8 volt jr gern ? 
S:ACyhteli fime raͤdi na nektery 
poſtaw dobrý pohledtti. 











Wir molten gern etliche gute Tuͤcher befebů 

Kup: Ipacholée gdi oteroří ſtlep 
vo kterem ſau Flanderſtkã 4 Mechlin⸗ 
ſta ſukna / ať (obe pohledij / a kteraͤſt 
gim budau lijbiti / ta w firanu obloj, 
Knecht gehe hin / mach das Gwelb auff / in 
welchem das Flanderiſch vnd Mechliſch tuch 
ligt / das ſies beſchawen / vnd melche jnen deñ 
gefallen werden / die ſetze auff ein ort. 

pa: S Dobře Pane / pani pošt 
fimnau, Wol Herr / jr Berren kumpt 
mit mir. 

Do: E Pane Wolffẽ / pohledte ted 
na tyto Flandery makowẽe barmy/ nd 
měliby slý býti, Herr Wolff befeh 
dieſe Mahen farbe Flander / mich duncket ſie 
ſolten nicht boß ſein. “ 

YDol: SSaudofři peknẽ bařtvyl 
wyſað mí tyto pořád tří / a tyto do⸗ 
legſſi dwa. Sie ſeind an der farb ſchoͤn 
genug / ſetz mír dieſe drey nech einander hi⸗ 
nauß / vnd die vnterſten zwey. 

pad: Rde xraãẽijte nemíjtí“ 
Wo woͤllet jr ſie hin haben ? 

Wo: Ypẽred ſtlep nos ge na ſtuol. 

Trag ſie fůr, das Gwelb auff den Tiſch. 


zde > b$ a 

Do: Seč máte pífný Lwomwý/ 
ſwetlẽ y temné barvy / mámsato/ je 
fe wam flýbý. Da babt jr cín ſchoͤne 
Lewen farb / liecht vnd duñckel / ich verfibe 
mich / ſie werden euch gefallen. 

YDo: NgBaite Pacholku / ať tyto 
Čtyří pořád wen wyneſe. 

Heyſt den Knecht dieſe vier nád einander 
hinauß tragen. 

Tyto mohu dobře odbytí / než tento 
geden Makowẽ barwy zaſe ſchoway / 
a tyto w fřranu odloz. 

Die Fan id wol anveren / aber das Mahen⸗ 
farbes heb wider auff] vnd dieſe lege auff die 
ſeyten. 

Pa: SBýš fře ge fivým Sefrétem 
snamenalí. Warumb habt jr fie nícht 
mit erorem Betſchier 08 Šecret bezeychnet. 

Wo: YDobře/day ſem kus Woſku 
pachole. Ja wol / Junger oder Bub / 
gib ein ſtuck Wachs her. 
Dočmež nynij ku Paãnu / budeme trʒi⸗ 
sí / geſtli že ro ſluſſnoſti ſnluwijme / 
wezmu nẽkterẽ wijce. 

Gehen wir yetzt nu zum Herren / iſts ſach 
das wir vns zimblich bereden / ſo wil ich noch 
etliche mehr nemen. £ ! 


Do: TYYMt bobře pře febau mál 
tc, Jr tbut recht daran. 

Bu: JHuze Pani / gizli fře fobt W 
b'edalíma ÍbÉna“ — Yu melan jr Her⸗ 
ren / babt jr nun mein gewant befeben. 

Do: $X mycam fobz koliks poſta⸗ 
wuw odloziti kazali / geſtli ze s wami 
ſaluwiime / wesmem od was ginych 
ſuken nětco mýce, Ja mír baben vns 
etliche Tuͤcher beyffen weg legen / wo ferr mit 
ps mit euch bereden / fo měllen wir anden 
Tuͤcher mehr nemen. 

Bu: $ Dobře geſt milý pani / co ſ 
wam lijbij / chey ſe s mámirád ſmlu / 
witi / ꝑti čem budu mocy/g dam vá 
to ſluſſpoſti / abyffce potom Femnzse/- 
fc pů lí. Es ifi gut lieben Herren /wo⸗ 
eud gefelt / mil mich gern mít euch vergley⸗ 
chen / vnd ein zimblichen kauff mi euch ma“ 
chen / doch darbey ich auch bleyben werde moͤ⸗ 
gen / auff das jr darnach zu hr id Fuinbt, 

YM: StMiuog milý Dane/ vá byd 
rád chtěl s mámi dobrí snámofi mí“ 
ti/račtemic znatř) Gůnftiger lic 
ber Herr / ich wol⸗ gern cín gate kuncſchafft 
mit euch baben Týr měllet mich kennen. 








LXXXII. 

Bu: ICheyrad/ odpuſtte še ſe na 
waſſe gméno zeptam / kterar vám kij⸗ 
kagij? Ich wils gern thun / verzeyhet 
k. íd nád ewrem námen frage / wie 

eyſt jr? 79, © 

YO:  ETDOlT Suben krogijẽ. 
Wolff Gewandtſchneyder. 

Bu: Imuog naymilegſſij Dane 
Wolffe / hey más rád naa vám 
podlé céznámofří ffijm dobrým ſlü⸗ 
ziti / tẽhoʒ prtelſtwij wſſeho od was 
take ſe nadegi. Mein allerliebſter 
Herr Wolff / 14 mil euch gern kennen / vnd 
neben dieſer kuntſchafft mo ich euch mit allem 
guten můrde dienen moͤgen vvil ibs gern 
tbun / der zuuerſicht bín id zu euch / jr wer⸗ 
det mír auch ſolche freundtſchafft nicht abs 
ſchlagen. 

XD: MMoog mily pane Borneli / 
wſſak mám taf čýsagí. 

Mein lieber Herr Corne 1/ heyſt je Doc alſo. 
Bor: FTat můg milý Dane Wol⸗ 
ffe. Alſo mein lieber Herr Wolff. 
WMo: IgWam vá ſwau ſluzbauk 
waſſemu dobrému a poctirvému bos 
tow býtí chey dnem y nocý, á 





Euch mít meinen dienſten zu nut vnd ebren| 
wil ich tag vnd nacht zu díenen bereyt ſein. 
Wſſak mne teď Pán Dominyk dobří 
3n4/a mnobo fobe dobrým flaujýmu, 
Bennet mích doc der $Zerr Dominic moll 
Mir dienen auch einander mít víl gutem. 

Dom: 9Rya más profým muog 
mílý Dane RKorneli / še bo znáti bude 
te / nebo na ném dobrého přítele mýt 
mate, Ich bítte cud mein lícber Hen 
Corneli / das jr jn Fennen werdet J dann jr an 
jm cínen guten freuno baben folt, 


Bor: Slbhcyrád muogmilý Pant- 


příjtelí/a na tu známoft teď mám pa! 

ne Wolffe přínáffjm tuto plnau.< 

Gern mein lícber Herr vnd freundt / vně uf 

dieſe kuntſchafft bring id euch das gar auß. 
DD: Sám gírád od más, 

Ich habs gern von cu, 


Orzenijo Sufino, 


Feylung des Gewandts, 


* 7 





LXXXIML. 
Kornelius Der Cornelius. 
Dominyk Der Dominick. 
Wolff Ser Wolff. 


Dom: Spane Kornelí/giž budeme 
6 wami 0 Sufio tršítí, 
Herr Corneli/ pet měllen wir mít euch vmb 
das Tuch Fauffen. 
Bora $3obře milij Dání/ mno⸗ 
boli ſte ſobẽ webrali? 
Es iſt gut lieben Herren / habt jhr euch víl 
außgeklaubt? 
Wo: FNemnoho / etyry Flandery 
mafomý/ a čtyry lwowÿ. 
Nicht vil/ vier Mahen farbe Flanderiſch / vnd 
vier Lewen farbe. 
Pocem mí date Makowé barmy » 
Wie thewr gebet jr mir die Mahen farbe. 
Bor: Npo dwatceti ſſilincyÿch na 
Zlattẽ geden loket / ginemu bych nedal 
neš po gedenmezcýtma wprawdẽe. 
Zu zwayntzig ſchillingen am Boldt cín elen / 
einem andern geb ichs warlich nicht anders 
denn zu cín vnd 
Wo: Spočem pak dáte Lwowe 
barwo⸗ Wie thewr gebt jr dann die Le⸗ 
ben farbe? Ciij 












M ERKowne tak draho yalo 
akowẽe. Gleych fo thewr | als die 
Mahen farbe. m 
YDo: FrTu byſſte nám Pane Kor 
nelí ktiwi bylí / wſſak famí znáte/ it 
giné barwy Fromě Raumaru lacyni⸗ 
mý fe berau, Herr Cornelí / das me 
zuuil / wiſt jr Dob felber wol / das man díc an⸗ 
deren farben / außgenommen die graw / wol⸗ 
feyler gibt. 

„Bor: SDÁE mw pramdě new ijm / to 
likez ty rv Penẽzych mam / yako gíné, 
Ich weyß warlich nicht | bab die gleych in 
dem gelt wie die aͤndern. 

Wol: Pgproto rozdijl geſt / * 
Kaumarowé a Makowe barmwý / 
fe wlnau barwij / a 6 menſſij prácý k 
dělaný. Es ífi dennod ein vnterſcheyd/ 
denn die grawen vnd mahenfa ben waden 
in der Woll geferbet / vnd gehet weniger ar⸗ 
beyt darauff 

Bor: FMuog milÿ Dane Oolffil 
co paP/Eterať byffte ge vozýcí chteli⸗ 
—— lieber Herr WDolff/ wie molt jr fie daň 

einen? 


M; SRánevým / waſſeho ſtatko 


LXXXTIIIL 
ſſaco wati nechey / powezte ſami vmyſl 
yak dati minijte. Ich weyß nicht / 
ewer Gut mil id nicht ſchetzen / ſagt ſelbs / 
mic jrs im willen habt zugeben. 

Bor: WY4.w florož mám osnás 

mijm. Ich wils euch mit eim wort 
anzeygen. 
Nerad bych lacynẽgij bal / přes puol 
dwatcata ſſlinku. Ich wolts nicht 
gern wolfeyler denn vmb zweyntzigſthalben 
Schuling geben. 

Wo: 4Fiebtezvplná po dewate⸗ 
náctí ſſllincych. Laſts fuͤr rol vmb 
die neuntzehen Schilling. 

Bor: € BDudelacyné wprawdẽe. 
Es wird fuͤrwar zu wolfeyl fein. 

M: NMNechte tak / wezmu od wás 
wijce ginych Suken. 
Laſts alfo / ih wil von euch ander Cůder 
mehr nemen. 

Bor: EZačť waͤm daͤm / ginẽmu 
bych m prawdẽ tab lacyno nedal. 

Wie ichs euch gebe / keinem andern geb ichs 
endlich nicht darumb. 
Zdať mám Dán Buoh. 
Gott gebe euch glůct darzu. i 
WG 


M: AIpo Obẽdijch přígddme 


wam / a nekterỹ poftaw wijce ſobẽ wy⸗ 
bereme / a zaplatijme wam. 

Nach dem Mittagmal měllen wir zu euch 
kommen / etliche Cůcher mehr außnemen / vnd 
die ſelbigen auch bezalen, 

Bor: FMilij pani / yak ſe waͤm lij⸗ 
bij / ptriöte / räd fe s wámi ſmluwijm. 
Lieben Herren / Fumbt wenn jhr wolt / ich 
wil mich gern mit euch bereden. 


© wybijranij mnohý 
Suben rozličných barem, 


Dom außklauben pilerley Tá7 


cher / mancherley farben, 
Kornelius. Dominyk 
čr Cornelius. Se⸗ Donnick. 
Wolff. Pacholek. 
Der Wolff. Der Knecht. 


VD: SDane Dom inyku co dobre⸗ 
bo myſlifte / co budete po Obẽdijch ge⸗ 
dnati⸗ 26 ominick / mas gedenckt 
WW guts / mas werdet jr nad) eſſens thun? 





—— bd fivě 
Váť giſtẽ na to myflým/ abych fiv 
tov brse zpüſobil / a s lidmi zaſe bos 
müw gel, Ich gedenck marlíd dar⸗ 
auff / das ich meine ſach bald außrichtet / vnd 
mít den leuten wider heym zůg. 
Proſym was muog mily Pane So⸗ 
minyku / maͤteli chwijli / ze byſſte ſemnü 
o ta SvÉnaťu Danu Kornelio wi bos 
ſſli. Mein lieber Herr Dominick / ich 
bitte euch / babt jr fo víl derweyl / das jr mít 
mirDes Gewandts balben zu dem Berrn 
Eornelio giengt. 
Abych giz wſſecko fPaupil / a do Ho⸗ 
ſpody ſneſti dal / nebo zaytra býbdá 
wygeti chtẽgij tří míle odſud po obe - 
dým. Das id mírs alles aufFbauffte] 
vnd in die Herbrig tragen ließ / denn fic mor= 
gen / ob Gott wil / nach dem Mittagmal / noch 
drey meyl von dannen ziehen woͤllen 

S: $Rdd muog mily Pane Wol⸗ 
ffe / maliẽko poẽkapfte / gedíné Hoſpo⸗ 
dyni rozkazi / co maã na kolik Hoſti ſtro 
giti / bned pügdeme. 
Gern mein lieber Berr Wolff / verziecht ein 
kleines / ich wil nur vor der Wirtin ſchaffen 
auff wieuil Geſt ſie zurichten * darnach 

v 


woͤllen wir bald deben, 

M: © Dobťe / zprawte co maͤtt 

zprawiti / a yat napřed poſſli pacho⸗ 
ka / aby proſyl Dana Kornelia/ abýná 
nás poẽkal / že hned přigdeme, 
Ja wol/ ridtet nur auß was jhr zu richten 
babt/fo wil ich derweyl den knecht vorhin di 
cken / das er den Herren Cornelí bít | dis 
auff vns warte / mír měllen bald fommen. 


D: Nenjq̃ potẽebij / wſſak on wi⸗ 
dy w Kraͤmẽe geſt / a zwlaͤſſt m Jar⸗ 
marf, Es iſt nicht von noten/ int e dvd 
ſtets tm Gewelb / vnd vorauß yetzt im Jer⸗ 
marckt. d : 

M: U Dobře/dobře, | Wol/wol 
Nu poĎtež muog milý Pane S 
nyBu/ wſſak máme geſſte mnobo ged⸗ 
nati. Nun kumpt mein lieber er 
Dominick / wir baben noch vil zuſchaffen / od 
außzurichten⸗ 
Atuto brzo zgednaͤme a ſmluwijmt 
fe © Danem Rorneliem, 

Das merden mír bald außrichten / mír móllen 
pns bald mít dem Herren Corneli> mol be⸗ 
reden, 


Do: IMa on ten obyẽeg / je | 


; 


— 


LXXXVE, 
prodaͤwanij nerád mnobo mluwũ̃ / co 
má ſlewiti / hned pomý?a ginaẽ nedã. 
Er bat den brauch oder die gewonheyt / das er 
ím verkauffen nicht vil redet / wie vnd mes 
ers rechter oder leychter geben ſolt / das fagt 
er bald / vnd gibts auch nicht anders. 

PD: AWſſat geſt to dobry obyẽeg. 
Iſts dod) eine gute gewonheyt. 
So $Domábhay Bůb Pane Kor⸗ 
neli. Gott helffe euch Herr Corneli. 
Bor: $ Buob day zdräwi byli mís 
ff Pání. Gott danck euch lieben Serren. 
Co byſſte raͤdi. Was wolt jhr geren 


aben. 
VD: Maͤteli gij roz waz anẽ wſſe 
cky palýty/rádí bybom netco Sufen 
webrali / a waͤm penẽz dalí, 
Habt jhr nun die Pallen alle auffgeloͤſt / wir 
wolten geren was außnemen / vnd euch gelt 
eben. 
Bor: £Dobťemílý Paãni / co ſe wã 
lábý/ / Pacholẽe gdi s nimi do fFlepu/ 
a vaš gim wſſech baret ſukna / Wla⸗ 
ſtỹ / Sſtamety / $lanbery / Aſtrobom⸗ 
fBy/ Líndyffe/ Leydyſſe / Mechicke/ ce 


Wol lieben Herren / was euch gefelt / Knecht 
gehe mit den Herren in⸗ Gewelb / zeyge jnen 
von allerley farben Gewandt / Weliſch ta⸗ 
met / Flander / Aſtrodomiſch / Luͤndiſh / Ley⸗ 
diſch / Mechliſch / was jnen gefallen wird. 


Da: S Dobře Dane, Ja mol Ber, 
Pani raẽte gijti. "r Herren wolt geben, 

Bor: Ypane Wolffẽ / tuto máte: 
čebo mybýratí, Herr Wolff / da babí 
jr was auß zuklauben. 
„ DDo: Wyſað mí tyto Cʒerwenẽ 
cecyri / Modre dwa / Zelenẽ dwa / to 
a bude ofin YOlafFých. 


eB mir die víer Rotte / zway Blawe/ vně 


swap Grůne herauß alſo werden der da 


(ben achte ſein. * 
Sſtamijtu takẽ oſm Poſtawů mi wy⸗ 
ſað / tyto poťáo / Popelaté tri/ Cjier⸗ 
wene dwa / Modr⸗ geden/t etij tento 
Lwowÿ. Setʒ míbšuď acht ſtuck 
Stamet herauß / dieſe nach einander / drey A⸗ 
ſchenfarbe / zwey Rotte / ein Blawes / das drit⸗ 
te dieſes Lewen farb 
Flandery wyſað tyto porad / ẽtyti Cjer 
né / pět Lwowych tří Hkebuckowe/ 
doſti budu mijti na Dwanacti. 


bad sr (8 

Der Flanderiſchen (ez mír dieſe vier ſchwar⸗ 
tze še einander herauß / —— farbe / 
drey Negelfarbe | alſo werde ich genug haben 
an zwoͤlffen. 

Aſtrodomſtky ty těíoay ſem. 

Gibe die drey Aſtrodomiſch her. 
Czerwenych WByndyſſo wÿch wezmu 
ſſeſt a Z Lwowych pet / nebo gefité dos 
ma neřterý mám/ a doſti mýcí budu, 
Der Roten Luͤndiſch míl id ſechs nemen / 
fůnff Zeben farbe/ fo merde ih genug babenf 
dann ich nod etlíd daheym bab, 

pane Dominyku was jádám / še wy 
podlé fřarobylé snámofří ſe Danem 
Borneliemta ſukna tršetí bubete, 
Herr Dominick / ic bítte euch / měllet nach ð 
alten kuntſchafft mit dem Herren Cornelien 
vmb das Gewandt ein kauff machen. 


D: Trite wy ſami muog wily Pa 

ne Wolffe / zda mí fe že lepẽgij bude / a 
yat fe primluwijm fám od ſebe. 
Mein lieber Herr Wolff / machet fr den kauff 
felber | es deucht mich beſſer ſein / vnd ich wil 
ſelhſt vom meiner perſon darzu reden | oder 
euch cín guts mort verleyhen. 


Nebo Dán Bornelius geſt muž dob⸗ 


rý/ a byffte fe k nemu ſami ſpuſtili/ n⸗ 
vdelã wam Fřírody, 

ann der Herr Cornelius iſt cín frumme 
man / jhr ſolt euch ſelber auff jn verlaſſen / c 
thut euch nicht vnrecht. 

M: InNecht geſt na tom / poðmij 
we gmeno Bozij E nému. 
Laſts darauff bleyben / kummen vír im n⸗ 
men Gottes zu jm. 
Dane BKorneli / gij me ſukna ſobt w⸗ 
brali / radibychom onẽ Prateiſry s mé 
mí ſe vrovonalí/a mám zaplatili. 

err Corneli / mír haben vns das Gewand 
ſchon außgeklaubt / wolten vns gern mít euch 
freundtlich vergleichen / oder mit einander v⸗ 
bereins kommen / vnd bezalen. | 


Bor: ¶Mmilij Dání/na ginéměne 
gſem / neš aby fe s wámi přátelíly 
(mluvoil/ pří čemž budu mécy zuůſtati 
bez ſwe ſſtody / cy vám rád dati / a⸗ 
byſſte take ſſkody na tom nemli. 
Lieben Herren / id bin nicht anders daran / 
denn das ich mich mit euch freundtlich bere⸗ 
de / wie ichs geben werde koͤnnen an meinen 
ſchaden / wil ichs geren tbun/ auff das jr dara⸗ 
auch keinen ſchaden nemet. 








LXXXVIII. 

Wo: Fpočem mi date Wlaſte⸗ 
Wie thewr wolt jr mír die Weliſchen geben? 

Bo: 9 Bolit᷑ gich mute? 

Wie víl habt jbr? | 

DD: 8 Olm/ginéa gíné barwy. 
Acht / ander vnd ander farb, 

Bor: S Samal ſem wprawde fto 

loFet 34 pěetmězcýcma dlattýh Reyna 
ſtych / alermám dám/ geſſtobych zaͤd⸗ 
nému nevčiníl ginemu / 34 Cityčmeza 
cýma Slavých na Mincy. 
Ib bab warlich hundert SElen vmb fůnff vnd 
smapnnig Reyniſch gůloen geben / aber cud 
oib ichs / das id Feinem andern thet / vmb vier 
vnd zweyntzig gůlden Reyniſch in Müntʒ. 

Som: FMuog mílý Dane Kor⸗ 


neli / což včínijte pro Dana Wolffa / 


cy yd take roffecFo/což mne pro was 
mošnébo/včínítí, Mein lieber Herr 
Cornelí/voas jr von wegen dce Herren (Dole 
ffen tbut/das víl id ewrenthalben auch alles 
tbun/ mas mít nur mírd muͤglich (cín, 
ro: SAyá take pramým / w čem 
bych gedine mobl wám muo milý 
* Borneli flaušítí / chey fe ſwoau 
vábau voffijm dobrým odflubow ati / 


a podlé toho / bych měl mnoho mlul 
witi / k roám ſe ſpauſſtijm / famí od [il 
be veiñte / yako Dán a Přýtel dobrý. 
Ich ſag aud/ wenn ich euch líeber Herr Cotž 
nelí nur warinnen moͤcht díenen | das mil 
id vmb euch gern mít meinen díenften ináb 
lem guten verdienen/ vnd darneben / was ſob 
ich vil reden / verlaſſe ich mich gar auff euch 
thut von euch ſelber als ein guter 4Zerr V 
freundt. * B. 
Bor: STovívčíným namwal ji 

doſt / abyffte mé futečné prácelíiví 
mohli poznatí / y taťé ná přímlum 
Dana Sominyka / co fře wzali yakych 
ſuken / dayte mí toho waypis. 
Das wil ich auff ewer begeren / vnd des p 
ren Dominicks fůrbít tbůn / auff das fe měn 
freundtfbafft mit der that erfennen muͤget 
gebt mír cín abſchrifft / was jbrfůr Tuch ge⸗ 
nommen habt. — 


© Simotván Gulen 
co za né brijgde. 

Vom Summieren Des Cychsl 
was darfůr Fumbt, w 











LXXXIX. 

ID. * STeš vám weypis dawaͤm / 
Eterými (č zprawiti * mocy / w 
vaťýh Penẽzych / a yak draha Sutna 
au. Alda gib ich cud cín abſchrifft / 
nad welcher jhr euch richten mógen werdet / 
was vnd wie thewr ein yetlichs Gewandt iſt. 
Item / Oſm Poſtawüw wlaſtych / gis 
nych a ginýd barew / na pomoc ged⸗ 
na druhym / ſto loket za xxiiij. zlatych 
Reynſtych / waͤm na — n oámám/ 
Ecettýš wſſickni drzij if c. líiý. a pul 
lofet/včiný 34 ně c. (r. a dwa pẽtmez⸗ 


Stma důluw slatýh Reynſt ych. 


Item / Acht ſtuck Welſch thuchs / ander vnd 
ander farb / eine der anderen zu hüff/ hundert 
elen vmb 24. fä. Reyniſch in Müntz | gib ich 
ſie euch / welcher aller 45 4. vnd cín halbe elen 
ſeind / Facit fůr alle1 09. FE. vnd zwey fůnff 
vnd zwayntzig tbeyl eines Reyniſchen fe. 

Jtem/ Sſtametu oſm poſtawüw / ge⸗ 
den Poſtaw za pýl nebenácta zlateho 
Beynſkeho na Mincy / vdela za ně 
Summa lxxxiiij. Zlatych ReynfFýh, 
Jtem/ acht ſtuek Stamet / 1.vmb eylfft halben 
ſc. —* in Müntz / Summa fůr alle | fa⸗ 

yniſch. 


M 


Item / Dwanácte Poſtawůw Flan⸗ 
derſkych / cy waͤm dámám / geden li 
pomocy druhemu / po xix. Sſilincych 
geſt wſſeho Loket vij c. xiſ. Summ⸗ 
vᷣdelã vj c. lxxvj. a dwa pẽt dijluon 
Zlatych RevníFýh, 


Item / Zwoͤlff ſtuck flanderiſches tuchs [dt © 


gib ih euch / eines dem andern zu huͤlff fi 
49. Schilling / der Elen ſeind alle > 12. Sad 
Dar fůr 67 6. (C. vnd zwen fůnff theyl ein⸗ 
fe. Reyniſch. 
Item / Afirobomíký tří / ty waͤm do 
svám po xiij. Zlat: ReynfFých na míní 
cy. Summa voílá / rrrir. Zlatý“ 


ReynfFých. Item / drey Afirodomě 
ſche / gib ich euch su 3. fe. Reyniſch in * 
Summa facit 39. ff, Reyniſch. M 


Item / Lyndyſſowych gebenácte DY 
ſtawüw / geden druhemu ná po! 
po xxvj. šlatýd Reynſtych / tej 
Minc.Sũma včíný zant ij c. lxxxv⸗ 
Zlatých RevníFýc. 

"Stem / Aylff ſtuck Lůndifd / eines dem 4 
dern zu bůlff ombze, fe. Reyniſch / sud“ 
—— Summa facit 2 8 «, Guͤlden Re 
niſch. 





XC. 

Summa ſummarũ facít 113956 bwa⸗ 
náct pítmescýtma dýluom. Zlattých 
ReynfFýh. Zlatty Reynífý za pv, 
Pacuow / neb sa Ir, itáycarým, 
Ein Reyniſcher gůlden fr 15. Patzen / oder 
60. Creutʒer. 
Slatý WierfFý 44 prev. Kravcarým. 
Ein Hungeriſche guͤlden / oder Ducat | fůr 
94, Creutʒer. 
Jechmtalſk y groſs za lxv. Kraycarů. 

in Jochmstaller vmb 65, Creutzer. 

Bor: Mane Wolffe / Sukna kte⸗ 
rášíře odemne wzali / waͤm zprávu 
wſſeho batvám/ abyſſte ſe rotdělí čím 
zprawiti / Eterauš pilne chowayte / 4 
ne Faždému oznamuogte / Nebo kdy 
bych vá tak kazdemu lacyno daͤwati 
mel / nemohl bych prám byti. 

Berr Wolff / diſes Gewandts oder Tuchs ſo 
jr von mir genommen habt / wil ich euch hie⸗ 
mit aller ſachen halben ein bericht oder vnter⸗ 
richtung geben / darnach jr euch zu richten ha⸗ 
ben werdet / welchẽ jr fleyſſig auff hebt / vnd 
nicht ——— i | —— m 
einem yetlichen alſo wolfeyl geben | Fůnt 1 
nicht befichen, , 

mm ij 












YO: SHfuonmilý Dané Bornd| 
číjm ya fe mém tako weho Přátedfiní 
sám odflavšítí a odplatiti / neboť ſen 
fe nikda nenadál / abych was tat d0/ 
breho Pána přátele nagijti míl. | 

cín lieber Herr Cornelí / mít we folt ich 
euch vmb ſolche freundſchafft vergelten/dán 
td nie gemcynt bab / das ich an cud (0 dít 
guten Herren vně freuno finden folt, 
Ale wſſak budeli wuole Pána Boh⸗ 
wſſemohücyho / me ro čečí/ ale vo (fu 
ku / waͤm y waſſijm Synuom vílím 
dobrým ſe odplatijm. 
Aber dennoch wird es Gottes des Mime 
tigen mill fein / wil ichs vmb euch vně et 

oͤne / nicht mít worten / ſonder mít 
in allem guten verdienen. CX 

Bor: FTent obyčen má / co ko⸗ 
mu veiniti míjníjm/ včíným rád wẽer⸗ 
nea právot, Die gewonheyt bab ich 
was ich einem gedenck zuthun / das thu 
willig vnd trevlíh, „m 

Wo: ESeznal ſem to fEutečně | jt 
fe mí pratelſt wif veinili / ne yako přít 
tel přýtelí falc yako Otec Synu číný, 
Diß bab id mit der tbat | oder wercklich tí“ 





XCI. 

kent / das jr mir freundtſchafft bewieſen habt / 
nicht wie ein freundt dem andern pflegt zu⸗ 
thun / ſonder wie cín Vatter dem Son. 

Kor: IBdy mibudete penijze wy⸗ 
čtatí“ Wenn werdet jr mír das gelt 
zelen? Rk 

M: E pobobiné příndeme k mám 
a 34 tijm vprazdnenij míjci budete, 


„Dber cinftůno móllen mír zu euch Fommenf 


dann werdet jr aud baß dieweyl baben. 

Ted wam Denise neſu / podlé větu a 

(ommorváný waſſeho / nebo y4 (em 

počýtal/gináč nený. 

Da bring id euch gelt nád emrer Rechnung 

vně ſummieren | ce iſt nicht anders | id baba 

(elber gerechnet. 

Bor: $Pabolče přízmi tam Des 
ntjse od Dana Wolffa. 

Bnebt nímb das gelt cín von bem Berren 
olffen. 
Dad: © Dane Wolffe / račte gijti 

na boru bo Swetnice / tam po wuoli 

čtete / geſſto wám žádný nebude 
přebtášetí, Herr Wolff / jr měllet hi⸗ 
nauff gehen in die ftuben | dort werdet jbrs 
nad exorem willen außzelen moͤgẽ / vnd wird 

sud niemand jrren. „o M. 6 












M: IgSobkẽe / poð napřeb / 4 vl 
mí, Ja wol / gehe voran / vnd weyß min 

pad: IMaliẽko račte pofeckat 
bned £ vám safe prigdu. 
Jr wolt cín weng verziehen / ich wil bald v 
der zu euch Fommen. 
Pane Wolffe / poſylnẽte fe prrvétí 
počnete pracowati / ſnezte kauſek di 
laneho Zaͤz woru / a napijte fe tronl 
Malwazyÿy. Herr Wolff / ehe das jl 
anfahet su arbeyten / ſiercket cuch vor | dt 
cín bíffel gebachen oder cíngemachten i“ 
ber / vnd tbut cín truncE Maluaſier. 

YO: Xn nenf giſtẽ 3le/proslé| 
wẽtri. Ja warüuch / es iſt níchrběf| 
den boͤſen lufft, * 


© placený Suken / apir⸗ 


gýmáný pentz rozlienẽ Mince. 
Von Zalung des Tuchs / vnd 


Gelt einnemung allerley Müntz. 


Wolff. Pacholek. Rornelius. 
Der Wolff. Der Knecht. Der Cornelísh 


XCIL 

7D: IMãg mily Towaryſſt / prod 
fým tebe pomo3 mí techto Denč3 toys 
čýtatí/abydbom toho- pýjs wodbyli / 
yá mám 19 prarvdě geſſte mnobo čís 
niti. Mein geſell ich bít dich / hilff m- 
das Belt selen das mír deſt belder fertig 
werden / ich hab warlich nod vil zuſchaffen. 

Ppach: NMMug mílý Dane Wolffe / 
netoliko to / ale rvfficFo co mn? možné 
rád mčíníím. Mein lieber Herr Wolff/ 
nicht allein das / ſonder alles vas mír muͤg⸗ 
id- iſt / wil id gern thun. 

Wr PMafilí BRegiſtra / neb way⸗ 
tab Regiſter / co geſt wſſij Summy 
za wſſecka ſukna fičteno v 
Haſt du die Regiſter / oder Außzug der regi⸗ 
ſter / -F die Summa fuͤr alle Čůder gerech⸗ 
net iſt? 

Pach: NMa mám/ wſſak byſſte y 
wy mijti měli / ktery mám muog Dán 
bal podlé Regiſter rovpfáný. 

Ich habs / folt jre doch aud baben/ denn euchs 
mcím Herr nad) den Regifiern außgeſchri⸗ 
ben geben hat. 

Wꝛ SffTámyá takẽ ſwoog / poblé 
Eceréhož fem včítal/ Summa nafla 

M üij 







mi ſe / 1193. Zlattých / a dwanaͤct pit 
mescýtma dbýlým slattébo, Tatlity 
w Regiſtkijch tafé maͤſs ?* 
Ich hab mein auch / darnach ichs gerechnet 
vnd die Summa iſt mír kommen 1r9 3. gůlé 
den / vñ zwoͤlff fuͤnffvndzweyntzig theyl eines 
gůldene/ Haſt du es in Regifiern auch alſo? 
Dad: Tak mam zato / je ginat 
nenij / ale wſſak zádné ſſkoda nený/a/ 
bychom geſſee přeběblí / klaſßte wy/4 
váť wám budu prawiti. 
Ich halts darfůr/ es fey nicht anders | aber tá 
(badet gar nichts / das míra vberfeben/ legtji 


Jtem/fůr Welſch tbud 1667 gůlden / fůnffié 
balb vnd zwayntzig theybeines gůldens. 


XCIL 

Stem / vmb Flanderiſch c4.c. vnně zwey 
fůnff theyl eins guͤldens. —0 
Item / za Aſtrodomſty/ 39. Zlatÿch. 
Stem/ vmb Aſtrodomiſch/ 39. gůiden. 
Item / za Lyndyſſe 286. Zlatým, 
Item / vmb Luͤndiſch / 286, gůlden, 

Summa ſummarum facit / 1193. 
Zlattych / dmanáct píemezcýtma dij⸗ 
lüw zlateho / neb 34 laͤmanij xxix. 
Kraycaruow. umma ſummarum 
mádt/ 1193. gůlden/ zwoͤlff vnd fůnff vnd 
Zwayntzʒig theyl eines gůldens / oder fůr den 
brub 29. Creutʒer. 
M: La yafaus Mincy počýs 
taly Auff was Müntʒ haſt du gerech⸗ 
net, i , 
Pa:  SVOfleo34 Zlatý na Min⸗ 
cy rv. Pacüw / a nebo lx Braycarýt, 
Ales auff guͤlden in Müntz zu 15. Patzen / 
Oder co. Creutʒer. 11 

Wo: STatéř ſem vá tat početl/ 4 
tatomauž Summu femnalesl, | 
Jd babe auch alfo gerechnet / vně bab gleych 
die Summa gefunden. 
YOyčtí tyto Zlatte Vherſte / má gich 
byti 25>.mělítby na Zlaté je. Wa⸗ 

v 









se dobří býti / neboř fem tre fm pří 
gijmal. Zel dieſe Hungeriſche guͤlden 
es ſollen jr 257. em goldt vnd an der mf 
gut ſein / dañ id fie felber eingenummen beb, 

Da: Sned sá Dane royčtu $ 
převodšíjm/ 4 wy 3a tím ginau Min⸗ 
cy myčijtaávte, Herr ich míle bald sté 
len vnd wegen/ zelt jhr dieweyl cín and 
Müntʒ auf. 


Muog mily Pane / jäͤdne fe maylky nt 
bogte. Mein lieber Herr / jr doͤrfft 
keiner irrung fuͤrchten. 


Wol: $ Srábní neb pfrij gmi tyt⸗ 


* 


XCINIL m 
Joachimſtalſte groſſe /tať ſe nadegi / 
še geſt gich pül ẽtwrta ſta a dewrt. 
Ziech dieſe Jachmstaller id halt es ſeind je 


359 
ab: FTak geſt / nený nináč, 
bot alfo/ vně : pote 2 
m: $MW tomto myčteníj míloby 
byti dwe ſte Zlatých na Pacych / hleð 
pilnẽ a ſtaͤhnt. In dieſer zal ſolten 
200. gůlden in Patzen ſein / ziehe vnd ſihe 
fleyſſig darauff. 
„ Da: Menq̃ ginaͤẽ / taktkgeſt / yakẽ 
ſte powẽdeli. Es iſt nicht anders | ce 
iſt alſo / wie jr geſagt habt. 
Woꝛ $Acuto by melo býtí Sto bes 
wadeſaãt oſm Zlatých / na fiťýbrné 
incy. Dno alhie follen 1 9 8. guͤlden 
ín filbere Müntz fein, 
Cy kdyz přígmeš/ vdělay ſummu wſſe⸗ 
bo příjamu/potťálí ft Summa s ſum 
mau, Die (elbígen wenn du empfan⸗ 
gen haſt / fo ſummier alle empfahung | ver⸗ 
Bride oder trifft fid díc Summa mít der 
umma, 


Dad: IHned yã mám powijm / 4 
Wy muojte café ſummowati. 


Ich wil euchs bald ſagen / vnd jr moͤcht auch 
ſummieren. 
Dane Wolffe poðte ſem / teð wam nej 
prwe položíjm Summu wſſeho příj/ 
gmu/a potom Summu za wiſecko. 
Herr Wolff kumpt ber/ da wil ich euch erſt⸗ 
lich alle empfahung / darnach alle die Sum⸗ 
ma legen. 
Summa příjgmu 1193, Zlattýh/ 4 
o, Kraycaruow. 
84 der empfahung 1193, guͤlden / vně 
50. Creutʒer. 
Summa dluhu 1139. Zlatých /4 29 
ZAraycerýtm, Summa der du 
1139. důlden/ 29, Creutzer. (v 
Geſſte vám budu mijti předané fum/ 
my safe navorátítí xxj. Kraycaruow / 
Eteréž teĎ wezmauce / wſſeho dluhu 
budete prásbdní. "Ab těl end nod 
1048 jbr mír zuuil gegeben habt 21, Creutzet 
hinauß mider deben / welche (6 jr empfehet / 
ſo ſeyd jr aller ſchuld frey vnd ledig. 
W: FTakt ſe vmne naſſlo / mug 
„milý Dane přáteli. 
Alſo iſts mir auch kommen / mein lieber Hen 
vnd freundt. 





—— 
Profým tebe / poznamenay w Regi⸗ 
ſtrijch / a přetrbní / neb day mí Qui⸗ 
tancy toliko pro budaucý pamět / w⸗ 
ať gednoſtaynã wece geſt. 
Ich bitte dich zeychnes auff in Regiſtern / vnd 
leſchs ab / oder gib mír cín Quitantz | allein 
pon wegen mehrer gedechtnüß. 

pad: Nak fe vám lýbý / mnzé 
geſt gednoſtaynaͤ wec / pretrhnauti / 
poznamenati neb kwito wati. 

Wie es euch gefelt / mír iſt alles eins / able⸗ 
ſchen / auffzeychnen oder Quitiern. 

XD: StTiuoše obébýcí / ale Kwi⸗ 
tancý tijm kratẽij vdelay / a Dán ač 
Seťrýt přítifine, 

Es Fan beydes fein / mad aber die Ouitnus 
deſt Fůrtser / vnd das der Herr ſein Secret 
darzu truckt. 

Dad: IHned vá wem vdelaͤm / a 

pu gdu s mámi fu Pánu, 
Ich mil euchs bal machen / vnd mít euch zum 
erren gehen. 


A Bornelius 3,. Meſſtẽnijn 
Meſta AI. známo číným tauto 
Cedulij predewſſemi ꝛcẽ. Rako mí 


















geſt hyl zůſtal ſlowůtnỹ pan Wolſf 
Meſſtenijn Miſta. . vw Czechaͤch 
1193. Zlattych ReynfFých/Fažtý zle 
bý Po T$.Dacýh počátagýc/ 29.Fraj 
saruowm /34 Sufna/ medlé Regifid 
neb Sſultbriffu / je yã ſwrchu gmeno⸗ 
swaný Kornelius od teho Dana Wol 
ffa Summu napěcd dorčenau tvffeďi 
svplná a do cela ſem přígal/a3té taw 
to Kwitancy kwitugi / propauſſtijm 
bo ſam od ſebe y od ſwych Sedicuon 
a budaucych / nynii / y na ẽcaſy budau⸗ 
cý a wẽenẽ. Tomu na ſwedomtj a prů 
lepfiá giſtotu Sekret ſwuo wlaſtn 
E této Ceduli a Kwitancy ſem příl 
tiſtl / genz geſt dána dobrowola⸗e 


Fe b Cornelius von N. Burger der ſiadt 
-9 K. BeFenne mít diefem Brieff offent⸗ 
lid vor menigklich / das mit der Erſam Det 
Wolff / Burger der Stadt N. in Behem | dít 
ſchuldt / benentlich 11.9 3. gůlben Keyniſch 
vnd 29, Creutzer / yxeden gůlden vmb 15. Pa⸗ 
Ben gerebnet /f0 er mír fůr Das Tuch —*— 
dig geweſt / Laut der Regiſter oder Schu 
brieff / gantz vnd gar bez alt vnd entricht bál 


XCVI. 

Derhalben ich jn fuͤr mich / melde Erben vnd 
nachkommen dieſer yetzt bemelten ſchuldt hie⸗ 
mít Quitt / ledig vnd loß zel, Zu vrkundt bab 
ich mein eigen Secret hie fuͤr gedruckt. Actũ / 
das iſt / Geſchehen 1č) 

Pane Wolffe ij ſem yá wám teč 
Kwitancy věřlal/ chceteii fobz přečým 
ſti / yak ſe wam budelýbití, Kerr Wolff 
da hab ich euch die Quittantʒ gemacht / woit 
jrs vberleſen / wie ſie eud gefallen vvíro, 

Wo: Imari fe dobře lijbij / gedi⸗ 
né budeli ſe twemu Pánu lijbiti. 

Mir gefelt fie mol / alleín rvie wird fie dei⸗ 
nem Herren gefallen. 

Da: õ mam za to/ že nebude 
hanẽeti / wſſak gich wten zpüſob mno⸗ 
bo delãwdm/ počmešť nemu / an ny⸗ 
nijcko moᷣ chwijli. 

Ich halt er wirds nicht ſchenden / mach ich 
dod der ſelben auff díc weyß víl / gehen wir 
zu jm/bat er dod yetzt wol derweyl. 

Mo: $Dobrře/podmež ale we omé 
no Boz, Wol / geben mír aber ím 
námen Gottcg, 

Myſli ſem nato/ Ebyby tomošné bys 
bo / eby my Dán nektereho Poftawu 















ſukna fivzčíl na Sekret muog / votll 
bych nato giſtotu dofřatečný, Co gif 
Mm tom twe raddey ⸗ꝛ8 
Ich hab gedacht / wenn es muͤglich wer / dee 
mir der Herr etliche Tuͤcher borget auff men 
Secret / ich wolt jm derhalben gnugſam ver 
gwiſſen / was raͤteſt du darinn guts? 
Pach: SfTiuog milÿ Pane Wol⸗ 
e / yat wprawdẽ nerosumým/ vá 
tať nadegí/ Edybyffce s ným oto přál 
telſty rozmlumilí/ že od too nebude, 
Mein lícber Herr Wolff / ic weyß fuͤrwar 
nicht / mich deucht alſo / wenn jr mít jm freund 
lich daruon redet / er wirds thun. 
Aponẽwadz toy níným číný / pročby 
y rvámtařé nevẽimil? A vátosnál 
že ſte mu roděčnau wẽc včínílí) seit 
mu tať pẽknẽ zaplatili. 
Vnd dieweyl er das amb den anderen tbut| 
warumb molt er euchs nicht auch thun? Vnd 
id) weyß das jr jm cín angenem ding gethan / 
das jr jm das alles ſo fein bezalet habt. 
Wo: gRa tak vdelam / pří této 
Quitancy s nijm rozmluwijm / w 
mí fe vvelíťým. ptatelſtwijm zamls⸗ 
wil / a pripowedel / budelíč na » * 


, XCVIL 

matoroati/nebudeť 96 tobe, 
Ich mil im alſo tbun / vno mit jm bey dieſer 
Quitantʒ reden / hat er mír doch groſſe freund 
ſchafft angeboten / wird e daran gedencken 
ſo thut ers. 

Dad: STabyčiňte | poštež nas 
před, Cbutým alfo/ vnd gehet voran. 
Pane teð ſem Penijze za ſukna od Das 
na Wolffa ptiigal / zvplna podlé Res 
s r. Herr / da bab ich das gelt fuͤr das 

uch vom Herren Wolffen / dans vnd gar 
empfangen. 
Dodlé toho pozaͤdal geſt / aby sté 
Summy kwitowan byl yá paf teč 


| fem Kwitancy vdelal / kteräz budeli ſe 


wam lijbiti / pritiſtnete ſwuog Se⸗ 
kret knij. Neben dem bat er von die⸗ 
fer Summa Quitiert zu werden begert / ſo 
bab id alda cín Ouittung gemadt/ welche ſo 

uch wird gefallen / (o druckt ewer Secret 


t 
darzu. 
Bor: F Dobře geſt / teð maͤſs Ses 
kret / pritiſtni. Es iſt gut / da haſt bus 
tcret| drucks darauff. 
Muog wily Dane Wolffe / waͤm přás 
tety delugi / cot yã mohu pro v⸗ 


J 


verlaſſen. 


XDo: ¶Rya waͤm drkugi yakojt⸗ 
ſwemu mílému Pánu příjtelí / 3 taby 


weho přátelftivý. Vnd ích daní 
end dieſer freundtſchafft / ale meínem líca 
Herrn vnd freundt, : 
2 zato was zaͤdam / wſſak geſtli mojí 
né/ šebyfice mí neEterý poſtaw (iv 
do caſu omenorvitého / vozlal byá 
wam na fe Sfilepryff/ neb Hlau 
liſt. Vnd wil euch darumb ge 
haben / doch iſt es muͤglich / das jr mir etlte 
Cůber borget/auff cíne genante zeyt / vnd ld 
wolt euch einen Schuldbrieff oder derſchtey⸗ 
bung auffrichten. — 

Bor: IMůg wils Pane Wolffe 
was abych měl o zadoſti waſſij wo⸗ 
fsffetí/nervým byloliby fluffné/ mno⸗ 
bo příťýFatí / anie nečínící / powah⸗ 
geſt [dí newelmi vá šných, 

Mein lícber Herr Wolff / ſolt ich euch ent 
bitt abſchlagen weyß nicht ob es billich mel 






RoCVIII 


viel verheyſſen vnd wenig halten / ſtehet nicht 


frummen biderleuten su, 

Vdelam rad / wybe ẽte ſobẽ / co fe wán 

dobře lijbij / na Sekret waͤſs / a Sſuld⸗ 

pryff kdybych neveinil / ne vdelal bych 
iſte ani na žádný Liſt hlavní, 

4 wile gern.fbun / nembe euch auß / was 

euch mol gefelt/ auff ewer Secret vnd Schuld 

brieff wenn ichs ſonſt nicht thet / ſo thet ichs 

warlich nicht noch auff ein Haupt brieff. 

Wolh S Sem tobo Přátefivý 

weliee 06 más mděčen, 

Die freuntſchafft ift mír von euch febr ange⸗ 

nem, 


zl yá wybera ſobẽ co mí fe lýbítí bude / 


Sſultpryffem tařé más meſſkati nes 


budu, Vnd fo íd mír aufigeFlaubet 
bab/mas mír defallen wird / mil id euch mít 
dem Odhuldtbricff nicht ſaumen. 
Poð ty femnau / a rvyfonayme ty wẽ⸗ 
ey / abych ge dal do palijku (polu fivás 
zati. Gehe du mit mir / woͤllen das bald 
vollenden / das ichs mít einander in die Dal= 
len einbinden laß. 
Pad. Spošmeš/ wſſak mám za 
90 / še ſe meſſt ati nebudeme 4 Poe ſte 


prwẽ wideli /nebubete mněbo wyb⸗ 
rati. Kummen wir / ich halt darfůrhví 
werden vns nicht ſaumen / dann jrs vor dé 
ſehen babr/jr werdet nicht [ang außflauben 
W⸗oꝛ E DPane Rorneli / muog mí 
rijteli / gij ſem (obě ſuken wybra 
Summu vočlá na prwnegſfi zpüſob 
8 podlétobo teč vám Sfildpryff (im 
vdelal / yak ſe vám bude lýbítí / půu 
ẽtẽte. Herr Cornelí / mein liebe⸗ Hen 
vnd freundt / ich hab mirs Tuch ſchon außge⸗ 
nommen / die Summa auff die vorige wey⸗ 
gemacht / wie dieſer mein Schuldbrieff wird 
euch gefallen / vberleſt jn. 


A Wolff 3. N. Známo číníjh 
tauto Cedulý předervffemí / od 
čtena / neb čtaucy [lyffána bubel 


Že ſem dlužen lorvttnému Panu Bor/. 


neliowi 3. N. dluhu pratvého a ſpra⸗ 
wedliweho za Sukna ſeẽteneho / 6 m 


šlattýh Reynſt 


neb 60, Rrayca 


ych / po 19. Pacych 
rýh fajdý Zlatty pol 


čátagýc / Kterauzto Summu gemý 


datí 4 myplnit 
dobrau ſlibugi 


imám / a mau wijrar 
/ Fonečné na ſwateh⸗ 





XCIX. 

Michala nayprw příffcábo, Anev⸗ 
chowalliby mne Pán. Buoh w ton 
caſu od ſmrti / témuš zawazugi drzi⸗ 
tele ſtatku mébo/y tóbo kazdeho kdoẽ 
by gim xvlávl po mé mrtí, Yiapos 
twrzenij a lepffij tobo giſtotu / yã ſwr⸗ 
chu pfáný Wolff Sekret ſwuog wla⸗ 
ſtnij kteto Ceduli pritiſti ſem dobro⸗ 
wolnẽ / ſtalo ſe ꝛc. 


€ ©b Wolff von Yi, Bekenn mít dieſem 
Brieff offentlich vor meniglich / wo der 
geſehen / geleſen oder gehoͤrt wird / das ich 
dem Erſamen Herren Ekorneli von Vi, Redli⸗ 
der ſchuld fuͤr Cuch s 8 4. gůloen Reyniſch 
3u 15. Patzen cín gůlocn gerechnet / ſchuldig 
bin / welche Summa id jm gelob bey gutem 
gauben vnd trewen auf Michaelis negſt 
kuͤnfftig gewißlich zuentrichten / ſo ferr mich 
aber Gott der Allmechtig ſo lang bey dem ie⸗ 
ben nicht erhelt / fo verbínde ich die Erben 
meines guts | oder einen yetlichen der ſollich 
hemelt gut nach meinem tod ínnen het / das 
fie ſolchem allem en mcíner fiat gnug thun. 
Zur vrkundt hab id obgemelter Woiff mein 
(bebe Secret gutwillig bícfůr gedruckt / Ge⸗ 
ehen | 


č, 
u iq; 










Bor: SDobře mí fe lýbyj ffulepryfi 
nez co mí fe nelijbij / že fře sa ta Sutul 
tak na dluh / yako 34 hotové Penýjd 
počelí, 

Der Schuldtbrieff gefelt mír mol/ allein da⸗ 
gefelt mír nicht / das jr eben auff die Schuld 
fuͤr die Tuch / als fuͤr bar gelt gerechnet habt. 
Nebo ya mage ty Dentze/rvým dob 
re co by mi w tom čafe přínefří milí. 
Dann menn ih das gelt het / weyß mol wi 
es mir in dieſer zeyt brecht. 

Wo: OʒZnam to dobře/muog mi⸗ 
lý Pane Korneli / ale wſſak ſte mi ſlo⸗ 
svem ſwym dobré přátelítwý pripe 
rozdělí, + weyß mol mein licbet 
Herr Cornelí/ jbrbabr mír aber mít etrem 
wort gute freundtſchafft zugeſagt. 

Take na tom nefifFodugete/ než co po⸗ 
čťáte / ayá ft wám to ho (Tým bob/ 
rým flužbau fivau odplatým. 
Jr babt sud daran Fein ſchaden / dann wa⸗ 
jr mir wartet / vnd id míle mít meinem dien 
in allem guten vmb euch ſolchs vergelten. 
Bor:  SToboť ft mám doftámá| 
— na zpätek nepuogdu/ 
geſt príjlomáý : Dobrý dý/ dobrý ſpl⸗ 


| C, V 
ný. Das bílfft euch / údy wil mít mei⸗ 
nem mort nicht 3u ruck tn / Es iſt cín 
ſprichwort: Ein frummer ſagſt / vnd helts. 

2 tařé včas potrebij dobrého prjtele 
mijti / na Eterébhaš můšefs (polebnaus 
tí / geſt vote drazſſij nezli Zlatto / ant 
Strbro. Darzu einen freund in der 
not zuhaben / welchem iſt zuuertrawen | iſt 
beſſer daní goldt vnd ſilber. 

Wamt činím to přáceířivý / gehoẽ 
bych w pravdě nerád Fašdému včínil, 
Euch tbu id die freundtſchafft | das ih fuͤr⸗ 
war nídt gern cínem yetlichen tbet, 

Do: W 3námto še geſt tať/1wáns 
přátelířy dekugi / nemáte na tom jás 
bné ſſtody mijti. Ich weyß / vnd danck 
bebe freundtlich | jhr folt daran Fein ſchaden 

aben. 
As tijm dayš Pán Duob / abychom 
fe polu rv dobrém zdramýj sblebalí $ 
Dnd damit geb Gott / das mír defund wider 
zuſamen fommen. je- 

Bor: GDayj to effemobúcý Dán 

Dvob, Das geb Gott der Allmechtig. 


Su 


Bogmlauwaͤnij o ptineſ⸗ 
nij Suben do Hoſpody / a do 


Palijkü mázaný, 


Vnterred vom Tuch heymbrin/ 
gen in die Herberig / vnd Pallen binden. 


VPaͤn. Pachole. 
Aer Herr. Der Bub. 
Jan. Riehor. 
Der Hanns. Der Gregor. 


Dan: Ygpachole gdi na Rynk / po⸗ 
hleday Trokykuow neb noſycuw / 4 
Got s ními fu Danu Korneliowi 14 
pobečte tam wſſecky pofřamvy / Eeeréj 
fem kaupil / výáše wam Kryſtoff lu 

ebnijk / a přínefře ge fém do Hoſpody⸗ 
ub gehe auffden Maͤrckt ſuch die Crader| 
vnd gehe mít jnen 3u dem Scrřen Corndlil 
nembt dort alle Tuͤcher díc id gekaufft hab / 
der Chriſtoff ſein diener Mo euchs weyſſen/ 
vnd tragts in die Herberig ber, 
„Dad: Foned ya Dane puogdu / a 
rineſem te, Herr ich wil bald ge⸗ 
en / vnd woͤllen ſie bringen. 
han: ESſlyſs / na to nezapowij⸗ 





CL 
nay / negſaulit zrayffowaͤni / ať ge zrey⸗ 

uge / gináč gich nebekte. 

oͤrſt dus / vergiß nicht Aeind ſie nicht ge⸗ 
reyffnet / das er fie reyffnet / ſonſt nemet ſie 
nicht. 
Paklit ſau zrayffowani / kekni Dabole 
ku at na ſſtartieku posnamená co kte⸗ 
vý drzij / ado kajdeho poſtawu ať me 
firčíj, So ferr fie aber gereyffnet (čínf 
fo (ag dem Fnedt das ers auff ein Zettel zey⸗ 
dne was cín yetlichs Cud belt / vnd in cín 
getlichs Tuch ftecfe, 

Dad: IZprawijm vá to dobẽe / 
neſtaragte ſe Pane. err / id wíla 
wol außrichten / kummert euch nicht darumb. 

Dán: Jene / ty zatijm příbyftay 

plachty / ſſſatuchy / prorvasy/ ſſpeyle / 
harlaffy / nemáfflí harlaffu / kup / teð 
máfs na nétří Kraycary. 
Hanns / richt du derweyl die blaben / ſchlatuͤ⸗ 
cher / ſtrick / ſpeyl vnd harlaff zu / Vnd haſt dy 
nicht harlaff / ſo kauff / alda haſt drey Creutzer 
darauff. 


Jan: IWſſak máme wffeďo na 
hatowẽ / než gebly nemám/ a barlafiu 
doſti nebude, 


Li v 


Haben mir dod alles fertig / nur cín nadel 
bab id nicht / vnd des harla ffs wird nicht ge⸗ 
nug ſein. | 

Dán: SCšcbo nemáfs Fup/ a pří/ 
chyſtay ať wſſecko nabotovo? geſt / w⸗ 
ſſak wujſs co F čemu nalezij / a sbuddlíf 
co harlaffu / wſſakt fe hodij / ſchowa⸗r. 
Was du nicht haſt das kauff / vnd richts su) 
damit alles fertig ſey weyſt du doch wol / wa⸗ 
zu yetlichem gehoͤrt / vnd bleybt etwas har⸗ 
laffs vber / hebs auff / es mag noch dienen. 


Mils braͤtr / teprüwli ty na Jarmar⸗ 
by gezdijſs / a geſſte newijſs co k čení 
naleʒij. Mein bruder / zeuchſt du dani 
erſt auff die Jar maͤrckt / vnd weyſt noch nicht/ 
was zu yedem ding gehoͤrt. | 
Jan: G Ná nevým / čebé fe geſſete 
nedofřsmvá > Ich weyß nicht was 
noch 25 
Dán: YRde mate [e, 
Wo habt jr die ſpeyl. ſpay 
Jan: $ KRiehoti / kdes nedal ſſpay 
luow / gdi ge prines. Bregor/mobaft 
čte ſpeyl gelaſſen / gehe bring fie ber, 


Rieu | SOIRÉE by meli býti mesý 
ſſlatuchy w pytlýtu/ano-ccd (au, | 





CII. > —— 
Solten fie doch vnter den Schlatůchern jm 
ſack ſein / ja ſeins doch da. 

Dán: SAnogid proto giſtẽ doſti 
mate / yaã newijm Býho my čerta dřlás 
waͤte / že (obebobo nepříbyfřáte čas 
fem fiwým/ Aw čas potřcby mělibyffte 
naboótomt, Ja jr babt jr dob endlich 
genug / tb weyß nicht mas jbr zum Čeuffel 
tbur/daď jrs euch bey ewer zeyt nicht zuricht / 
vnd wenn jrs bedoͤrfft / (o bet jrs fertig. 

Jan: ¶ Wſſak ſme gich doſti na⸗ 
delali / proč (au ních wijce newzali? 
Haben vír jr doch genug gemacht | warumb 
baben fie jr nit mehr genommen ? 

Dán: J3nám vá še fře vy pílná 
Cieládfa / rádí břlámáte/ ales Kone 
wiẽek / ſte wy pilnij / ale Poyš geden na 
was bledý, Ich weyß das jr ein fleyſ⸗ 
ſiges Geſindlein ſeyd | aber auf den kandeln / 

jr ſeyd fleyſſig wenn man euch zuſihet. 

Ano gíž teð Ppoſtawy neſau / poð ſem 
klað ge do Sſtuſu poťádně, 

Jatragen ſie dod ſchon die Tuͤcher daher / 
Fu ber/nímb fie von jnen / vnd lege fie nach 
einander in die Stoͤß. 


Pach: DPane / Poſtawy Fteréš ſte 





w [ranu odſaditi kaͤzali / ty ſme po⸗ 
brali / a Kryſtoff ſluzebnijt Dana Bot 
nelia tak powedei / ze ſau wſſickni zrey⸗ 
ffowanũj / a co Eterý drzij / ze geſt wſſe⸗ 
cko na ſſtartiẽce pozaamenano / ro Faj 
dem poſtawu nagdete / a tým ſe zpra⸗ 
wijte. Herr / die Tuͤcher ſo jr habt auff 
die ſeyten heyſſen ſetzen / die haben wir ge⸗ 
nommen / vnd der Criſtoff Des Herren Co⸗ 
neli diener bat alſo gefagt/das alle gereyffnet 
ſein / vnd was ein yetliches helt / das jrs al⸗ 
les auff den zetteln auffgezeychnet n cínem 
setliben Cud finden / vnd darauß jr euch zu⸗ 
richten haben werdet. 


Pan; gSobees (pýfobil / Jene v⸗ 


kaz mí ſem ten Kaumar/ ne tenfdri/ 
bý temnznffij/ ať pobledtím có trií Ý 
Du haſts recht außgericht / Hanns weyß mír 
das graw ſtuck ber/ nicht das / das ander dun⸗ 
ckler / das ich ſehe vas cs helt? 


obleš ty na to /Eby bych vá ne ml | 
* brati / yako ginã čta/nemebl byd © 


právo býti, Sihe du/ wenn ichs ſolt 
alfo nk als andere jar / ſo kuͤnt ich nicht 


eſtehen. 


Teð na tomto půl druheho lokte (há 


CIII. * 
sý /tobybyloo púlorubého Zlattéhe 
hayméne/co pak na ginych. 
Da an diefem gebet anderbalb clen ab das 
wer vmb andertbalb fe, auffe wenigſt / mas 
denn an den andern 
Jan: YDPDahčmilý / kdo neprohle/⸗ 
dá ocima / prohledne Meſſcem / wást 
ſe doty de / wy wijte co vám fitodý, 
Lieber Herr | wer mít Den augen nicht auff⸗ 
icht / der ſehe mit dem Beutel auff / euch ge⸗ 
—* an / jr wiſſet was eu ſchadet. 
- Dán: FTabi geſt / ženevý zad⸗ 
ny / koho ſtkewijc bnete/ nez ten kdo w 
ném chodij. Alſso iſt jm / niemand weyß 
wo in der ſchuch druckt / dann der in an hat. 
Jan: SPoblešte na tento Lwo⸗ 
wy / ano ani zobrechto waͤn / aní zku⸗ 
tnerovoán nenij / yak by mel býtí, 
Sehet dieſes Lewenfarbes an | es iſt weder 
abrechtiert noch kutteniert / wie cs ſein ſolt. 
Pán: SToť geſt wẽec giſtaã / žeč ont 
po fivém obyčegí obredbtugý yak vé 
megij / wſſak ſe doma wſſecko gínáč 
wuſs přeložící / zhefftowati / zkuͤtne⸗ 
romatí yzafřťýcv. 
Due iſt gewiß das ſie es nad jrẽ brauch kut⸗ 


níeren/ wie ſies koͤnnen / muß mans doch da⸗ 
heym alles anders legen / hefften / kutnieren 


Ano mnobé Cžefřé tak prkae bude/ 4 
kdyby bo nepťelošil/ Seblát by nerekl 
nez še geſt Cžefřé. 
des Behemiſches (o ſchoͤn / vnd wenn mans 
nicht vberleget / ſo ſaget der Bavor ní 
Oere/denn es wer ein dehmiſch Tuch. 
Jan: G Tento má taťé soda míle 
Der bat aud dunckt 
mich cín langes bar, 

Dán: Wſſe toniffe zprawij / w⸗ 
ſſak fe muſegij ekterij pří ſſlacyÿch za⸗ 
Die (der richt dieſes alles / mu 
man doch etliche bey den enden abſcheren 
Rzehori coty ſto gijſs / proč ſſleydu⸗ 
cbý / plachet newyprawugeſs/ 4 6 
munijſs šefy3dena pofvýcený. 
Gregor mas ſteheſt du da / warumb richteſt 
ou díc ſchlatuch vnd blahen nicht zu / du mey⸗ 
neſt villeycht / du ſeyeſt auff der Birchweyhe 

ie. 


Rie: Wſſat ſau gizj zpraweny/ a 
wſſecko geſt hotowo / gedine klaſti. 
on zugericht / vnd iſt alles 


P 5 dý“ J 


CIIII. 
Dán: JAty ge —— zpra⸗ 
wil / proẽezs pat eb tr ňeszaffil < 

Du haſts febr fein zagertdht/marumb baft ou 
denn die loͤcher nick Sugenehet? 

Bie: Memtlhſem Edy / byli ſte mi 
tebdájroztázalí dy soap oluby mys 
pífovatí / akdo co dlužen / pílně 
napomíjnatí,, ch bab nicht dicrveyl 
gehabt / jbrbabámi bdšze ſelbig mal beyffen 
die (buld auß dem Regifter außſchreyben | 
vnd was yemand ſchuldig iſt / fleyſſig einmo⸗ 
men, 
Dán: ¶ Wſſab ty baleFo pro wÿ⸗ 
mluvou nepügdeſs / cos paf v wečer 
delal / nemẽls take Fdby př pítý + 
Geheſt du dod nicht weyt nad deraußred / 
mas haſt du dann zu abents gethan / du aſt 
auch nicht derweyl gehabt vor dem trincken. 
2 cy geſſte prowazüw neidyprawil / 
Jene nu ty ſaͤm zpraw / a klaðte DO 
Palýfu / a | níž Čas, | 
Baſt du dod nod Me die ſtrick zugericht / 
nu Hanns thu du ſelber darzu / vnd legts in 
die Pallen / es iſt doch (bon zeyt. 


„Jam GDá meſſkati nebudu / Das 
lijt brzo hoto w bude, 














Ich mils nicht ſaumen / der D allen wird bah 
fertig werden. 

Pán: GYOesměte geden poſtan 
šlucý / Eterýš ſem na podſſijwey aw 
pil Cwikowſty / rozwinte gey / a okol⸗ 
ſuken obwinte. Nembt cín gelhes 
Zwickiſch Tuch / das ich zum futtertuch bab 
gekaufft / loͤſts auff vno windets vmb dít 
Cůber herumb. 

Jan: NgGiz yã Dane wſſecko sprá/ 
wijm / nemẽgte o to žádné ſtaroſti. 
Nu wil ichs Herr alles wol außrichten ſey 
nur vnbefummert. 
Maͤteli co 
gmeno Bo 









euch alles wol Mrichten 
/da Geblu 6 harlaffem 
pročs nenaſtriil / ſto gijſs tu yako wo⸗ 
ſel v Mlyna / — te⸗ 
to ſtrany? Bub/ gib die nadel mít dem 
harlaff her / warumb haſt nicht eingefedent| 
ſteheſt gleych míč ein Eſel bey Der Muͤl | wa⸗ 
rumb verſpeyleſt nicht auff der ſeyten? 
Pad: Fproẽ nic nedijſs / r“ 





CV; 
mu wlaſtnij Straycněrosumý. 
Warumb fageft nichts / cínent fřummen Vere 
fřebet ſein eygner Detter nit, 
Dán: $padolepoď ty ſemnau /) 
my tu ſwazügte / gedine dobre odbory +5) 
zatahügte. Bub kumb du mít mírf 


vnd jr bindet dg dieweyl cín/ alleín ziehet die 
droͤml wol an 

Apomnẽte küze na wrch Palýfu pob 
prowazy dawati / pro wſſecko / prſſe⸗ 
loliby / aby fe ſſtoda neſtala. 

Vnd gedenckt das leder oben auff die Pallen 
vnter die ſtrick zuthun / fůr alles | wo ferr cs 
Egnet / damit Fein ſchaden geſchehe. 

Aty Riehoẽi / kdyz ſwaͤzete / dogdeſs 
bo Wahy / mezmeš na dwa Palijky 
Ceych / teč maͤſs na neg peniße. 

Vnd du Gregor / wenn jr eingebunden habt/ 


fo wirſt in die Dag auff zmen Pallen vmb 
cin zeychen geben / da haſt du gelt darauff. 
Zy pat Jene dogdeſs £ Formanu / 4 
dijſs mu aby s ſmykem přígel/ a pos 
hral ge. Ouaber Hanns mírfizu dem 
Surman deben / das er mít der Sdleypffen 
kumme / vno díc Pallen megneme, 


VNebudeli mocy obau (polu vosýtí / ale 
* © 


oo 





kdyz prigede pro orubý/ bay mu cexch 
a pros bo odemne melice/ at pílnoft 
to ma / aby mí fe ſſt oda žádná neſtal⸗ 


- na ceftád/ a zwlaͤſſtẽ na Noclezych. 
Wird er fie nicht alle beyde nemen moͤgen 


wenn er zum andermal kumbt / fo gib jbims 
zeychen / vnd bitte jn von meinet wegen 

ſig / das er fleyß bab / damit mir fkein ſchaden 
auff den wegen / vnd vorauß in den 


gern nicht geſchehe. 


Jan: YTýmto vá meſſt ati nebi 
bu / gedíné wy mátelí co zpravvítí|/ 
pratoce, Mit dem wil ichs nicht ſer⸗ 
—— habt jr mas zuſchaffen / ſo ri 
au 


Dán: SOobře/počme my / a wyt⸗ 
Zorawte / yãt za tým zaſe prijgdo. 
Ja wol gehen wir / vnd jhr richts 84 d 
auß / vnd id wil dieweyl wider kommen. 

Jan: IMily Boje tako weho ro⸗ 
kazowanij / ayá kdybvch yak ziw pa⸗ 
lijküw nemásal/ a přítom nebým 
doſti tobo / dobrý by zneho Kaz⸗ 
byl / welmí zmýry fřarofilímý Cl 
"A [ yá borát poſlaucham Foyj 











V P 


CVIL 
Lieber Herr Gott / ein ſolches gebieten / wenn 
ich mein lebenlang Fein Pallen nie gebunden 
het / noch darbey geweſen / ſo mer cs genug / er 
geb cín guten Dredider er iſt cín faft ſorgfel⸗ ! 
tiger menſch / id bór jm gern zu | menn er 
ſtillſchweyget. 
Kie: H Mãt mnobo čečí/taf máns 
za to / je ſe OObrého Wijna napil / az fe 
progde / hned bude lepſſij myſli. 
Er redet vil / ich halt er bab cín trunck Des gu⸗ 
ten Weins gethan / biß er jn außgehet / dann 
wird er bald beſſers muts ſein. 

Jan: IHleðme čebomáme hledẽe⸗ 
ti / wſſakt on tam dlauho nebude. 
Schawen mír mas mír zuthun baben / wird 
er doch nicht lang auß ſein. 

Gdi pro Ceych / a yáť pügdu pro For⸗ 
mana. Gehe du vmbs zeychen / vnd ich 
wil nach dem Furman gehen. 

Bieboří / Forman giz gebe / mäſſli 
Ceych pobotorož. Gregor|der Fur⸗ 
man fert (don daher / haſt du das zeychen fers 
tig 9— 


Kie: ICeych yã maͤm nahotowẽ / 
chceſſli ty mu gey daͤti / čílívá mu gey 
dám: Das zeychen bab ih o mile 


du jms geben | oder fol ih jms geben? 
Jan: gGednoſtaynat geſt wir] 
day mu / a yãt puogdu s nijm / a zwijn 
hnedli budau lado wati neb nafládatil 
a ty pockay na Pana / nikam z Hoſpo⸗ 
Es iſt cín ding / gib du jme 
id wil mít jm gehen / vnd erfaren / ob fie ba 
auffladen werden | du wart aber auff dl 
Herren / vnd gehe niergent hin auß der Her⸗ 


Rise: SDobře/ nebýmay tam tati 
dlauho / at pro tě pofla nepofýléme 
Wol / bleyb auch nicht lang dorten 
nicht cín boten nad dír ſchicken. 

Jan: IStane ſe muog mílý X 
hori / brso vá příjgou / anapigemeſe 
dobrého Wiina. 
mcín lieber Gregor / ih wil bálo Fommen| 
vnd měllen cín guten truncť Weins tbun, 

Rje: JIVmijſs ty Jertowati | dl 
proto férád napijſs / udí predſe. 

Du kanſt ſchertʒzen Nvnd trincfefi den 


Jan: SGiž ſem vá wſſecko sprá! 
wil v Sormana / byllí ge Dán w Ho⸗ 
Yun bab ich alles bey dem Sur“ 





CVIL m 

mán außgericht | iſt der Herr in der Herbe⸗ 
rig geweſen? | 

Bze: S Beflré nebyl / tak sato mám 
že meſſtati nebude, SErifinod nit ge⸗ 
weſen / ich halts darfuͤr er wird nicht ſaumen. 

Jan SDobře prave / ano níž 
hin gde / dobke fe treffilo, 
Du ſageſt recht | er gehet ſchon daher / es iſt 
gleych recht. 


BVoʒmlauwanij o For⸗ 


anu. 
Vnterredung pom Furman. 

Pán: SAterafi neft/zpravvililifře 
giz wſſecky ročcy v Wie iſt jm / babe 
jr nu alle ſachen außgericht ? 

Jan: © Pane / geſt wſſecko zpra⸗ 
weno / Ceych dalí me Sormanu/a pas 
lijky pobral. Herr / es iſt alles außge⸗ 
richt / das Zeychen haben wir dem Furman 
oeben / vnd er bat die Pallen weg genommen. 

Dán: SCo prawij / kdy bude lado⸗ 
wati / akdychce geti? 

as ſagt er / wenn wird er laden / vnd wenn 


wird er megf, 
O ij 





Jan: gWſſab ſau giz Palýfy m 
oze / tať powẽdel / še sytra bohde 
ráno dce getí/ poſpiſcha 3 Hoſpody 
drab wobrok y ſtrawa / nenij tať valů 
© nás, Seind dod die Dallenfho 
auff dem Wagen / vnd er bat alfo geſagt / Mé 
er morgen (ob Bott woͤlle) fruͤ wegk wil ſa 
eylet auß der Herberig | Das futter ſampt da 
koſt iſt thewr / es iſt nicht alſo wie bey vns, 
pan: ¶ Srʒijm o tom/ale rosmlu 
willis s nijm / aby pilnoſt o to miel / a⸗ 
by na ceſte / a zwlaͤſſt na noclezych 
ſſtoda ſe neſtala. Ich glasbs waͤrlich 
aber haſt du mit jm geredt | das er fleyß I! 
Fere / damit duff Dem weg / vnd vorauß a⸗ 
— kein ſchaden geſchehe. 
an; GBosmlumil doſtateent / po 
věděl abyſſte ſe © nic neſtarali. 
Ich bab fleyſſig mit jm geredt / er bat geſegt 
das jr euch vmb nichten ſolt kuͤmmern. 
Wſſar geſt dobrỹ muž giſte / a pílný 
lidſtych ſtatküw „málo geſt lídr aby 
na nẽho zalowali. Iſt er doch ein 
frummer man nd fleyſſig der leut Guͤtter⸗ 
es ſein wenig leut die vber jn klagten. 


Coʒt k (obě prigme / nevdelat ginaẽ. 





















| CVTIL 
Das er annimbt / dem rbut er nicht anders, 

Pán: FCo ty tak prawijſs / nebo 
fám rád pigeſs / a ya ſtyſſijm o nem / že 
nevožla noclehu toho / aby ſe nevzral 

ako Swinẽ. Das ſageſt du / dann du 

er gern trinckeſt / vnd id bór das von jm 

das nicht ein nachtleger iſt / an welchem er fidy 
nicht vol ſauffet wie cín ſaw. 

Jan: U Tohot yã newijm /muoš 
býrí / coš pak na tom zaͤlezij / koyz on 
lidſte ſtatky a Zbošý opatřý / vaťá 
ſſtoda / v mečer ft všýče/ a ráno ftči34 
liw bude / tobo neobmefffámá coš na 
prácy má, Das meyfi id nicht / ce 
mag fein / más [eyt daran / mann er nur der 
leut Gůtter verforget | mas 1ft das fůr cín 
(baden / beym abent fid vol ſauffen / vně frů 
meffig ſein / vnd das jenig was cr fůr bat nicht 
verſaumbt. 
Bdyšť bráč nenij / ani zlodẽg / wozral⸗ 
ſtwij mu málo ſſtodij. 

enn er Fein ſpiler nod dieb iſt / die rollweiß 
tt jm wenig. 
Dán: $Smnog fivého midy sa 
ane, Ein Schelm lobet den andern, 
Jan: S init d9 nebo nic nený/ 
O iüiij 


mau chwaͤlau on Oobrý nebude / nu 
budelit ſe fm pilnoſtij ſwau bwálitil 
chwal pſotu yak ©cefs/nebude nicnej 
pſota / a nic dobrého, 

Er gehet mich nichts an / mit meinem loben 
wird er nicht frum̃ / wird er ſich ſelber mit ſei⸗ 
nem fleyß nicht loben / lob cíner cín ſchelm wie 
er wil / ſo wird er doch nichts anders dann ein 
vnnuͤtzer ſchelm. 

Ale vám 1 pravobě toto prawijm 
což O ním giſtotnẽ wým. 
Aber das ſag ich euch in der warheyt alſo 
was ich gewißlich von jm weyß. 


Zdyš ſem priſſel do Hoſpody / welmi 


Pacholkuom ſwym [al / že Wozuow 
Da ich in das Wirdtß⸗ 


—— 
auß kommen bin / hat er ſeine knecht faſt ge⸗ 
—— das ſie die Waͤgen 55 
aben. 

Hned gim rozkazowal / aby Koloma⸗ 
ſti kaupili / kola Dobře namasalí/ hauj⸗ 
we prowazy na hoto we meli. 
Da hat er ſie heyſſen fluchs Wagenſchmier 
kauffen / vnd die Raͤder wol ſchmieren / die 
Reytel vnd ſtrick das fie fertig haben. 


Pří Konijch nádoby aby zprawili / 





CIX. 
chomautyh / ſſle / proſtranky / y ginẽ wẽ⸗ 
cy aby na hoto wẽ meli. Das ge⸗ 
ſchirr das ſie zurichten Bumet | ſtrenglin 
vnd ander ding das ſie fertig haben. 
A Czeled giſtẽ bo poſlauchä / take kdy⸗ 
by mu fe ktery Wošral / bral / ffrego⸗ 
wal / a gebo dobré obmeſſkaͤwal / v⸗ 
mýt bo kygem wycyditi / a nevrozu⸗ 
mijli ſobe saplatému / Lóže mu hned 
wandrowati. Dnd das Geſind fol⸗ 
get jm endlich / folt jm einer vol merden | ſpi⸗ 
len / bulen / vnd ſein nur verſaumen / (o Fan er 
jn mit dem Fnůttel vberhobeln / vnd wil ers 


nicht verſtehen / ſo gibt er jm ſein lohn / vnd 


heyſt jn bald wandern. 

Dán: SCToyárádflyflijm o nem / 
necht gedau we gmeno Bozij / 4 my 
taté nebudem meſſtati. Das bóre 
ích gern von jm/ (o farens ím namen Gottes 
dahin / wir woͤllen vns sud nicht ſaumen. 
Riehoří ty ſobe Bone zpraw geſſte 
weẽer / aby nás nic nemeſſtalo. 

Du Gregor richt die pferdt noch zum abent 
$u/ damit vns nichts ſaume. 

Rie: Dpane / yã mám wſſecko na⸗ 
hotowẽ / třebalís dnes *8 om geli. 

v 


Herr ich bab alles fertig / folten wir gleych 
heut reyten. 

Pán: FTo geſt dobke / tijm ranéní 
pogedem. Das iſt recht / wir woͤllen 
deſt fruͤer reyten. 

A © Polední radẽegi obě y Koñuͤm od⸗ 
pš Číneme. Dno vmb den Mittag woͤl⸗ 

en wir lieber ſampt den pferden raſten. 

Ra take hned Danu Hoſpodakowi 
Hoſpodyni zaplatijm / giz pak nic gi⸗ 
nébo nebudeme na ſwe myſli mijti / ge⸗ 
dine domüw k naſſijm borám geti. 

Ich wil auch dem Herr Wirdt vnd der Wir⸗ 
tí fluchs bezalen / ſo werdẽ mír darnach nichts 


mer zugedencken haben / nur heym zu vnſern 


Bergen reyten. 

Jan: ICoʒ lepſſijho než domũw 
tam ſobẽ oprawijme / co nám3be vítá 
ceno pefř. Was iſt beffer denn nur in 
heym / dort woͤllen wirs vns beſſern / was vn 
hie verkuͤrtʒt iſt. 

Pán: IStane ſe bohda. 

Es wirdt Gottwol geſchehen. 


— 


Xozmlauwanij 


o ſſtody na Mincy wzetij. 
Vnterredung vom ſchaden 


an den Müntzen. 


Wolff a Keryſtoff. 


Wo: S Day Buoh dobré gitro. 
Gott gebe euch ein guten morgen. 

Kry: FDůb baysdrámí byli můͤg 
mily Dane Wolffe / tot geſt raͤno / níž 
tvy nemijnite dlauho býci s námí, 
Danck babt mein lieber Herr Wolff / das iſt 
zu frů/ nun gedenckt jhr nicht lang mehr bey 
vns zubleyben. 

Wo: gMa tomi ſem byl / še ſem ch⸗ 
tel hned geti / nebo fivé wẽcy weerã 
wſſecky wykonal a sťýdil ſem / ale mu⸗ 
ſym na fiwé Towaryſſe počťatí az do 
zaytkij. Ich bin der meynung geweſen 
das id fluchs bab wegk woͤllen / dann ich bab 
geſtern meine ſachen alle außgericht / aber ich 
muß auff meine geſellen biß morgen warten. 


Sám bych neraͤd gel / geſt doſti nebez⸗ 


pečná ceſta / 4 zwlaͤſſt okolo Cjeſtych 
hor. Ich wolt nicht gern allein reyten| 
es iſt ein gefehrlicher weg genug / vnd vorauß 
vmb das Behmiſche gebuͤrg. 

Kry: 9Sobte prawijte / dnem ge⸗ 
dnijm málo / neb nic neobmeſſtkaͤte | 6 
lidmi 4 s dobrymi Towaryſſi ceſta bj 
peẽnẽegſſij y weſelegſſij. 

Ir ſagt recht / ein tag verſaumet jr wenig / od 
gar nichts / mít leuten vnd guten geſellen iſt 
der weg deſt ſicherer vnd froͤlicher. 

Wo: E Muog mily Pane Kryſto⸗ 
ffe / maͤteli chwijli / zebyſſte (emnat 
gednu hodinu poſedeli / a to mí poẽetli 
na tech penẽzych / kterez ſte odemne W 
čerá prigali / ce ſſtodowati muſyn/ 
wy m té wẽecech ſwedomẽegſſij ſte / o⸗ 
bijragijc ſe s tijm na kazdy den, 
Mein lieber Herr Chriſtoff habt jr der muß 
das jr mít mír cín ſtund ſeßt / vnd das mir re⸗ 
chnete / was ich an dieſem gelt / welches jr nech 
ten von mir eingenomen habt / ſchaden leyden 
muß / jr ſeyd darinn erfarn / dieweyl jr teglich 

darmit vmbaebet, 
Kxry: IMuog milý Pane Wolffẽ/ 
nic mi to težko nenij / tijm y ginym po⸗ 






CXI. 
blé fivé možnoftí / cy waͤm rad pod 
ſlauʒiti. Mein lieber Herr Wolff / das 
iſt mir nichts ſchwers / mit dieſem vnd ande⸗ 
tem / was mír můͤglich iſt /wil ich euch gern 
dienen. 

Wo: SDS wam dekugi praͤtelſky / 
máte to potom sbhledátí/šetobo ſſto⸗ 
dní nebudete, Ich dancfe eu freund 
lid / jr ſolt es darnach erfaren / das jr keinen 
ſchaden des haben werdet. 

Bry;. Aproẽ nic / toliko mí zpraͤ⸗ 
wu Ogyte/ počem v wás Mincy beřete 
Warumb nicht / bericht mich nur / wie man díe 


Müntzʒ bey euch nimbt. 


Wo: YgVherſty slatý 54 puoldru⸗ 
bétopy/ a neb za ſto a za pít Krayca⸗ 
ruow. Fin Hungeriſchen gůlden / oder 
Ducaten vmb anderthalb ſchock / oder vmb 
hundert vnd fuͤnff Creutzer. 

Item / Jochmtalſty groſs za gednu 
kopu miſſenſkü / neb za lxx. Krayca⸗ 
ruow. Item | cín Jochmstaller vmb 
ein ſchock Meychſniſch / oder 70, Creutzer. 
Item / Citrnácte Pacuow za geden 
Reynſtky zlatý na Mincy / neb za lvj. 
Kraycaruow. 











CXII. 
Kraycaruo w méně neš v waͤs. 
Item / cín Šungerifiber guͤlden odber Ducat 
iſt geſetzt worden vmb Fuͤnff vnd neuntzig 
Creutzer / wer vmb zehen Creutzer weniger 
dann bey euch. 
Icem / přígal ſem od más Zlattych 
Vherſtych 2595. na té Summẽ ſſko⸗ 
dugete xlij. zlattych / al. Kraycarũw. 
Ich bab von euch empfangen 25 7. gůlden 
Bungeriſch Jan welcher Summa jr ſchaden 
nemen můuͤſt 42. gůlden / vnd 50. Creutzer. 
A na waſſij Mincy voělá Summu / 
xviij. Bop / xxj. groff. iij. penijʒe / wſſe 
Cꝛeſty. Vnd auff ewre Müntʒ macht 
A die Summa 18. Schock/ 21, grofd: 3. 8. ale 
les Behemiſch. 
Item / Jocbintalſkyỹ groſs / lxv. Kray⸗ 
caruo w / na Eterémi ——— v. kray 
caruow. Item / cín Jochmstaller vmb 
eg. Creutzer / an welchem jr ſchaden nembt <, 
Creutʒer. 
Item / Přigal (em na Jochmtaͤlſtÿch 
Sfimu 159. Na tẽch ſſtodugete xxix. 
SZlat: rítj. Pacũw / iij. Kraycary. 
Stem | dy bab der Jochmstaller 359. em⸗ 
pfangen / an dieſen nembt jr ſchaden 29. (F, 134 
Pscen[ 3, Creutzer. 


Item / Viertzehen Patzen fůr cin Reyniſchen 
fc. in Müntz / oder 56. Creutzer. 
Item / Woſmnaͤcte groſſuow ſtrijbr⸗ 
nych a dwa Krayxcary / neb lvj. Bray! 
carüw za Reynſky zlattý na Mincy. 
Item | Achtʒehen ſilberen groſchen vnd zmen 
Ereutzer | Oder 56. Creutzer fuͤr cín Reyniſchẽ 
guͤlden. 

Kry: JHned yã mám powijm⸗ 
w gednu Summusfummugí. 
Ich wil euchs bald ſagen / vnd in ein Summ 
machen. 
Teð máte Dane Wolffe wec podlé šál 
doſti rvaffij wſſecku větenau/ tak yal 
fe zde Mince wuobec bere / a yak ge 
vſazena / bralliby pak kdo dráže/ 4% 
tom poſtizen byl /snamenítau poř“ 
néftí by muſyl. Oz habt jhr ert 
Wolff ewer ſach / ewrem beger nad | dané 
vnd gar gerechnet / alſo wie man die Müntßz 
hie in der gemeyn nimbt / vnd wie ſie geſetzt 
iſt / welche ſo yemand thewrer nem̃ / vnd da⸗ 
růber begriffen | wird čr bart geſtrafft wer⸗ 
den. 
Item / Vherſty slattý poſazen za De⸗ 
mwadefát -pít Kraycaruo io / 904 











, CXIII. | 
též yakona Pacych uj. Kraycary mu⸗ 
fýtena zlatým ſſto do wati. 

Item / der Sibberen groſchen zo, Fuͤr cín guͤl⸗ 
den in Müntz / oder 6o, Creutzer | muͤſt jr der 
gleichen 4. Creutzer an einem (C, wie ún 
den Patzen ſchaden nemen. 

tem / Přígal ſem od wás fiťjbrné 
Mince / 198. Slattych / ſſtody na té 
Summẽe mate xiij. Zlattych a tří Pa⸗ 
cy. Item | Ich babvon euch in filberer 
Müntʒ 1 9 8.gůlden empfangen/ an der ſum⸗ 
ma je náv gůlden | vnd drey Patzen ſchaden 


nembt. 

Na Cjieſtẽ Mincy facit puol ſſeſty ko⸗ 
py / ix groſſ. iij. penijze / wſſe Cšefřé. 
"jn Behemiſcher Müntz machts ſechſthalb 
xiij. zlatých 4 v. Pacuow. B ſchock / 9. groſchen / 3. A. alles Behmiſch. 
Item | Ich bab der Danenfůr zwey * Na wſſij Summẽ neb Mincy / 11934 
gůlden empfangen | en welchen jí ſo vil p zlattýh/prir. Kraycatijch / ſſtody ſte 
men ſchaden nembt. Sum̃a ſummarum m wzali / xcix. Zlattych / rr, kraycarũw. 
13. guͤlden PHatzen. ee efiá An der gantzen Summa oder Müntz / 110 3e 
Cia waſſij Mincy ČÍNY puol is Ó gůlden| 29. Creutzeren | babt jbr ſchaden ge⸗ 
Jkopy/rý. groſſ. vp). K. wſſe Celý i nommen/99, důlden| 20, Creutzer. 

Jin erorer VTliáno madre ſechſthalb ſchock / n·Ana Mincy CšefFé/ xliij.a puol kopy / 
groſchen. 6. de allče Behemiſch. if. groſſe / wſſe Czeſt ych. 

Item Strtubrnych grofisovo VY vůl In Bebemifder Müntz [ 43, vnnd cín balb 
Slasvý/ma iney / neb lx · Kraycat p 


Na waſſij Mincy facit puol třináctý 
kopy / xix · groſſt ij. A. wiſe Cšeltýh. 
Auff ewer Müntz machts dreyzehent 
Schock / io. grofch: 2. 8. alles Behemiſch. 


Item / Beynſky zlattý na Mincy 34 
rv, Pacuw pofášen | neb sa lg, Bray) 
caruow. Item / ein Reyniſcher guͤlden 
in Müntz iſt vmb 15. Patzen / oder 60, Creu⸗ 
er geſetzt. 
—— v waͤs o geden Pac / neb y 
iiij. Kraycary. vmb ein Patzʒen odet 
4. Creutzer tewrer denn bey euch. 
Item / Přígal ſem Pacuw za dwẽ ſtt 
Zlattych / na nichz ſſrodugete toliřů 


Schock/ 3. groſchen alles Behmiſch. 
Muog mily pane Wolffe / E šábofii 
waſſĩ / Eterau fffodu znam enitau be⸗ 
rete / vkaͤzal ſem / toliko oſobẽ waſſi 
gednẽ / Co pak geſt ginych Sukna kro 
pe | gefito do Norberka / do Lip⸗ 
a / do Sřanffurtu gedau / a mnoh⸗ 
penés s febau voynefau / a wſſudy toli⸗ 
Fauj ſſtodu néfří muſegij. 
Mein lieber Herr LDolff/ ewerem begeren 
nach / hab id euch angezeygt den groſſen (dě 
ben fo jbr nemen můft / aber euch nur clem 
wie víl feínd dann der andern Germand|hná 
der / die da en Vlůrnberg | Leyptzig vnnd 


Srancffurt reyfen] vñ vberal eben dícfen ſche⸗ 
den nemen můffen, K 


Ano bo Wijdnẽ / bo Lince a do Wi⸗a⸗ 
tiſlawẽ gedau / wſſudy s nemalau ſſto⸗ 
dau fimau. Zichen fie doch gen Wien 
Cintʒ vnd Preßlaw / vnd allenthalben mit je 
rem trefflichem ſchaden. 

Wo: FSiſtẽ ze fe geſt čemu podi⸗ 
sviti / a prawdu prawijte muog něj“ 
milegſſij Pane Kryſtoffe. 
$Fůrmar es iſt weß ſich zuverwundern / vně jE 
ſagt war / mein aller liebſter Herr Chriſtoff · 


oxiuni. 

Dat to am na (obč nynij poznaͤwaͤm / 
žeť žádného zyſku nenij / gedno ho Jar⸗ 
marfu mně na 1193. Zlattyÿch a xxix⸗ 
Kraycaẽtijch / nic nepígé/propítí xcix. 
Zlattych / a pr. Kraycarüw / geſt giſtẽ 
mnoho. Ich kenne das yetzt an mír ſel⸗ 
ber / das kein gewin iſt / nur ein einigen Jar⸗ 
marcft/an 11934 gůlden vnd 29. Creutzern / 
99. fẽ. vnd 20, Creutzer / nichts nit trinckend / 
vertrincken / čs iſt fuͤrwar víl, 

Trikrat do Roka ſem gezdijm / a nefdy 
wijc Suken kaupijm / Fdyby pak nic 
wijce nebylo/ než gednoho Jarmarku 


vako druheho / tehdy 298. Zlattych 


mufým do Rokaſſtodowati. 
Ich reyß ím Zar dreymal ber | vnd kauff offt 
mebr tuͤcher / vnd wenn cs gleych nicht mehr 
mer / nur ein Jarmarckt wie den andern / ſo 
muß id im Jar z 9 8. (C. ſchaden nemen. 
Giſtẽ zebych to 34 zyſt ſwuog mímo ve 
tratu roděčné přígal, Sůrmar id 
nem diß fůr cín gewin an alle außgab oder 
—* zu danck an. 
owaztez též toho muog mílý Dané 
Kryſtoffe / co mne Cjeled / Füry / gijz⸗ 
dy do Boka ſtanau / nekdy málo — 
—2 


ſtarage ſe / na Ceftád nebespečenfiw) 
hrdla y ſtatku nefi / k tomu geð kud) 
cheeſs / na kterau koli ſtranu / voffvdy 
cla day. Bedenckt ſolches mein liebet 
Herr Chriſtoff | was mich das Geſind | Sůr 
end reyß gefteben / id ſchlaff offt voeníg kum 
merniiß balben / auff dem weg muß ich leybs 
vnd guts geferligkeit tragen / darzu ziche ei⸗ 
ner mo er bín woͤlle / fo muß er vberal zZol o⸗ 
der Maut geben. 


Kry: G Dobře prawijte / a nesl 
fivau věc vwajugete / na lokty moblí 
byſſte ſtüro o dra groſſe lacynegý da⸗ 
ti? Ir ſagt recht/ vně bedenckt ewer 
fab nicht vbel / an der Klen moͤgt Dr 
vmb 2. Behemiſche groſchen leychter 0 
rechter geben. DÁ 
To wyna fivé Kaupy bledýte groſs 
přícábnautí/ a ginij take na fmé / ne 
muošlí dwau / o gedent (E giſtẽ pokuſy 
a tak mnobé wecy kdrahotẽ priwede⸗ 
ny ſau. Da ſehet jřán ewer kauffman⸗ 
ſchafft cín groſchen zuerhalten / vnd cín ander 
auch an ſeiner / kan er nicht zmen / vmb einen 
tracht er gewißlich / vnnd alſo ſein víldiná 


thewr worden. 


F 





CXV. 

Wo: ¶g Wſſak geſt taf Anebo co v 
nás prwẽe za geden penijz bylo / giz ny⸗ 
nij wſſecko na dwa pentjze wzeſſlo. 
Iſts dob alſo / dann was bey vns vor vmb cín 
pfennig geweſen | iſt etzt alles auff zwen 
kummen. | 

Kry: FA toto mám yd podlé ſwe⸗ 
bosdántj pomijm/ čemuž y wy ſnadno 
porozumétí budete mocy. 

Dnd das wil ich euch nad meinem beduncfen 
ſagen/ des aud jr leychtlich verſtehen moͤgen 
werdet. 

Woe pani Zroničí / geſt waͤs nẽkolik 
doſti moznych / geſſto znáti muozete / 
že 34 mnobo Cifýc do Bofa Suken 
do Cžefřé Země priwezete / a kdybyſſte 
to vwãzili / kolik Tiſyc ſſtody na ſamẽ 
Mincy kazdeho Roku neſti muošete, 
Jr Herren Gemandtfibneyder | emmer ſeind 
viel eines gut en vermůdens/ die ſolches mol 
verſtehen moͤgen / das jr jm Jar vmb víl tau⸗ 
ſent gůloen Tůcher in Behem fuͤret / wann jr 
diß bedencket / wie vil Tauſent guͤlden jhr al⸗ 
lein an der Müntz ſchaden nemet muͤſt. 


Geſſto po dobré wuoli / aby pro ſwẽ a 
obecné dobré měl toho tretij dýl daͤti / 
pú 


stáloby ſe nekomu / že o wſſecken ſta⸗ 
teť priſſel / tuto gednaͤk nepatrné zna 
menitau trognaͤſob ſſtodu neſete. 
Welches wenn einer den dritten theyl in ei⸗ 
nem guten mut / vnd von des gemeinen nu⸗ 
tzes wegen geben ſolt / es deucht jn er kem ví 
alle ſeine gutter / vnd alda muͤſt jr dreymal ei⸗ 
nen groͤſſeren ſchaden vnmercklich tragen. 

M: ¶Seſt m prawde tak / coj mlu 
wijte vako ctný a rosumný muš. 
Es ift fuͤrwar alfo / mas jbr ſaget / als wie ein 
erſamer / vnd weyſſer man. 


Kry: Apoſlyſſtez dále / wſſak wý 


ſami negſte / koybyſſte meli Rupeckẽe⸗ 
Kramarſke vožcy tolikez vwazowati 


gináč dwe neb trénáfob wetſſij ſſtodu 
3a nekolikraͤt Orabné Cifýc neſau. 
Boͤret vocyter zu / ſeind jbr doch nicht alleíní 
wenn jr folt die anderen Fau 
Framers banol dergleychen betrachten / fie ha⸗ 
ben dreymal groͤſſeren ſchaden vmb etlich mal 
Tauſent. 

Co pak ti / ktekijj mnoho Tiſyc z Bo⸗ 
runy Czeſte wyneſau / kupugijce Bo⸗ 
nẽ / Woly / Kräwy / Owce / Küje ho⸗ 
wezÿ / take y Zamiſſo we / co ſſtody na 


ffmanſchafft vnd 





⸗ 


CXVI. 

tom něftí muſegij / roašte yako muž 04 
patrný, Wie dann díc/ fo viel Cauſent 
auß der Behemiſchen Cron außfuͤren / die 
dg Rof/ Ochſen / Khů / Schaff / Rinderen heu⸗ 
te / auch ſamiſch Faufferij was ſie fuͤr ein ſcha⸗ 
den daran haben můuͤſſen / bedenckts ſelber wie 
cin weyſſer man. > 

Do: 4$©.milý Bože/ vacý (me mý 
[idél že fivého dobrého sanedbámámef 
ano nás wſſudy na wſſecky ſtrany ſu⸗ 
zugij / a wſſady faždý nás podſſtlubu⸗ 

Ach Gott was ſeind wir fuͤr leut 
8 wir vnſeren frommen vnd nutz nicht ach⸗ 
ten / vnterdruckt man vns doch allentbalbení 
vnd zupfft vns cín yetlicher. : 

Jiry: U kdoz tijm mincn/než wy 
ſami / koybyſſte fe opatrowali yako gi⸗ 
ný/jádný by más nevgtímal / ale po⸗ 
dle ptijſlo wij: Bdo ſobẽ zlÿ / komu do⸗ 
brý. Dno wer sft ſchuldig daran / dann 
jr ſelber / wenn jr euch verſorget wie andere 
leut / niemand brech euch nichts ab / aber nad 
dem ſprichwort: Wer jm felber nichts guts 
chut / was ſolt er dann einem andern thun. 
KRdyby fe paf mělo geſſte y to WG ziti / 
nezretedlnã voze plaͤtno / * a“ 

















té wẽcy / Soboly / Kuny / Popelice / la⸗ 
ſyce / belizny / ſpratky / gehnẽtiny/ 
linkyaẽ. Wenn man ſolt das auch be⸗ 
dencken die vnmerckliche ſach / die Leinwadt 
widerumb die rauhe wahr / *oͤbl / WMárder| ft 
—— Fehwammen / Smaͤſchn / Schi⸗⸗ 
ing ꝛc. 
Geſſto wſſecko to z cysýd Zemý fu 
powati muſyte / a za kolik Tiſyc toho 
do Roťa nakaupijte / yakau 3 toho ſſto 
du na famé Mincy neſete. 
Des jr dod alles auf fremden Lenderen kau⸗ 
ffen můfi/ vnd vmb mie vil Caufent jr in um 
Jar einfaufft | vnnd was jbr ſchaden an der 
Müntzʒ allein baben muͤſt. | 
tem / Maťa ſumma snameníté we 
Fa wychazy 54 Wijna Vherſta / Su 
togiẽſkaã / Rakauſtaͤ / Morawſta 
Raynſkaã ꝛc. Item / Was fuͤr eine tre⸗ 
fliche groſſe Summa fuͤr Hungeriſche / Geot 
ger | Oſterreychiſche / Merheriſche vně Keys 
niſche Wein c. außgehet⸗ 
Kdyby to wſſecko w gednu Summu 
ſeẽteno bylo / co tu ſſtody na wſſelikẽ 
Mincy fe béře/ melby ſe čemu podiwi⸗ 
ti / a yã tak prawijm / nechtelbych do⸗ 


CXVII. 
kud ziw wijce jádatí / bych gedinẽ to 
mijti mohl za geden Bok Eo Czjeſtaã 
Zemẽe na Mincy ſſtoduge Mna ſamych 
Wijnijch. Wenh das alles in eine 
Summa gerechnet wer bas man in allerley 
Muͤntʒ ſchaden leydehynus / (P bet ſich cíner 
marůber zuuerwunderen / vñ íd ſag das / molt 
mein lebenlang aiicht mehr begeren / wenn ich 
nur das koͤnt baben / mas das Behmerlandt 
alleín an Weien in cínem Sar an der Müntz 
ſchaden nimbt. | 
© gíně wecy menffij/ lépe geſt mlčetí/ 
váťo o poláčty/DabPy/a drobné Pe⸗ 


—Nězse / co ginde zapowẽedij / to wſſecko 


p vás berau. Don anderen gerin⸗ 
deren ſachen ift beffer ſtillſchweygen / als von 
Polniſchen Creutzern / Hungeriſchen pfenž 
ningen / vnd anderem klein gelt / was man an⸗ 
derſiwo verbeut | das nimbt man bey euch 
alles. 

Nez Summau fivé zdaͤnij prawijm 
toto / byſſte my 3 ſebe znamenitau 
Summu / nekolik mnobo Tiſycuow 
do Boka platili / a Mincy na jes 
dno ſrno frotonalí / tebdy geſſtẽ zna⸗ 
menity vzitel toho byſſte meli. 


py 


Ich ſag allein nad meim beduncken ſumme⸗ 
tím alſo / wenn jr manigfeltige groſſe ſomm 
etlich Tauſent in eim Jar gebet | vnd euch die 
Müntzʒ auff ein kern vergieychet / fo ber jht 
nod dieſes cín trefflichen nutz. 

Wo: U Znam to ponckud / je geſt 
tak / a znagij toy ginij / ktekijz ſe nich 
weceÿy / y ginych dotykagij / a za ginént 
man / než že takowa věc E nápratí 
přimedena bude. Ich Fenn ſolches mil 
bey cínem gleychen / das var iſt / vnd Fennené 
auch andere leut / welche dieſe vnd andere ſe⸗ 
den angehen / vnd ich halt nit andere | dan 
das ſolches zu einer beſſerung oder erſtattung 
gebracht muß werden. E 

Kry: g Wtakowẽ wẽecy protahčít 


nící aic gincho nenij / nej do wetſſth 


koſti gijti / a daleli wegde / tijj zaſe wy⸗ 
de / ano čím ſpijſſe tijm lépe, 
In ſolchen ſachen verlengern iſt híchte ans 
ders | dann in groſſe můbe vnd arbeyt kum⸗ 
men / vñ ye weyter du hinein kumbſt / ye ſchwe 
rer du wider herauß kumbſt / iſt Doh ge beldet 
ye beſſer. | 
Wo: SSau vnás wěcy ledayakes 
welmi zaſſle / geſſto pro nz k tatomwým 
wẽcem ne tak hned prigijti ſe muoje. 


— — — 


CXVIII. hs 
Es ſeind bey vns etliche faſt abgenůtzte ding / 
darumb ſo kan man ſolcher ſachen halben nicht 
ſo bald hinzu tretten. | : 
Kry: S FTegfém ſwedom tech wẽcy / 
ktereby na wẽtſſij vgmu a ſſtodu obec⸗ 
né“ dobré" býti mohly / mimo Mincy. 
Ich weyß nicht mas dem Gemeinen nutz 
mebr zu ſchaden eychet / als die Müntz. 
Wo: Mat takẽe neznaäm / neʒ co od 
pínýc ſleych aͤm / ti Nekẽtenij / © tech 
idé mluwij̃ / že wſſem ſſtodij. 
Ich weyß auch nichts / dann was ich von den 
anderen bóre / die Vngetaufften boͤßwicht / 


das ſie den leuten ſehr ſchaden ſolten. 


Bry: FTakẽ ti v más fau“ Otẽch 
byd yá netco vmel powẽdeti / nebo 
zde před lety taťé bylí/ akdyby gich w⸗ 
ſſech newyhnali / yã drzjm šeby niž zde 
málo Kreſtianuow bylo / a neb by měs 
ſto welmi zawedenẽ býtímufylo/apro 
tož gim zde ani w Jarmarky zaͤdneho 
ſtaͤnij nedadij. Seind die auch bey 
euch ? Don dieſen wiſt id auch was zuſagen / 
dann ſie vor zeyten hie auch geweſen ſein vnd 
wenn man ſie nicht alle außgetrieben het / ich 
halt es wurden nun nicht vil mehr Chriſten 


bie fein / oder die Stat bet muͤſſen dát si 
grunt verderbet werden / darumb mán jnen 
auch in den Jarmarckten keine ſtat leſt. 


Wao: FGeſſtelit v nás nefffodý| 4 
y4 nevotím/aby giz wẽetſſij ſſtoda ysár 
buba býti mobla / yako nyný techt⸗ 
kaſuow geſt / vmẽgijt o tom wſſickn 
Obchodnijcy / Kupey / Kramati / Bi⸗⸗ 
meſlnijcy powẽdeti / kterak ge na ob⸗ 
chodijch / Kupect wijch y gegich Aj“ 
meſlijch podelali / že Edo comýtí dd 
wſſecko w Zidech nagde / ano y pod 
plaͤſſtem / kdo co chee / domuow prine⸗ 
ſau. Thun ſie den noch bey vns nicht 
ſchaden / halt id doch cs Fůnd nun nicht 
fer ſchaden vnd verderben fein / als d 
zeyt iſt ee koͤnnen daruon alle Handtierch 
oder Landreyſer ſagen / wie ſie ſie an hren 
Handtierungen oder narungení Rauffman⸗ 
ſchafften vnd Handtwercken zugericht ha⸗ 

ben / alſo / was einer nur haben wil / das ers 

alles bey den verfluchten Juden findet | já (ři 

Je jms nod gern vñter dem Mantel in 
eim. 3 

Welikẽ Kupectwij wedau / a mnoho 

Penẽʒ wen Zemẽ wyneſau / gij oni to 





CXIX. 
ſwym miſtrowſtwijm vmísí še na 
wexl penijze daͤwagij / kaupi lacynẽegij 
než Kkeſtian prodá / by pak mel lacy⸗ 
pegi než ſaͤm má daͤti / gedinẽ aby bos 
towe penijze mel / a gimi w Lichwẽ tẽ⸗ 
zil / kterä mu/ co ſſtodo wal nakaupi / 
tro gnaͤſob wícešaplatý/a všíteť pri⸗ 
neſe. otreyben groſſe kauffman⸗ 
ſchafft / vnd fuͤren vil gelt auß dem Landt / ſie 
koͤnnen ſo meyſterlich darmit vmbgehen / das 
die ſchelmen gelt auff den wechſel geben / die 
Kauffmanſchafft leychter denn die Chriſten 
verkauffen / ſolt ers gleych rechter denn ers ſel 
berbat geben / nur das er bar gelt bat damit 





er mudert / welches jhm manigfeltig wider 
bringt vnd zalet mit nutz / was er in der kauff 


manſchafft rerloren bat, 


Pobleštež my na to / yakau ony Kke⸗ 
ſtianuom tezkoſt číníj/ ano rv ních hů⸗ 
te než Curcy handlugij /s Eterýmij vo 
kaupi a prodagí mnobo einiti mijwa⸗ 

ij. Sehet jr / was ſie den frommen 
Chriſten fuͤr beſchwernüß thun / handeln ſie 
doch erger vmb ſie dann die Tuͤrcken / mit wel 
den fie jm kauffen vnd verkauffen víl zuſcha⸗ 
ffen haben. 


Kry: IMuog milý pane Wolſſ 
ponewadz to znáte / že ſau wam ktal 
welikẽe ſſtode / proč tobo neopattijte 
takowych těšťofří £ nápratvé nepii⸗ 
wedete. Mein lieber Herr Wolff die⸗ 
weyl jhr das kennet / das fie euch ſo ſchedlih 
ſein / warumb verſorgt jrs nicht | vnd beſſe 
ſolche befbmerunge, 

Wo: YyWſſak by ſe to níž wykon⸗ 
lo / ale tak rozpraͤwka v nás o tom gi 
zeby s nimi nẽkterij Kreſtiane tayní 
lich wili / a fivé handle prowozowali 
a tí ſe za nẽ přímlaumwaný / prawijet 
Ponewadz ge Bůb míti a trpeti rál 
Čí/pročbychom y my gich netrpíli, 
Geſchechs dod ſchon / aber man ſagt bey v 


Oaruon / wie mít jnen etlíde Chriſten hey“ 


lich wuchern folten/vnd jre Hendel fuͤren die 
ſelbigen bitten fůr fie / ſegende | Dieweylſe 
Gott leydet vnd baben vvíl / warumb wolten 
wir fie auch dann nicht leyden. 

Kry: SAnsle giſtẽ nenij / kdyj No⸗ 
tý Zakon fřarý twrdij / pod Zakonem 
ſe kreyti / a mnobým blížným ſſtoditi / 
Břefřian ſtrze Zida / yako Cjert ſtrze 
Babu: Maͤte wy doſti / vai geſt ro⸗ 


CXX, | 
zumẽti / mesy febau neraͤduow / fErse 
taFomé Kidínepoťřádné, © 
Ja es ift dennoch nicht boͤß / dieweyl das Vlevo 
Gefen das Alt bekrefftiget / vnter Dem Geſetz 
ſich bergen vnd vilen nechſten ſchaden / der 
Chriſt durch den Juden /gleich wie der Teuffel 
durch cín Alte vettel⸗So babt jhr / wie man 
verſtehen Fan / durch ſolche vnordenliche leutf 
viel vnordens vnter euch. 


Wo: « WYVafož snáte muog mílý 
Dane Kryſtoffe / wijte še ne wſſickni 
ſwych wecy pod řádem promosugý/ 
a nekazdy Bohat býrá / tafomý tas 
ke o bobrýřád nemnobo ft fřará. 

Wie jrdenn míft mein licber Herr Eriftoff] 
M wiſſet aud / das nicht alle jr ſachen orden⸗ 
id fůren/ vnd pfleget nicht cín petlícher reich 
zuſein / folbe aber Fůmmern fid nicht viel 
vmb cín dute ordnung. 
Sau taFé nePterý Zide bobřý a pos 
bodlníý Kkeſtianüm / že gim Faupý sa 
lacyné penijze kaupiti dohozugij / a 
ginym Faupt odbýmatí pomábagý/ 
tudy take příjsně nabywagij. 
Es ſeind auch etliche Juden frum̃ | vnd den 
Chriſten fuͤrtreglich | das ſie jnen Kauffman⸗ 


ſchafft vmb wolfeyl gelt zukauffen zubringen 
vnd andern helffen anweren oder verfauffen| 
dadurch vberkommen ſie gunſt. 

Kry: JMuog mily pane YOolfjil 

powijte mí potom po nẽkterem Zél 
co wykupẽijte / a mnobolí bobatjů 
Meſſtianuo w mýtí budete, 
Mein lieber Herr Dolffi jr voerdet mirs da 
nad vber etliche Jar fagen/ más jr kauffſchl⸗ 
get / vnd ob jr víl reycher Burger haben wer⸗ 
det. 

Wo: SY abych ſe mel o ty Wif 
ſtarati / maͤm doſti čínící s ſwymi / p⸗ 
rauẽijm to ginym lidem / ktetijj wit⸗ 
ſſij praͤzdnoſt magij. 

Solt ich mich vmb ſolche ding víl kummer 
bab ich dod mít meinem genug zutbuní 
wils anderen leuten beuelben/ die beffeřů 
darzu baben, 

Wam vá dekugi přácelíby toho W 
ſſeho / coš ſte na mau žádý veinili / 
chey fe wam dalt pan Buoh w dob/ 
rem zIdrawij wſſijm dobrym odplati⸗ 
ti / X toto rozmiauwanij kterej IM 
meli mezy ſebaupotkebenẽe / a giſte prá 
telſke / v ſebe mijti budete, Did 





M 4 4 


CXXI 
Dieſes alles balben/ was jr auffmcine beger 
getban/ danck ich euch freundtlid/ tl euchs / 
verleycht mir Gott (o lang den geſund / mít 


allem guten vergelten / Vnd das geſprech (o 
wir mít einander febr nuͤtzlich vnd freundlíd 
gehabt / wolt es bey euch bleyben laſſen. 


Kry: Stfinog mily Pane Wolffe / 
muozete giz dobre znaͤti me k mám ce⸗ 
lé a vpříjmé přátelfživý / še pro wá6 
yakozto pro fivého mílého Pána příje 
tele wſſecko rád včíntím / což by gedi⸗ 
né £ waſſemu dobrému býti moblo, 
Mein lícber Herr Wolff / jhr můgt nun ol 
meine gantz trewe freuntſchafft / ſo ich zu euch 
hab / erkennen | das id von ewrent / als von 


meines lieben Herren vnd freundt wegen / 


euch allein zu nutz ſein moͤchte / alles ger⸗ 
ne thue. 
Coʒ ſem Folivafé poboblé vcinil / ráb 
ſem to včímil / nemáte mí 3 čebo deko⸗ 
wati / podle toho mám wſſeho dobrés 
bo zaͤdage / praͤl bych / abyſſte ſe w do⸗ 
brém soravýj / bez wſſelike zlé příjbos 
dy domuow navrátilí, 

Was id cud fůr guts getban / das hab ich 
gern getban / jbr babt mír níbt —— zu⸗ 


bancfen/ darneben wunſch ic euch auch dlá 
guts / vnd gónnet euch / das jr n gutem ge⸗ 
ſundt / on alle boͤſe widerfart heym kembt. 

W: 9Dayz Pán Buoh wſſemo⸗⸗ 
hücy. Das gebe Gott der Allmechtg 


Xozmlauwanß 
© Handli Fupedďém a Zivonofi! 

pří tom kterak lídé neopatrnoſtijſ 
a paychau zawozu gij fe / pod zpuo⸗ 
bem bobatého Rupce/ a zname⸗ 
nícé Meſſtky / ſepſane. 


Vnterredung vom 


dcl vnd der Narung / Oarnében Wit 
fib die leut mít jbrer vnfuͤrſichtigkeit vně 
boffart ſelbſt verfůren / vnter der geſtalt ei⸗ 
nes reychen Kauffmans ( vnd einer mech⸗ 
tigen Burgerinbeſchrieben. 

Pan a Panij. Ser Herr vnd die Sram, 
Panij: SCofře tať finutníj mvvý 
milý Dane“ nětco wy fe fřaráte. 
Wie feyd jrýd traurig mein licber Herr js 
kummert ed vmb etwas. 







CXXIL 

- Dán: NHeſtaram ſe nic pěálifine/ 
nez mám proto ledacos vofmé myflí 
milá ženo / s lidmi maͤm innoho čínís 
ti / lidé ſemnau. Ich kummer mich 
nicht alſo ſehr / ſonder ich hab dennoch eins 
vnd anders im Fopff/ličbes weyb / íd bab mít 
den leuten / vnd die leüt mít mír víl zuſchaffen 

Daný: E Cařť geſt mily Pane / w⸗ 
ſſak Bůbdá máte eijm zaplatiti / a do 
Noweho ELetha geſſte bez mála ẽtwrt 
Leta mate / wtom čafé wſſecko volné 


zorawitimuoete. 


Es iſt alſo lieber Herr / aber habt jr doch war⸗ 


-Mit zubezalen / (o habt jr auch auffs New jar 
naoch ſchier cín viertel jar / jr muͤgt mol in ſol⸗ 


cher zeyt ewer ſach beſcheydenlich außrichten. 
Dán: € Protot by zle nebylo / aby⸗ 
chom ſe w ſwuog handl a w Regiſtra 
v sa čafu vosblédlí/ a kdyzby čas pří 
el / abychom ſwoym weriteluom / poda 
lé ſweho podwolenij co daͤti mili / 4 
wijry mé v nijch neztratili. 
Dennoch mer cs nicht bóf | Das mír bey zey⸗ 
ten in vnfern handl vnd Regifter feben/ damit 
wenn díc zeyt kem / Das mir vnſern glaubí= 


gern[vnfer vermilligung nach / was hetten zu⸗ 
D4 


—— vnſeren glauben bey jnen nicht ver 
eren. 

Daný: G Dobře prawijte / mvog 
milý Pane/zač by náffe ziwnoſt ſtal⸗ 
kdybyſſte mýru potratili, 

Jr ſagt recht mein líeber Herr / was wur vn⸗ 
ſer narung gelten / weñ wir den glauben ver⸗ 
ieren. 
Slufiná a ſprawedliwã wec geſt / 4 
bychom wẽdeli a nemnelt / co mekſo⸗ 
bre lidſkych ſtatkuow přínalí / co (m 
prodali / co geſſte máme/ mnobolí ſwe 
hotowych penẽz ſtrzili / a co fau nam 
lide dlujzni. Es iſt billich vnd recht / das 
wir wiſſen vnnd nicht meinen | was wir fůt 
r pon denleuten no k 
aufft / vnd mas mír no baben / wie vir 
* gelt geloͤſt / vnd —— die leut ſchudig 


čín, U 
S YO prambě še sle nenij / ne⸗ 







Pán: 
bo kdyz kdo dlužen geſt / myſliti mulýl 
odkud má zaplatiti / a ya pak negſem 
yako ginij lidẽ / abych ſe ſtarati neměll 
ale málo w nocy ſpijm / myfle o to a⸗ 
bych lidem právo byÿti mohl. | 
Sůrmar es iſt nicht bóG | denn wenn einet 





CXXIII. | 
ſchuldig iſt | fo muf er gedencKen wo von su 
besalan / vně ích bín dann nicht wie andere 
leut / das id) mích nicht ſolt kummern / ja id 
ſchlaff zu nacht wenig / trachtende / wie id bey 
den leuten beſtehen ſolt⸗ 
Geſt vlídý prijſlowij̃ / ato v tech kte⸗ 
kijj (vých wẽcy caſne zprawowati ne 
vmẽegij / ze nadluh nic draho nený/ale 
kdyz Čas ptigde / potom newẽdij fam 
Fo3 bnátí, Es if cín ſprichwort bey 
den leuten / bey dieſen / fo jre ſachen seytlíd 
nicht außrichten Fónnen / das auff die ſchuld 
nichts tbevor iſt / vnd wenn die zeyt kumbt / ſo 
wiſſen ſie nicht wo auß. 
Ale opatrný lídéťýfagý : Rok má 
EroP/přígde prrvé nez zwijſs / neopa⸗ 
ttijſſli fe čafné/aby měl odfud saplatíe 
tí/pťřígde čas / přínefé nenadálau ſta⸗ 
roſt / Eteraͤz ſama neráda přídásý) 
tezkoſt / a ſtrach wẽzenij. 
Aber die fuͤrſichtigen leut ſagen: Das Jar iſt 
behent / kumbt ehe dann du cs vermeynſi / ver⸗ 
ſorgeſt dich nicht zeytlich / das du hetteſt war⸗ 
mitsubezalen / es kumbt díczeyt / bringt dir 
cin vnuerhoffte kummernüß / (welche nicht 
gern allein kumbt) ſorg vnd fuͤrcht der ge⸗ 
ü © ú 


fengknüß. iij 


















panij: g Wernãt pf prawda můj 
milý Pane / nenijt nadarmo to püſſlo⸗ 
svý / přígde čás še fe tozeptá Zzyma 
cos dělal m Léte/ Bdoz ſe w Letem⸗ 
opatruge / zet w Zymẽ býdu a pſott 
trpeti bude / zlÿy obyčen ten ma / kdoj 
za kwaſem a dobrau wuoli na (iu 
handl zapomijnã. 

Es iſt die rechte warheyt mein lieber Hem 
das ſprichwort iſt nicht vmb ſunſt / Kumbt de 
zeyt / das dich der Winter wird fragen | 6 
du im Sommer gethan haſt / mer ſich iM 
Sommer nicht verforget | der muß ím Win⸗ 
ter cín jamer vno kummernüß leyden / Diet 
bat cínen bófen brauch / fo bey cínem gut 
mut ſeines bandele vergiſt. k 


Dán:  Sffiuožem tona piny | 
Dech mídětí / co fe gím přibázelo [1 
nynij příbásý / kterak ſtrze ſwau neo⸗ 
patrnoſt v welikau tezkoſt / dluhy / DU 
dobu / wpoſmech / y do wezenij pí 
chaͤzeli. Wir moͤgen Bas an andern leu⸗ 
ten mol mercken / was ſid jnen begeben / vnd 
noch begibt / das ſie durch jren vnfleyß in gi⸗ 
fe fóra /ſchuld Karmut / ſchand / vnd ſchmedh/ 
auch in die gefengknüß kommen fein, 





CXXIIII. | J 
Panij: I Wſſecko co býmá w prad 
wde tak / kdyz geden tv (jé geſt / 
mnobo přátelma/a kdyz neſſteſtij pri⸗ 
gde / gednäk bo wſſickgropuſtij / a ri⸗ 
Fagý:Cysý boře lidem ſmijch / poſmij⸗ 
wagij ſe gemu / kterz mew ſtatek / gíš 
ho nemá, Diß begibt ſich entlich al⸗ 
les als | wenn einer gluͤck bat / fo bat er vil 
freundt / weñ aber das vngluͤck kumbt / fo ver⸗ 
laſſen ſie jnalle mít einanden / vnd ſagen: Jiná 
der ding gehet vns nicht an | ſpotten des | der 
ber deoB gut gebabt / yetzt aber nichts mehr 
ť 






Dán: €X protož má milá Zeno / 


ſſtiaſtay geſt Czlowel ten / kterehoz 


cyzy neſſteſtij opatrnébo číný, | 
Derhalben mein licbes weyb / dícfer iſt alůct 
ſelig | den da ander leut vngluͤck fuͤrſichtig 
macht. 
Bnám gedno ho znamenttého Meſſtẽ⸗ 
nijna a bobatého Kupce / kterÿz měl 
doſti / za mnoho Čifýc / potom vpadí 
ro dudobu / welehkoſt a poſmech li⸗ 
dem. Ich Fenne einen faft reichen Bur⸗ 
ger vnd mechtigen Bauffman / der da vmb 
etlich Tauſent werdt gut gehabt / darnach in 
© iiij 


armut / (pot/ vnd ſchmach kommen iſl. 

Pan: $ Snad geſt takẽ ſwau wc 
nefpůfobné a nepořádně vedl / witſt 
Riemen Erágel/než mu Fuože poftačí 
címobla / ayatoťýtaný: Vtraͤceled 
groſſe CžefFého/ defet býlýh penés, 
Villeycht bat er aud mít feinen ſachen fi 
pnordenlíh vmbgangen / bat etwan ein⸗ 
gróffern rtemen abgeſchnitten / denn dícbat 
gemefen ifi/oder bat von cínem Bebemifhe 
grofden (als man ſagt) šeben weyſſe pfen⸗ 
ning verzert. 

Pan: IMohloẽ geſt y toho ně 
byti / ale tifm aby mel ſchudnauti / gel 
nepodobná wec / než to ya tobě po⸗ 
mw ím. as mag mol auch etwas fit 
gemefen/ aber das er damit in armut (« | 
men / das fan nícht ſein fonder das mílid čí 
ſagen. 


Vaycha geſt welmi diwna Wece / geſſtõ 
fe vo frdcy Cjloweka weln diwnẽ ant 
nadále zarodij / rownẽ yakozto mol w 
drahem rauſſe / ten kdyz do draheho 
ſſatu wrie fe wſſudy gey prolese/a fířo 
du nemalau včíníj / y wzkazu gey pii⸗ 
wede / tak takẽ y peycha Cilowẽka / gey 
E [Fáze priwodij. 





CXXV 

Die boffart ift cín ſeltzam díng | die in eines 
menſchen hertzen febr behend vnd wunder⸗ 
lich kumbt / gleych wie cín ſchaben in cínem 
guten gewandt / die ſelwige wenn ſie in ein 
gut gewandt kumbt / ſofriecht fie Ourbauff 
vnd thut nicht einen geringen ſchaden / vnd 
verderbts gantz vnd gar / alſo auch einẽ men⸗ 
ſchen die hoffart in grunt verderbt. 


pant: EŠífii že tak geſt / a yã w 
Nedeli od naſſeho Pana Saráťe na 
BKazanij ſlyſſela / kterak Dán Buoh 
pyfiným fe protiwij / a pokornÿm ſwů 
Miloſt bámá, Fuͤrwar cs iſt alſo / 
bab id dod am Sontag von vnſerm Herrn 
Pfarher an der Predig gehoͤrt / das Gott wi⸗ 
der die ſtoltzen iſt / vnd den demuͤtigen gnad 
verleyhet. 

Dán: ISlyſs bále mílá Zeno / a 
nech kazanij / ten Cilovozk tyto powa⸗ 
by a obyčege do ſebe mel / žene Kupec⸗ 
Pý/ale Panſky ziwot wadl. 

Hoͤr meyter liebes weyb / vnd laß die Predig / 
—— hat die ſitten an jm vý adr 
er nicht cín kau niſch / ſonder cín Herri 

—— 2* ſch / ſ ſch 


Cjaſte hoſti mijwal / — gi⸗ 
v 


né platil/a tafému nic nebylo/ na ge⸗ 
dnom ſedenij O roč neb tří ſta Zlattych 
Er bat offt pancFatiert| té 
ſchlemmet vnd fůr andere zalet/ darzu hat cré 


probrati, 


fůr cín kleins gebalten / wenn er au 
zwey oder Orey bundert gůlden verf 


ff einmal 
pilt bat 


Nahrdle zlaty Rietẽz / na zlatte ſſau⸗ 
ke dwatcet neb tridcet prſtenüw no! 
Am hals bat er cín guͤldene 
Ferten/ vnd an cíner gůldenen fdnur zweyn⸗ 


fýmal, 


tzig oder dreyffig gůloen 
Z čdyž mu Karta ne 


a 3latcé pobra 
téch nemnobo 


Fácd (am Fupomal, 
Dno menn jm díe Karten vně LDu 


e ring getragen. 


b Boſtka penißt 


la / ſäzel prſteny / ale na 

ſſtodo wal / nebo gedo⸗ 

bře draͤze ſſacowal / než ge W Danka 
4) 


rfřel des 


gelt vnd die gůlden genommen haben fo 


bat er die ring au 
verlorní denn ers mo 


ffgeſetzt | daran doch nichts 
[ thevorer geſchetzt / we⸗ 


der ers ſelber zu Venedig gekaufft bat. 


Taté ſliby a dary melmí ſe; 
Fdyj čas gegich přiffel/ ſwe 
lí / a gey napomýnalí, 


Auch mít dem. g 
ſchencken / bat cr 


čloben fůr die ander 


amedl/ libé 
mu zechtẽ⸗ 


n | vně | 


fi fer verfůrt | Die latí 








; OXXVI. 
wenn jr zeyt kommen / fo baben fie Bas jhre 
baben woͤllen / vnd jn genanet. 
2 on platil / dokud bylo 3 čebo / Edyš 
pať botomých nebylo / dal fe bo Záť04 
na fřarébo/coj mel od Slattalod fřětje 
bra / od Cjub y drabého raucha / zaſta⸗ 
wil. Vnd e hat zalt / dieweyl er mo 
von gehabt / weñaber nimmer bar gelt ver⸗ 
handen geweſen / hat er ſich ins Alt geſetz be⸗ 
geben / was tr von Goldt / Silber / Schauben 
vnd guten kleydern gehabt / das bat er alles 
verſetzt 
Czas E wyplacenij priſſel / a kdyz nee 
belo hotowych / to tam züſtalo. 


| Dic zeyt zum aufilófen iſt kommen / vno weñ 
nicht bar gelt verhanden geweſen / fo iſt Das 


ſelbig hinderſtellig blieben. 

Panij: U Zabovay Pán Buoh 
tako weho Kupectwij / wyſo ket (au ce 
a welmi nebezpeẽnẽ wẽcy. 

Behůt Gott eine ſolche Kauffmanſchafft / das 
ſein groſſe vnd gantz gefehrliche ſachen. | 

Dán: SAFoyj po farmarcým gez 
Oýmal/tu čtyří Font na ftáný cho wal / 
Služebnýta / Pacholka a Pachole / ti 
gemu takẽe ſlauzili / gedli / pílí / ſluzby 


očetámalí / Koni taté netcš Owſa 
Sena (nedlí, Vnd wenn er ifi auffden 
Jarmaͤrckten berumb geritten / fo bat erma 
Geul am baren gebabt / cínen díener /knecht 
vnd buben/ die baben jm au gedient / babe 
geſſen / truncken / auff den dienſt geroart (dt 
pferd haben auch etwas habern vně bem 
freſſen. 

So Hoſpody přígel / gijſti bofti b4 
nedoſtatku ſtro giti Eázal/ Panij hHo⸗ 
ſpodyni Libru Pepte ſſenkowal / ab 
mt dobẽe vſtlala / Kuchakka ani SÍM 
kyrka bez darüw nebyla, 

Wenn er iſt in die Herberig kommen / ſoh⸗ 
er eſſen vně trincken alles an abgang lk 
zurichten | der Fraw Wirtin cín pfundt pfífé 
fer geſchenckt / damit ſie jhm wol * 
Koͤchin vnd Schenckin ſeind auch ang 
nicht geweſen. 

potom vožřítelé ſwemu zechteli | tt 
bo napomýnali/ před pratvo obfýlalil 
a pobánělí/ a Edyš nebylo penés / zlé 
notuow / Kofflijkuow / drabým pf 
ſtenuow / Suknij Aramýtem premo⸗ 
wanych / Koichuow liſſcÿch a ſprat⸗ 
kowÿch / Cjub kunijch a Sobolowych 





CXXVII. 

vbazal wẽriteluom na Suom / a ginỹ 
Statek / Winnice y Zabradýs 

Darnach haben die glaubiger jhr gut haben 
woͤllen / ſolches hefftig eingemanet / fuͤrs recht 
geladen / vnd wenn nicht gelt / kleinat / becher / 
Edel ſtein / Roͤck mít (aměr verbrembt / fuͤhſen 
vnd Smaͤſchen beltz Maͤrderen vnd Zóblen 
fbauben / verhanden geweſt / (o bat er den 
glaubigern auffe hauß /gaͤrten / Weingaͤrten / 
vnd ander gut geweyſt. 


Ty rvěcy dyš mu praͤwem odbddány 
byly/ weritelẽ 34 Olub vo něj fe vás 
zali / a co kde mel / wſſecko mu pobralí, 
Ait ding (o man jms mít dem recht bat ab⸗ 
gewunnen / haben ſich die glaubiger ins gut 
eingefiert / vnd jhm alles was er gehabt ge⸗ 
nommen. 

Ageſſte dluhuow zuoſtale ginaͤẽ ws 
ce neš ſtatku měl / pro Eteréšto do fivé 
ſwrti ſedeti mel / Foyby Pana purg⸗ 
mífira a Rady gich miloſtij / y ginÿch 
dobrých lidij příjmlumvy za nebo nes 
bylo, Dno der ſchuld iſt noch ríl mebr 
vberbliben / denn ſein gut oder vermuͤgen ge⸗ 
weſen / welcher halben er fein lebenlang het 
muͤſſen gefangen ſein / wenn des Herren Bur 













germeyſters / vnd Radts jrer gnaden /vnd e⸗ 
derer guter leut fuͤrbit nicht geweſen mer, 

paní: FAle muog milý Pane /n⸗ 
bohy Czlowek / coš geſt on muſyl we⸗ 
mi zarmauceny býčí / tezka geſt wic 
mage prwe / potom nemẽeti / daleko 
pe prwẽ nemẽti / a potom wijti / DD 
ne Boze co geſt chudoba trzke bim⸗ 
ho. Mein lícber Herr wie bat deráté 
me menſch (o betrůbt můffen fein / csifidh 
ſchwer ding / vor baben vnd darnach nidtbé 
ben / Es iſt vil beſſer vnd ehrlicher / vor nídlt 
baben vnd darnach haben / Ad Herre Dot 
Himliſcher Vater / mie cín bitters brod iſt de 
armut. 
pan: FMiläa ženo/Fboj ſwych 
cý caſne nevwazuge / 4 wpa 
wyda / tent w neſſteſtij vpadã. 
Liebes weyb / wer ſein weſen zeytlich nicht be 
denckt / vně ſich in die hoffart ergibt | der fl 
ins vngluͤck. od 

paný: HRač nás Dán Bůh jr 
by vchowati / ſſych alat (em při 
wĩ / ze za paych au palice chodij / tom⸗ 
ſem nerozumela / až 3 čečí waſſſ. 
Bebůr vns Gott vor der boffart | id bab a 


R 


—223 
ſprichwort gehoͤrt / das der hoffart ein kolben 
nach gehet / diß hab ich nie verſtanden / dann 
yetzt auß ewer red, skol | 
- Dán: G pProtoš hleðme ſweho / ane 
chme cyzyho / proſtkedkem ſluſſnÿm 
wſſech wẽey wyhleda wayme. 
Derhalben gehen win vnſerm ding nach / vnd 
laſſen andere zufriden / erſuchen wir alles mít 
cínem billichen míttel, ! 
Tudet ſedide zawozugij / vfřamalá 
durka / g mnobo do nijch wechazy / ne⸗ 
Foy raPř Somy / Winnice / Zabrady y 
Hrady ſtrzene prolezau. 
Sadurch werden die leut verfůrt das maul 
iſt cín klein loͤchlein / vnd gehet víl darein / krie⸗ 


chen offt Kewſer / Weingaͤrten Baumgárten 


auch die Schloͤſſer dardurch. 
Paniſj: Dobkre pramýte / muog 


naymilegſſi Dane, r ſagt recht 
mein allerliebſter Herr. — | 


Wopſaͤnij o Zčné pyſſnẽ 
| a vtratné, 
Beſchreybung des ſtoltzen 
vnd zerhafftigen weybs. 


Daný: SDtom zawedenij nedběvá 
svám takẽ netco maličko powijm / da⸗ 
temi giſtẽ za pravvé, 

Laſt mich euch cín wenig von dem verfuͤren 

auch ſagen / jr werd mir fuͤrwar recht geben. 
pán: SDamilá zeno rád / ne nl 

bes Wijna býti nemuoše, 

Ey mein liebes weyb gern | aber das Fánáh 

Wein nicht geſchehen. 


gerin / die ich nicht nennen vvíl | wie fie jr 
man vnd Finder verfuͤrt | vnd in groß armut 
gebracht bat- p 






CXXIX. 

Dán: Zeno na ſebe nezapomijna⸗ 
gijc. Weyb vergiß dein auch nicht. 

Daný: © Zachowayz pán Buoh / 
aby tako we wſſecky ženy býti mely / ta⸗ 
to yak ſobe počíjnala pořádné mám 
prawiti bubu, Behuͤt Gott | das alle 
weyber alfo fein folten / die Da mic fie jr we⸗ 
fen gefůrt bat / wilich cud alles nad einan⸗ 
der ſagen. 

Dán: GBogim femilá ženo/Eoyš 
ty ft do poťádĚu mberefs/ že nebudeſs 
wedeti poẽaãtku / proſtredku ani konce. 
Liebes weyb ic foͤrcht mich / wenn du indie 
ordnug kumbſt / Das du weder den anfangf 
mittel / nod end wiſſen wirſt. 

Daný: g Mil Boje / an waͤm we 
ſſecko tezko pro mne veiniti / y tech ne⸗ 
kolik ſlow wyſlyſſeti. 

Lieber Gott / es iſt euch alles ſchwer von mei⸗ 
net wegen was zuthun / auch nur dieſe etliche 
wort zuhoͤren. 

Dán: Bozpraͤwẽegẽ mílá zeno / a 
než počnefs/napý ſe / te yá tobě tuto 
fFlenicy Wijna bám, 

Nun ſag an liebes weyb / vnd che du anfaheſt / 
trinck vor ſda bring id dir diß gleßlein Wein. 


Panij: © SSplným vočm /ajp0/ 
wijjm / pijte s Dánem Bobem. 
Ich mil euch beſcheyd tbun/ wenn ic auhge⸗ 
red hab / trinckt im namen Gottes. 

Dán: SBa darmo geſt / mufil 
bned wypiti / wſſak by fřeplelo / 4bW 
defs hognẽegij rozpraͤwẽti. 

Ey es iſt vmb ſonſt / du muſts fluchs außtrin⸗ 
cken / wird es dod warm werden / vnde 
wirſt deſt beſſer reden. 

Panij: Na mau Duſſi / a wyby 
ſſte kamennẽ (roce namluwili / tijm p 
bijzenijm. Bey meiner ſeel / oder 
mein feel / moͤcht jr doch cín ſteines hero 
berreden / mit dem zuſprechen. 
Nu giž ſem wuoli waͤſſi wyplníla/ 
muozete my než widycky zerto⸗ 
Anka wezmi tam to VDýno pryt⸗ 

ſchoway ſtlenicy / wſſak bych yã zad⸗ 
nébo ſlyſſenij nemela / dokudzby ta kon 
wice tu ſtaͤla. Vm ich bab ewren 
willen ſchon verbracht / jr muͤſt nur ſtetz ſcher⸗ 
tzen Andel ním den Wein wegk / vně beha 
glaß | bet ich dod kein zuhoͤren dieweyl die 
kandel da ſtuͤnd. 
- Pán: EPrawas milaã Zeno / lé 












CXXX. 
tosnám/šemí o ziwotu šenífém 4 ob⸗ 
corvání gegich lépe wyprawijſs / než 
yd nato myflicí vmijm. 


Du biſt gerect liebes weyb kávěvš ichs doch 


ſelber wol / das du mir von der weyber leben 
vnd weſen beſſer ſagen kanſt / denn ichs ge⸗ 
dencken moͤcht. 


Bebdiné tať rozpraweg aby ft tebe ta⸗ 


Fénedybilo, — | Sag nur alſo / das du 


dein auch nicht fehleſt. i 
Panij: > G Tafét ſe mnẽ nítco tres 
ffiti muoše / wſſak buobdá bez ſſtody / 
mámě vá oto welik au bedliwoſt a píle 
noſt / aby ſe toho wſſeho warowati 
mohla / coz by bobré poctiwoſti / a ſtat 
Fu naſſemu ſſtoditi mohlo. 
Es mag mich auch etwas angehen / yedoch ob 
Gott wil on ſchaden / denn ich hab groſſen 
fleyß vnd fuͤrſichtigkeit / das ich mich vor ſol⸗ 
bem allem hůtte mas vnſerem gut zu einem 
abbruch ſein / vnd der ehren ſchaden moͤcht. 
Vmijmt yá dekuge Bohu w tom ſe 
ettiti / nedaͤmt toho napked žádné 
we wſſem Meſtẽ / a abych ſe tak cho⸗ 
wati mela yako tato / giz bychom můg 
mílý Pane / daͤwno nifdež evo ba : 
| ú 











CXXXL 
Fommen/ da bat fie Dem Breutigam čín Ha⸗ 
fén / oder 30 Hennen geſchickt wenn aber 
folbes nicht bat fein můgen | fo bat ſie der 
Braut cín Šeyden ſchleyr / Tiſchtuch / Hand⸗ 
tud / Zynene ſchuͤſſe / oder Bandl ſelber mít 
bracht. — 
Aoni gi pro ſwau poctiwoſt posmatí 
muſyli / a chtelali prwnij mijſto mijti / 
muſyla fe wto nínáč rve ctiti. 
vnd ſie habens von wegen der erberkeit la⸗ 
den můffen/bát fie aber woͤllen zu foͤrderſt ge⸗ 
ſetzt werden / ſo hat ſie anderſt vil ehrlicher 
mít vmbgehen muͤſſen. 


Dán: GDobrého mujemýjti mu⸗ 
fýla/ že gi toho dopuſtil. 
Sie bat ein frummen men můffen haben / das 
er jr ſolches zugelaſſen hat. 

Panij: NBa giſte dobreho / Neto⸗ 
líto aby gi tobo dopuſtiti neměl / ale 
asie gi ffaty welmi náťladné gednal / 

ſarlato wau ſokniẽku Zlatoblarocn 
do paſu premomanau / Rukaͤwy sťee 
zanẽ / rozlienym Hedwabijm prowla⸗ 
cowanẽe. Ja endlich einen frommen / 
nicht das er das allein gelitten oder jr zuge⸗ 
geben het / ſonder er hat jr noch nt koͤſtliche 


Ich fen mích in dem (Gott ſey danck) tv 
ders balten/ wils Feiner in der gantzen ſietn 
dem beuor geben / die fich beffer balten fill 
vnd ſolt ich mích alfo balten wie dieſe / ſo ht 
ten mír ſchon lengeſt mein lieber Herr ni⸗ 
dert nichts mehr. 
Dán: S Nafým ſpüſobem milã jí 
no / raͤd bych o tom ſyſſel. 
Wie doch / mít welcher geſialt / liebes meil 
ich wolt gern daruon hoͤren. | 


paný: STafowým / šetatojeti 

magecy wuoli yakau fama delal! 
níla co fe gij lijbilo / kde yaka Swat 
byla / vo ffuby ona býtí mufyle / 4 fd 
znala žeby gi nezwali / ſama ſe 00 
sila / a ſtrze bary wectila / ano ž 
chowi Zagijc / neb brož ſlepice 
la/patli tobo nebylo / Neweſte příné 
fla Pauẽnijk / Vbrus / Ručnýf/ Mm, 
fFu/ neb Konwiẽku ceyno wau. 

Mit der weyß / dieweyl das weyb jren 
gehabt / vnd gethan was jr molgefallen| bo! 
fie vberal / mo etwa cín Hochzeyt S 
darauff fein můffen J pno wenn fie gem 
das man fie nicht laden wur / bat fic ſich felber 
darzu geredt / vnd iſt durch geſchenck darcuff 













kleyder darzu kaufft vnd andefhnitten] dít 
Scharlaten rock mít gůlden ſtuͤcken danntů 
gar hinauff biß zu der guͤrtel verbrembt / stí 
ſchnitten erml / mít mancherley ſeyden auſ⸗ 
gezogen. 

Dán: Tot geſt ne po Meſtſtu⸗ 
le po Panſku / Etakowẽe ſukni muſſl 
plat byti / ano doſti toho / aby koru⸗ 
hewnã Panij byla, Das iſt uf 
Herriſch / nicht Burgeriſch / zu einem ſoliche 
Rock muß cín Zol ſein / ce wer genug eM 
fie ein Panner fraw wer. hr 

Daný: | S pPráme X oraubenél 
ſlyſſtez dále / Damaſſkowẽe ſuknicky 
genu černé / Orubé popelaté/ 

wowẽ barwy / a welmi pekne yn. 
dne vdelane / m téh y wſſed 
chodila. Gewißlich ein Panner sw 
hoͤret weytter / Damaſchcken roͤck / ein (drost“ 
men | den andern aſchen farb/ vnd den dritten 
lewenfarb / faſt ſchoͤn vnd koͤſtlich gemacht / 
in dieſen iſt ſie auch am wercktag gangen. 
pán: SD zachowayz Buoh tabo⸗ 
we paychy / ano kdyby na nic gínéhé 
žádných nakladuow potẽrebij nebylo 
—* by handl nepoftačíl na talone 
aby. < 


CXXXIL., 
Ey bebůt vns Gott vor folder boffart / ja 
wenn ich ſonſt su nichten nichts bedůrfft / (o 
wer mein gantzer handel zu ſolchen kleydern 
vil zu gering. h ol 
paný: Spoflyficeš ať voám dopo⸗ 
wijm / Tamijnoweẽ dwẽ welmi přťné 
ſukne / yako ſem yak ziwa widẽela / giné 
a giné barmy/po Kralowſtku vožlané, 
Ddoret su das ichs cud dár auß ſag / zwen faſt 
ſchoͤne Taminen roͤck / ale id mein lebenlang 
geſehen / ander vnd ander farb / auff Boͤnigiſch 
weyß gemacht. | 
Gine pat Atlaſowẽ / Ferſſtatowe / Ty⸗ 
Pýtowé/Eterýchš ſem yã vmnobé ſſle⸗ 


chrtiẽny newidẽela / a kazdaͤ ginaẽ a gi⸗ 


náč vdelanãẽ. Andere aber Atlaſen / 
Forſtaten / Ticketen / die ich bey mancher Pan⸗ 
nerframen Tochter nicht geſehen hab / vnd cín 
yetlicher anders vnd anders gemacht. 
Ciuby wodewacy / Kunij poctiwý 
rozich Damaſſkem poffitý / dobrych 
Bun yaf mábýti / wſſak fe Sobolům 
wrownali / a 10 tom w Swátečníí 
dny chodijwala. Schauben (o man 
vber die ander Fleyder anzeucht | cín fein ehr⸗ 
lichen Maͤrdern belo mít — vber⸗ 
W 


sórten | faft gute Maͤrder / vote fie ſein folten 
ſeind fie dod den Zobeln gleych gevocfeh| vid 
darinn iſt fie in Feyrtágen gangen. 
Liſſẽij / podbtiſſtowy pěťný fojih 
Sfamlatem poffitý / giný popdličíl 
Tykytau šlutočerroenau poſſity / W 
nic nez coby boťela / E tomu blaͤnyn 
kolikery / co pat Fošíchúvo a kolarin 
tech yã počtu newijm. 
Ein ſchoͤn fuchßwamen beltz / mít ſchamle 
vberzogen / ein andern fehen mit rotg 
Ticket / nichts anders als brenne ſie / darzu V 
lerley kuͤrſchen | was dann der beltzlein vid 
goller / der ſelben weyß ich kein zal. 
A Firtuchuow s kterymiz öaſto NW 


chodijwala / zlatem rozličnými JM? 


mami wyſſijwanych / 4 to nayte⸗ 
bo Kmentu / tEanicemi bb te- premo⸗ 
wanych / nektery ch krumpowanych. 
Vnd der Fuͤrtucher in welchen fie nicht off 
gangen / mit gold ſeltzame form außg 
nd die allerkleinſte leynwad mít bertlein eng 
—— gebrembt / vnd etlich mít Berlein 
gehefft. Pa © 

Dán: GAle-mílá Zeno / řetlas/jt 
Erátce nekolika ſſowy oný zaw 








tř mi fřevffce poſlauchati. 
— weyb / du haſt geſagt / du woͤlleſt 
kurtz mít etlichen worten von jí beſchlieſſen / 
ich mág ſchon nimmer zuhoͤren. 

Panij: Spoflyfitež geſſte o Rus 
kaͤweÿych / yake mijwala / a hned tomu 
konec bude. < WTiercft noch cín wenig 
was ſie fuͤr bruſthembd gehabt hat / vnd es 
wird bald ein end werden. 

Wobogkyv Rukaͤwec perlami krum⸗ 
powane / s cetkami Zlattymi / gine s 
tkanicemi plafFýmí velmí pekne vde⸗ 
lanẽ. Die kragen an den Bruſthemb⸗ 
dern mít berlen vnd gůldem gflinder gehefft 
andere mit welſchen bertlein faſt luſtig ge⸗ 
macht. 
Rukaͤwy na tré neb na ẽtwero wyſſij⸗ 
wanẽe / tej yakj wobogek / tak y na ru⸗ 
kaͤwijch / a to ne aby gedny / ale ntkoli⸗ 
kery takowẽ měla. Die Ermbl drcy 
oder viermal außgenehet / gleych wie der kra⸗ 
den / vně folder bat fie nicht cín bar / ſonder 
etliche gebabe, 
Cšepce slatté 6 Cetkami a s Perlami / 
Nu yako fem yak ziwa widela pěfné, 
Gůldene hauben mít Flinderlein * Berlenj 
v 


| — als ſchoͤn ichs mein lebenlag geſcher 


Rauſſty s slatými kragi / a weytkye 
YDorly/fé Lwy / s rozličnými Zwiji⸗ 
ty / a praͤky / a to tat byſtẽe / ze Edyby 
ziwi byli / doſti geſt té kraͤſy / A Sípu 
dlijky ne mofasné/ ale (řťtjbrné ktom 
měla. Schleyer mít gůlden enden 
Adlern / Lewen | vnd andern ſeltzamen Chit 
ren vnd Voͤgeln / vnd diß alles (o luſtig 
wenn, fie lebendig weren / ver cs genug/vib 
bat nicht meſſingen / ſonder ſilberen (řečí 
del / gluͤffen oder ſpenadl darzu gehabt. 
Pan: gKRozumijm vá Zeno mi⸗ 
lá / ze yakz twaͤ čeč / tak gegij paych⸗ 
nemã konce. ——— 
bm bono: gleych wie dein red / 
at. + 4 *& 
panij: ¶ Muog naywilegſſi D4! 
ne/profým poſlyſſtez yaky geſt ta pay! 
da konec měla / a než onem m witi 
počnu / za pamẽti nayprwe powijm/ 
Rʒetẽʒy měla tří / a a kazdem Zzapo⸗ 
ny weimi pekne. WMein aller liebſt 
Herr / ich bit euch darumb / merckt doch 
was jhr hoffart fuͤr ein end genommen 





CXXXIII 


IIIL. —J— 
vnd ehe ich daruon anfahe zu — ich 


euch erſtlich bey guter gedechtnü aden | ſie 
bat drey Fetten angebabt | vnd an einer yetli⸗ 
chen ein feins kleynet. 
© Birytijch (im geſſte nepowẽdẽela / 
svffať y pod Perijm̃ chodila / Točeníce 
slatté s peknymi perlami na nich mě? 
la. Don den Bireten bab ih nad nichts 
geſagt | ja iſt ſie dod vnter den federn herein 
gangen / vnd bat gůldene ſchnuͤr voller ſchoͤ⸗ 
ner Perlein darauff gehabt. +36 
prfřeny yaté/ a s yať dbrabými Eames 
ny měla vá (em yať ziwa gím podobe 
ných atať pífnýd neviděla, 
Was fie fuͤr Ring / mít (o thewren Edelge⸗ 
ſteinen gehabt / bab ich mein lebenlang deß⸗ 
gleychen vnd ſo ſchoͤn nicht geſehen. 


Dán: gGiz tuto Zeno bude nomé 
kaͤzanif. Weyb / dá wird nun cín newe 
Predig werden. | 

Pant: SAle mílý Dane/ wſſak nee 
máte co Očlatí/ poſeðte / w prawdẽ že 
© nich raͤdi poſlyſſijte. 

Ye mein lieber Herr / habt jhr dod nichts zu⸗ 
oa ſtill / jr werd fůrwar gern von jnen 
en. 


J— 


Oyamant welmi prkny a wyſoky ju 
né beloſti / jadny Cytryn newijm / 4 
mu ro tom rownÿ byti mohl. 

Ein faſt ſchoͤnen boben / liechtweyſſen Din 
manth / ich halt nicht das jm cín Cytrin gleyh 
ſein moͤcht. 

Sruhy Sſwarak /selenofří welmi wy⸗ 
ſoky yaſnÿ / nic neš yabo flunečný plané 
wydawal. Der ander | cín Schm⸗ 
rack faſt bod liecht gruͤn / der bat nichts an⸗ 
ders / dann wie der Sonnen ſtreym cín glanh 
von ſich geben. 

Rubijny dwa m gednom prſtenu pů 
Wlaſtku vdelanẽ / welmi pěťně a tvy 


ce wſazenẽe / yã (em nikdaã tak vafné Čer. 
Zwen Rubínín: 


wenoſti newidela. bin 
cínem Ríng auff welſch gemacht / faft hon 
vnd ſehr hoch geſetzt / ich hab noch nie keinen 
(o ſchoͤnen liecht roten geſehen. 
Zaffijr take pekn modré barwy 1034 
poné na hrdle měla / kteryzto lépe nej 
za ſto Zlattých fřál, — | 
Sie bat aud cín ſchoͤn blámen Saffijr in eim 
Fleynet am bals gehabt / der da mebr denh 
bundert gůlden wert geweſen ft. 
Opẽt Curfus blanfytné barvy / 660 





CXXXV. 

byl proſtẽednij / ale mohl mezy ginymi 
Kati, Mehr cín himelblawen Tuͤrckes / 
der ſelbig iſt mittelmeſſig geweſen / hat den⸗ 
noc wol moͤgen vnter den andern ſtehen. 
Ametiſt / ten rv newellkem prſtynku 
měla taťé pekny / málo temnegſſĩ neš 
Rubýn / ale tiſm že pekného liſtku nee 
měl podfázeného. Ein Ametift bat 
“ nicht in einem ſehr droffen ringlein ge⸗ 

abt / auch ſchoͤn / wenig tunckler dann cín 
Rubin / aber deſthalben das er nicht cín ſchoͤn 
folium gehabt bat, 

Ale aby pekné folium měl / mnobý by 
nerozeznal / Rubijnli geſt / čílí Ametiſt. 
Aber wenn er ein guts folium gehabt het / vil 
moͤchtens nicht erkennen / obs ein Rubin / oder 
Ametiſt wer. 

Granatuow tafé nekolik měla / doſti 
peknẽ derwenoſti / lepſſij a horſſij / co 

gich pak na brdle měla / © tech zane⸗ 

dám. Aer Granatlein bat fie sud 

etlich gehabt / rot genug / beſſer vnd erger / was 

fie aber am hals bat gehabt / das vnterlaſſe ich 

auff dißmal. 


Dán: IMã milã zeno / gizs zenſtü 
paychu tak wypſala / a gednak voffemí 


barwami wymalowala / yá abybné 
to tayden myflil / newijm bych wie 
treffil. Nun mein liebes weyb /du haſt 
čer weyber hoffart alſo beſchrieben vně lir 
líc mít allerley farben gantz vně dar aufdté 
ſtrichen / wenn id mich folt cín wochen da⸗ 
auff bedenckẽ / hait i nicht / das ichs alf) MW 
ffen wur. 
Na Meſſtkuk takowẽ wẽecy nefluffil 
nebo kteraẽ fe tak pkiijliſs ſtrogij / kaſ⸗ 
dý den tak peknẽ chodij / a nic na prát 
cynemá / newijm co myflý / a 004 
jivém frdcy noſy. Auff cíne Burdé 
tin gehoͤren nit ſolche díng / dann die ſich 
alſo züricht / vnd teglich fo ſchoͤn daher gehet 
darzu nichts nit fuͤr hat / ich weyß nicht más 
fie gedenckt / vnd in jrem hertzen tregt · 
Daný: ITohot yá nevými 
ge ſroce y myſl měla / než že píťné cho⸗ 
dila. Das weyß ich nicht was ſie 
ein hertz vnd gemuͤt oder ſin gehabt hat /al⸗ 
lein das ſie ſchoͤn daher gangen iſt. 
Aie co wým/ že byla. ſwobodnẽ řeči|9/ 
mluroná / yfajdbému příjročtímá w⸗ 
zezčený vvefelého/safmántj mijrneho 
bodu (panilého / fFofu so Tancy by⸗ 






CXXXVL 
ſtreho / tak že Pdyž tancowala / nic než 
vaFoby lytala / kereho Mladence přes 
tancomala/tomu Wenec / Zlattau to⸗ 
čenícy neb Prſten dala. 
Aber das weyß i | das ic frey geredt bat] 
vnd gegen pederman beredſam | freundlidí 
cíner frólíchen geſtalt / eines meffigen gelech⸗ 
ters | vnd herriſchen gangs geweſen iſt | im 
Tantzen ſeitzam geſprungen / alſo das ſie nicht 
anderſt getantzt / als flůg fie daher / vnd wel⸗ 
chen jungen geſellen ſie vbertantzet / dem hat 
1e cín krantz mít einer guͤlden ſchnur / oder cín 
zing gegeben. 
Chwalu od wſſech Mladencuo w mẽ⸗ 
la 7 0d ſtarych dary brala / a mlabým 
ge ffenforvala, Sie bat den preyß 
von allen jungen geſellen debabt/ von den al= 
ten bat fie geſchenck genommen / vnd den jun 
den gedeben, 
Staří a zmuzilij Meſſtianẽ taťé pro 
gegij kraͤſu a lcbodné rozmlauwanij 
mnozÿy nanij laſk awi byli / s nij gedli/ 
pili / kwaſyli / Na prochazky / tento ne 
Winnicy / giny do Sſtepnice zwali / a 
to ne aby peſſty chodila / ale na Ko⸗ 
7 neb wiſutem woze / pod čer» 





















wenym ſſperlochem tela, 

Der alten vnd maͤnlichen Burger ſeind jit 
auch vil / von wegen jrer ſchoͤnheyt vnd lic⸗ 
licher rede / bolt geweſen / mít jr geſſen trun⸗ 
cken vnd banckariert / dieſer bat fie ſpatzeren 
der ander n Weingarten / mehr cín anderti 
Baumgarten geladen / vnd nicht das ſie ſot 
zu fuß gehen / ſonder auff cínem verbangné 
wagen vnter einer roten decken faren. 


XA tať kratochwijle fivé s nij mijwal 
YVýno vo Slaffjch ginẽ a gine / tet! 
Slaffi Vherſteho dobrého /gíný A9 
Fého/ nefteříí Rafauffého neb Cj“ 
ſteho wzali s ſebau⸗ 
Dno haben alſo jre kurtzweyl mít jr gehebt 
ín Flaſchen ander vně and Wein / der bát 
Flaſchen gutes Hungeriſchen weins der 
der ein Reyniſchen / vnd ſonſt einer ein Of 
reychiſchen oder Behmiſchen wein mi ge⸗ 
nommen. | 
Panij taťé fe vo tom nezmeylila nebo 
Sſaffatku dobrau měla/ znala obyẽe⸗ 
ge Meſſtſte / a co k dobrému 
přináleží /Dobrávučná Slepicelt W 
mu nebylolíby pečenýh Auťat/ 
Koroptwicka neb Gekabek / pro 
W) 


CXXXVII. 

widycky s ſebau wzala / aby pro ſwau 
poctiwoſt Panuom co podatiměla. - 
Die fravo bar fi auch indem nicht vergeſſen / 
dann ſie eine gute ſchafferin gehabt / die ſel⸗ 
bige hat der Burgerin brauch wol kent / vnd 
was zu cínem guten trunckgehoͤrt / nemblich 
eine gute feyſte Henn darzu ſeins nicht bra⸗ 
tne Kunlein | (o ſeys aber cín Rephun oder 
Haſelhun | das hat fic immerzu zu einen 
trunck mit genommen | damit fic von wegen 
der erbarkeit den Herren was zugeben bat. 


Dání přátelé gedauce a pigijce Panij 
podetowali / že geſt dobraa Hoſpodyne 
wſſtckni chwälili / k nijm poctiwẽ příe 
ela / po dobré Swatine po Zahradẽ 
Ř prodaášelí/ vo ſkoky a w bru fe dali / 
potom gi poctímě domuow doweſti 
balí / Pánu gegijmu podẽekowali / 4 
bes dDaruoro nenechali. 
íe Herren vnd freundt da ſie deffen vně 
getruncřen / baben fie der frawen gedancket / 
vnd all gelobet das fie cín gute Wirtin ſey / fie 
ift ehrlich zu jnen kommen | nád der guten 
Collation ſeind fie ím garten ſpatzieren vmb⸗ 
| na trny vně ſpilen angefangen / vně 
ie darnach ehrlich laſſen heym fůren dh jhrem 

















—* gedanckt | vnd fie vnbegabt nicht ge⸗ 
aſſen. 

Pán: SAleco yá toto lyffim/ G6 
fico fem fe nadál / še brzo konec bude 
ano čím dále midy rvýjce čečí příbý! 
svá /čťím (au gi medle baromalí“ 

Ey mas bór id da / id bab gemeynt tě W 
ſchier auf ſein / ja ift dob ye lenger ye 
lieber mít we baben fie denn fie begabet? 


» Pant: IMils Pane / pomajtů 
tobo ſami / kodezby tak drahych ſſatün 
pPriřeným / Rzetẽzüw y ginych 
notüw nabrala / Eoyby gl nedarowa⸗ 
lí / a Edyby Muz gegij wiſſecko tři 
powati mel / gizby daͤwno nífdej 
neměl, £ icber Herr | bedencftd 
ber / wo molt fie fo thewre kleyder / Rong) 
ten vnd andere Fleynat nemen |, wenn M6) 
jrs nicht gebe / vně folt jr man'alles ř 
ſo bec er ſchon lengeſt nindert nichts mehr. 
Ano netoliko Meſſtiane / ale znam⸗⸗ 
nitij Dániy Zemané na bobrau mvoli 
něťtečý na YOcfelé neb na Swatbv/ 
ginij na Poſwijcenij gi zwali / zname⸗ 

píce ctili / potom s nij o penijʒe W 


CXXXVIII. 
ty brali / nekdy wyhrala / a zaſe pro⸗ 
hrala / to take mijle prigala / což gi D4 
ný Fortuna dala, Ja babens doch 
nícht allein die Burger / ſonder auch die mech⸗ 
tigen Herren vnd Edelleut /einer auff ein gu⸗ 
ten mut / ein ander auff die Hochzeyt oder 
Kirchweyhe geladen /vnd fie herrlich vereh⸗ 
ret / darnach auch mit jr in karten vmb gelt 
geſpilet / zu zeyten hat ſie gewunnen / vnd auch 
verloren / des fie dann auch freundlich auffge⸗ 
nommen / was jhr die fraw Fortuna geben 


at. 

Dán: ¶ Mila zeno níž yá po tako⸗ 
wem kaͤzanij čeťám / budeſſli yakẽ 
Swaͤtky prawiti. Liebes weyb / ich 
wart nun nach ſolcher predig | wirſt du etwa 
die Feyertag nennen, 

panij: JMuog mílý Dane/ níž 
waͤm tíjmto zawru / je geſt taténáe 
bošná byla/a ro tom mí fe giſte Dobře 
lýbíla / wſſak žádné Pauti / 00 deſyti 
míl blýže a dále nezme ſſtala / Edebylo 

bále/na Woze gela / akde blýše/tu pře 
ká bofau nobau ſſla. 
cín lieber Herr | id wils euch darmít bes 
ſchlieſſen | das fic auch andechtig * iſt/ 
3* 











vnd ín dem bat fie mír endlich wolgefellen 
dann fie bat Fein Kirchfart von zeben mejl 
neber vně ferber nicht verſaumbt / wo ce dem 
ferr geweſen / da iſt fieauff Dem magen gefe⸗ 
ren / wo es nahent mar | da iſt fie zu fuß bare 
fuß dangen, l 
Anéžým a Prélátům pẽij zniwa šílí 
kuom a hudým lidem mílofroná | (1 
ma v BRoſtele nábojná/ Slowa DI 
zijho welmi pilná. 

Den Prieſtern vnd Prelaten iſt ſie guͤnſtig 
den Schulern vnd armen leuten barmhe⸗ 
tzig / ſelbſt in der Birchen andechtig / vnd dt 
Wort Gottes gar fleyſſig geweſen. 


rýfal. Je lengen ich zubór| ye mehri 
8 aber ſag mit das / was jr man datzu 
ag 


t hat. 
Ponij: $Coby řátal / doma pun 


CXXXIX. 

gi treſtal / aby takowe ſwobody nev⸗ 
j wala / ſobe mým Sijtkam / y gemu 
banby nečínila/ nekdy y bitijm koſſto⸗ 
wal / nic platno býti nemohlo. 

Was ſolt er ſagen / da heym hat er ſie freund⸗ 
lich geſtrafft / auff das ſie ſolche freyheyt nicht 
brauche / jhr ſelbſt den kindern / vnd jhm Fein 
ſchandt auffthet / hats auch zu zeyten mit ſchla 
den verſucht -ce bat aber nichts woͤllen hel⸗ 


ffen. 

Tak včiníl/načemž nemohl zeyſtk ati / na 
tom take neſtracowal / muſyl gi w tons 
powoliti. Hat im alſo gethan / waran 
er nibte bat gewinnen koͤnnen / daran bat er 
auch nichts verloren / hats můffen darbey bley 
ben laſſen. 

A ona ne po dlauhem ẽaſu ktabowẽe 
wecy gey priwedla / ze co ſtatku mel / 
tomu vtratila / bo wazby bo pripra⸗ 
wila / ſama Wuoz / Bonẽ rostarmaré 
číla/ / Suknẽ / Rmetẽzy / Zäpony / y Dre 
ſteny k Dřátelvomodbyla/ potom pẽ⸗ 
ſſty chodila / diw že nežebrala / a Seti 
kLidem rozdala. vnd ſie hat jhn 
nicht in einer langen zeyt darzu gebracht / das 
fie jm alles was er gehabt / — | vně jhn 

" 











ins gefencknüß bracht/bat felber die Roß vnd 
Wagen verdauſcht / díc KBetten / Kleinat vnd 
ring bey den freunden anwaren / darnach 
fuß gehen muͤſſen / vnd iſt wunder das fit 
nicht gebettelt bat / die Finder aber bat ſien 
den leuten wegk geben. 

Z (am nebohy Czlowẽek horem vw 
like chudobẽ vměcí, 

Dno er ſelbſt der arme menſch iſt vor leyin 
groſſer armut geſtorben. 

Nu muog naymileygſſij Dane / wa⸗ 
tej na obě ſtranẽ / yař kwelike ffřodi4 
ſkaze oboge pohlawij / tab mujſte 
ko zenſte prichazß / Edyz proſtiedn 
ſwych výžcý newyhledaͤwagij. 
Nun mein aller liebſter Herr / bedenckte 
ber / wie es beyden theylen / dem manli 
vnd weyblichen geſchlecht / zu treffentlichem 












groſſen ſchaden reychet / wenn ſie jr 
nicht mit einem rechten mittel erſuchen. 

Dán: gponewad pat Zenot⸗ 
znaſs / tom mnoho mluwiti vmýší 
pẽ tehdy ſama mnobýd) weey ſwych 
obmeſſkaͤwaͤſs? Dieweyl du denn 
weyb ſolches weyſt / vnd dauon víl reden k 
warumb biſt du denn ſelber in vilen deiſen 
dingen nachleſſig 7. 


CXL. 

dl ty * taf wymalowala / doſti toho 
AbyErodiadis Neweſtka byla / a ge⸗ 
ſſtes gi vo nekterỹch Arty ch ſchwaã 
lila / še pro ſwau poctímoft vý Bwaſy 
a vo body ſe däwala / byt poctivá byla 
ne tari by (obe počíjnala. 

vnd du baft fie alſd außgeſtrichen / ce wer 
gnug wenn fie Des Herodiadis bur voer/ vno 
baft fie Dennoch (n etlichen Artickeln gelobet / 
Das fic von wegen der erbarkeit gebanckatiert 
hat / ſolt erſam fein | ſo het fie nicht ein ſol⸗ 
ches weſen gefuͤrt. 

Ppo wedel (em že tafomé ſwobodnẽᷣ wẽ 
y na dobrat a poctiwau Meſſtku nes 
naͤlezegij. Ich hab geſagt / das ſolche 
ſachen einer ehrlichen burgerin nicht zugebó= 
ren. 

Komuřbyb giſtẽ neräd / aby ty tako⸗ 
wÿch obyẽe guo wlych bytimela. 

Jch wolt fuͤrwar nicht gern/ das du ſolche 
bóje gewonheyt an dír hetteſt. 

Dáný: SMNaář ſem w prawdẽ dob⸗ 
rým vmyflem vám to oznámila / ne⸗ 
znagecytobo / aby wám protímyflné 
býtímélo. | hd bab euch fůrmar dieſes 
ún guter meinung angezeygt © id nídyt 

u 
















gewuͤſt / das eud ſolches verdrießlich feinfolk 
Pan: Fzeno / nenijt mi nictdit/ 
še tak mnoho o plachych a neflydu/ 
tych zenãch mluwijſs / nebo kdoji⸗ 
čem mnoho mluwij / muſyt nětco W 
myſli mijti / a ſrdce fivé knecemu ne⸗ 
kloniti. Weib / es iſt mír nichts ange⸗ 
nem / das du fo vil von den ſcheuhen vně vn⸗ 
verfbambten weybern redeſt / dann wer vo⸗ 
cínem ding víl redet / der muß etwas im grunt 
haben / vnd ſein hertz zu etwa ſincken. 
Panij: g Raͤt tujm bohda nic hor⸗ 
ſſij nebudu / geſt prijſlow̃ / ze slésnál 
ti/nentýslé/alesié poznati / a tak čínít 
ti / geſt zle. Ich werde / ob Gott wil 
darmit nichts erger / cs iſt cín ſprichwottd 
boͤſe zu wiſſen / iſt nicht boͤß / aber P 
ſen / vnd darnad tbun oder leben/ dásí 
2Í protož femyá 3 waſſij čečí £ tomu 
přífila/ kudy lide sacbázegý / wy ſte⸗ 
znamenítém Kupcy / a zawedenij 
ſtaͤze gebo oznámili, + 
Dno derbalben bín íd auß ewer red auff das 
Fommen/ míe die leut verderben / jr babt von 
cínem mechtígen kauffman / vnd feinem ſiol⸗ 
Gen verfuͤren vnd verderben angezeygt. 





CXLI. 
A vá též o pyſſne Zene / yak bywſſi bo⸗ 
batá/ ſweho Muze y Dijtkyſwe pays 
chau ſwau zawedla / ne abych gi wtom 
náfledbowatí měla / ale abych ſe tobe 
wyſtrtijhati mobla, 
Dno ic dergleichen von einem ſtoltzen weyb / 
ſo vormals reich geweſen / wie ſie mit jhrer 
hoffart jhren man vnd Finder verfuͤrt bat / 
nicht das ich jr nachfolgen ſolt / ſonder das ich 
mid) vor ſolchem bůtten moͤcht. 
Geſtit mnobo cených a poctivých Pa 
nij a Panen/ geſſtot ſwych pocttiwo⸗ 
ſtij a ſweho dobreho tak wyhledãwa⸗ 
gij / ze nezliby proti fiwé dobré pocti⸗ 
woſti včínily / radſſi by ſurt podſtau⸗ 
pily. Es ſeind vil fromme vnd ehrliche 
Frawen vnd Junckfrawen / die jr ehr vnd 
frommen alſo erſuchen / das fie lieber fřerberif 
dann ſie wider jre ehr thun wolten. 
Kterez málo po Hodech a Kwaſych 
neb po poſwijcenijch chodij / nemno⸗ 
bo smušítým pohlawij mluwij / a pro 
to o nich lide wẽdij / mmnoha Danna 
doma poſedaͤwagijcy / a dobrau prás 
cý (tsaneprajoňugtícý / ſpijſſe £ boby 
remu a poctiwemũ mijſtu 3 gde / nez⸗ 
v 


Tita / Pteráj mnobo Fregijtüw mí] 
čafšo fe progij zdij / na prochazky cho⸗ 
dý / ačajřo 3 wokna wyhleda. 
Welche wenig dem ſchlemmen / themmen 
banckathieren vnd Birchweyhen nachgehen 
nicht vil mít Dem maͤnlichen geſchlecht reden 
vnd wiſſen dennoch die leut wol von jhnen 
manche Jungkfraw fo daheym ſitzet / vně té 
twas guts fuͤrhat / kumbt vil ehr an ein 
liches end oder ort | dann die fo víl Freyer o 
Buler bat/offt außferet / ſpatzieren gehet / vnd 
offtmale sum fenſterlein auß gucket oder Ji 
bet. m 
Tolitéž y poctimé Manʒelky ſwyn 
Muzuͤm gſauce poddány/ tech fd 
wecy (e warugý / Eteréš by gim Bnáé 
afému ptijſlowij býti mobiv. < 
Deßgleychen aud die ehrlichen Ehefrawen/ 
fo da jren Maͤnnern vnterthenig (em | c⸗ 
halten ſich aller ſolcher ſachen die jhnen zu 
einer nachred ſein moͤchten. 
omerus Mudẽkec wypſal o gednt 
etné a ſſlechetne Manjelce / gmenen 
Denelope/Fteráš byla dcera negařého 
"JkaralCa byla tak wernã Muni ſwo⸗ 
m / čečenému Vlisſowi / tal že bon 














CXLII. 
mewſſi doma prijtomneho / 434 dwat 
ceti Let onem newẽdewſſi / 4 fivé ei⸗ 
ſtotẽ ſe chowala / a ſtawunepromeni⸗ 


la / geſſto Fregijtkuo w měla/ wſſak za⸗ 


bnému neptiwolila. 
Bomerus der Doet/ bát von einer ehrlichen 
pno Tugentſamen SEbefravoen / mít námen 
po | defdricben | welche cínes Icarij 
odter / vnd jhrem gemabel Dhffi faft trew 
geweſen / alſo das fic ſich in jrer reynigkeit / 
(o ſie jn in zweyntzig Jaren gegenwertig da⸗ 
heymet nicht gehabt | nod ron jhm gewuͤſt / 
ſtets gehalten / vnd den ſtandt nicht verendert / 


wiewol fie víl freyer gehabt / dod bat ſie kei⸗ 


nem nicht verwilligt noch zugeſagt. 


Dán: FBijtuto opít nomé Rás 
zanij naftane / kterehoz bych radegij 
byl poſlauchal / nešlí prwnegſſijho / 
málo by techto caſuow gij podobe 
nych a rownÿch nalesl, 

Nun wird da wider ein newe Predig wer⸗ 
den / melche id dod lieber gehoͤrt bet / denn 
die vorige / man wur yetzt dieſe zeyt jres glei⸗ 
chen nicht vil mehr finden. 

Si flyffjfs / mnoho v lidij widijſs/ £ 
gegichzto ſtutkuom woſtrowidowe 













oẽi maͤſs / ana ně patkij ſs / geſſto ly 
by vv fivé wlaſtnij wzhlednauti (emi 
la / giſte nacysý by zapomnela. 
Nun yetzt hoͤreſt dus / ſieheſt vil bey den leu⸗ 
ten | zu welchen wercken du faft ſcharpffe au⸗ 
gen haſt / vnd darein ſieheſt / vnd wenn duin 
deine eygene feben ſolteſt / (o vergeſt dual 
derer leut. 
Zprawuog fe ſama / nech lidí na poko 
gi / ty kazdeho drboſs / a tebe wſſickni 
Verſorg dich ſelber / laß die leut zufriden | 0 
zupffſt cín yeden / vnd did alle, 
2 ty m Ará mě ſwych vožcý / ani Cie⸗ 
laͤdky ſwe zprawiti nevmijſs / příl 
nayprivé ſwau ſtẽreſſtu / potom vlid 
budeſs prikrÿwati / a onẽ ſtarati 
fiat budauli tẽ za to zaͤdati / Gine 
ſſeſs / a ſama fe plijhaͤſs. 
Vnd du kanſt im gemelb weder deine ſachen 
nod dein geſindlein richten deck vor dein 
dach zu / darnach wirſt bey andern auch zude⸗ 
cken / vnd vmb ſie ſorgen / wo ferr ſie dich da⸗ 
rumb bitten werden / du ſchiertzeſt die andern 
auff / vnd beſudlſt dich ſelbſt. 
Giz přefřaň /a hned aby mí Penij⸗ 
wyẽtla / cos ſtrzila / aco vofrámé m 


we gmeno Bozʒij. 


CXLIII. | 

Lofetný wẽcy směřýjs / a Pořenné 
smwájífs / abychom wẽdẽeli /3 ceho lis 
bem praͤwi býti, Nun hoͤr auff / vnd 
zel mirs gelt fluchs | was Ou geloͤſt vno was 
du nod ím gewelb haſt / miß die Elen wahr / 
vnd wig Das Gewuͤrtz auff das mír wiſſen 
wa von den leuten gerecht zuwerden. 
A vá Regiſtra Prebehnu / co ſau nám 
lide dluzni / kcomu caſu abychom nẽ⸗ 
kterau kopu wyvpomijnali. 
Vnd ih mil die Regiſter vberſehen / was vns 
die leut ſchuldig ſein / damit wir zu dieſer zeyt 
etlich ſchock einmanen. 

aníj: WMNáráda/| hoto wa ſem 
5 včínítí/ 3ačnem zeytra bobdá 
Gern / i bin be= 
reyt alles zuthun votr voóllen morgen im nas 
men Gottes anfaben, 


© Kramar⸗ 


ſkych wẽecech. 


Don Krameriſchen ſa⸗ 


chen / oder Kramer wahr. 





- panf. Die Fraw. 
Bartekina fIušebnice, 
Diern oder Dienerin. 


Samuel pachole. Samuel der Bub, 


Daný: G Samueli shleday wſſe⸗ 
ckaawaĩ / zwazijme korennẽ wi) 

rwonqho ytoboto Roku wſſeck⸗· 
Samuel ud alle Gewicht zu ſammen | W 
wěllen alles Gewuͤrtz / dieſes vnd des verge⸗ 
genen Jars wegen, 
Sam: FWſſak gſau před rukam⸗ 
tv ſſkatuli / Libra / puol Libry etwit 
Libry / neb Wirdunk /Lot / pýllotul 
Cievortce/ Quent / puͤl guentu, 
Iſis doch verhanden in der Schcatlde 
p pfundt / oder Vierdung / dae 


Catharina die 


alb lot / Quintlein / halb Quintlein. © 


Daný: | EWſſak wẽtſſi mábsl 
Cestnýč/ Bämen / puol kamene / a Li⸗ 
bry / wſſak ſe muſy roášití wſſecky wi⸗ 
cy. Ey Díc groͤſſer wag / den Zentnet / 
Stein / halb ſtein / vnd das pfundt / muͤſſen wir 
doch alle war wegen. 

Ka: Gpilent geſt toho | Bobdéj 
syčvěl/ kdve co leží / 4 yã newijm aby 








CXLIIIL 
tobo čebo 00 puol letha botýfal. 
Er ift dieſes fleyſſig 1 wer weyß / ob.cr wiſſe / 
ro cín yetlichs ligt / ic halt nicht / das ers in 
cím balben Jar einmal angerůrt hab. 


Sam: ISlyſs Baco / nedomlau⸗ 
was fe kemne © to/cof poručeno nenij / 
hleð froého poflu/lépe vdelaͤſs / chceſs 
ty mí rozkazowati vo tom / čemuž níč 
nerozumijſs a geſſto newijſs / co geſt 
Bot neb Libra. Hoͤrſt du Katrle/red 
mir nicht darumb zu / ſo dirs nicht befolhen 
iſt / wart deiner arbeyt | (o thuſt beſſer daran / 
Ou mile mír in dem víl gebieten / da du nichts 
verſteheſt / vnd weyſt dod nicht was cín Lot 
oder pfundt iſt. 

Ba: S Hrubaus to na mne pos 
haͤdku wydal / muſymt gi wyloziti / a⸗ 
by tak blaupý nebyl, 

Du baft mír cín groffe frag auffgeben / id 
muß dirs außlegen / damit du nicht (9 grob 
oder vnuerſtendig ſeyſt. 

Centayr dri Sto Liber, 

Der Zentner belt bundert pfundt, 

Libra xxxij. Lotuomw, 

Ein Pfundt 32, Lot. 

s iiij. quenty 26, Ein Lot 4, Quintlein. 


















CXLV. 

cheſt | vnd nicht ins Gewelb. | | 

Sam: 4Aačo/ Bačo/bubešty 0 
tud ſſtekati / až na fe Wlka 5 Vela wy⸗ 
ſſtek aͤſs. Ketherle / Betherle | ou wirſt 
fo lang bellen / biß du den Wolff auf dem , 
malt auff did herauß belleſt. 

Ja: S Slyffeo/aby ty wedel / gyli 


Sam: FGeſſtot ſem yá toho prvé 
newẽdel. Ich habs villeycht vor nit 
gewuͤſt. 

Ra: GA ty proto pekne wẽdel / p⸗ 
nijt kazala kaͤmen pkineſti / a ty gip⸗ 
neflfámen yakÿs hlaupy yakos ſaͤm 
mnels ty že bude Panij Zed delati / ky⸗ 


* ty Pes / yãt tijſta negſem. 
o Ste bele —* — die fra ob tel "Zub * biſt du cín Hundt / 
hat dich heyſſen ein ſtein bringen | ſo haſt de * ——— 
k bi | ' ay zabit Lotrowſkau proč mne 
jr cín groben ſtein bracht | wie du ſelber bíf bigefe< On u erfihlagen werfijdu 


du haſt villeycht gemeynt | die fFraw míč 
ein maur machen / wenn haſt jhr denn 
kalch gebracht. 

Sam: Agpẽöjjliſs ſe kemnẽ domli⸗ 
rváfs/rádaby ty ſobe netco odemn⸗ 
honila. Du redeſt mir allzu vil 
wolſt gern von mir etwas vberkommen 


Jka: SeYrilý pane / cot to tlo 
žeť ſem prawdu powẽedela / dobrys P 
bolet / bodil by fe netcer emu Sední“ 
Forvi kamenij podároati/ a ne 00 kra 
mu. Licber Ser / thuts dir weh ode 
verdreyſts did | das id dir die warheyt 
ſagt hab / biſt ein frommer knecht / du taug 
iem MNaurer / Das du jhm ſtein 9 


ſchelm | warumb ſchlegſt mich. 

Sam: Foproto / aby te bolelo / mäs 
příálífs dlauhy vazyk. 
Oarumb dae dir wehe thu / du haſt zu cín lan⸗ 
ge zungen. 

Ra: Shledaͤſs to / žena té Pa⸗ 
ní budu jalowati / aby mne nebil / 4 
Dánem fe nademnáu nevožlal, 

Ou folíte feben | das ichs der Frawen vber 
dich fagen wil / das du mid nicht (blageft/ 
vnd dich nicht cín Herren vber mich macheſt. 

Sam: ¶ NRXwſſaki ſem powẽdel / še 
na ſe Wlka; Leſa wyſſtekaſs / nechte⸗ 
las na celé kuo ʒi ſpaͤti / cos —— 









ti / — ſhoway fobě. | 
Ey ab ich dirs doch geſagt / das du den Muf 
auf dem malt auff dich herauß bellen wuſ 
ou baft nicht auff gantzer baut ſchlaffen wób 
gen / yetzt haſt dus / was du haſt haben mb 
len / bebalt dír das, 

Ra: 4Sbleddfs / zet to tak lehe 
neprogde / o mnobos ſe pofufyl / mu 
ſyt Panij o tom/y o něčem ginem sní“ 
děti, Ou ſolſts ſehen / das dir das nih 
fo leychtlich wird hingehen / du haſt cín gr 
verſucht / es muß die Fraw von dieſem | vně 
von eim andern wiſſen. 

Sam: S Wčem mcble/ nepraw to⸗ 
bo na mne profým tebe/ čeboj nevíš, 
Don me / mein? jch bít dich faď nur dásní 
vber mich / was du nicht weyſt. K 

Ba: gBde pentise bereſs 
vtraͤcyſos Onehdas Kucharce Wa⸗ 
čeť kaupil / takẽ ſobẽ y xw Kartypli 
—* s8. Wo nümbſt dne gelt / Das du eal⸗ 
o verzerefi? newlich haſt der Boͤchin ein 
Watſchker kaufft / vnd ſpileſt auch zu zeyten 

fein in der karten. ii 
Sa: ¶ Wſſak yd ſe taté nechybijw 
budau na placu y ty Facalijty / kreris 


CXLVI. 
milaͤckowi Dámala / yty ——— 
Zazwor / Skokice pro hlawijeku / 4 
můýccoé ſe lijbilo / nemnofjos Amen4 
tu kupowala. Wil ich Bod dein dub 
nicht feblen / es werden die Fatzenedlein | fo 
du deinem liebſten / auch Mě Negelein / Ingber 
vnd Zimmetrinden fur den kopff | vnd ſonſt 
was dir gefallen / geben haſt / auff den blatʒ 
kommen vnd du haſt nicht víl welſcher lein⸗ 
mat gekaufft. 

Na toms doſti neměla / mufylas mu 
geſſte koſſili daͤti. Daran haſt nicht 
gnug gehabt / haſt jm nod cín hembd geben 


mbſſen. 

Ra: © Ado prawij / w hrdlo lze 
yako zrádce, Wer das redt / der leu⸗ 
gets ín bale bíncín/ als cín Derreter, 

Ga: G počnulíř yá zpij wati Ka⸗ 
čo/naráda ty tépýíne budefs poflaus 
chati / protož přeftaň na tom / cos ſo⸗ 
bz vbonila, Ketherle měrde id anfa⸗ 
ben 3u fingen / du mírft das Liedlein nicht 

gernbóren / Oarumb bab gnug ún dem / was 
du dír zu wegen bracht haſt. ; 
Da: WBRačo/ Fýbo tu čerta tak 
dlaͤuho delaͤſs / kde geſt Samuel? 
C 


4 


Ratl / welchen Teuffel machſt du (6 langd⸗ 
wo iſt der br) ab 
Ba: $Stlala fém/a vmetla waſ⸗ 
poťog / Samuel zámajý shledán 
taté yſtlep pořlysý, 
Ich bab gebett / vnd emer gemach aufler 
der Šamuel ſucht die Wag / vnd raumbe im 
gemelb auff. 
„PDanf: IGdi Faž mu ſem / a ſam 
přiš taté, Gebe heyß jn ber kommen 
vno kum̃ du felber auch, 
Ba: 9 Samueli maͤſs hned fu pal 
nij gijti / certe roygednaný nerýfa 
níc / wſſak ſem yá s tebau zertor⸗ 
a kekni zes (obě poklizel w ſtlepe. 
Samuel du ſolſt fluchs 3u der frawen ge 
du außgeheuter teuffel / ſchweyg ſti 
nichts daruon / hab ich dod nur mit dir dt“ 
ſchertzt / ſprich du habſt im Gwelb auffge⸗ 
raumbt. 
Sa: 9 Gdi predſe napted alby D4/ 
ny néčemu neporosuměla, 
Gebe fort voran / das die fraw nibt merck. 
Co racijte Dante Was wolt jr Fraw. 


Panij: ECo tam tak dlauho dẽ⸗ 
laͤſs / nu ſtrog fe / budeme wájítí] ah 





CXLVII. 

Raͤko nagdi Loket / budeme zbytky 
co posúftalo po ſſtukaͤch měřičí, 
Das tbuft fo lang dorten/nun richte dich zu/ 
mír měllen wegen / vně du Batbl ſuch díc E⸗ 
len / mír móllen die druͤmmer / was von fiu= 
cřen ift vberbliben / meſſen. 

Sa: Ypoblýšel ſem / a geſſtẽ ſem 
měl maličko (obě zprawiti. 
Ich bab auffgeraumbt / vně bet nod cín mes 
nig zutbun. 

Da: Nechage vffebo / bleĎ to⸗ 
boto cO geft pilnegſſijho. 
Ka alles fteben / vně fibe was genoͤtiger iſt. 
Zwaz mw pytlých Zaͤzwor / Muſſkaͤt / 


„ Brže/ PDepě / Hrebijcky / Skorkicy 9 


gine votcy/ a požnamenay co ſme pros 

dali / a co nám geſſtẽ zůſtalo / abych om 
Pánu počet včínilí, 

Wig in fecfen den Ingwer / Muſchcat nuß / 
Muſchcat blumen / Pfeffer | Negelein | Zim⸗ 
metrinden vnd andere ding | zeychnes auff 
was wir verkaufft haben / vnd was vns noch 
vberbliben iſt / auff das wir dem Herren re⸗ 
chenſchafft geben. 


Sa: Fpanij / teč máte pozname⸗ 
naͤno kazdeho Korenij | — co 
iij 


ſte bo Arámu přígali/ kolik £ iberttj 
deho ſte odprodali / a co geffce züſta⸗ 
wa. Sram da habt jr cín yetlichs Ge⸗ 
wuͤrtz auffgezeychnet / Erſtlich was jhr ins 
Gewelb empfangen / mie vil pfundt jhr cínté 
yetlichens verkaufft habt / vnd was noch vber⸗ 
bleybt. 

Daný: S Oobřes vdelal / gdismy 
zmekilali ge Báča woſtatky fftut/4 
smwážšilali ge hedwaͤbne tkanice a hed⸗ 
waͤbij / pripiſs ktomu / a prines mí 
hned zaſe / dyáť ſe Panem o to wſſec⸗ 
Eo ſrownam. Du haſt recht gethan 
gehe ſchaw ob die Ratbl/ mas von ſtucken r⸗ 
berbliben iſt / gemeſſen / vnd ob fie dící 
den / vnd ſeydene bertlein gewegenh 
ſchreybs darzu / vnd bring mire fluchs hi 

wider / ich wil mích mit dem Herren vmd al⸗ 
les vergleychen. 
Sa: $Báčo pté ſe panij / smíří“ 
lalis Loketnij vozcy/a smážilalíc hed⸗ 
waͤbij / aby mi powedela / a yá mám 
wſſecko ſepſati. ¶Bathl die $raw leſt 
dich fragen | eb du die Elen wahr gemeſſen 
vnd die ſeyden gewegen haſt / ſolſt mirs ſagen 
das ichs alles auffſchreyb. 











CXLVNI. č 

Ska: Co te opẽt ſem Cšert ptineſl / 
aby fe ſemnau wadil dobrys Pacho⸗ 
[ef žertu w dar dáti Kiowébo Létal 
neb firedrého Wecera. 

Hat did aber der Teuffel her brat | das du 
smít mír zancFefi/ du biſt ein frommer Fnebt| 
venn man dich Dem. Teuffel zu einem Newen 
jar/oder am Grůneh donnerfiag verſchencken 
ole. 

: Ga: GAcosggfice nezapomněla / 
wſſab fem vá tobě to3 láfFy vdelal. 
aft du es dann nod nicht vergeffen / bab 
idle doch dir auß rechter lieb gethan. 

Jika: S Co pry 3lálby? míluo ty 
taf ply / nemne/ ano mne geſſtẽ hla⸗ 
wabolij. Wie von wegen der lieb? 
hab du die Hundt alſo lieb | nicht mich | thut 
mir doch noch der kopff wehe. 


Sa: GYOtrus práma / wſſak mne 
tatérufa geſſte bolij / a tot geſt laͤſta / 
boyš fe tať trefcý / geſſto roba bolí 
mně ruka / a tobě hlawa. 

Ou fagft marlíd recht / tbut mir doch auch 

noch die handt weh / vnd das iſt erſt cín rede 

te lieb / wens einander alſo ſtraffen das bey⸗ 

den wehe thut / mir die handt 44 o kopff⸗ 
WH 


Ra: S Snadnoi geſt tobě zerto⸗ 
wati / muſy rak byti / ma boleſt / twüg 
ſmijjſch / shledäſs / zet ſe toho odplatjm 
Es iſt dir leycht zu ſchertzen / es muß alſo ſein / 
mein wehe tag / dein gelechter / du vvírfis ſe⸗ 
hen / das ich dirs vergelten wil. 

Sam: Mech tak nynijẽko / wy⸗ 
konalalis ſwau wẽc / praw ať pijſſi / at 
nás Panij nevlage. 
wr o: * p haſt ou dcín ſach volbradt 
O (age / das ichs auffſchreyb | 
Kasa fibeko. ffſchreyb / damit vns die 

Ba: gWſſak ſem vá gij ſama w⸗ 
o poznamenala / leč cheeſſli přes 
pfatí. 


Sa: E Dobřes giſte vdelalajty ve 
kaz (em / weru pekne / dofřístobo / by 
Boca plála, Au haſt endlich recht 
getban/balt weyß ber/ es ifřfůrmar luſtig / es 
wer gnung wens cín Far geſchrieben bet, 

Ba: gWſſak ſam peknẽ pijſſiſs / še 
ſweho Pijſma fám po ſobẽ čýjfří nev⸗ 
mijſe / a nemuojeſs. Schreybeſt du 
doch ſelber auch leyden luſtig | das du dein 


Hab ichs doch ſelber alles ſchon 
fwoezeychret | allein du woͤlleſts abſchrey⸗ 
en. 


CXLIX. | 


eygen ſchrifft felber nícht lefen kanſt. 


Sa: U Fiebnérvay (emá Panno 
Käẽëeo / bude fmlaurva:0to wiſecko / 
poč nyntjéto Lu Pantý do Arámu/ 4 
budefs prodäwati Dantí puogde fis 
Pánu ne hora, Sey nicht ſchellig / oð 
zůrne nicht mein Zunckfraw BKetherle / mír 
woͤllen vns vmb alles bereden / kumb yetzt zu 
der Frawen ins Gwelb / du wirſt feyl haben / 
oder verkauffen / die Fraw wird zum Herrn 
hinauffgehn. | 
Panij teč máte wſſecky wẽcy fepfanél 


oby BRoťeníýj y take Lofetníj / též od 
chen / das Gewuͤrtz vno Elen wahr / auch von 


Fraw da habt jhr alle ſa⸗ 


Seyden beſchrieben. 

Panij: 9Say ſem / wſſeckylis vote 
cy Katerino zmerila y smášíla v 
Gibs her / Betherle haſt dus alles gemeſſen 
vnd gewegen? 

Ka: IgWſſecko Panij / co geſt to 
Stlepž bylo. Alles Fraw / mas ím 
Gwelb fi geweſen. 

Paní: € pobuš tu zde w Kraͤmẽ 
a příffellíby kdo / probay/yáť puogdu / 
na boru Fu Paͤnu / a ſeẽtem * podlé 

v 


tohoto waypiſu wſſecky wẽch. 
Bleyb dieweyl hie im Rram oder Grvelb/ mo 
ferr yemands kem / fo verkauff / i wil hinauff 
zum Herrn gehen / vnd woͤllens neben dieſer 
abſchrifft alles rechnen. 

Aty Samueli wez mi tuto truhlicy ná 
boru/a wãzky na zlatẽ / budeſs Penij⸗ 
ze wyẽijtati / a poð hned za mnau. 
Vnd du Samuel nimb diß Truͤhlein ſambt 
Oem waͤglein zu den gůlden herauff / vnd du 
wirſt gelt zelen / kumb fluchs hernach. 

Sa: INebudu vá meſſtati. 

Ich wil nicht ſaumen. 


Bozmlauwanij o probí 
nij zboʒij / a co gim zyſtu 
ptineſla práce, 


Dán. Daný, 
Aer Herr. Die Sram. 


Panij: SDa4y Pán Buob dobrý 
ben, Gott gebeuch cín guten tag. 

Pán: IBuoh day soráma byla/ 
toť geſt nowina / kdyz ty ſem gdeſs / 
neb negafá pílná potřeba, 


CELč 4 
Danck bab / das ifř etwas news | oder faſt 
nottuͤrfftiges / wenn du da beráuff Fumbfř, 
Panij: Spoblétobo / kde ſte mí 

rozkazali / coz waſtlepiſch a kraͤmẽ zbo 
zij máme / Loketnij y Hedwabne / a⸗ 
bych dala poznamenati. 

Nach dem jr mich habt geheyſen / ich ſolt alles 
Gut / ſowir im Fram vně Gwelb | Elen vnd 
ſeyden wahr haben / laſſen auffzeychnen. 
Boťenné zwäziti / tak ſem včínila/což 
ſem toho Roku prigala / y ce geſt přes 
deſſleho pozuoſtalo. | 
Das Gemůrrm wegen / alfo bab id gethan / 
más ich diß Jar empfanden bab / vno was 
des vergangne pberblicbert iſt. 
3 toho abych wam počet veinila / což 
ſem £ ſobẽ prigala / co mí züſtalo / a co 
ſem prodala / abych mám pentjze dala. 
Das ich euch von dieſem rechenſchafft thet / 
was ich empfangen / was mir vberbliben / vnd 
—* ic verkaufft bab | auff das ich euch gelt 
gebe. 

Coʒ ſem paf rozwẽerila vo KRegiſtraͤch 
wſſecko pozʒnamenano máte, 

Was ich aber außgeborget hab / das habt jhr 
alles in Regiftern auffgezeychnet. | 


Dan: SDobřes včinila/ a 96 ted 
taté Samuelowi flužebnýtu weytah 
5 Regiſtr dal ſem / aby wtom Čaje ni⸗ 
Éterý dlub wyvpomijnal, 

Du haſt recht getban / vně ích bab da aud 
—* nn — * ein außzug auß den Re⸗ 
iſtern geben / damit er in Dícfer < | 
ſchulden einmanet. —9 

Pantij: IWideloliby ſe vám ode⸗ 
mie Summu prijgmu wſſeho zbojíj 
prigijti / co ſem prodala Summu ws 

šýti / aco geſſte před rukama maäm / 
wyzwẽedẽti. Wollet jr die Summa 


was id verkaufft bab die Sum̃ nemen / vnd 
was nod verhanden iſt vberſehen. 
Abychom mohli znätiſwe prače má 
meli yaky všíteť / čílí ſſto du w tato 
drabá Leétha. Das wir moͤchten er⸗ 
kennen / ob mír bey vnſerer arbeyt in dieſer 
+ zeyt etwa cín nuoder ſchaden bas 
en, | 


Dán: S Befi dobře mílá ženo/nays 
prémií o3nam Summu wſſeho Zbo⸗ 
zü / cos k ſobe do Rrámu přigala, 

Es iſt gut liebes vocyb / zeyg mír erſtlich die 


CLI. 

Summa alles guts an / was du zu dir in kram 
empfangen haſt. SY. | 

Daný: IItem / Lethaꝛc. 1940, 
m pPáteť po S. Widcencý / prigala 
fem Bořenných yKoketnijch vočcý/ 4 
wſſeho šbošíj 34 29 > 8, Zlattýh 

avníFých, © Jtem/ímrs 40. Jar / 
am Freytag nád ©, vVicentz / bab ih Ge= 
wuͤrtz vnd Elen mabr | au alles But em= 
pfanden/omb z 5 > 8, gůlden Reyniſch. 
Stem] předeffiého Roku suofřalo mí 
po poẽtu za 036. slattýh Raynſkych / 


Avſſe rv, Pacuow za Zlatty počíjtas 
— gijc. 


der empfahung alles But von mír annemen/J 


Item / das vergangne Jar iſt mir 
nad der Rechnung vmb 936.ff. Reyniſch / ein 
yetlichen fe. vmb 15. Patzen gerechnet / vber⸗ 
bliben. k JE 
pán: S Summa tobo včíníj 3914 
Zlattych Reynſk ych. 
Die Summa des alles macht 3 514, gůlden 
Reyniſch. 
Munoholis paf w tomčafe prodala / 
toliko Summu oznam. 
Gaſt du in der zeyt víl verkaufft / zeyg mír 
nur die Sum̃ an. 
Panij: IOdbylat ſem ho za 2496 
Zlat: Beynſt ych. 


34 bab des vmb 24 9, fe. Reyniſch amw⸗ 


ren. 


Dán: G Xmnoboliř bo pozuͤſtalo 


w Krame: Vnd iſt dir vil in Dem Fram 
vberbliben? 
Daný: Ja newijm / odegmẽte od 


Summy hlawnij / co zuoſtane. 
Ich weyß nicht / nembt ab von der Haup 
ſum̃ / was vber bleybt. 


Dán: CZuoſtawa sa ror$. Zlat: 
ReynfFýh / Co mnoholis hotowe 
Summy firšíla, Es bleybt 1 018. 


n.. | Vas bafi du denn víl bargelts ge⸗ 
Panij: G Strišila ſem hotowych 


Penez rozličné Mince gine acginél 

2964. Zlattych ReynfFýc kromt 
dluhuow / co ſem roz werila / o tom by⸗ 
ſſte wy wẽdomoſt mijti měli. 
Sb bab mancherley / ander vnd ander Müntʒ 
2264. f€. Reyniſch / bar gelt geloͤſt / an die 
ſchuld ſo ich geborget / von dem jhr ein wiſſen 
haben ſolt. 

Paͤn: JIWRegiſtkijch vá Sum⸗ 
mu nalézám 126. Zlat: Reynſtkych / 
s tijm Summa vdela 3090, Zlattych 
wjje Reynſt ych. 


-= 


CLUII. 
In Regiſtern finde ich die Summa / 1 2 sf, 
Reyniſch / mit dieſem macht die Sum̃ / z09 0 
fe, all Reyniſch. | 

Panij:  STubncd smíte / odeg⸗ 
mauc odtud Summu / zač ſem Zboší 
odbyla / yafosd 2496, Zlat: Reynſk: 
od Summy fřašené / 3090 Zlattých. 
Da erindert jbre balo / nembt ab díc Sum̃ 
daruon / wie vil íd dce Guts angewaren babf 
ale dann vymb 49 6. fẽe. Reyniſch | von der 
FeufFlteh Summa/3 090. fť. 

Dán: Fzůſtawã zyſku / 594. 3lat. 
Raynſkych. Bleybt gewin 5 94. fe; 
Reyniſch. 

Panij: SMu mily Pane / gij muo⸗ 
zete znaͤti mau bedliwoſt pritom han⸗ 
dli / zje dekuge Paͤnu Bobu/ ſſtody zã⸗ 
dné vv mé prácy/ tohoto Rofu nes 
máme, Nun meín lieber Herr / yetʒt 
mógt jr meinen fleyß bey dieſem handl erfens 
nen / das wir / Gott fey danck / diß Jar an vn⸗ 
ſer arbeyt kein ſchaden haben. 

Dán: SZnámto/mílá zeno / še pil⸗ 
noſt máfs/a kbomuz wijc nalejij / yako 

Hoſpodyni a Hoſpodaͤti opatrowati / 
* cyzy opatrugeſs / wſſak fivé mla 

n 


+ 


Ich erfenne / licbes weyb / das du fleyß bafij 
vně wem řert denn ſolches mebr zunerforgen 
als dem Wirdt pnd der Wirtin / verſorgeſt du 
doch nicht ein frembdes / ſonder dein eygens. 

Panij: 9Dobxre prawijte / nehle⸗ 
dijmt rozptylowati / ale shromazðo⸗ 
wati / a co by na mn? bylo / ráda bych 
3 penýse Grofs/a3arofie Zlatty vde⸗ 
lala. Jr fa gt recht / ich ſchaw nicht zu⸗ 
uerzeren / ſonder ſamlen vnd mehren / vnd 
wenn es an mír gelegen wer / wolt ich gern 
auß dem pfenning ein groſchen / vnd auß dem 
groſchen cin gůlden machen. 


Dán: Imnohot by to bylo / mwilai 


Zeno / bekme po málu/ cheemeli boha⸗ 
hati byti / nebo ſtatek brzo sbromášé 
denÿ / rychle odchaͤzÿ a mijgij / neb mi⸗ 
zý. Das mer zuuil / liebes weyb laß vns 
ein wenig nemen / woͤllen wir anderſt reych 
werden / denn das Gut ſo bald vberkommen 
iſt / gehet behend wider wegk | oder ver⸗ 
ſchwindt. 
Ale wſſak proto / atby ſe nezdalo / št 
darmo pracugeſs / teð vá tobẽ tento 
Prſten s dobrým a welmi wyſokym 
Sſmarakem ſſenkugi neb darugi / za 
ktery; 





CLIII. 

Pterýž em dal xxv. Zlat: OberfFýdy, , 
Yedoch / damit "did nicht deucht / du arbeytſt 
vmb ſonſt / da ſchenck id dir den Ring / mít 
einem faſt guten vnd ſehr hohen Schmarack / 
vmb welchen ich 29, Hungeriſche guͤlden ge⸗ 

Panij: Muog naymilegſſij Das 
ne / welice wam dekugi / maͤte sShleda⸗ 
tí/šeť voffebo dobreho pilná byti ch⸗ 
cy / pokudz naywayſſe náleší, h 
Tein allerliebfter Herr / id danck euch fleyſ⸗ 
3 | jr folt ſehen / das ích evoeré frommen / als 
vil mir můglid/ fleyſſig ſein wil. 





pán: MMiläg Zeno / twet geſt w 


| tom dobré/ ne méně než yako mé, 


Liebes weyb | es iſt dein nutz hierinn nichts 
minder als meiner. 

Ktomu vkrog ſobẽ Tamijnu; ſukniẽ⸗ 
Fu / yake cheeſs barwy / a day ſobẽ v⸗ 
delati / yak naypeknegij bcefs| a vmẽg 
fetčící ffatnovo Neboti kijkagij lide 
kdo ſſatuow ſſettij / takeẽ od Cidij ſſe⸗ 
třtjn bývá, Darzu (bneyd dir Ta⸗ 
mín ab zu cínem Roc / más farb du mílt/ 
vnd laß dirs machen auffs (bóneft als du 
kanſt / vnd bab achtung der kleyder / * man 


ſagt / wer der kleyder achtung hat / der wird 
auch von leuten geachtet werden. 

Panij: Welice mám dekugi 
Buoh day dlauho zdrámí byli / 0 tý 
péče žádné neměgte / ſſatuow vá (fe 
triti ne gináč než yako woka diva 
budu, Ich danck euch fleyſſig / Gou 
verleyhe euch langwuͤrige geſundheyt / fegt 
Gar vnbekummert / id wil der kleyder nichts 
anderſt als der augen achtung haben. 


GCzeledi vosmlautvání, 
Vnterredung vom Geſind 


Dan: S příflový geſt vopatr⸗ 
ných lidij / že opatrnofří níPbá nezbýe 
wa / pří této Cželádce potěcbý geſt 04 
patrnofři, Es ift beden fuͤrſichtigen 
leuten cín ſprichwort | das níemand vbrige 
weyßheyt hat / bey dieſem geſind iſt warlich 
fuͤrſichtigkeit ſehr vornoͤtten. 

Nebot fe Czlowek pří takowem han⸗ 
dli fervffým kreyti nemuože / krerak 
je ca Sij wka Bača w Kraͤme chowa / 


CLTIII. 
a yak ten Pacholek Samuel 
am ſich cín menſch bey ſolchem handl nicht 
allenthalben verforgen Fan. wie belt ſich die 


MWagd Bathl im Fráni vnd mie der knab 


Samuel? RN 
pPaný: SDa4 ginaẽ newijm / než še 
bobťe / nicsnátí nemobu / aby kde ce 
ktery ftranil, Ich weyß nicht anderft 
denn wol / Fan nichts mercken | das yemand 
ſolt was fenſtern / oder außwiſchen. 
Dán: Mät fe welmi bogijm / aby 

E týší Masſa nepkidijrali / a ſami s 
febau ſrozumenij nenalého neměli, 
Jed foͤrcht febr | das fie das fleyſch nicht balb 
an der baut laſſen / vnd nicht etwa cín ver= 
ftanodt mít cínander betten. 

Wonehdäa Fdyš ſte meli Kraͤmſtée točs 
cy měťítí a waziti / wyſlechl ſem ge / an 
fe (polu wadij / a geden druhemu ſe 
wyznaͤwal. Newlich da jr habt ſollen 
die kramerwahr meſſen vnd wegen /hab ich ſie 
außgeſpecht / wie fie mít einander gehadert / 
vnd eins dem andern bekent hat. 

Báče Samuelowi / še (obě příbráe 
waͤſs / a žes Rudmačřce VDačeť kaupil. 
Sie Batbl dem Samuel | das 5 zu * 


—— vně bab der Koͤchin ein Watſchker ge⸗ 


A Samutl gi zaſe / žes milaͤckowi ko⸗ 
sent pro hlawu daͤwala/ a gey Faca⸗ 
lijty afoffilý Oaromala, 
Dno der Šámuel jr wider / das fie jrem lich⸗ 
baber Gewuͤrtz fůr den Fopff geben / bembů 
DNO fatzenedlein geſchenckt hab. 

wtom kdyzs na ně zawolala / w jert 
to obrátili, Darnád vie du fie ge⸗ 
ruffen haſt / fo baben fie auß dem felben cín 
ſchertz gemacht. 
Protoʒ milã šeno/necbé geſt Cilowět 
Hayopatrněgífi / nemuož téopatrno 


ſti mijti / aby ſe před zlau Cʒeledij mor 


bl wyſttijcy / 4 zwlaͤſſtẽ před zlodís 
Gem domácým, Derhalben liebes 
weyb / ſey einer ſo klug vnd beſcheyd als er 
woͤlle / ſo kan er nicht ſo fuͤrſichtig ſein / das er 
ſich por cínem boͤſen geſinde / vně vorauß vor 
cínem Haußdieb entbůtten moͤcht. 


Dan: | Ponewad geſt takowã 
wee / vář ſem otom nic newedela / ne⸗ 
muozet tak tegnã voze býtí / aby wy⸗ 
gewena nebyla, Dieweyl dem alſo 
iſt / id bab nichts daruon gewuͤſt / Es kan 


CLV. |, 

nichts alfo klein werden geſpunnen / das da 
nicht folt kommen an die Sonnen. 

Ráť to brzo wyzwijm / pozanechmež 
tak nyný tobo, Ich mil folds bald 
arfaren / laß wirs yetzt alfo bleyben, 

Nakz nayméné wijm / a čemu poro⸗ 
sumtým/sapláte gim / kaͤzi obema pryč 
a 3gcdnám úíné / ano mí dtěný vtče 
ſſeneho Mlãdence dátí a za neg flýs 
biti. Alßbald ich des wenigſt innen 
werde / vnd etwas vermercke / fo mil ich jnen 


beyden von ſtundan jr gelt vnd vrlaub geben / 
Dno andere auffnemen / wil mán mír 00b 


tínen feynen jungen menſchen geben / vnd 
fůr jn geloben. 

Dán: € Protímně nic nevčíný(s/ 
É comu yá dobrau wuoli daawam / neb 
Etomu ſwolugi. Du thuſt nichts mí= 
der mich / mein willen gib ich auch / oder ver⸗ 
willig darzu. | 


© Kupowanij 


obojí bo Krãmu £ prodaní, 
V iij 


Don Gůtter kauffen in den 


Kram zum verfauffen, 
Dán. : Dani. 
Der Herr. Die Fraw. 
Pacholek Petr / Der Bnecht Petr. 


Paͤn: ¶ Mnoholiz budeſs potřu 
bowati bo Kramu / abychom za čaji 
ſepſali / a zpijſſijc (geſtli bych vány 
mohl) petra do Nornberka / dadaue 
mu liſt vožříjcý / Fu Dany Lynharto⸗ 
wi poflali, 


id felber nicht kuͤndt / das mír dem Peter ein 
glaubwuͤrdigen gwaltbrieff geben / vn jbn 
gen Vlůrnberg zum Herren Lienhart ſchick⸗ 
ten. | 

paní: SAPteraf bych delala / w⸗ 
fat wýte / še wſſech wecy w Arámé 
málo mám/Eořenných y loketnych. 
Wie felt ih im tbun / tvůft jr doch mol /das 
ich allerlev Gewuͤrtz vno Klen wahr wenig 
ím Fram bab, < 
A vé fobemnobo líbý odženu / nema⸗ 
gecy omnobýd wecech doſtatku. 


ECeduli vodělá. 
Wirſt du vil in kram be⸗ [< 

doͤrffen / damit wirs bey zeyten auffſchreyben/ 

vnd wenn wirs auffgeſchriben baben/ wo fat, 





CLVI. 
Vnd ich treyb mír víl leut wegk / dieweyl id 
n vilen ſachen cín abgang bab. 

Dán: GYTebé geſt na tom / k No⸗ 

mému Létbu ya wyprawijm Petra 
bo CTormberEa/ a dam mu něfÉteré ſto 
Zlattych na fřavý lub. 
ey im alfo/sim Newen Jar mil id den De 
ter gen Nůrnberg ſchicken / vnd jm etlich hun⸗ 
dert guͤlden auff die alte ſchuldt mít geben. 
A copozúftane £ gImeno wanemu čas 
ſu Hat na mne Sſuldbryff neb kezanau 
Dno mas er ſchuldig 
bleybet | das er zu cíner benchten zeyt cín 
Schuldbrieff / oder geſchnittene Zettel auff 
mich mache. 

Panij: SXy4 was za to zaͤdaͤm / 
že tijm prodlewati nebudete/ čim ſpij 
ſſe tijm lépe / prweli tam prigede / bus 
de mijti před ginÿmi s Čebo ſobẽ mys 
bratí, vnd ih bítte euch darumb/ wol⸗ 
let nicht land verziehen / ye cbr ve beffer/ / kum̃t 
er ebe hin / ſo wird er vor den andern was ha⸗ 
ben außzuklauben. 

Dán:  ECTebubu vá mefifatí l + 
geſt prawda / penijze na hoto wẽ mám, 
ce gediné Liſty ſpijſſi / ee“ —* geti. 

4 


Es iſt war / ich wil nícht ſaumen / das delt 
ich bereyt / als bald ich nur die 5 pr 
ben bab | (o muf er fort reyten, 

Pette poĎ ke mne na boru 69 Sw 
tnicky / mám s tebau nětco pilného 
mluvící, Peter Fum berauff zu mír 
2 ſtuͤbl id bab was genoͤtigs mít dir zure⸗ 

en. 


Petr: IHned / gedíné kraͤm zaw⸗ 
ru / a Sklep zamknu. 
Von ſtundan / alßbald ich nur den kram zu⸗ 
tbu / vnd das Gwelb zuſperr. 
Dane/co ſte mne potřebotvalí, 
Herr / was wolt jr mein. 
Dán: : Poſað ft. Sitz níder, 
Detr: $Fiebě poſtogijm. 
Laſt mich ſtehen. pofogým | 
Dan: 4 Sislyffi(s/aby ſedel / w⸗ 
ſſak toliféš ſpuoſobijſs / pako by ſtal. 
Nun hoͤrſt dus ſitz nider / richſt du doch gleych 
ſo vil auß / als ſtuͤndeſt. 
Mily Petre / teď ſem mels zenau ſwü 
rozmlauwanij / o jiné a ginẽ potřeby 
ArámíFé / zprawũ mí dala / še doſti 
málo na Rrámémá prodawati. 
Lieber Peter] da bab ich mít mcínem weyb 


CL VIK 

geredt von ander vnd ander notturfft / was 
den Fram belanget / fie bat mích beridt | das 
fie meníg gnug im Fram zuuerkauffen bab, 
Add bych / abychom vo zpravil / aby 
nám níngafého zboží 3 Normberka 
poflalí/ co tmérádby “ 
Ich wolt gerndas vír ſolches ribteten/ das 
man vns yergent Gůtter von Nuͤrnberg ber 
ſchicket. 

petr? SDd Dane nemijm co radi⸗ 
ti / yakz wy včíntjte neb rostášetelmát 
geſt ke wſſemu dobrá wuole. 
Berr ich weyß nicht zuráten / wie jrs macht 


oder ſchafft / darbey ſey auch mein guter wil. 


Pán: S PDidiloby mí ſene zle / a⸗ 
bych tebe tam fu Dánu Linharto wi 
wyprawil / s mocným měťýcým Li⸗ 
ſtem / aby tam v nẽho wybral / ſneſauc 
fe prwe fe Panij / co by potťebomwala/ 
a na Cedulí řešanau fečetl, 

Ich bab fůr dutangefeben / das ich dich mít 
einem glaubwirdigen gewalts brieff zum 
Herren Lienharten ſchicket / das du vor mit © 
Frawen beſchlieſſeſt / was ſie beduͤrfft / ſolches 
bey jhm außnembſt / vnd abrechneſt auff ein 
geſchnitne zetl. 

D v 


Petr: SGefř dobẽe / kooz Poli chee⸗ 
te / na hotowẽ s fivými wecn bydes 
te / yã nebudu meſſkati. 

Es iſt gut / wenn jr wolt / vnd mit ewren ſa⸗ 
—* fertig werdet / ſo wil ich auch nicht ſau⸗ 

n. 

Dan: 9 Necht geſt na tom | přív 
chyſtay ſobe Kuon / a gine wẽecy cot 
potrebij / vší za tiſm Liſty zorawijm. 

o laß wirs darbcy / richt dirs Roß vnd an⸗ 
9 ding zu / ich wil dieweyl die Brieff fer⸗ 

gen. 


Petr: IPane / kdy Fážete geti / níž 
ſem vá fe Daný fe ſneſt / gíž vom čeho 
pottebuge/a pročmám getí/ feroflým 
fem na hotowẽ. Herr / wenn wolt 
jr heyſſen auff ſein / ich hab mit der Frawen 
(bon beſchloſſen / weyß ſchon mas fie bedarff] 
vně warumb id repten ſol / bín dub (honale 
lentbalben zugericht. 

Dán: $ZCaté yd tebe meſſkati ne⸗ 
budu / teð maͤſs Lifi-Eu Pánu Linhar 
towi mocný werijc Mm tato ſlowa / 
muozʒeſs ſobẽ přečýf ří, 

Jd ml dich auch nicht ſaumen / da haſt cín 
glaubwirdigen gewalts briefFan Seren Lien 


oLVIII. 
harten in dieſen worten / du magſt jn vberle⸗ 


ſen. a“ : 
etr: ANenij potřebij / wijm še 

Sh zlého nepfálís > | Ee ift nicht von 

něten / íd weyß wol jr babt nichts bóf ge⸗ 

ben, * 

—8 s zidoná ſſtoda nentj | poně“ 

waͤdzt hrdla y ſtatku votříjm / tabé 

Liſtu ſweriti mohu. Es iſt kein 


ad (vocyl id dir leyb vnd leben vertraw / 
k o íd dir die brieff auch vertrawen. 


Eiſt mocný werijcp. 
Ein glaubwirdiger Ge⸗ 


6 


malts brieff. i 
Zušbu fivau wzkazugi / Slowů⸗ 
tny Dane Linbarte/příjtelí můg 
mílý / zorawij y wſſeho dobrého 
waͤm / Manzelce waſſij / Dijtkaͤm / y 
wſſemu domu waſſemu přál bych / ya⸗ 
rozto přátelnom ſwym mílým / Ne⸗ 
moha fám ofobně kwaͤm ft wyprad 
witi / k čafu tomu podlé naſſeho zůſtã⸗ 





nij / pro ſwe pílné a znamenité zane⸗ 


prasoněníí / Y teď obfýlám ha mýfi 
fivém Petra (lužebnýta a Faktola⸗ 
fivébo 3 ſtrany gednaͤnij wſſech votcý 
Kupeckych /kteremuz fém mocně po⸗ 
vučil/a mocý Liſtu toboto poraučím 
na zyſt yna firátu s mámi gednati / 
wluwiti / ſmluwiti / trziti / kaupiti / o 
předefilý dluh zawrijti / take bylaliby 
potreba / y kwitowati / o giny ſtatek ſe 
vmluwiti / na Sſuldpryff neb řezané 
Cedule dlub fepfati/a wſſecko věíníci] 
tu moc aby měl / yako bych vá fómtu 
wlaſtne přítomen byl,  Protojmás 


ša Dolřítoe a přátelíky/ yakozto ſweho 


milého příjtele žádám / že cemu toho 
wſſeho 3 vplna a do cela — bude⸗ 
te / očťoli s wámína míjfčemém ge⸗ 
Onatí bude / a cožby Loli / neb yakeho 
Z3boʒij potrtebowal / k tomi a rv tom 
gemu radní a pomocní budete / a ſtat⸗ 
ku dobrého/ odbytneho / a nezlešelého 
dáte y ſwetijte / Eteřéhož bych y yd od⸗ 
bytí mohl / A yã wam w tom ſtaͤti ch⸗ 
cy / y ſwau dobrau výru ſlibugi zpra⸗ 
witi / a dobrymi ſtrijbrnÿmi Pentʒ⸗ 





CLIX, i 
zaplatiti / 4 wſſecko vẽiniti / pofubš 
dobrému přínáleštíj. Toho na ſwedo⸗ 
mij a prawü giſtotu Sefrétem fivým 
wlaſtnijm tenco Liſt zapeẽetil fem / 
Genz geſt dan / Leta ꝛc. 


18 willigen dienſt zuuor / Namhaff⸗ 
tiger Herr Lienhart / guͤnſtiger lieber 
freundt / wenn jr ſampt ewer Haußfraw / Fin 
dern vnnd gantzem ewrem Haußgeſinde 
friſch vnd geſundt weret / das guͤnnet ich euch 
hertzlich gern | als meinem guͤnſtigen lieben 


Areundt č, Dieweyl ic ſelber zu dieſer zeyt / 
vnſerm verlaſſen nach / perſonlich meiner tres 


fflichen groſſen geſchefft halben / bey euch 
nicht erſcheynen mag / ſo hab ich meinen die⸗ 
ner vnd Factor den Peter an meiner ſtadt 
von wegen der Bauffmanſchafft / zu euch ge⸗ 
ſandt / Welchem ich mit gwalt vnd krafft die⸗ 
ſes brieffs auff gewin vnd verluſt ernſtlich 
befelhe / mit euch zuhandeln / reden / bereden / 
feylen / kauffen | von der vorigen ſchuld be⸗ 
ſchlieſſen / auch mo ferr es not thet / quittiern / 
vmb ein ander gut bereden / auff ein ſchuldt⸗ 
brieff oder geſchnittene Zettel die ſchuld be⸗ 
ſchreyben / vnd alles zuthun eben dieſen gwalt 
hab / als wer id ſelber gegenwertig rerhan⸗ 


den. Oerbalben wil id eu freundtlich ale 
meinen gůnftigen leben freund gebetten baz 
ben / das jbr jm folbes alles / wo von er mit 
euch meinent balben/ oder in meinem nemen 
handlen wird / gantz vnd gar glauben / vnd 
was / oder was fuͤr gut er bedoͤrffen / darzu jm 
ratten vnd helffen / ein gut anweriges vnd 
nicht verlegenes gut / des ich auch bald an⸗ 
weren moͤcht / geben vnd trawen werdet. 

Darumb wil ich euch genug tbun / gelobe 
auch bey glauben vnd trewen diß mit ſilberen 
groſchen zubezalen vnd entrichten / auch alles 
zuthun / was cínem frommen redlichen vně 
auffrichtigen zugehoͤret. Vnd des zu warer 
vrkundt / hab ich mit meinem angebornen 


Secret oder Sigel dieſen brieff verſigelt. 
R 


Geben im far c. | 
Petr: ¶ Dobřemí ſe lijbij / geſt do⸗ 
ſtateẽnẽe vdělán, Es gefelt mír wol| 


er iſt rechtfertig gemacht. 

Dán: SpPentize take ſau pohoto⸗ 
wẽe / giz muožefs/ Fdy koli chceſs / geti⸗ 
Das gelt iſt auch verhanden / nun magſt du 
wenn du wilt reyten. 


Petr: MNewijm / neraͤd bych ſam 
gei / tak ſe nadegi / že Pán Barcholo⸗ 


CLX. 

meg Sufen krogiẽ Pacholka ſweho 
take chce pro Suťna poſlati. 
Ich weyß nicht / ich wolt nicht gern allein rey 
ren / ich halt darfuͤr / das der Herr Barthlme 
gewandtſchneyder ſeinen knecht auch dahin 
nad Ehud ſchicken wird. 
Puo gdu prẽeʒwijm / kdy bude chtijti 

eti / gelibychom ſpolu. 

ch wil gehn vnd erfaren / wenn er wird woͤl 
len auff ſein / ſo reyten wir mit einander. 


půn: ¶Odi pẽezwẽez / a yãt za tijm 
tyto wẽcy ſwaͤi. Gehe erfars| id 


Petr:  YZýtra ráno we Omwanáct 
hodin. Morgen frů / vmb zwoͤlff vhr. 
Dán: FTo geſt dobẽke / budete mij⸗ 
ti lepſſij a bezpecẽnegſſij ceſtu. 
Das iſt recht / ſo werdet jhr einen beſſern vnd 
ſichern weg haben. 

Detr: G Clu Pane milý / gij geſt 
čas abyd)om wſedali / a geli / wás žes 
hnaͤm / mijwayte (e dobre, 

Nun mcín Herr | es ft zeyt | das mír auffſi⸗ 
tzen vně wegk reyten | ich wil euch geſegnet 
haben / gehabt euch wol. 

Dán: ISlyſſto mílý Petře / za to 


dwil dieweyl diß cínbínden, 


tebe žádám / na fivé pamětí aby ml 
od koho a kde gedefs / proč pe 
gedeſs / aby o to bedliwoſt mel / a dob⸗ 
ke zgednati hledel. Boͤrſt dus lieber 
Peter / ich bít dich / gedenck von wem / vo hin 
warumb / vnd zu mem du reyteſt / das du fleyß 
ankereſt / damit du es wol außrichteſt. 

Na Ceſtach a na noclez ych aby ſe o⸗ 
patrně měl / zbytečného pitij a hry ſe 
waruog / aby nẽekdo tebe newyſſpehu⸗ 
gijc / tobe na zdrawij / amnéna ſtatko 
fifodby nevěinil / a lidſteho pofmidu 
vgijti abychom mohli. 


Am weg vnd nachtlegern halt dí fuͤrſichtig Vnte 


bůrte dich des vbrigen trinckens vnd ſpilene 


damit dich niemand außſpehe / dir an deinem 
geſund / vnd mir am But nicht ſchaden thu| 
auff das wir der weltlichen ſchand | vně det 
lent pot entgeben módten, ->> 
Petr: JMuog milý Pane/ oto za⸗ 
dne ſtaroſti neměgce/ s pomocý Ppana 
oba wffemobaucýho/ tobo ſe wſſe⸗ 
bo vmarugi/ awam dobře zgednam. 
Mein licber Herr / ſeyt nur vnbeřummert| 
mit Gott des Žilimedhrigen hilff wil id mich 
dieſes alles enthalten / vnd euch die ſach mol 
außrichten. Pan 


baucý y 


— | 
* Dán: GDayj to pán Buoh wſſe⸗ 


mohaucy / aby ſe £ nám zaſe w dob⸗ 


rém zdrawij natorátil, 
Gebs Gott der Allmechtig/ das du friſch vně 
geſund míder zu vns kumbſi. 

Petr: ¶ Day to Pán Bůb wſſemo⸗ 
s mámi, Das verleyhe vns 
Gott der Allmechtig mit einander. 


G Ceſte z Prahy do 


Normberka rozmlauwaͤnij. 


rredung vom Weg / von 
Prag auß den Nuͤrnberg. 


petr a Jan / dwa Faktorowẽ. 
Der Peter vnd Hanns / zwen Factores. 


Petr: G MBratře Jene Towaryſſi 
muog mílý/ gſyli hotow/ giz hned rý, 
hodin bijti bude / brzoliz budeme wſe⸗ 
batí“ Bruder Hanns mein lícber ge⸗ 
fel/ biſt du fertig | es wird balo zwoͤlffe (hlas 
gen / werden wir bald auffſitzen? 

Jan: J Raͤ ſem hotow / gedinẽ wſe⸗ 
bauc geti. Ich bin fboň fernsl nur 


das mír auff ſitzen vnd daruon reyten. 
Petr: 8 Coʒ tehdy meſſtk ame / pro⸗ 
ez ne gedeme / gdi pro Buoñ / wſeday 
přígeĎ (em / a pogedeme rve gmen⸗ 
Bozij. Was ſaumen mír vns dann] 
warumb reyten mír nicht? gebe vmb dis 
Roß / ſitz auff / vnd reyt ber/ fo woͤllen wir in 
o —— fort dahin reyten. 
an: g2ã giz muog mílý Petie 
* fe bo o by seffee mefitáfo. $ 
on lie 
Šob prd er Peter suff dem Roß / vnd 
Petr: | Sehnal ſem fivé milé přát 
on: pe J — * budu wſedati. 
meine li | 
bab eoffTise á iebe freund geſegnet / wil auch 


Jan: FTakelis Kuchakko poj“ 
rý ť Haſt du auch die Ou“ 


Petr: TMůg milý Jeniẽku / wſſech 
kterijz wi dobreho pregij / geðõmej we 
gméno Dožij. | Mein Henßlein /alle 
die mír guts goͤnnen reyten wir fort ím nás 
men Gottes. 

* 2 g pog/biš napřed / váť cely 
mnijm. 
——— eyt voran / úd weyß den 


Petr: ale yã vmijm geð wenz 
brány napted 3 Meſta / vkazit ya to⸗ 
bz, Aber ih Fan reyt nur sum thor 
auß Der ſtadt | ich mil dir in weyſen oder an⸗ 


zeygen. 
Jan: ¶To geſt dobře / kdyz Ceſtu 
vmýfs/ nebudem fe tak mnoho na ce⸗ 
ſte zaſtawowati / abychom ſe meli w⸗ 
ſſudy ptati. Das iſt gut / wenn du den 
weg weyſt / (o werden wir vns am weg nicht 
(o offt auffhalten | das vir vberal fragen 
ſolten. zá 
„> Petr: SDÁ rozuměj muog mily 
Jene / žes týna Ceſtaͤch nemnoh⸗ by⸗ 
sval / koyz prawijſs / abychom ſe ne⸗ 
ptali / a ſe neobmeſſtaͤwali. 
Ich verſtehe lieber Hanns | 046 du nicht offt 
gereyſet bífi/ weyl du ſagſt / das wir nicht ſol⸗ 
ten fragen | vnd vns nicht ſaumen. 
Tototyá tobě prawijm / megty ſwẽ⸗ 
bomého Towaryſſe na ceftu neb nes 
meg / geſt tobě potřebtí na cefin fe pta⸗ 
ti aby potom fám vmel ceſtu / muožeč 
tať tob? / yako Pánu twemu potřeba 
naſtati / žeby mufyl dnem y nocy geti / 
a ne widycky Towaryſſe p 


Das ſag id dir / bab ducin bekandten defel: 
len auff dem weg oder nicht / fo muſt du nad 
Oem Meg fragen | damit du denn auch felber 
den weg Fennefi | có moͤcht dir oder deinem 

erren ſo groß von něten feín | das du ti 


vnd nadt reyten muſt / vnd findeſt nicht vbae 


al — 

n gSãwam za prawe / geſt to 
giſte tak / yät ſem mnobo nez —* 
wal / cheyt ſe tomu naučící, 

Ich gib dirs fuͤr recht / es iſt endlich alſo / ich 
bin nicht vil geritten begers erſt zu lernen, 

Petr: 


wal. in lieber ich mí 
dir an mir ſelbſt * lieher Hanns / ih wil 
ben | dieweyl ich bey meinem vorigen Herrn 
in Sibenbůrgen geweſen bin / es iſt war / id 

in jung vnd in vilen dingen nachleſſig ge⸗ 
weſen / bin auch offt geſchlagen morden. 
potom mí (amo trápený rozum da⸗ 
2/36 [em níBdA bež Tabbiet negezdil/ 
abych gich pří ſobe nemel. 


S Muog milý Jene / daͤmi 


——— 

Darnach hat mir das ſchlagen oder die mar⸗ 
ter ſelber den verſtand geben das ih nimmer 
nicht an ein ſchreybtafel geritten bin / das ichs 
nicht bey mir gehabt bet, 

2 tovat ſme zMeſta wygeli / hned 
ſem ſe ſweho towaryſſe / kreryÿz ceſty 
ſwedom byl/ptal/Eoc máme getir ko⸗ 
lik mijl ob měfřa / kterak te wſy kijka⸗ 
gij / od této wſy dalekoli do meſta / yak 
tomuto Meſtu kijkagij / dalekoli tato 
hora od Meſtu neb Zámťu lezij :č. a 
wſſecko to (obz (im napſal / potom na 
to ſem pamatoval. | 
Vnd wenn wir etwa auß cíner ſtadt deritten 
ſein / fo bab íd fluchs meinen geſellen / der die 
weg kent bať| gefraget / mo ſollen mír hin 
reyten? wie vil meyl von der ſtadt / wie heyſt 
das Dorff / wie heyſt die Stadt / iſts weyt von 
dem Dorff in die Stadt /ligt der berg weyt 
von der ſtadt oder vom (blofš:č. vnd bab 
—* alles auffgeſchriben / darnach darauff ge 

acht. 


Jan: TB to giſtẽe (Iyfitim muog 
milý Detře/rosumým tomu / kdes ko⸗ 
lí byl/ žes málo zahaälel. | 
Ich bór das endlich dern / mcin vě 

X iij 


vně verſtehe das / wo du geweſen / das du we⸗ 
nig můffig gangen biſt. 
Petr: © SA tomu kdyz nekdy Pán 


neřeerého Sluzebnijka nekam poſlati 


tel / a ten Ebyž fe wym lauwal / je ce⸗ 
ſy nevmij / tebdy yá hned powědil 
ſem / Dane vá vmým, 

Darzu wenn der Herr cínen knecht etwa but 
hin ſchicken woͤllen / vnd er ſich hat außgere⸗ 
Oct / das er den weg nicht weyß / fo bab íd 
bald geſagt l Herr id) weyf jn, 

Tehdy Pán bned mne pobiwálil/ 4 
tohoto vo nemiloſti měl / tak vá ſwau 


pilnoſtij a wernoſtij miloſt a dobrat“ 


prijzeñ od Dána (obě fem způfobil/ 4 
— neprijzeñ. Da hat mich der 
err bald gelobet / vnd diſen ſambt (cínem 
vnfleyß in vngnaden gehabt / alſo hab ich mit 
pom Berren mít meiner trew nad vně gũſt 
zu wegen bracht / vnd 2 vngunſt. 
protož muog milý Jene čýtámaní 
Lide / kdo co chee wedeti a znátí/ mu⸗ 
ſyt ſe na to pilně ptaͤti / a němý nic ne⸗ 
z3gednaã. | Dčrbalben mein lícber Hanns / 
cs ſagen die leut / mer da wil etwas wiſſen 
vnd koͤnnen / der muß fleyſſig darnach fragenl 


CLXIIII. 

vnd cín ſtum̃ richt nichts auß 

fan: IW prawde geſt tal 
Es iſt in der warheyt alſo. 

Petr: ¶ Rdez paf chceeme wobẽd⸗ 
wati a Konij poPrmíti “ 
Wo měllen mír dann das Mittagmal eſſen 
vnd die Roß futtern. jee 

Jan: $Dá newijm / váť em doma 
poſnijdal / na gijdlo nedbám / mohl⸗ 
bych poẽkati až na nocleh. 
Ich weyß nicht / id bab daheym gefruſtucket / 


AWis eſſen gar nichts / ich moͤcht wol biß auff 


das nachtleger verziehen. 
petr: N Nenijt neš o Bonẽ / wſſak 
bych yyá toho mohl doweſti / prwnij 
ben mufýme Koñuom howẽeti / abys 
chom ních nepřebnalí a neobrasylí. 
Es ift nur vmb die Ref / moͤcht ih dod das 
auch volenden / wir můffen aber den erſten tag 
der geul verſchonen / das wir ſie nicht vberja⸗ 
gen ono beſchedigen. 
TD Beraune pokrmijme / a vo Zẽbraͤku 
budeme nocowati. 
W Beraun woͤllen wir fůttern | vno zum 
chebrack cín nadtleger baben. ; 
Zu budeme mijti ddd 0" Vákd 
uij 


če y Hoſpodyni / v Fterýchi mnoho do⸗ 
brych lidij ſtaͤwã / Lošný 6 ne zlé 
magij / geſt na čem odpočinauti. 
Da merden mír cín guten Wirdt vnd Wirtin 
baben/bey welchen víl guter leut in der Her⸗ 
berig ſtehen oder ligen / ſie haben gute bet ge⸗ 
wandt / darauff man mol zu raſten hat. 
Jan: gGiſte geſt dobře | 6 tab 
pravotjm / by bylo dofří málo nýfiíl 
kdyz geſt na cem Odpočinautcí / tehdy 
bned dobře, Es iſt fůrvvar recht / id 
ſag das / wenn einer ſchon wenig zu eſſen / vnd 


nur warauff zu raſten bat / fo iſts gut vně 


LTA takẽ Hauſtnechta 


zuerleyden. 
Petr: 

Nemce / bywal na (lušbz tv Lornbere 
ce /dadamu Braycar / zpra nám 
Bonẽ welmi dobke / nebude fe potěebý 
O nic ſtarati. Er hat auch einen Oeut⸗ 
ſchen Haußknecht / der hat 34 Nuͤrnberg de“ 
dient / wenn mír jbm cín Ereutzer geben | (6 
verfc Agt er vns die pferd nur gut ding / alſo 
doͤrffen mír vmb nichts ſorgen. 

Abudeſſli chtijti na býlýd ſſatech le⸗ 
zeti / 3pratijíš to wſſecko Sraxca⸗ 
rem gednijm / dada gey Rudačee/ 9 


| CLXV. 
budet vfiláno yako Pant. 
Dno mírfi du měllen auffnem gewaſchnen 
leylidern ligen voenn dd der Bódin nur cín 
Creutzer gibſt / ſo richteſt du alles mit auß / vnd 
wird dir wie einem Berren gebett werden, 


Jan: gGiz bych vá nedbal / abys 
chom tam byli. Ich achtet gar nichts 
das wir ſchon dort weren. bn 

Petr: SYOfAE giz nenij půl míjle/ 
yakzj na tento wrſſek wygedem / hned 
zebrát vhlýdáfs/a bynty widijſs 34 
meť CočnýE/ níž daleko býti nemůže, 
Iſts dod Fein balbe meyl mebr / alfšbald wir 
auff oenbůbel hinauff reyten/ (o wirſt du von 
ftunoan Schebrack feben / vnd dorten ſichſt 
dus Schloß Totſchnick / nun Fan cs nicht weyt 
ſein. 

Znamenay ſobẽ ceſtu aby potom wẽ⸗ 
del / a nerošdy ſe ptal. 
Zeychne dir den weg auff / das du in darnach 
wiſt / damit du nicht ſtets frageſt. | 

Jan: SVárád/ prav mí, 
Gern/ fat mírn nure 

Petr: JMaſs tří míjle bo Berau4 
na3 Prahy. Au haſt drcy meyl gen 
Beraůn von Drag. * 

v 


Odtud we mile do Zebraͤka. 
Von dannen zwo meyl gen Schebrack. 
Gedna mijle do Czerhowic / druhá 
bo Mayta / třetíj přes Wydrkiduch do 
Rofycan. Ein meyl gen Cfiberbomic/ 
die ander gen der Maut / die dritt vber den 
Wypdřidud gen Rockytzan. 
3 Bokycan dwe mijle do Dlsně, 
Don Rockytzan zwo meyl gen Pilſen. 
3Plznẽ tří mijle bo Strijbra / neb na 
Klaſſter Kladruby. Von Pilſen 
drey meyl gen der Mieß |: oder auffs Cloſier 
Cladra. 
5 Aladrub na Příndu tří mýle / a tu 
pul cefty od Praby gefi do Normber⸗ 
ka. Von Cladra drey meyl auff Frawen 
berg / vnd da iſt der halb weg von Prag gen 
uͤrnberg. Wy" 
Na welifé a vvyfofé Hore Zaͤmeb. 
Auff cínem febr boben bergein Šdlof. 
A welmi dalefo vblýdá 3 ního 00 
Cech y bo Nemec. 
Vnd man Fan fafi weyt darauff in Behem 
vnd Deutſchland feben, 
5 Příndy přes les brož mijle do Wod⸗ 
hauzu. | 


ČCLXVU m 
Don Frawen berg ſeind zwo meyl vber den 
Waldt den Weytbaufená 
Odtud drubé dwe do Fodrauzu. 
Don dann ander zwo meyl den Fotras. 
= Fodrauzu dwe mijle do Sſinthytu / 
a nebo bo Zubu, 
Don Fotras zwo meyl den der Schuͤndthůͤt⸗ 
ten / oder gen Luge. 
Odtũud dwe mijle bo Syrſſowa / 43 
Hyrſſo wa drvě do Sulchochu. 
Děn dannen zwo meyl den Hirſchaw | vně 
pon Hirſchaw zwo meyl den Sultzbach. 
z Sultʒpochu mýle do Hechu / a3z He⸗ 
dou gedna WTýle do Hartmanowa 
Sworvu. Don Sultzbach cín meyl biß 
in die Heg / vnd von d Heg ein meyl biß gen 
Hartmans hoff. 
Z Hartmanowa Dworu gedna mijle 
do Herſſpruku. Don Hartmans boff 
cín meyl biß den Herſpruck. 
> Herſſpruku dwẽ mijle do Lauffu / a 
3 Lauffu dwẽ do Nornberka. 
Von Herſpruck zwo meyl gen lauff / vnd von 
Lauff zwo biß den Viůrnberd, 
Atak muog mílý Towaryſſi maͤſs tý- 
3Prahy xxxij. mýl bo Nornberka. 


Dno alfó mein lieber geſell / aſt Du von Dr 
gen Nuͤrnberg 32. meyl 9— 

San: * Sekugit muog mílý To⸗ 
tvavyff/šes mí vřásala wypfaltu Cus 
ſtu / číftá wec geſt to znáti / coʒ yã Čas 
ſtegij čínící a ſobe posnamenatí chey. 
Ich danck dir mein lieber geſell / das du mít 
den weg angezeygt vnd beſchrieben haſt | cs 
iſt ein fein ding diß zu wiſſen / des ich dann 
oͤffter thun / vnd mir ſolches auffzeychen wil. 

Detr: EChceſſli Cjlowen byti / 
a dobrym lidem flaušící / přes Swet 


DNO frommen leuten dienen / gub in der wel 
handeln / ſo muſt du dich mit den Leuten de⸗ 
kant machen / vnd nach den wegen / Stetten / 
Stedtlein vnd Soͤrffern fragen, 

Jan: JNepominu tohotak vdẽe⸗ 
[ám / že ſobe to y gíné poštamenám. 
Ich wile nicht vnterlaſſen / ſonder jhm alſo 
thun / das ich mir VE vnd anders auffzeych⸗ 
nen wil. * 

Gediz napřed do toho ebraka. 
Reyt voran den —— 


CLXVIL — 


© Noclehu a Hoſpo⸗ 


de rozmlauwänij. 


Vnterredung vom Nacht⸗ 
legerwnd Herberig. 


Jan: S pPětče/ níž ſem vá ſe wyſpal 
po tak dobré Weẽerki / (nad bude čas 
wſtati. * | Deter/ ic bab ſchon nad dem 
guten Abentmal aufgefblaffen ] es wird víl= 
leycht nun zeyt ſein auffzuſtehen. 
Petr: S Bolif geſt níž bodíny 
Vmnb míeníl vhr iſt ce z 

Jan: S Dude hned býti gedenaͤct / 
wſtanu yã / a Láší Hauſtnechto wi ko⸗ 


ně ſedlati. Es wird bald eylffe ſchla⸗ 
gen / id wil auffſtehen / vnd den ———— 
heyſſen die Roß ſatteln. 


Petr: ANenij zle/ a pogedeme po 

anenáblu/ wſſak Meſyc ſwagtij / vge⸗ 
dem dodne mýlí neb pýldruby, 
Es ift nidt boͤß / ſo měllen wir fein gemehlich 
dahin reyten / ſcheynt doch der Mon / wir měl 
len wol ein meyl oder anderthalb reyten ehe 
es tag wird. 


Jan Soni gíž ſau fedlaný / ge⸗ 


bíné rofebauce geti. Diepferd ſeind 
ſchon gefattelt/nur auffſitzen vnd fort reyten. 


Petr: Naͤt taťé meſſtati nebudu / 
wſſak ſem weeraͤ wſſecko zaplatil / za 
gijdlo / Piwo y wobrok FonfFý/ Hauz⸗ 
knechtu y Ruchaťte na piwo ſem dal, 
Ich wils auch nicht ſaumen / hab ich doch ge⸗ 
ſtern alles fuͤr eſſen / Bier vnd Futter bezalt/ 
dem Haußknecht vnd der Koͤchin cín trinck⸗ 
gelt vnd letz geben. 

Wyweð mí muog Kuoñ / a wſedauce 
pogedeme voe gmeno Boxꝛij. 

Sůr mír mein Roß herauß / wir woͤllen auff⸗ 
ſitzen / vnd in Gottes namen dahin reyten. 

Jan: € Geömez / ty napred | 3654 
tebau, So reyten mír / du voran / vnd 
id dír nád. 

petr: ¶ Nu kterakt fe prwuij noc⸗ 
leh luͤbij? Nun wie gefelt dir das er⸗ 
ſte nachtleger? 
Jan: 9Dobẽe / Foyšlépe bytine⸗ 
m6blo/mnobo wreſtu / a málo Win⸗ / 
3 taPové chwäly ſtůro by níc nebylo, 
Wol / weyl es nicht bát Fónnen beffer ſein vil 
redens / wenig dahinder / es iſt ſchier aus dem 
groſſen loben nichts worden. 


CLXVIIL 
Zauzknecht z Normberka / gtli še Ko 
nuom tak pilne Wowes dawal / yak 
ge priprawil / hodno by nu bylo pli⸗ 
gijc po deko wati. ¶Der Haußknecht 
von Viůrnberg | hat er den pferden ſo fleyſſig 
habern geben / als ers zugericht / ſo wer er 
werdt / das man jm mít ſpeyhen dancket. 
Ziaͤdny nenij wycyzeny/twemu paf 
hrijwy ani wocaſu nezačejal, 
Keins iſt nicht geſtrigelt / deinem hat er die 
man noch den ſchwantz nicht kembt. 
Byt mluwiti vmělí / powẽdelit by / 
Mmnobolí ním dal Wowſa. 
Solten fie reden koͤnnen / fie vourden ſagen 
ob er jnen vil babern geben bat, 
Budelit tal na ginych Hoſpodach ya⸗ 
ko w prroný | takt mufýme famí kko⸗ 
nuom přiblédatí, Werden díc anz 
deren Herbrig alfo ſein / wie dieſe erfie/ ſo 
muͤſſen wir ſelber zu den pferden ſehen. 
Petr: Yznáfs | že nemuoz tak w 
Meſteẽku byti yako vo Meſtẽe / dokudz 
byli nepoboťelí/ roelmí dobre ſe meli / a 
zpraäwny re wſſech wicech / y m loz⸗ 
ných ſſatech doſtatek byl. 
Su weyſt wol / das nicht alſo in cínem ſtaͤtl / 


als in einer Stadt fein Fan/ ehe das ſie auß⸗ 
brunnen ſein / haben ſie ſich warlich allenthal⸗ 
ben fein gehalten / am beth gewandt / noch an 
nichten kein abgang gehabt. 

Jan: ITehdy diru není /je hHo⸗ 
ſpodynẽ tak čífte za gijdlo berau / po 
dwau groſſijch býlých / a yá novým 
aby wſſecka Weẽere sa dwa groſſe ſta⸗ 
la / a wzala za nij od ſſeſti oſob dwa⸗ 
náct groſſuow bijlych. 

So iſt kein wunder / das die Wirtin vmbs eſ⸗ 
fen fo víl zu zwen weyſſe groſchen nemen 
vnnd id weyß nicht / ob das dans Abent⸗ 
mal zwen groſchen geſtehe | bat dennoch dat 


fůr zwoͤlff weyſſe groſchen von ſechs perſo⸗ 


nen genommen. 
Sſenkyrkka takẽ fe nezmaylila / dwe pii 
neſla / a tří napſala. 
Die Schenckin bat ſich auch nicht vergeſſen / 
hat zwo kandel geben / vnd drey angeſchriben. 
Hoſpodar 34 Wobrok takẽ dobře po⸗ 
kijtal / tak maͤm za to še ſe w Norm⸗ 
berce vẽil / neb laeynau kridu měl, 
Der Wirdt bat deßgieychen vmbs futter mol 
gercchnet / ich halt alſo darfuͤr | das ers zu 
Vlůrmberg gelernet hat / oder bat cín molfeyle 
kreyden gehabt. D nas 


CLXIX. | 

D nás Wowes po defýti groſſijch bý 
lých geden Strych neb Korec / a zde o 
polowicy dráše, Bey vns iſt der Ha⸗ 
ber vmb zehen weyſſe groſchen cín Šdbeffelf 
hie aber vmb die helfft thewrer. 

petr: I Znaͤſs muog mílý Jene / še 
žádný nerád bármo ptacuge / ano čís 
kagij še Kuke na darmo nerádo hra⸗ 
be/aby negakeho Zrneẽka nenaſſlo. 
Au weyſt lieber Hanns | das niemand gern 
vmb ſonſt arbeytet / ſagt man doch das ein 
Hun nicht gern vmb ſonſt ſchart | das nicht 


twa ſolt cín koͤrnlein finden, 
Cot geſt gegich plub / týmě oní fe zi⸗ 


wij. Das iſt jr pflug / mit dem neren fie 
1 — 
di A G Giſte ne fffarcbé / Hoſpo⸗ 
dat wore / Hauzknecht mu pohonij / 
Hoſpodynẽ rosfýmá / a Kuchartka $ 
Sſinkyrkau zavolačugí / neslý plub 
iſte magij. Endlich nicht vbel / der 
* ackert / der Haußknecht zeucht den 
pflug / die Wirtin ſeet / vnd die Boͤchin mít der 
Schenckin ábren / fie haben dennoch fuͤrwar 
nidbe ein běfen pod P 0 
Rwoẽtez / ſegtez / zawlacugtez /dzẽteijl 


bečtež a piffcešl ažť waͤs takẽ Čert nas 
—* „ová ny. 4 fo —2* ſeet / ehert / reu⸗ 
vnd ſchreybt 

se probí epbt / das euch der Teuffel 
ino by mě za geden Meſyc wymora 

lí / že by mí w mém Meſſey nie nezi⸗ 
alo, Wurden fie mír dod in cínem 

Monat auf acfern/ vnnd nemen / das mir 

nichts mehr ím beutel blieb. 


Petr: GTy3 hnewu mluwijſo / gi⸗ 
ſte / še fena tom maylijſs / vvffat t4 
fám £braný vmijſs oběruce příprav 
svítí / A gednobo natábnautí tvffeli“ 
gee to kaupi / yako Kunuk Trhu, 


u redeſts aus dem zorn / fuͤrwar du irteſt 


dich / kanſt du doch ſelber auch beyde hende 
zum nemen zurichten / vnd einen in allerley 
kauffmanſchafft mie ein Marder auff dem 
Marckt auffsteben, 

Jan: SA Lojný ſſaty byly by mo⸗ 
bly ſtaͤti / než newijm Fby fau gepras 
lí, Das betgewandt / bet ſich ool móden 
treffen / ich weyß aber nicht wens gewaſchen 
iſt worden. 

Wſſat ceycha tha ſwrchnij perint yna 
ſpodnij welmi ſſpinawa / proſteradlo / 


| CLXX, : 
ceyſſty ma poduſſtach y ne políftáči 
zaſſpinenẽ aš hanba. | 

Iſt doch die Ziechen von der duchnet / oder an 
dem vberbet vnd vnterbetb/ das leylach / kuͤſen 
vnd polſter ziechen / ſo ruſſig vnd ſchwartz des 
weſen / das nur ein band iſt. 

XR tomu tak ſau woſſtliwẽe ſiurdely ya⸗ 
kyms kyſelym potem / še bych tak rád 
byl na Senẽ ležel, Darzu babens (6 
grewlich nach cínem ſauren ſchweyß geſtun⸗ 
cken / das ich gleych ſo gern wolt auff dem 
hew gelegen ſein. 

Akucharka tak byftře vſtlala / y blechy 


wybrala / že ſem giz déle lezeti nigakz 


nemohl. Die Bóbín bat (o luſtig ge⸗ 
bet / vnd die floͤch außgeſucht / das ich ſchon nit 
lenger ligen kundt bleyben. 

Detr: JMuog milý Jene / tot geſt 
geſſte bobťe / ale koyyj do Nemec neb 
do Ober prigedeſs / nagdeſs luoze v⸗ 
ſtlane pod Kobercem / a ſſaty welmi 
níčemné / ro ſwrchnij peříně tak mno⸗ 
bo peří nebude/ yako vo té poduffce, 
Das iſt nod gut / mcín lícber Hanns / aber 
wenn du ins Deutſchland | oder Hungern 
kumbſt | fo wirſt du cín beth vnter cínem Čes 


X4 


bí oder kotzen gebett finden / faſt heyloß bet 
gewandt / in der duchnet aber / oder oͤberm bet 
va Faum fo víl federn ſein ale i dem 
UB 

protož přígmí v lidij / cot vdelagi 
wdẽẽene / a w dobré obrat / kEdyz budeje 
doma / vdelaſs ſobẽ vat fe lýbící budu, 
Derhalben laß dirs angenem ſein / vnd nimbs 
fůr gut an / was man dir bey den leuten duté 
tbut / wenn du da heym wirſt ſein / fo magſt 
dirs machen / mice dír gefallen wird. 


Jan Slyſſto Dětěe / co whod / 
to dobro / co příjlifs/ to mnoho. 


Hoͤrſt dus Peter / die leut ſagen / was recht/ 


das iſt gut / zuuil / das iſt vngeſundt. 
Petr: SAngefitat / ale mijwogij 
oni rozličné Hoͤſti Sormanéť ným 
přígedau/ / Wowſa / Sena s febau přís 
wezau / tretijho dýlu na wobroku gich 
nevzij wau. Za es iſt wol war /ſie pfle⸗ 
gen aber manicherley geſt zu haben / die fur⸗ 
leut kommen zu jnen vnd fůren habern vně 
bem ſelber mít] alſo das ſie kaum den helfften 
theyl jres Futters brauchen. 
Na güdle / na pitij doſti malo / gím 
wſſickni ſlauziti / gijdlo ſtrogiti / a ditj 


CLXXL 

mí pálití/ kdezby pat braͤti měli / Fy 
by ſobẽ saplatící nekaͤzali. 

Am cffen vnd trincfen auch wenig gnug / 
denn ſie werden jhnen alle mit einander die⸗ 
nen / eſſen zurichten vnd bolo brennen / wo 
ſolten ſies auch neinen / wenn ſies jnen nicht 
hieſſen bezalen 

Jan: Wie mijwagij hoſti niné/ 

geſſto gich ginäẽ vzij wagij nezli For⸗ 
manuow / budto w Trhy neb m Jar⸗ 
warky / koyz prigedau. 
Sie haben aber auch andere geſt / welcher ſie 
mehr denn der Furleut genieſſen | es ſey in 
Maͤrckten / oder Jarmaͤrckten / wenn fie su 
jnen fommen. 

Petr: S Wſſak ſau fe vytí pohorſſi⸗ 
lí / ktetijj ne prikrytych wozych gez⸗ 
dij / nekterij tak (au zprawnij / še © (ed 
bau Wowes / y Sekanijnu do Hoſpo⸗ 
dy mosý / Pdyby taťé Marſſtal přís 
wezli s febau / tebdy by doſti málo ve 
tratilí, Haben doch die / ſo in verhaͤng⸗ 
ten waͤgen faren / auch abgenomen / oder ſich 
geergert / etliche ſeind alſo geſchickt / das ſie 
babern vnnd heckſel mít ſich in die Her⸗ 
berig fuͤren / wenn fie nur den Stal auch mit 


R 14 


fůreten| fo veršerten ſie wenig gnug. 
Báno wſtana / Páže (obe kus masſa 
bácí/ potom še nemuoše wobedwati 
tijm fe bude wymlauwati / gedinẽ abý 
za Wobed neplatil/ale na Weẽeri po 
fříbne wſſeho. LDenn fie frů anfffite 
hen / ſo beyffen fie jnen cín ſtuck fleyſch deben| 
darnach merden fie fich außreden / das fic nit 
su míttag effen/ damit fie nur nicht fuͤrs Mit 
tagmal zalen / aber am nachtmal bringen fit 
alles mider bercín, 

Jan: © Bajdý fivého tato Léta 
hledij / fe opatruge / blečmež my taté 


ſweho / a tobo cožnám poručeno/ ra⸗ 
degij o to přemyfflůgme/ce w Norn⸗ 


berce delati máme, 4 

Ein yetlicher ſchawet dieſe zeyt / was er zuthun 
bab / vnd verſorget ſich / ſehen wir aüch / was 
wir zuſchaffen haben / vnd was vns befolhen 
iſt / luß vns lieber gedenckẽ / was wir zu huͤrn 
berg zuthun haben. 

Petr: Giſtẽ geſt tat / wſſak tam 
přígebauce/mátně co gednati / Norn⸗ 
berk blijzko / ſtaroſti doſti naſtaͤwaͤ. 
Es iſt endlich alſo / haben wir doch gnug zu⸗ 
ſchaffen / wenn wir bin kommen / Viůrnbaj 





'CLXXIL | 
iſt nabent / vnd der forg beben ſich gnugſam 
k ' 


an. 
Ale zgednagijce ty wicy / budeme dobe 
rau wouoli mijti / a weſele zaſe domuw 
pogedeme. Aber wenn wir die ſachen 
außrichten / (o woͤllen mír cín guten mut bas 
ben / vně froͤlich wider heym reyten. 


© Kramabr⸗ 


ſtych wecech / © Cedu⸗ 
lí ẽẽezané. 
Von Kraͤmeriſchen ſachen 


vnd geſchnittenen Zetteln. 


Petr Faktor. Der Peter Factor. 
Linbart Kupec. Der Lienhart Fauffman, 
Petr: GDay Buoh dobrý den/ 
Dane Linharte / muͤg mílý Dane příje. 
telí, Gott geb end cín duten tag Bert- 
Kienbart / mein lícber Herr vně freunot. 
Zin: € Auob day srát byl/můg 
mílý příýtelí/co bobrého potřebugeš * 
Danck bab mein lícber freundt / was bedarffſt 


gutez 3 
X U 


Petr: FŠSem £ wám poflán 0b 
ſweho Pána/ N. Lázal wám flujbu 
ſwau a praͤtelſte pozdrawenij potěr 
dẽti: Ich bin von meinem Herrn zu 
euch geſandt / er hat euch ein freundlichen 
gruß / vnd ſeinen willigen dienſt ſagen laſſen, 
Pritom wam teð Liſty poſyla oni 
ktere potřeby ſwe pílné / Eteréš přičí 
tance porozumijte čebo šádá/a bude 
te ſe wedẽti čČíjm zpraͤwiti. 
Darneben ſchickt er euch hiemit díc brícff] 
von etlichen nottuͤrfftigen ſeinen ſachen / wel⸗ 
che ſo jr vberleſt / werdet jr ſeine begeren ver⸗ 


nemen / vnd werdet euch warnach zurichten 


haben. ge 
Lin: FTobeli Detrřýfaný; 
Heyſt du Peter? — * | 
Petr: Imnẽe Dane, I⸗ Hem. 
Lin: SDúwnolís vfivého pana 
na (lušbě r. Dienſt du nun lang bey 
deinem Herren? 
Petr: Giz teð gde na čevorté le⸗ 
to. Es gehet ſchon ine vierdte Jar. 
Lin; SBýmállis Pdy zde prwẽ nej 
uynij? Biſt du vor mehr hie geweſen 
dann yetzt? 


CLXXII. 

Petr: FPanebýmalsócy ginde na 
ſlugbaͤch / amnobo ſem gednäwal. 

Herr ich hab hie vnd anderſtwo gedienet / 
vnd víl gehandelt. 

Lin: YTo chwaͤlijm milý Petěe/ 

bobře geſt / tě mí twuog Pan pijſſe / 
že ſäm nemoha pro fivé pílnésaneprá 
sbněníj přigetí / tebe 54 mijjſte ſwem 
poflal 4 co by ſemnau gednati měl/ 
tobo aibych vožříl / ne gináč nez yako 
bý oi tufám volafiné byl, | 

Das lob ih / cs iſt recht licber Peter / da ſch⸗ 
reybt mir dein Herr / weyl er ſelber ſeiner ge⸗ 
ſchefft halbẽ nicht ber bat Foifen můgen / das 
er dich an ſeiner ſtat geſchickt hab / vnd was 
du mit mir handlen wirſt / das ich dirs glau⸗ 
ben fol / ale wer er ſelber gegenwertig ver⸗ 
handen. 

Petr: Sat geſt Pane / a teč toho 
wſſeho gednaͤnij / čeboš potřebune £ 
handli ſtoemu / weypiſu wãm nechám, 
Es iſt alſo Herr / vnd alhie laß ich euch aller 
handlung / ſo er zu ſeinem handel nottuͤrfftig 
iſt / cín abſchrifft. 

Zin: Geſt dobẽke / přígbež kemnẽ 
sýtra bobdá tijm ranegij * l ya 

v 


— 


tobě podlé téhož waypiſu wſſecko přis 
botowijm / a dobrych K po 
wecy dám, Es iſt gur/ du wirſt mor⸗ 
gen deſt fruͤer wider zu mir kommen / vnd ich 
wil dir neben dieſer abſchrifft alles zurichten 
vnd allerley gute newe wahr geben. 
Tepruw budu palijky rozwazowati / 
té po nc 4 
mil die Dallen erft auffbinden / vnd die 
feſſer auffiblagen, “ 
2 co zač budu mýtidátí / pořádné w 
Ceduli fpýffi/ a to pẽatelſtwij twemu 
Dénu včiným / aby byl dobrým po⸗ 
(lem / geſſto kdyby fóm ofobně 3debyl/ 
newijm abych mu to včínil, k 
Dno wie id cín yetlichs mer geben muͤſſen / 
das mil ih ordenlich in die Zettel ſchreyben / 
vnd dieſe freundſchafft deinem Herren thun⸗ 
p nap: cín guter bót ſeyſt / vnd 
enn er ſchon ſelber da wer ich ni 
ob ich jms thun koͤnt. | — 


Petr: JWam yaz takoweho přá 
telſt wij na mijſtẽ Paͤna mého ozval 
welice. Ich dancf euch dieſer freund⸗ 
fbaff: án flat meines fŠerren fleyſſiglich. 
Dóm fe £ wám rano bohda nagijti / 


CLXXIIII. 

e waͤmi fřarý dluh vrownaͤm / nẽteo 
waͤm takepentz daͤm ng novvé/ a dáte 
mí česanau Ceduli wſſech wẽcy / abych 
Dána ſweho zprawiti vmel. 

Ich wil mich / ob Gott mil | morgen frů bey 
euch finden laſſen / vnd mit euch vmb die alte 
ſchuld vergleychen / dabey etwa gelt auff ein 
newes geben / vnd jr werdet mír allerley ſa⸗ 
chen ein außzug zuſtellen / damit ich meinen 
Herrten zu vnterrichten weyß. 

Lin: gSobke geſt / nebudu yá tebe 
nicijmz meſſtati / co naydťíjme budu 
mocy / wyprawijm tẽ. 

Es iſt gut / ic oil dich mít nichten ſaumen / 
ſonder auffs eheſt / ſo ich werde koͤnnen vnd 
moͤgen / abfertigen. | 

Petr: SpPane Linharte teĎ 3 pod 
ručení Dána mého / wám báémám 
viij. Set Zlatýh fřarého olubu / ná 
Eterýš máte Sſuldbryff od Pana mée 

bo / pod gebo Sefrétem vdelanÿ / ten 
mí nawraͤtiti máte, 

Herr Lienhart | alda gib íd cud auf befelch 
meines Herren 800. ff der alten ſchuldt / 

auff welche jbr cín ſchuldtbrieff vom Herren 
vnter ſeinem Secret gemacht / habt / den ſelben 
ſolt jr mir wider geben. 


Lin: gWyẽti tam Panf Penýse/ 
a půiĎ (tm zaſe / yá tobe Sſuldpryff 
navorátijm., Zel dort der frawen gelt 
auff / vnd kumb wider her / ſo wil ich dir den 
Schuldtbrieff wider zuſtelien. 


Petr: SBižíem myčetl/ 4 Paní 
pentise přigala/ Sfulopryfi kde máte 
Ich babe ſchon auffgezelt / vnd die fraw hats 
J Jo empfangen / wo babt jr den Schuld 

rieff? 

Lin: S© Sſuldpryffty ſe neſtaray 
vdelay takto / teð tyto wecy aby mil 


do čebo klaͤſti / dogdi pro Beẽwaͤte 
neb Bednake / ať s ſebau dobre dwa 


Sudy / něfterau mobruč wezme / hlid 
pak aby dobrá dna byla / a fFlada za⸗ 
bednijís / neb zawrkeſs. 

Bůmmer díd nur nicht vmb den Schuldt⸗ 
brieff / tbu im alfo / damit du dieſe mahr oder 
ding warein zu legen habſt gehe nad dem 
Binder oder Bůtner / das er zwey gute feſſer 
vnd etliche reyff mit jb neme / fibe das fie 
gute boͤden haben (pid wenn du es haſt ein⸗ 
gelegt / ſo verſchlags oder machs zu. 

A kdyz s temi wecmi na hotowẽ bu⸗ 
deſs / daͤm yã tobě Sſuldpryff a Cedu⸗ 





CLXXV. 
lí kezanau tffecb vvěcý / Fteréš Pánu 
ſwemu potvešefs, | ( Vnd menndu mít 
dieſen ſachen fertig wirſt / fo wil id dir Den 
Schuldbrieff / vnd allerley ſachen cín außzug / 
was du deinem Herren hinein fuͤren wirſt / 
geben. 

Petr: WStémí wẽecemi vá mefffati 
nebudu / rád byd s wámi na kezanau 
Ceduli ſe sčetl / co mízač dáte / nebo 
mám- nekterée fto Zlatých geſſtẽ / tý 
wam dam, Mit díefen ſachen wil 
ichs nicht ſaumen / wolt gern mit euch auff 
eine geſchnittene zettel abrechnen / wie thewr 
jr mír cín yetlichs gebt / denn ich nod etlich 
— gůlden bab / die ſelbigen wil ich euch 
auch geben. 

Lin: FgGeſt dobẽe / vdelay takto / 
zpraw ty ſobe jmé weey / adí k fforma⸗ 
nu/a wycli / yat za tiſm Ceduli čezas 
nau vdelãm. Es iſt gut / thu m alſo / 
richte deine ſachen / gehe zum Fuͤrman / vnd 
vermauts / ich wil dieweyl ein außgeſchnitte⸗ 
ne zetl machen. 

Tebe nebudu meſſkati / aby ft darmo 
—* wil / nebo mne za to twuog Dán 
adal. 


Ich mil dich nicht ſaumen / auff das du nicht 
vmb fonft zereft / dann mich dein Herr auch 
darumb gebetten hat. 
Petr: SDPane Linbarte gij ſem ya 
wyclil / Formanu zbošíj dodal / gebíné 
s waͤmi vromnám. 
Herr Lienhart / ich hab ſchon die Maut be⸗ 
zalt / vnd dem fůrman die Guͤtter auffacben| 
ſolt mich allein nur mit euch vergleychen. 
Zin: SDátaté Cedule česané gij 
fem vdelal / toliko podlé ních ſeẽteme / 
teď máfs groſſijky / klað / vozláme fun 
mu. 34 bab ſchon cín geſchnittene 


Zetl gemacht / mír woͤllens nur neben der abẽ 
rechnen / da haſt du die rechen pfenning oder 


Zal groſchen / leg | mír woͤllen die Summa 
machen. 


Cedule řesaná Kraͤm⸗ 


ſtych wẽcy. 
Ein auß geſchnittene Zettel 
auff kraͤmeriſche ſachen. 
E Item / Sſaffraͤnu dobreho Zem⸗ 
ſteho / xiiij. Ziber po v.Zlattýh Reyn 
ſtych na mincy / wſſecko po pv. Pa⸗ 


CLXXVI. 
cych za Zlatty počýtanýc facit lxx. 
Zlattÿych. | 
Stem | 14. pfundt guten landt faffran / zu 5. 
gůlden Reyniſch in Muntz / alle gůlden zu 15. 
Patzen gerechnet / macht 70. guͤlden. 
Item / lehẽe gſſijho xvj. Liber / po půl 
pátu Zlat: facit lxxij. Zlat: 
Item | des geringern oder ſchlechtern 15. 
pfundt zu fůnfftbalben gůlden/.macdht >1. fe, 
Item / Zazworu pytel/ driíj 120, Li⸗ 
ber/po xiiij. pacych / fadit112, Zlates 
RKeyvnſkych. 
Item / ein ſack Ingwer / helt 120. pfund / 30 14 
hony macht 112, R. Reyniſch. 
tem / Pepťe dobrého těžtého srufý 

šnamentím dwa pytle / máš pul třes 
tijho Centnýťe/ Libra por, Pacÿych / 
facit 166, Zlattych Reynſtÿych. 

Item / zwen ſeck gutten ſchweren pfeffer / mit 
der handt zeychen / wegen drithalben Zen⸗ 
tner / das pfuno vmb 10, Patzen / macht 166. 
gůlden Reyniſch. 

tem / Hrebijẽkuow lxxxvj. Liber / 
po. Zlat. Facit 182. Zlat: ReynfF: 
Jtem/ 8 6. pfundt Negelein u 2, K, macht 
47 2. C. Reyniſch. 


Item / Muſſkaͤtu xxvj. Liber po půl 
druhem zlate. Facit xxxix. Reynſtych 
Item / 26. pfundt Muſcat nuß zu anderthal⸗ 
ben guͤlden / macht 39. fẽ. Reyniſch. 

Item / Muſſtaͤtoweho Kwetu xij 
Liber po ij. Zlattych / Facit xxiijj. 
Zlattych. 

Item / ir. pfundt Muſcat bluͤt / zu 2, fẽ. macht 
24. guͤlden. oa 
Irem / Cytwáru ij. libke / po vý. lat: 
Facit xij. Zlattych. 
Item | 2. pfundt Zittwar | su ſechs guͤlden 
macht 12. fČ. 


Item / Galganu puol třetíj libry / po 


ii. zlattýh / Facit r, Zlattych. 
"Stem | drithalben pfundt Galgand 544 ©% 
madt, 10, gůlden, j ; 
Item / Stoťíce vj. Liber / po draví. 
Facit xij. Zlattych. 
"tem 6. pfuno Zimmetrindén u 2, gůͤlden / 
macht 12. gůlden. : sh 
Item / prufimorcel, liber po půl ẽetwr 
tu Dacu/ Facit xj. Zlattych r. Pacuw. 
Item /50. pfund Calmus / zu viert halben Pa⸗ 
Zen / macht 1 uülden / 10, Patzen. 


Item / Cukru Kanalu; Centny -. 


, 


CLXXVII. 

xxij. Zlattých. Facit lxvj Ilattch. 
Item / 3. Zentner Zuckerkandel zu 22. fee 
macht 65. guͤlden. 
Item / Cukru feynu / půl ẽtwrtã Cen⸗ 
tnýťe/ po xviij. Zlattych / Facit lxiij. 
Zlatty/ ch. 
Item / vierthalben Zentner fein zucker / zu 18. 

uͤlden / macht 63. gůlden, 
—— — j.lib: za xxv. Zlat: 
—ãAã pfundt Zuckerkandel / vmb 25. gůl= 

cn; 
Item / Mandluow ij. Centnýče / po 
xiij. Zlatych / v. Pacech. Facit xxvj⸗ 
Zlatých r. Pacuow. | 
Item / 2. Zentner Mandelkern / 3u 13, guͤlden 
5. Patzen / macht 26. guͤlden/ 10. Patzen. 
Item / Hrozynek lxxxvj. liber / po v. 
Kraycarijch / Facit vij. Zlat: ij. Pacy / 
ij. Kraycary. 
Item / 86. pfund Roſindl / zu 5. Creutzern [ 
macht >. guͤlden / 2. Patzen / 2. Creutʒer. | 
Item / Rieckeho wijna / lviij. liber/ 
po vij. pacvch / Facit xxvij. ‘la: j. pac. 
Jtem/ 58, pfund Welſche Weinberlein / zu 7. 
p nh 27.gůlden/cín Patzen. 

Item / Fijkuow / ij. Centnýře/ po iiij. 

JI5ñ5— 


Zlattych / Facit vi. Zlattýh. 
— Zentner Feygen zu 4. gůlden / macht 
8. guͤlden. 

Item / Benaͤtſteho WTaybla/ v, Čen: 
po iiij. Zlattych / Facit xx. Zlattych. 
Item / 5. Zentner Welſche feyffen| zu 4. gůle 
den / macht 20. guͤlden. 

Item / Kraͤmſkeho kmijnu zví liber] 
po tj.pPacýd/ Sacít ij. ſe. vj. Pacũw. 
Item / 18. pfundt Welſchen kuͤmel / zu 2. Pa⸗ 
tzen / macht 2. guͤlden / s. Patzen. 
Summa facit 949. Zlattych | xiiij. 
Pacuow / ij. Kraycary. 


Summa facit 945. guͤlden / 14. Patzen/ 2 


Creutʒer. 


Eoketnij a Hedwaͤb⸗ 


né wẽcy. 

Elen vnd Seyden wahr. 
Item / Zlatohlawu xviij. Loket / p? 
xxiiij. Zlat: Facit 432. Zlattych. 
Item / 18. elen Guͤldene ſtuck / zu 24. guͤlden / 
macht 432. guͤlden. 

Item / lepffýbo Zlatohlawu xxviij 
Zoťet / po z0. Zlattych / Facit 840 
alattýh. 


CLXXVIIL —— 
Item / 28. elen des beſſern Guͤlden ſtucks / zu 
30, důlden / macht 8 40. guͤlden. | 
Item / Strkijbrohlawu rlý.lofet / po 
xviij. Zlatých/ Facit >c6, Zlattych. 
Item / 42. člen Silberne ftucť / zu 18, guͤlden / 
macht 756. guͤlden. 
Item / Axamiru j. ſſtuka / Oršý xxxij. 
loket / kerne barwy / po iij. Zlat: Facit 
poví, Zlattych. 
Item / cín ſchwartz ſtuck Sammet / belt 32. 
clen/zu z. důlden / macht 964 guͤlden. 
Item / Sſtuka červené barwy Axa⸗ 
mítu/ drzij xxviij. loket / po puol těce 
tijm Zlattym / Facit lxx. Zlattÿych. 
Item / cín Rot ſtuck Sammet / belt 28. elenf 
zu drithalben guͤlden / macht 70. guͤlden · 
Item / Zeleného Axamijtu ſſtuka / dr⸗ 
zij xxiiij. loket / po dwau Zlattych / vij 
Pacych / Facit lix, Zlattych / iij. Pacy. 
Item / cín gruͤnes ſtuck Sammet / belt 244 
elen / zu 2. guͤlden / >, Patzen / macht 50. guͤl⸗ 
den / 3, Patʒen. | 
Item / ZZarmasýnu if. ſſtuky / brunas 
tnébo / červoeného/ černého / wſſech 
124. lofeuom | po dwau zlat: včíníj 
24%, dlattych. 
54 


Stem 3. ſtuck Karmaſin / eín brannen/roten) 
vnd ſchwartzen / der ſeind / 124. elen / zu 2,důle 
An / macht 248. guͤlden. 
Item / Taminu vý. ffeut/ ginẽ a gíné 
barwy / drzij Lašdá prý. loFet. Sum⸗ 
ma loket / 132. po xiij. Pacych / Facit 
114. Zlattych / vj. Pacuow. | 
Item / s. ſtuck Tamin allerley farb / belt cín 
yetlichs 22, elen, Summa der elen aller / ſeind 
132.3 13, Patzen / macht 114, gůlden, c. Pa⸗ 
Ďen 


Item / Damafitu černého ſſtuka / driij 

xxxviij. loket / po xviij. Pacych / Facit 

plv, Zlatých air, pacuoty, | 

Item / ein ſtuck ſchwartzen Damaſchcket /chelt 

38. elen / zu 18. Patzen / macht 45. guͤlden ⸗ 
atzen. 


e 

k sty ú. fitufy Damafifu4 též černé 
barwy / gedna ato druba/ driij po 
xxxvj. loktech / po puoltřetým zlate 
tým! $acít 180, Zlattým, 
Item / mer 2. ſtuck auch ſchwartzen Damaſch 
cket / helt eins fo vil als das ander / 36. elen /zu 
drirbalben guůlden macht 180. gůlden. 

tem / gedna ſſtuka Damaſſku zelené“ 
bo/drjů zřrviý. (vf, po xxij. Pacych 


t 


— 


CLXXIX- 

Facit (v. Zlatých/a xj. Dácuom., 
Item / ein ſtuck grůnen Damaſchcket / belt 38, 
elen / zu ꝛꝛ. Patzen / macht 55. guͤlden 11, pás 
Ben. 
Item / j. ſſtukacerweneho Damaſſktu / 
dri xxxvij Aoket / po xxiiij. Pacych / 
Facit ir. Zlaͤttych / a iij. Pacy. 
Item | ein ſtuck rotes Damaſchceket belt 37, 
elen / zu 24. Patzen / macht 50. guͤlden / z. Das 
Ben 
Item / Úytýty ví. ffeučeť rosličnýh 
barew / drží 253.lofet/po v. Pacych / 
Facit xcj Zlatých, 
Item / s. ſtuͤckle Dicket mancherley farben / 
halten 273 elen / zu 5. Patzen / macht 21. gůle 
den. | 
Item / Sfamlatu víf. ffeučef/tří čers 
né/gedbna sa pül ſedma slattého/ dru⸗ 
bá 34 ix. Zlattych / tẽetij 34 puoldrad 
nácta slat: Facit rrvý, Zlattým. * 
Item / 8. ſtuͤckel Sdamlat | Orey ſchwartze / 
das ein vmb ſibenthalben guͤlden / das ander 
omb 9. gůlden / vnd das dritte vmb zwoͤlfft⸗ 
balben gůlden / macht 27. guͤlden. | 
Jtem/ ij. ſſtuky červené Sfamlatos 
we / gedna za x. zlat: orubá za + ge⸗ 

Jul 


genaͤcta Zlattého / Facit puol geden⸗ 
mescýtma Zlattýh. | 
Item / 2. ſtuck roten Schamlat / das cín vmb 
10. guͤlden / vnd das ander vmb aylffthalben 


Snad cín vnd zweyntzigthalben gůl= 


en. 
Item /iij.lwowẽ barwy / po viij. zlat⸗ 
tych / Facit xxiiij. Zlattÿch. 
Item / 3. lewen farbe / zu 8. gůlden/ macht 24 


lden 
Stem, Caffatu j. Cufen / geſt xij. ſtu⸗ 
čeť rozličných baret / za lxiiij. Zlat: 
Stem / ein Tutzet Taffet / das iſt 12. ftůcřle] 
mancherley farben / vmb oa. guͤlden. 
Item / Cendelinu ij. Sſtuky černé 
barwy / l. loket sa i. Zlaté/ modrébar 
wy lviij. loket 34 puol ẽtwrtã zlatte⸗ 
ho / zelenẽe barwy ly, loket / za üij. zlaté 
p facit puol gedenácta zlat⸗ 
tébo, 
Item / 3. ſtuck Zendel (+50. elen ſchwartzes / 
vmb 3. gůlden / 58. elen blawes vmb viert⸗ 
halben gůlden / vnd 6o. elen gruͤnes / vmb 4. 
guͤlden. Summa macht eylffthalben gůlden, 
Stem / Celý Atlas / ſſtuka driij xxij. 
Soket / po puol druhem zlattem / 
cit xxxiij. zlat. 


CLXXX , 
Item / cín ſtuck gantzer Atlaß belt 22. elenj 
3u anderthalben guͤlden / macht 33. gůͤlden. 
Item / puol Atlaſy ije ſſtuky / obẽ dreuj 
L lofet / po iiij. Pacych / Facit xiij. 
Zlatych a v, pacu 


OM, : 
- item / zwey ſtuck balb Atlaß / balten beyde 


50. elen / zu Patzen / macht 13. guͤlden / vnd 


Patzʒen. p 

Stem / Farſſtatu iiij. ſſtuky / dwẽ po 
mij. Zlattych / a orubé dwe po pul pã⸗ 
tu zlat: Facit xvij. zlattych. 

Item 4.ftucf Forſtat / zwey zu 4. guͤlden / vnd 
die ander zwey zu fuͤnffthalben guͤlden / macht 
1. gůlden. 

Item / Duppel Serfitatu f. ſſtuky po 
rý. Zlattych / Facit xxiiij. zlattych. 
Item / a. ſtuek Doppel forftat | zu 12. gůlden 


macht 24. gůlden, 


Item / Samijtu iiij. ſſtuky / po puol 
čevortu slattým/ Facit xiiij. slattýh 
Item 4. ſtuck Satín/ su víertbalben gůldenf 
macit 14. Gůlden, : i 
tem / pPlaného Aramýtu j. ſſtuku 
sa iiij. zlatte. A 
A cín ſtuck Buben ſammet vmb 4. gůle 


o 4 


Item / Haraſuow vý, ſſtuk / ij. po vij 
zlat: a ütj. po viij. zlattych / Facit xlvj 
zlattych. 

Item / s. ſtuck Haraß / zwey zu >. guͤlden / vně 
vnd vier zu acht guͤlden / macht 46. gůlden. 
Item / Barchanuow rý. ſſtuk / iiij. po 
puol druhym zlattym / iiij. po dwau 
zlat: a iiij. po puol třetím zlattym/ 
Facit xxviij. zlat: 

Item / 12. ſtuck Barchent / 4. zu anderthalben 
guͤlden / 4. zu zwen gůlden | vnd 4. zu drit⸗ 
halben guͤlden / macht 28. guͤlden. 

Item / PobanfFého plátna ij. ſſtuky / 


gedna za iiij. Orubá za v, zlattych / fa⸗ 


cit ix. zlattvᷣch 


Item / 2. ſtuck Galler vnd kempner Zwillich/ 


das cín vmb 4, vnd das ander vmb vuͤlden / 
macht 9. gůlden. 10 | 
Item / Palýt Kmentu Swatohawel⸗ 
—* 34124, 3latty ch 

tem / ein Pallen Galler leinvoadt | vmb 124. 
gůlden, | 
Icem / Palýf s Ráfem 34 120. slát: 
Item / eín Dallen Krebs leinwadt vmb 120 
sůlden, | | 
Item / Palýk Kmentu s potkowar / 
34 115. slát, 


CLXXXI 

Item / ein Dallen Eyſner leynwadt / vmb rrg, 
guͤlden. . ny 

Item / Palijk Kentnaͤrüw / za 114.30: 
Item / cín Pallen Bemptner leinwadt / vmb 
114. guͤlden. —88 — 

Item / Tkaniẽkek Hedwaͤbnych / ſſir⸗ 
ſſijch a vzſſqch / j. líb: za iij. Zlatté, 
Item / ein pfundt breyter vnd ſchmaler ſeyden 
bertlein ob 4. guͤlden. 
Stem)rý. ſſtucek Haraſowych tkani⸗ 
cek /po půl čerortu Pacu. Facit ij. zlat⸗ 
tá/rij. Pacuow. 

Item / 12, ſtuͤcklein Haraſſene bertlein | zu 
vierthalben Patzen / macht 2. gůden/12. Dag. 
Item / xiiij. ſſtucek Samijto wych tka 
niẽek / po iij. Pacych / Facit ij. zlattá 
rý. Pacuow. 

Item / i4. ſtuͤckel Satinene bertlein / zu 3 Pa⸗ 
tzen / macht 2. guͤlden / 12. Daren, 

Item / Benatſkeho bedmábý tiff. lib: 
po puol ẽtwrtym zlattym / facit xiiij. 
slattýh. | 
Jtem/ 4. pfundt Venediſche ſeyden / zu viert⸗ 
halben gůlden / macht 14. gůlden. | 
Item / Polau bedbámý neb Pankhar 
cu / vj · liber po ij. zlattych / Facit rý, 
slattýh, (84 * 


Item / 6. pfundt míttel ſeyden / su 2. guͤlden / 
macht 12. důlden. 

Item / O berfFého Hedbaͤwij v. liber 
po v. zlattych / Facit prv, zlattyᷣÿch. 
Item / 5. pfundt Hungeriſche ſeyden / zu 5. 
guͤlden / macht 25. guͤlden. 

Item / Cjerwcee hedwaͤbij viij. liber] 
po iij. Zlattÿch / Facit xxiiij. Zlattych. 
Item / s. pfundt Khoͤlniſcher ſeyden / zu z. důl 
den / macht 24. guͤlden. 

Item / Baury ví. liber / po dwau zlat⸗ 
tych / Facit xij. Zlattych. 

Item / s, pfundt phlietſeyden / zu 2. guͤlden / 
macht 12. gůlden, 
Summa loketnijch Hedwaͤbnych vé 
cý/ Facit 48 61. zlattych / xiij. Pacuw. 
Za Rořenné —* Facit 949 5lat 

if. Pacuow / ij. Kraycary. 
—3 Bertělen vně foydsí X macht 
4761. guͤlden / 13. Patzen. Vmbs Gewuͤrtz 
machts 245. guͤlden / 14. Patzen / 2. Creutʒer. 
Summa ſummaxum facit 5 0. zlat 
tych / xij. Pacuow/ ij. Kraycary. 
Summa ſummarum macht 5707. ní 
12 Patzen / 2. Creutzer. 
Lin: GRámám Summu tat ysli 


— — 


— 


OLXXXI. | 

bí bab die Summa alfo / wie in der Zettel 
ebet. v) | 
Petr: STD mne fe toliféš nafilo / A 
teď na tu Summit- dám vám pül tr̃e⸗ 
tý Tífýce / súfiánu wám Summu 
3205.šlat. xij. Pacüw / ff. Kraycary. 
Es iſt mir auch alſo kommen / vnd da gib ich 
euch auff dieſe Summa drithalb Tauſent / ich 
merdecud nod die Summa / 3207. důldení 
12. Patzen / vně 2. Creutzer ſchuldig bleyben, 
Starý Sſuldpryff mi wraͤtijte / ana 
dotẽenau Summu mám nomý vdžs 
lám. Jr merdet mír den alten Sſuld⸗ 
bríeff wider geben / vně ich wil euch auff díe 
bemelte Summa cín newen maden. | 


Lin: SBdyš napuſſeſs dáfs mí 
nowy / a yãt wraͤtijm fřarý / pří tom 
budu Dánu tému pfátí pří té česané 
Ceduli / a daͤm mu správou / yak by ſe 
měl zprawiti. 

Wenn du in geſchriben haſt / (o díb mír Den 
newen / vnd id wil dír den alten míder debenf 
darzu bey dieſer außgeſchnittnen zettel dei⸗ 
nem Herren ſchreyben / vnd in berichten / wie 
er ſich darnach richten ſoit. 


Dew: SGeſt ne zle / a yaͤt puogdu 


bo Hoſpody / zaplatijm co ſem protráj 
wil / y ptineſu waãm Sſuldpryff. 

Es iſt nicht boͤß / vnd ich wil in die Herberig 
gehen / bezalen was ich verzert hab / vnd euch 
den Schuldbrieff bringen. * 
Pane Linharte muog mily Pane prij⸗ 
teli / teð wãm Sſuldpryff dawam 
Fcerýj (em na Pána fivého votlal 00 
čafu vo ném gmenowiteho. 

Herr Lienhart / Bůnftiger líeber Herr vně 
freundt / da gib ich euch den Sſchuldbrieff / 
welchen ich auff meinen Herren / auff dieſe 
darinnen benante zeyt / gemacht hab. 4— 
pritom 3 dobré wuole / a dobrého přá 
telſtwij / kterez ſte mi vkaͤzali na mý“ 
ſte Pána meho / welice dekugi / a HY 
fe roám toho y s Pánem ſwym wſſym 
dobrým ſluzbau fmau odſluhowati / 
odplaco wati. ch bedancke mich 
auffs hoͤchſte ewres gutten willen vnd freund 
ſchafft / welche jr mir von wegẽ meines Herrẽ 
bewieſen habt / ich wils ſambt meinẽ Gerren 
mit allé guten an euch verdienen vnd vergelte 


— 


Lin gNu muog mil⸗ prüteli / reð 
ya tobẽe ktẽ Ceduli dawam Liſt Pa⸗ 
mu twemu / aby ſe wẽdel čím zprawiti. 


— 


CLXXXIII. 

Nun mein lieber freundt / da gib ich deinem 
Herren hie neben der zettel ein brieff | damit 

er ſich weyß warnach zuruͤchten. 
gemu oznámijíe ptätelſte pozdra⸗ 
wenij / a flužbu mat me wſſem moz⸗ 
nem / y geho Dán Dorotẽ powijſs / 
zebych gim präl wſſeho dobrého / ya⸗ 
Fošto ſwyym ʒwlaſſte mílým přátelům 
Dag jm meinen freunotliden gruß vně mil= 
lígen dienſt mit allem meinem verimůdgen / 
auch ſeiner Haußfrawen Dorothee | das id 
jnen alles guts guͤnne / als meinen ſondern 

lieben freunden. 

Bdej pat 3 dobré můle drkugeſs můg 
milý pechu / cošť fem včínil vdelalt 
fem rád / a w kemt bych na budaucý 
čas mobl poſlauziti / bezpeč fena to/ 

šeť wſſe mošnérád včíným. 
dle du mír der guten freundtſchafft danckeſt / 
mein lieber Deterle/ was id dír guts gethan / 
das iſt gern geſchehen / vnd wenn íd dir fer⸗ 
her warinnen dienen moͤcht / verlaß did keck⸗ 
darauff mas mír nur můglíd ſein wird/ 

das ide alles gern thun mil. 


** € YVám dekugi / a toto wſſe⸗ 
o Buoh daͤ wykonaͤm / 4 stíjm 


bayš Pán Buob nám fe w dobrem 
zdrawij polu shledati. 
Ich danck euch | mil das | ob Gott wil / alles 
außrichten / vnd damit geb Gott das vír friſch 
vnd geſund wider zu ſamen kommen. 

Cin: GDayj to pán Buoh wſſe⸗ 
mohaucÿy. Das verleyhe vns Gott d 
Allmechtig. 


Rozmlauwani 


o Cedẽ do Wijdne. 
Vnterredung vom Weg 
gen Wien. z 
pofel Dafefs / 4 a Kmotr Martin· 
Aer Bot Jaͤckl | vnd Gfater Merten. 
NRak: JMuog milý příjtelí / pos 

wer mí fudy bych £ YOfdní gýri měl: 
VTicín — * sry be * Did / (ag mir wo 
ich auff Wien zu gehen fol; 

O Mar: S Dá newijm kudy by gijti 
chtel / geſt dwoge ceſta / gedna vádí 
mijl. 3b weyß nicht wo du dahin Jí 
ben wilt / es ſeind zweyerley / oder zwen web 
der cín 36, meyl, 


CLXXXIIII. — 
Geſtli že tau gijti chceſs / tchoy 3 Pra⸗ 
by na Brod muſyſs nýtí/tam maſs 
liij. mýjle, Wo ferr du den weg gehn 
wilt / fo muſt du von Prag auff Brod zuge⸗ 
ben/ da bín haſt vier meyl wegs. 

a: 9Bde pak dale? 

Wo dann weyter hin? 

Maꝛ ICei mijle do Kolijna. 
Orey meylgen Bbólen, 
© Bolijna dwẽ můýle bo C3aflawwě, 
Don Bbólen zwo meyl gen Zíbaflau. 
š —— v. mijl M ClemecFého 

rodu, Don šídajlau <. meyl den 
Deutſchem Brod. r —— 
5 Neẽmeckeho Brodu ij. mijle do pol 
ný. Dom Deutſchen Brodt z,meyl gen 
Poln. 
S Polny v. mijl do Trebůuẽce. 
Don Doln 5. meyl gen Čřemín, 
© Cřebtjče dwe mijle do Morawſkych 
—2 Don Tẽewitz 2. meyl 
gem Merheriſchen Budweyß. 11 
5 Morawſt ych Budẽgowic iij. míjle 
do zZnogma. Dom WMerheriſchen 
Budweyß drey meyl gen Znaym. 
S Znogma if, mijle do Holoprunu. 


Don Znaym víer meyl den Holoprunn. 

3 Holoprunu vj. mýldo VOgdní, 

Dan Aoloprunn ſechs meyl gen LDícn. 
Takr geſt xxxvj. mijl do Wijdnẽ; Pra⸗ 
by. Alſo fein 36, meyl wegs von Prag 
gen Wien, | 


€ patlí dcefs druhau cefřau gijti / ta 
nenij tak dalefá. 
Oder wilt du den andern weg gehen der iſt 
nicht ſo weyt. 
a: 4 Bolíť geſt mijl? 
Wie víl ſeinds meyl? —— 
Marꝛ Ypočátaný xxxj.mijli. 

Man rechnet 31. meyl wegs. 

Ja: S Rudy paf má 


* m gijti? 
Wo ſolt id denn hin gehen? o.. 


8 
Wa: Ipuogdeſs nayprwẽ⸗ pra⸗ 


by ij. mijle do Kralowy wiſy / neb Ge⸗ 

ſenice. Gehe erſtlich von Prag:. meyl 

wegs zu děr Bónigin dorff. 

Odtud tří mijle DO Beneſſowa. | 

Don dannen drey meyl gen Benefdam, © 

x Beneffomwa dwẽe mijle do Wlaſſimẽ. 

Don Bencfcham zwo meyl gen plafdin. 

3 VOlaffimadsři měle 4 —— | 
n Dlaféhin 3, meyl gen Z2erding9, 

Don Vlaſchin 3, meyl S S očepé 


$) Don Dulcfam 3. meyl gen 


; 
i 


= 
; 


CLXXXV. 
3 Zořepníjta ij. mijle bo Peldtkimowa. 
Don Herdings z. meyl den Pilgrams. 
3 Delořímorva ij. mijle do Počáceť, 
Don Pilgrams z. meyl gen Potſchatcku. 
3Poẽatku j. mijle do Studeynu. 
Don Potſchaicken ein meyl gen Studeyn. 
3 Studeynu ij míle bo Slawonic. 
Don Studeyn z. meyl gen Clawins. 
3 Siamonicitj. míle bo Traaͤwky. 
Don Clawins 3, meyl gen Tyrnaw. 
3 CrnátoEy ij. míledo Pulfamwy, 
Don Čyrnam 3. meyl gen Pulckaw. 
3Pulkawy if. mýle do Holoprunu. 
Holopruñ. 
3 Holoprunu iij. mijle do Sſtokrawy. 
Don Holoprunn;. meyl gen Stockeraw. 
3 Sſtokrawy tj, mijle do Wijdnẽ. 
Don StocFeram 3. meyl gen Wien, 
Co včiný xxxj. mijl. Das macht zi⸗ 
meyl wegs. 
Jan: GDefugit muog milý prijte⸗ 
ztakoweho pratelſtwij⸗ 
danck dir dieſer freundſchafft mein lieber 
eundt. 
k) 


ba 


Ořudš náležité bylo £ Cicffému 
y CTemecPému Razyku / za doſti 
mi fe widelo / poctiwij Mlaͤdency W 


tuto Knijzku pološítí/ a gi rozličnými: 


Dialogy y rozmlaumáníjm/ pro ſnad⸗ 
ſſij wyrozumenij a lehẽeegſſij naučení 
wyſwetliti / Ne aby vo Futečném pu⸗ 
fobený a gednaͤnij to tat býtí | 4 oſob 
dotÿkati ſe melo / ale w ſpuoſobu a po⸗ 
dobenſtwij pro roslíčná gmena rozli⸗ 
čnýd) vočcý wyrosuměný / Bteréjt? 
PdošFolí pilně cijſti bude / o com do⸗ 
ftatečně a pořádně nagde. Komuby 


fe pať co vráceno býti zdalo / Obyčed 


tvffed vměný Miij ſir / toho Lajdého P 
dokonaloſti priwede. 


G víl bab ih / Tugentſame Jing“ 
ZC líng/zu der Behmiſchen vnd Teutſchen 
ſprach fůr gut angeſehen / v jd in dieſem Buͤch 
lein beſchrieben / das ſelbe auch mít mancher⸗ 
[ey Dialogen vně vnterredung von deſt leych 
těrer lernung wegen erFlert | Aber nicht de⸗ 
| es mít der that alſo geſchehen vně gehan 

werden / auch die perſonen angehen folt/ ſon⸗ 
der damie stán vílerley ſachen vberfluͤſſig auß 


CLXXXVI. | 
ſprechẽ der woͤrter vnd fentents lernen můdej 
Welches ſo yemand fleyſſig leſen / wird er or⸗ 
denlich von allen ſachen gnugſam finden. 
Was aber hierinn verkuͤrtzet vnd vnterlaſſen 
iſt / das wird die gewonheyt vnnd ſtettiger 
brauch / welcher aller Fůnft ein Mayſter iſt / er⸗ 
ſtatten vnd herein bringen. 


Zpraͤwa na w⸗ 
ſſecky Dialogy a rozmlu⸗ 


waͤnij w techto Knijzkaͤch / pro 
ſMadſſij wyhledã nij položená, 
Ein lauter pnterricht anff alle 
Sialo gi odber gefprech ſo hierinn be⸗ 
griffen / die deſt leychter zufinden. 


Vozmlauwaͤnij o Bzeti / 
yať by nayſnaͤze fe naučítí mohl / Cjech 
VNemecky / a Vemec Cjeſkty / cijſti / pſa⸗ 
ti / a mluwiti. Fol: Da 
Rin geſprech von der Sprach / wie ein Behem 
Deuiſch / vad cín Seutſcher Behemiſch am 
bequembſten vnd leychtiſten leſen / (dreybenf 
vnd reden lernen moͤcht. 5. 





Zpraͤwa yaf más Litter Latinſtych 
Temec Cieſte / bez Wokales y s Wo⸗ 
kaͤles ſpolu znijcy Littery znaͤti. Vl. 
Ein geſprech wie ein Deutſcher auß den La⸗ 
teiniſchen die Behmiſchen Buchſtaben an die 
Vocales / vnd die mithellenden buchſtaben od 
Conſonantes mít den Vocaleſen kennen fól.8, 
Zpráma od Nemce Cjechu dang / yal 
má Littery Nemeckẽe znaͤti / wyſlowo⸗ 
wati y mluwiti. xvj. 
Dntermeyfing vom Deutſchen dem Behem 
gegeben | wie er die Deutſchen Buchſtaben 
kennen / außſprechen vnd reden ſol. 16. 
© wypowijdanij a wyklaͤdanij Arty⸗ 
kuluow obogij ťečí, pry. 
Von außſprechung vně aufilegung der drtí 
ckeln beyder ſprachen. 2 
Gména přípovobňománíí. xxxiij · 
Vergleychnüß der woͤrtlein. „36 
Předmluva a napomenutij Mladen⸗ 
cuom 3 Mudreüuw / Sſalomüna / py⸗ 
thagora / Quintiliana / Katona/4 
Seneky položená. xxxvj· 
Ein Vorred vnd vermanung zum lernen / den 
Knaben von weyſſen / Salomon / Pitthago⸗ 
o Ouintilieno/ Čatone vnd Šenece geſchri⸗ 
en. 36: 


— 


v 


CLXXXVIL 
© včenýj rozmlauwaͤnij. 28 
Dom lernen cín gefpred. 40. 
© zachowaͤnij pří včentí, 
Wie man fich beym lernenbalten fol. ar. 
© zalpáníj a pofledníjm wſtaͤnij. xliij. 
Dom verſchlaffen vnd letem auffſtehen. 43. 
© wyproſſenij brání, xlv. 


Dom außbitten zu ſpilen. 45+ , 


S Mýfirem Veedlnijk o odpuſſtenij 
bráný. xlviij. 
Dom erlaubnüß zu ſpilen | der Diſcipel mít 
dem Magiſter. 48. 
O zweſto waͤnij wyproſſenij bráný.lj. 


Vom verkuͤndigen der erbettenen erlaubnüß 


zu ſpilen. 51. 
© Rybách lowenij. lvij. Dom vífben.s 

Y © Hoſtech do Hoſpody přígetý lviij 
Don der Geft anfunfft in díc Herberig. 58, 


© Pečeří. lx. Dom Nacht efien.cos 
© Gýdlu Hoſtem daͤwanij. lxij. 
Dom Eſſen geben den Geſten. 62. 
© Počtu s Gofpodářem. lxv. 
Dom Abrechnen mít dem Wirdt. 65s 
© opatřený Konij. lxix. 

ie man die pferdt verſorget. 69. 


© Odgezdu a rosšebnáný, p 
=: 


Dom megř reyten vnd geſegnen. u 
© wijtanij a ſſteſtij o3namowá:lprv. 
Dom empfaben vnd glůcfs verFůndiguný.7$ 


A © Fupománíj Suken. lxxvij. 
Vom Tuch kauffen. 77 
Trientj o Sukno. lxxxiij. 


Feylung des Gewandts oder Tuchs. $+ 
© wybijraͤnij ſuken rozlienych eb“ 

xxxv. 
võ gewandt außklauben mancherley farb. 85 
© Summowanij za Suťna, lxxvxix 
Dom Summieren fuͤrs Tuch. 89. 
© placený Suken a přígýmání pť“ 
nẽ3. | r 


Dom Tuch zalen vně gelt eínnemen. ⸗ 


ZA witancý. xcv. Fin Oíttaníí 9$» 
Sluhu Liſt. xcix. Ein Schuldbrieff. 99. 
© přínefený a waz anij Suken. c. 
Dom Thuch bringen vně binden. 10 
© $ormanu, cvij. Dont Furman. 197. 
E © ſſtode na Mincy wzʒetij. * 
Dom ſchaden an den Müntʒen. 1104 
S © Zandli a ziwnoſti rozmlauwa⸗ 
ný/přítom kterat lídé ſwau neopattý 
noſti a paych au fe zawozu gij / pod 5P 
ſobem bohateho kupce / a znamem 
Meſſeky. cxxij. 


CLXXXVIII. 
Ein vnterredung vom Handel vnd der Na⸗ 
rung / darneben wie ſich die leut mit jrer vn⸗ 
fuͤrſichtigkeit vnd hoffart ſelbſt verfuͤren / vn⸗ 
ter der geſtalt eines reychen Kauffmans vnd 
mechtigen Burgerin. 122. 
Wypſänij o Zenepyflné a vtr cxxviij. 
Beſchreybung cines hoffertigen vnd zerhaff⸗ 


tigen meybs; 128. 
S © Kramaeſtych wecech. cxliij. 
Von Kramer ſachen. 143. 
© prodán Zboží / co gim zyſku pri⸗ 
neſla práce. cl. 
Vom verkauffen / vnd was jnen die arbeyt fuͤr 
nutz mít bracht bat. 150 


© Cjeledi. cliiiſ. Dom Befind. 154. 
© Bupománíj zbozyý do Frámu, cv, 
Don Gůtter Fauffen inden Fram. 1555 
Žiji mocny.clviij. Rin gewalts brieff. i⸗ 
© Ceſte Prahy do Nornberka. clxj. 
Dom meg von Drag gen Nͤrnberg. 1610 
© Noclehu a Hoſpode. clxvij. 
Dom Nachtleger vvnd Herberig. 167. 
© BramátříFých wecech / a Ceduli čes 
né, clxxij. 
Von krameriſchen ſachen / vnd außgeſchnitte⸗ 
nen Zetteln. 172. 


P u 


Cedule česaná kraͤmſt ỹch wěcý.drrví 
fin außgeſchnitne Zettel auff Framer wahr. 


(176. 
Loketnij a Hedbaͤwnẽ wẽcy. prví. 
Elen vnd ſeyden wahr. 178. 
© Ceſte bo Wijdne Rosmlý: crrr. 
Dnterreduné vom weg gen Wien. 184, 


22 W 


Diſſtẽeno w Golomuchy /b 
-em Gunthera. 


E Gedruckt su Olmütz / bey 
Johann Günther. 


fa, ©. LXIII. 
>" 
—ñ 


14 
k ——— 4* 
i Í | : ( 











