Iš jų galima formuoti neaukštas, karpomas gyvatvores. Žydėjimo metu turi daugiausia naudingų medžiagų, tad džiovinimui renkamos ūglių viršūnėlės ir lapai. Naudojamas liaudies medicinoje[1], kadangi gerina virškinimą, apetitą, galima gydyti uždegimus – varo šlapimą ir prakaitą. 	 Anou lapus, ūglius taisa, ka būtom geresnis virškėnėms, jiedroms, ons maclyvs nug oždegėmu, vara myžala ė prakaata.


Pasakojama, jog, krikštijant žemaičius, būdavo išniekinamos ir jų šventovės, kertami panašūs šventmedžiai. 	 Vėršūnės neblėkėė. Rokoun, ka kap krikštėjė žemaitius, tuoki senuobėnee švėnti medee liuob bova ėškėrstė.


Auga lapuočių ir mišriuose miškuose, vandens telkinių pakrantėse. 	 Apynee aug lapoutiu ė skojoutiu medies, ypatingaa medies opiu krontūs.


Dabar žinomas aukščiausias, išmatuotas baltalksnis auga Tusulos savivaldybėje Ruotsinkylä vietovėje netoli Helsinkio (Suomija), jo aukštis 27,20 m, kamieno apimtis 1 m. 	 Žyd kor taas kuova pabonguo, balondė pradiuo.


Bibliografija 	 Raštaa


Prasideda 3 km į pietus nuo Darbėnų, šalia Pasertupio kaimo. 	 Prasided Tėnžė 3 km i pėitus nug Darbienu, šalėmaas Pasertopė suodas.


Vienametė žolė. Stiebas plikas, lygus, tuščiaviduris. Stiebnarių nuo 6 iki 12. 	 Avėža vėinametė žuolie y.


Paprastai langai yra gaminami iš skaidraus stiklo arba stipraus skaidraus plastiko. 	 Longa riems (staktaa) paprastaa dėrbamė ėš medė (daba būn ė plastmasėnee).


Augalas malonaus aromato. 	 Ciels žalmedis gardee kvepa (panašee kap sėtrėna).


Mažoji ožiažolė (lot. Pimpinella saxifraga, angl. Burnet saxifrage, vok. 	 Pastarnuokielē aba pasternuokielē, baltėėjė pasternuokielee (lot.


Ypač svarbus Paleolito periodas (nuo 40 (ar 35) tūkst. iki 10 tūkst. m. p. e.) – vėlyvasis, nes tuo metu atsirado pirmieji religiniai požymiai. To meto žmonės taip pat išmoko ręsti gyvenamąsias vietas iš akmens, bei medžio. Gebėjo išdirbti odą, kailius, iš jų pasidaryti rūbų. 	 Senuojė kūlė omžiaus pabonguo, nug 40 (a 35) tūkst. lėgė 10 tūkst. m. pr. m. e., žmuonis jau muokėjė būdavuotė nomus ėš kūlė ė medė, pradietė paišytė orvūs, gausee mediuojė, igoda lėpdytė muoli.


Paklotėje auga bruknės, mėlynės, gausu samanų, kerpių. 	 Šėla žemie aug broknis, mielenės, vairės samanas, kerpės, gausee vėnšt šėlaa.


Kiaulienos spirgai populiarūs beveik visoje Centrinėje ir Rytinėje Europoje, taip pat klasikinis komponentas arba ir atskiras patiekalas amerikos pietuose (fried fatback, cracklins). 	 Anėi y kap ožkols kiaušynee, kleckam, šiopėniou, zopėm, vėrtėniam, skryliam ė vairiem kėtiem jiedėm. Ėš lašėniū da tėrpėn taukus (laju).


Vaistinė žaliava – antžeminė augalo dalis, pjaunama per žydėjimą. 	 Rūtu žuolie ė dėdlė liekarsta nug šėrdėis lėgū, kramės suopolė, nervu lėgū, nug sena rūtaa taisuomi neštomou nutrauktė.


Pietų pusrutulio gyventojamas – atvirkščiai, birželio 22 d. naktis būna ilgiausia, o diena trumpiausia. 	 Juona dėina. Žėimas sauliegroožaa būn groudė 22 d., kūmet naktės ėlgiausė y, buo dėina trompiausė. Tūm dėinuom žmuonis švėnt Kūčės ė Kaliedas.


Žydi gegužės ir birželio mėn. 	 Žydia braškės gegožė ė biržielė mienėsees.


Auga balandžio – gegužės mėn., kartais rudenį, daugiausia lapuočių miškuose, parkuose, mėgsta kalkingas, sunkias dirvas, pietinės pusės šlaitus. 	 Aug briedielee pavasari, balondė–gegožės mieniesees, sykees ė rodeni.


Medžio aukštis: 19,5 m Apimtis 1,3 m aukštyje: 4,9 m 	 Medė augoms: 19,5 m Apjiemėms 1,3 m aukštomė: 4,9 m


Stiebas tiesus, 30-60 cm aukščio. Lapai plokšti, linijiški. 	 Anou stombris tėisos, 30-60 cm augoma y.


Kisupė 	 Kėsopė


dešinieji – Šlynaitė, Gėrupis, Kiaunupis, Ūsupis; kairieji – Šaka, Reizgupis, Toleišė. 	 dešėnėėjė – Šlynaatė, Gieropis, Kiaunopis, Ūsopis; kairėėjė – Šaka, Reizgopis, Tuoleišė.


Skinija ties Vėžaičiais patvenkta. 	 Pry Viežaatiu opės ožtvenkta y.


Pirmoji ispanų gyvenvietė Vest Indijoje buvo įkurta Haičio saloje 1496 m. Taip įsikūrė Ispanijos Vakarų Indijos. 	 Kuolombs pabūdavuojė pėrma gyvenvėitė Haėtė saluo ė tep ikūrė Ispanėjės Vakarū Indėjės.


Paprastoji skalsė (lot. 	 Skalsė, kėtap skalsa, sklasuos, skalsragis, skalsos (lot.


Dabar šluotos dažnai būna pagamintos iš sintetinių medžiagų. 	 Ėš pošėis skoju padėrbta šlouta liuob šloutė pečiu.


Vijoklinis pelėvirkštis (lot. 	 Pelievėrkštė aba pelievėrkštis (lot.


Vaistinė žaliava – lapai ir vaisiai, skinami vasaros pradžioje krūmui žydint. 	 Ougas y gardės ė tink jiedėmou, ougėinėm.


Žydi balandžio pabaigoje - gegužės mėnesiais. 	 Žīda balondė galė, gegožie.


Yellow water-lily, vok. 	 Lūgnos daugiametis y.


Gentyje yra apie 400-500 rūšių; yra daug hibridų, išvesta įvairių veislių. 	 Žėidaa našlaitiū būn vėinspalvee aba trėspalvee, aug paskėraa aba krūvuo ėšaugėė ėš lapu pažastū ont ėlgū kuotū.


Pirmaisiais metais augina šakniavaisį, kuris valgomas kaip daržovė. 	 Tas dvėmetis augals y.


Šalmuotoji gegužraibė (Orchis militaris) 	 Gegožraibė (Orchis militaris)


Augalas žydi birželio – liepos mėn. 	 Žydia kalendros bėrželė–lėipas mienėsees.


Vaisius – dėžutė. Lotyniškai digitus reiškia pirštas – šio augalo vainikėlis yra panašus į mažą pirščiuką. 	 Tas y liekvarstos nug šėrdėis lėgū, ale tepuogė trocyzna y. Skombalielius augėn šalėp nomū kap kvietkus.


Intakai: Nerotas, Balčia (kairieji). 	 Tora Ašotis do ėntako: Neruots ė Balčė (abo kairiuojo).


Netgi anksčiausiuose šaltiniuose slavai įvardinami gana skirtingai. Seniausi slavų paminklai mini Slovene (daugiskaita iš vienaskaitos Slovenin), jų šalis vadinama Slovensko, kalba – slovenesk jazyk, o žmonės slovensk narod. 	 Tasaa žuodis rasietaas radas nug "slovo" kas ė reešk "žuodis, ruoda", da gal būtė, ka ons y nu žuodė "slava" (tas y, "šluovie"). Slavaa galėmaa radas aba kap pėitū baltu atsišakuojėms, aba kap senuobėnės baltu-slavu tautuos šaka.


Žiedai lankomi vabzdžių. Įkyri laukų ir daržų piktžolė, kurią puola vabzdžiai − kopūstų kenkėjai. Svėrė turi sieros junginių, jaunuose lapuose yra gliukozidų. 	 Jauni augalaa tink kap šierals gyvuoliam (mėšree so kėtuom žuolėm).


Auga V-X mėn. miškuose, parkuose, ganyklose, dažnai didelėmis grupėmis. Jauni vaisiakūniai valgomi. 	 Aug pampuotaukšlee nug gegožė lėgo spalė vairiūs vėitūs: medies, parkūs, ganyklūs, tonkee krūvuom.


Salbei) – notrelinių (Lamiaceae) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso daugiametės žolės. Dauguma rūšių paplitusios atogrąžų Amerikoje. 	 Tas y dėdlė liekarsta nug lielės, bornuos lėgū, sergont alsavėma, skrondė lėguom, tepuogė kaulu lėguom, tink teptė ont skūruos (ruonu, vuotiu), kap slenk plaukaa.


Daržus būtina kruopščiai ravėti ir visas žliūges sunaikinti, nes kiekviena šakelė geba įsišaknyti ir vėl išsikeroti, o palikta tarplysvėse žolėj subrandina ir išbarsto sėklas. 	 Žliūgius karvės, kiaulės geraa jied. Nū paraugu šaltenė žliūgee geraa yr, nū kraujė spaudėma. Anūm plaun žlabanuojontės akis.


Lapai ovališki, trumpakočiai, šviesesni nei mėlynės su melsvu atspalviu. 	 Stombris statmens, šakuots y.


Puriena, kaip ir dauguma vėdryninių šeimos augalų, nuodinga . 	 Lokštaa tocyzna y.


Daugiametis, 4-10 cm aukščio žolinis augalas. 	 Ta žuolie daugiametė y, ožaug lėg 4-10 cm aukštoma.


1975 m. baigė Skuodo rajono Lenkimų vidurinę mokyklą, 1984 m. – Vilniaus universiteto Istorijos fakulteto žurnalistikos specialybę. 	 1975 m. bėngė Skouda rajuona Lėnkėmu vėdorėnė muokykla, 1984 m. – Vėlniaus onėversėteta Istuorėjės fakolteta žornalėstėkas speceelybė.


1984–1987 m. Maskvos M. Lomonosovo universiteto aspirantė, 1987 m. apgynė disertaciją tema „Pagrindinis socializmo ekonominis dėsnis intensyvios ekonomikos sąlygomis", suteiktas tuometinis ekonomikos mokslų kandidatės laipsnis (dabar – socialinių mokslų daktarė). 	 1984–1987 m. Maskvuos M. Lomonuosova universiteta aspirantė, 1987 m. apgynė disertacijė tema „Pagrindėnis socializma ekonuominis diesnis intensyviuos ekonuomikas salyguom", suteikts toumetėnis ekonuomikas muokslu kandidatės laipsnis (daba – socialiniu muokslu daktarė).


Per 1711 m. marą kaimo gyventojai išmirė, 1738 m. gyventojų dar nebuvo. 	 1818 m. pabūdavuota bažninčė, katra 1944 m., par vaina, sogriuovė.


Hedera helix, angl. bindwood, vok. Baum-Efeu) – aralijinių (Araliaceae) šeimai, gebenės (Hedera) genčiai priklausanti rūšis. 	 Hedera helix) y tuokis vėjuoklis, katros tora somediejosi stombri.


Augalas vienmetis, žolinis. 	 Vėkis ta vėinmetė žuolie y.


Lietuvių kalboje termiškai apdorotų daržovių salotos vadinamos mišrainėmis. 	 Vėrtū daržuoviu šalti jiedee šaukiami mišrainiem.


Rubinavo piliakalnis 	 Šarūnkalnis


Lietuvoje labai dažna. Auga daržuose, ganyklose, laukuose, dykvietėse, mėgsta molingas dirvas. 	 Žvagee gausee aug daržūs, ganyklūs, laukūs, tyrūs, anėm tink muolė dėrvas. Ta y ikyrė piktžuolė.


Origanum majorana) – notrelinių (Lamiaceae) šeimos augalų rūšis. Dar vadinama Majorana hortensis, nurodomas ir Origanum majorana pavadinimu. 	 Origanum majorana) y tuokis žuolyns kėlėma nug Vėdoržemė jūras šaliū; muokslėškaa ons prigol pry nuotrelėniu augalū (Lamiaceae) šeimuos.


Adata būna storesnė ties rankena ir smailėjanti link galo, tiesi ar šiek tiek lenkta. 	 Tonkiausee yla nauduonama batu, apriedu, kėta audėnė rakondu siovėmė, tašont medi.


Myosotis, angl. Forget-me-not, vok. Vergissmeinnicht) – agurklinių (Boraginaceae) šeimos augalų gentis. 	 Myosotis) y tuokė dyka kvietka, katra muokslėškaa prigol pry vagorklėniu augalū (Boraginaceae) šeimuos.


Tropaeolum, angl. 	 Tropaeolum) y tuokis žėidėnis augals , tonkee žuolėninkūs augėnama kvietka.


Mėta (lot. 	 Mietra aba mieta (lot.


Intakai, visi kairieji: Upytė, Vižė, Trinkė, Durupis. 	 Intakaa: Opytė, Vėžė, Trinkė, Doropis (vėsi kairėėjė).


Rytinėje pusėje šio pylimo papėdėje iškastas antras 8 m pločio, 2 m gylio griovys 3 m pločio dugnu. Pietų – šiaurės vakarų šlaite, 4 m žemiau antro pylimo yra 2,5 m pločio, 0,3 m gylio antras griovys, už kurio supiltas trečias 0,5 m aukščio, 5 m pločio pylimas. Šlaitai vidutinio statumo – statūs, 22 m aukščio. 	 Kalna šlaataa dėdlee statee, nug vėršūnės veiziet vėsas Pavondenės apylinkės, Bėržolė ežers, Knabės kalns.


Paprastasis kmynas auga pievose miškų aikštelėse, ant ežių bei pagrioviuose. 	 Kvynaa aug mediu pruogomūs, šalėp griuoviū, ont ežiu.


Vaistinė žaliava – pirmamečiai gailio ūgliai, pjaunami rudenį (rugpjūčio, rugsėjo mėnesiais), subrendus vaisiams. 	 Gailis liekvarstos nug galvuos suopiejėma, alsavėma lėgū y.


Paviršius kalvotas, būdingi jauriniai smėliai, priesmėliai, vietomis su priemolio podirviu, taip pat velėniniai jauriniai priesmėliai ir priemoliai. 	 Medės pavėršios kalnouts y, dėrva daugomuo šėlainė, vėituom maišas so muolio.


Ankštys cinindriškos su daug sėklų. 	 Brondis rėtėniškas, so daug sieklu.


Algimantas Švėgžda). – 3-asis leidimas. – Vilnius: Vaga, 2012. – 155 p.: iliustr. – ISBN 978-5-415-02264-9 Sugrįžęs iš gyvenimo: literatūriniai laiškai, pokalbiai / Viktorija Daujotytė, Marcelijus Martinaitis. – Vilnius: Alma littera, 2013. – 413 p. – ISBN 978-609-01-0867-3 	 Algimantas Švėgžda). – 3-asis leidimas. – Vėlnios: Vaga, 2012. – 155 p.: iliustr. – ISBN 978-5-415-02264-9 Sugrįžęs iš gyvenimo: literatūriniai laiškai, pokalbiai / Viktorija Daujotytė, Marcelijus Martinaitis. – Vėlnios: Alma littera, 2013. – 413 p. – ISBN 978-609-01-0867-3


Vainikėlis violetinis arba rausvas, taip pat dvilūpis. Viršutinė vainikėlio lūpa plokščia, apatinės lūpos viduje yra plaukelių. Kuokeliai 4, viršutiniai ilgesni už apatinius. 	 Trama žuoliū apvali lapokaa, bėški ėšrontyti, bieg ont tuokė siūla.


Šlapiose vietose dažnai kenčia nuo šakninio puvinio, todėl ten lengvai lūžta audrų metu. Nemažai yra grynų eglynų, bet dažniau auga pramaišiui su drebulėmis, beržais, baltalksniais, taip pat pušimis, juodalksniais, ąžuolais. 	 Šlapiūs vėitūs egliu šaknis grauža povėnys, tūdie tokie eglynaa par oudras tonkee ėšlūžt.


Balandžio sniegas: eilėraščiai. – Vilnius: Valstybinė grožinės literatūros leidykla, 1962. – 47 p.: portr. 	 Balandžio sniegas: eilėraščiai. – Vėlnios: Valstybinė grožinės literatūros leidykla, 1962. – 47 p.: portr.


Džiovinami pavėsyje. Išdžiūvę būna bekvapiai, skonis – kartokas, gleivingas. Dedami į prakaitavimą skatinančių vaistažolių mišinius. 	 Gausėn prakaatavėma, lengvėn atsikuosėjėma, trauka karšti, tūdie tink sergont oždegėmaas, alsavėma lėguom.


Prieš žydėjimą jos būna prigludusios prie žiedyno ašies, o peržydėjusios atsilošusios. Apatinis žiedažvynis skiauterėtas, su akuotu, viršutinis be akuoto. Grūdas tribriaunis, apie 5 mm ilgio. 	 Žėids taa paprasta, teeva, reta, lėg 10 cm ėgoma varpa y.


Ganykla, pašarų naudmena – žole apaugęs žemės plotas, kuriame ganomi gyvuliai. 	 Ganīkla ī tuokė pėiva, katruo ganuos gīvuolee. Tas ī žuolė apaugėės žemės pluots, katros doud pigiausi ė nuognee vertinga žaliaaji pašara.


Cannabis) – magnolijūnų (Magnoliophyta) gentis, priklausanti kanapinių (Cannabaceae) šeimai. 	 Cannabis) y tuokėsaa žėidėnis augals, katros prigol pry kanapėniu augalū (Cannabaceae) šeimuos. Tas y vėins ėš seniausiu kultūrėniu augalū. Kanapis y kėlėės nug Vėdorėnės Azėjės.


Didžiausi Lietuvoje eglynai veši Žemaičių aukštumoje, Šušvės baseine, Biržų girioje. Taip pat dideli eglynai dunkso apie Troškūnus, Balbieriškį, Raguvą, Daugus, Šešupės baseine. Pietų ir Rytų Lietuvoje eglynų reta. 	 Dėdliausi Lietovuos eglynaa y Žemaitiu aukštomuo, pry Šošvės, Biržu gėriuo, i rinki nug Truoškūnu, Balbėirėškė, Ragovuos, Daugu, pry Šešopės.


Raudėnai – kaimas Šiaulių rajone, šalia kelio Šiauliai–Telšiai. 	 Raudienaa y bažnintkaimis Šiauliū rajuonė, šalėp plėnta Šiaulee–Telšee.


Lapai abipus plaukuoti. Žiedai šakelių galuose, triskiaučio varpelio pavidalo, tamsiai raudonai rusvos spalvos. Išorinė apyžiedzio pusė plaukuota. 	 Lapaa pėpėrlapė y stuori, meesingi, blizg, ėšsilaik par žėima.


Skirtingai nuo gluosnio pogentės (Salix subg. 	 Žyda onksti pavasarie pūkoutaas "katokaas". Vėita kor aug karklaa šaukiama karklė, karkla. Karkla šakas (vytės) nuognee geraa lonkstas, tūdie ėš anūm dėrb kašėkus, rakondus.


Senovėje jomis būdavo dengiami visi pastatai – namai, tvartai, klojimai ir netgi medinės bažnyčios. 	 Guontaas liuob dengė nomus, kūtės, jaujės ė netgis medinės bažnyčios.


Svirno prieangis 	 Svirna prīangis


Karklažvirblis (lot. 	 Karklažvėrblis (lot.


Nuo 1925 m. dalyvavo Klecko ješivos valdyme. 	 Nuo 1925 m . dalyvavo Klecko ješivos valdyme .


Išoriškai – kompresai pūlingoms žaizdoms gydyti. 	 Gervougiu kuompresus ded ont pūliounontiu žaazdū.


Auga balandžio-gegužės mėn., kartais rudenį pušynuose, eglynuose, gaisravietėse, ant senų keliukų. Ypač dažnas Lietuvos pietrytinėje dalyje. 	 Aug grybausis balondė-gegožė mienėsees, sykees ė rodeni pošynūs, eglynūs, ėšdagūs, ont medės takū.


Stiebas šakotas beveik nuo pat pamato. 	 Stombris šakuots baveek nug patė pamata.


Vaisius – cilindriška dėžutė. Sėklos juodos, smulkiai dygliuotos. 	 Nuokėn tuokės joudas, smolkee dyglioutas sieklas.


Žievę lupant brazdas suardomas – žievė plyšta per brazdo vidurį. Žievė turi tris sluoksnius: dengiamąjį audinį, pirminę žievę ir antrinę žievę. 	 Pavasarie žievie lengvaa lopas, nes brazdos yr ondenings ė pluonuom sėinaliem.


Eglynas – medynas, kuriame vyrauja eglių genties rūšys. Dideli eglynų plotai driekiasi taigoje, įvairių platumų kalnuose. 	 Eglyns y tuokė medė, katruo aug daugomuo eglės.


Aukštis iki 1 m. Stiebas status. 	 Arklarūgštė y tuokė daugiametė žuolie, katra ožaug lėg 1 metra aukštoma.


Anemone, vok. Windröschen) – vėdryninių (Ranunculaceae) šeimos augalų gentis. Gentį sudaro apie 120 rūšių. 	 Anemone, vėiruom plokė, uožkabarzdis) yr augals, prėgolons viedrynėniu (Ranunculaceae) augalū šeimaa.


Šiaurės Amerikoje – invazinė rūšis. 	 Vytoulės jied kiaulės, avis, bet dėdlis šmuots gal' būtė kap trocyzna.


Augalas nuodingas, turi toksinių medžiagų, paralyžiuojančių centrinę nervų sistemą. 	 Anam tink rėibė žemė.


2019 m. birželį Aušra Maldeikienė prisijungė prie Europos Liaudies Partijos (Krikščionių demokratų) (EPP) grupės. 	 2019 m. biržieli Aušra Maldeikienė prisijungė pri Euruopas Liaudėis Partijas (Krikščiuoniu demokratu) (EPP) grupės.


Nedidelis krūmokšnis, apie 0,2-0,7 m aukščio, pradedantis žydėti liepos antroje pusėje. Žiedynas – vienašalė, daugiažiedė, tanki kekė. Žiedai smulkūs, nusvirę, su trumpu koteliu, taisyklingi, keturnariai. 	 Tėi y nadėdli krūmalee, katrėi ožaug lėg 0,2-0,7 m aukštoma.


Turi ilgą liemeninę šaknį ir statų stiebą. 	 Toria popa ėlga šakni ė statmena stombri.


Prasideda miškelio pakraštyje 1 km į pietvakarius nuo Liolių. 	 Prasided guojalė pašmuotie 1 km i pėitvakariu posė nug Liuoliū.


Lapai su nuleistomis lapamakštėmis. 	 Lapaa siauri, ėlgi, kap lendrės.


Vartojama ištraukos ir aliejai kaip skausmą malšinanti priemonė, sergant bronchine astma, reumatu ar radikulitu. 	 Anou ėštraukas, aliejus tep kap serg dosolio, reumato, radėkolėto.


Nedideli medžiai, medžiakrūmiai arba krūmai. 	 Tas būn nedėdlis medis aba krūms.


Metalinis puodas 	 Metalėnis pouds


Šie grybai sukelia sultingųjų augalo organų (pvz., vaisių) deformacijas. 	 Da laumšluostės isimet ėr i eglės, pošis, vyšnės, trešnės.


Trama balta, kieta, pipirų skonio. Pieniškos sultys baltos, išdžiuvusios pažalsvėja, deginančio, kartaus skonio. Sporos baltos. 	 Parpjuovus bieg tuokės kartės kap pėpėraa soltis, katruos paskom pažalioun.


Paprastasis kietis Lietuvoje labai dažnas. Auga pakelėse, apleistuose laukuose, dykvietėse, ganyklose, vandens telkinių pakrantėse. 	 Kėitis aug baveek vėsor - šalėp keliū, apleestūs laukūs, dykrūs, ganyklūs, patuoriūs, ont ežerū, prūdu, opaliu krontū.


Sanguisorba officinalis, angl. Great Burnet, vok. Großer Wiesenknopf) – erškėtinių (Rosaceae) augalas. 	 Sanguisorba officinalis) y tuokis eršketėniu augalū šeimuos (Rosaceae) augals.


1988 m. vienas iš Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio kūrėjų ir iniciatyvinės grupės narys, Sąjūdžio seimo narys, seimo tarybos narys. 	 1988 m. Arvyds Jūzaatis bova vėins ėš Lietovios Saajūdė kūrieju ė glabnūju nariū, Saajūdė seima narys, Seima tarybas narys.


Auga įvairiuose dirvožemiuose, bet labiausiai mėgsta derlingus ir vidutinio derlingumo gana drėgnus priemolio ir priesmėlio dirvožemius. 	 Anėi aug vairiūs dėrvūs, bet ypatingaa skalsiūs, šlapuokūs prymuoliūs ė prysmėltiūs.


Daugiametis, 7-20 cm aukščio dvinamis augalas. Šakniastiebiai sumedėję, horizontalūs, ploni. Šaknys plonos, iki 20 cm ilgio. 	 Ons daugiametis y, 7-20 cm augoma, dvėnomis.


Laurus nobilis) – lauramedinių (Lauraceae) šeimos visžalių medžių ir krūmų rūšis. Kilusi iš Viduržemio jūros regiono. 	 Laurus nobilis) y tuokis visžalis medis aba dėduoks krūmalis, kėlėma nug Vėdoržemė jūras kraštū.


Kukučio baladės: eilėraščiai. – Vilnius: Vaga, 1977. – 85 p. Poezija ir žodis. – Vilnius: Vaga, 1977. – 245 p.: lent. 	 Kukučio baladės: eilėraščiai. – Vėlnios: Vaga, 1977. – 85 p. Poezija ir žodis. – Vėlnios: Vaga, 1977. – 245 p.: lent.


Stiebas iki 60 cm aukščio, status, plaukuotas. 	 Anuo stombris ožaug lėg 60 cm aukštoma, statmens, plaukouts y.


Helianthus annuus) – astrinių (Asteraceae) šeimos augalas, kilęs iš Šiaurės Amerikos. 	 Helianthus annuus) y tuokis augals, katros muokslėškaa prigol pry grėižžėidiu augalū (Asteraceae) šeimuos.


2009–2012 m. gyveno Rygoje. 	 2009–2012 metaas gyvena Ryguo.


Skraistlapiai pailgi, dukart trumpesni už liežuviškus žiedus. Liežuviški žiedai įvairių spalvų: balti, rožiniai, rausvi, iki 1 cm ilgio, vamzdiški graižo viduryje, geltoni. Vaisius – mažas lukštavaisis; kraštinių žiedų vaisiai plaukuoti, vidurinių pliki. 	 Žėids y tuokis greižos, tokiausee balts aba rūžavs.


Be to, yra flavonidų, rauginių medžiagų, alkaloidų. 	 Ons mačyja nug kėrmėnū, pilva skausmū.


Įvairios dešros skiriasi išvaizda (storiu, perrišimo būdais). 	 Kėtas dešras būn ka verd.


Žydi birželio – liepos mėn. Vaisiai subręsta liepos pabaigoje. Dauginasi sėklomis ir kereliais. 	 Žydia valerėjuons bėrželė – lėipas mienėsees.


Gimė Jonaičių kaime (dabartinė Šilutės apskritis) valstietiškos kilmės evangelikų misionieriaus Anskio ir Marinkės Storostų šeimoje.[1] Buvo antrasis vaikas dešimties vaikų šeimoje (užaugo aštuoni). 	 Muokės Vuokytėjuo, Greifsvalda, Halės, Leipcėga, Berlyna onėversėtetūs, ėšsimuokslėna fėliuosopėjuo, vieras, koltūras, mena, gomtuos muokslūs, pramuoka onglu, proncūzu, sanskrėta kalbas. Pargryžėės i tievynė, Vydūns dėrba muokytuojo Kintūs, vuo 1892 m. ėsikielė muokytuojautė i Tilžė. Vydūns tou sykio dėdlee uokatėjė lietovius gėiduotė lietovėškas gėismės, ons rėngė dainiu švėntės, vaidėnėmus, leida žornalus, skaitė paskaitas aplė sveeka gyvenėma, dūšės reekalus.


Gurklį turi tie paukščiai, kurie ne visur ir ne visuomet randa pakankamai maisto. Tačiau suradę maisto jo prisikiša ir atsargai. Vanagai, sakalai, žvirbliniai paukščiai visada gurklyje kaupia maisto atsargas. 	 Kap katrėi paukštee (pvz., vanagaa, sakalaa, kap katrėi mažesni paukštokaa) gūžie kavuoja jiedi, ba retaa gal rastė savėi lesala.


Augalas dvinamis. Žiedai susitelkę žalsvai raudonuose žiedynuose. Sunokusios sėklos rudos. 	 Žėidokaa mažytee, tuokės žalee rauduonas pliauskalės, katras soliposės strombrė vėršou.


Žiedai susitelkę į menturius lapų pažastyse. 	 Tas augals dėdlė tročyzna y, ypatingaa arkliam.


Vaisius – ankštis, kurioje yra apvalios ar netaisyklingos žalsvai geltonos, rausvai gelsvos ar žalios sėklos. 	 Žėrnis sonuokėn brondis, katrūs sugolosės žaliuos spalvuos (kap vėsaa sonuokst, ta parodou) sieklas, tas y žėrnee. Senuobie žėrnius liuob pjaus pjautovaas, paskom kūls (mašėnuom, špragėlaas). Vėrkštis sausėns ont balkiu žardie.


Auga pakelėse, pagrioviuose, pylimų šlaituose, pievose, patvoriuose, padaržėse, dykvietėse. 	 Aug pakelies, pagriuoviūs, pylėmu šlaatūs, pėivūs, patuoriūs, tyrūs, augėnams daržūs.


Šaltiniai 	 Šaltenee


Kilę iš rytinių ir šiaurinių Viduržemio jūros pakrančių. Išvesta daug veislių. 	 Šiepruons y kėlėma nug Vėdoržemė jūras krontū ė Artėmūju Rytū.


1987–2004 m. VU Ekonomikos fakulteto dėstytojas. 1987-1989 m. VU Ekonomikos fakulteto aspirantas (vadovas prof. Vladas Astrauskas). 1990–1992 m. per DAAD programą išvyko tęsti mokslinį darbą į Vokietiją, Manheimo universitetą. 	 1987–2004 m. diestė akanuomėka Vėlniaus onėversėtėtė.


Lapai lancetiški ar pailgai kiaušiniški, lygūs, melsvai žali, 4-10 cm ilgio ir 1-2 cm pločio, smailiaviršūniai, išsidėstę poromis vienas prieš kitą. Apatiniai lapai su kotais, o stiebo – bekočiai. 	 Lapaa ėšėlgi, melsvažalee, 4-10 cm ėlgoma ė 1-2 cm platoma.


Nuo didelio jų kiekio gali apsinuodyti galvijai[1]. 	 Jeeb žvagee pakliūn i rogius, tap douna palėik mielena.


Bidens) – astrinių (Asteraceae) šeimos augalų gentis. 	 Bidens) y tuokė dailyžėidiu augalū (Asteraceae) šeimaa prigolontė žuolie.


Galeopsis, vok. 	 Galeopsis) ta y tuokė žuoliū rūšės.


Ūglis arba atžala – naujai išaugusi augalo stiebo dalis. Ūglį paprastai sudaro ūglio ašis, lapai ir viršūninis pumpuras. 	 Ūglis (kėtaap metūgė, atžala, atvaša) y naujee ėšaugos augala stombrė dalės.


Taurėlapiai apie 3 mm ilgio ir 2 mm pločio, kiaušiniški, žali, smailiomis viršūnėmis. Vainiklapiai 2 kartus ilgesni už taurėlapius, greitai nukrinta, balti arba (išorės pusėje) rausvi, su geltonu nageliu, apvaliomis viršūnėmis. Kuokeliai 2 kartus ilgesni už piesteles, dulkinės pailgos, geltonos. 	 Žėidaa balti, sogolėė i tuokius dėdlius skietius, katrėi ožaug ont stombrė.


Ankaros miesto vyriausybės svetainė (turkų k.) 	 Ankaros miesta valdė (torku k.)


Šakniavaisiai sandėliuojami rūsiuose, sandėliuose. 	 Nokastus sietėnius kraun i rūsius, skladus. Lapaa tink gyvuoliam šertė. Anūs jied so bolbienė, salduoki y.


1759 m. Platelių klebonas Juozapas Vaitkevičius Beržoro kaimo pušyne įrengė medines Kryžiaus kelio stočių koplyčias. 	 Tarybinie gadynie anas vėsėškaa sogriautas, ale 1991 m. atbūdavuotas par naujė.


Ties Mosėdžiu įteka į Mosėdžio tvenkinį. 	 Pry Muosiedė itek i Muosiedė tvėnkėni, katros sotvėnkts ont Bartovas.


Elazaras Šachas (1899 m. sausio 1 d. Vabalninke, Rusijos imperija – 2001 m. lapkričio 2 d. Bene Berake, Izraelis) – Lietuvos žydų kilmės Izraelio ortodoksų rabinas, visuomenės veikėjas. 	 Elazaras Šachas (1899 m . sausio 1 d . Vabalninke , Rusijos imperija – 2001 m . lapkričio 2 d. Bene Berake , Izraelis) – Lietuvos žydų kilmės Izraelio ortodoksų rabinas , visuomenės veikėjas .


Vaisius – raudonas, sultingas kaulavaisis. 	 Sosirpėn rauduonas, soltingas ougas.


Apylinkėse yra urvų, jūroje – rifų (uolų). 	 I rinki nug Korekas yr orvū, vuo jūruo – rėfu (oulū).


Žiedai tamsiai rausvi arba raudoni, pavieniai, dideli. 	 Žėidaa kūkalė tomsee rauduoni, aug pu vėina.


Buvo gaminamas iš šulelių, suveržtų lazdyno plėšomis, metaliniu lanku, o XX a. viduryje – dažniausiai viela. 	 Ošietka gamėn ėš šolalis, katrūs soverž lazdyna pliešuom, metalėnio lonko, vuo nug XX a. vėdorė – tonkiausee vėila.


Šilutėje yra įsikūręs Šilutės mažųjų laivų uostas. 	 Nug Katyčiu Šyša tek ont vakarū par Pašyšius, Macėkus, par Šėlotė.


Gelda, dar vadinta niekote – medinis, apie 1,2 m ilgio, 0,5 m pločio ir 0,2 m aukščio indas su ausimis galuose. 	 Nėikočė aba gelda y medėnis paėlgs inds su ausėm galūs. Ons būn aple 1,2 m ėlgoma, 0,5 m platoma ė 0,2 m aukštoma.


Vaisius – kaulavaisis, kuris sultingas, juodos spalvos. 	 Varnuogė ved tuokės joudas, stamboma kap pėpėraa ougas.


Stiebas status, plikas. Žydi liepos – rugpjūčio mėnesiais gelsvais žiedeliais. Vaisius – pailga, briaunota, ruda arba balsva sėkla. 	 Ėšaugėn stetmena, plėka stombri, ont katruo sokraun mažus geltuonus žėidokus - anėi žydia lėipas – rogpjūtė mienesees.


Kaip svetimžemis augalas, yra introdukuotas ir Lietuvoje. 	 Lietovuo žalmedis iveests y, augėnams šalėp nomū (žuolėninkūs), kapūs, suodnūs.


Žiedai smulkūs, susitelkę į menturius, o šie sudaro varpos pavidalo žiedynus. 	 Mietras būn laukėnės ėr aug ont ežerū, opiu krontū, liūnūs, pry medės opaliu, šaltėniu.


Rauktalapė rūgštynė (lot. 	 Arklarūgštė, kėtap arklarūgštielė, arklė rūgštynė (lot.


Žiedai maži, sukrauti savotiškuose žiedynuose – galvutėse. 	 Duobėlaa aug lonkūs, skalsiūs pėivūs, šalėp nomū.


Paprastasis kmynas (lot. 	 Kvīns aba kvīnaa (lot.


Koordinatės: 55°09′55″N 22°08′23″E / 55.1654°N 22.1397°E / 55.1654; 22.1397 	 55.1654°22.1397′type:waterbody_scale:20000″{{{4}}}, {{{5}}}°{{{6}}}′{{{7}}}″{{{8}}}


Paprastasis burbulis (lot. Trollius europaeus, vok. Trollblume, angl. 	 Borbols, kėtap borbolis, jautiu borbolis (lot.


Kai kuriose šalyse augalas auginamas kaip lapinė daržovė, vartojami termiškai apdoroti lapai. Vaistams naudojama žolė. 	 Y liekvarstos nug drogė, karštė, vara myžala.


Įteka į Dubysą 75,5 km nuo jos žiočių, Lyduvėnuose. 	 Itek Dratvėnis i Dobysa Lydovienūs.


Atmintys: lyrika (dail. Rimvydas Kepežinskas). – Vilnius: Vaga, 1986. – 94 p.: iliustr. 	 Atmintys: lyrika (dail. Rimvydas Kepežinskas). – Vėlnios: Vaga, 1986. – 94 p.: iliustr.


Ašutis – upelis vakarų Lietuvoje, Šilalės rajone, Lokystos kairysis intakas (Jūros baseinas). 	 Ašotis yr opiekšlis Žemaitėjuo, Šėlalės rajuonė, Luokystas kairiuojė šmuota ėntaks (Jūras baseins).


Thlaspi arvense) – bastutinių (Brassicaceae) šeimos augalas. 	 Thlaspi arvense) y tuokė laukū žuolie, katra muokslėškaa prigol pry kryžmažėidiu augalū (Brassicaceae) šeimuos.


Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje Gelžupio kairiajame krante, plataus pelkėto slėnio pakraštyje. Šlaitai statūs, apie 11 m aukščio. Aikštelė ovali, pailga šiaurės vakarų – pietryčių kryptimi, 22x14 m dydžio. 	 Pėliekalnis stuov paskėram kalnė Gelžopė kairiam krontė, plataus slienė kraštė.


Digitalis, angl. Foxgloves, vok. Fingerhut) – gyslotinių (Plantaginaceae) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso nuodingos daugiametės žolės. 	 Digitalis) y tuokis augals, muokslėškaa prigolons trauklapėniu augalū (Plantaginaceae) šeimaa.


Senovinė kultuvė 	 Senuobėnė koltovė


Biografija 	 Gyvenėms


Himne aprašomas kosminio pirmažmogio Purušos aukojimo ritualas. Himno pradžioje (1-4 posmai) Puruša apibūdinamas kaip uždengęs visą Žemę, esąs viskuom, iš jo viskas kilę. 	 Tuo gysmie rokounama, kap ėš pėrmotėnė žmuogaus Purušas radas ciels svietos.


Žolė tinka pašarui. Augalas vaistinis. Vaistams iškart po žydėjimo pjaunamos šviežios arba sudžiūvusios balandos viršūnėlės, žolė, rečiau renkamos sėklos. 	 Balonda taisa ė kap liekarsta, katros gerėn virškėnėma, atsikuosiejėma.


Gimė 1962 m. balandžio 26 d. Vilniuje. 	 Gėmė Algis Oždavėnys 1962 m. balondė 26 d.


Daugiametis, 30-120 cm aukščio žolinis augalas. Stiebas status, šakotas, apaugęs plaukeliais. Lapai priešiniai, plaukuoti. 	 Tas žuolyns daugiametis y, ožaug nug 30 lėg 120 cm.


Oenanthe oenanthe, angl. Northern Wheatear, vok. 	 Oenanthe oenanthe) y tuokis paukštis, katros muokslėškaa prygol pry mosėnokėniu paukštiu (Muscicapidae) šeimuos.


Agropyron repens, angl. Couch Grass, vok. Gemeine Quecke) – miglinių (Poaceae) šeimos piktžolė. 	 Elytrigia repens) y tuokė žuolie, katra muokslėškaa prigol pry varpėniu augalū (Poaceae) šeimuos.


Crocus, angl. Crocus, vok. Krokusse) – vilkdalginių (Iridaceae) šeimos augalų gentis. 	 Crocus) y tuokė kvietka, muokslėškaa prigolontė ėrėsėniu augalū (Iridaceae) šeimaa.


Į faršą dedami žali kiaušiniai, piene mirkytas batonas arba džiūvėsėliai, smulkinti svogūnai, kartais česnakas, bulvės, sūris, pagardinama prieskoniais, druska. 	 Katlietus taisa tap: i malta meesa ded žalius kiaušius, pėinė aba ondenie mirkyta batuona, pyraga aba džioviesiu, kapuotu cėboliu aba česnaga, pėpėru, droskas. Tūmet sovoliuoj terp delnū ė kep alėjou aba taukūs ont petelnės. Jied katlietus so bolbėm, bolbiu potra, mėrkalo.


Lėkis – pastatų (dažniausiai medinių) kraigo galo puošybos elementas. 	 Liekis (aba liegis) y tuokis papoušėms ont čiokora krašta.


Sukelia baltąjį medienos puvinį. Labai dažna. 	 Augontius medius spieree sotrešėn.


2006 m. Lietuvos kultūros ministerijos premija. 	 Lietovuos koltūras mėnėsterėjės premėjė.


Vartojamas kaip prieskonis. 	 Tink pagardintė sausainius, bondielius, taisytė erbataa, tepuogė y dėdlė liekvarsta kap suop gerklie, pėlvs, mažėn pykėnėma.


Lapai, stiebas gelsvai žalios spalvos. 	 Ė anūm lapaa, ė stombris būn gelsvaa žalės (juorėškas) barvas.


1992–2020 m. sudarė, redagavo ir išleido daugiau negu 50 knygų, informacinių leidinių. 	 1992–2020 m. sodarė, redagava ėr ėšleida vėršom 50 kningu, infuormacėniu leidėniū.


Kuprės miškuose gyvena briedžiai, stirnos, šernai, taurieji elniai, lapės, kiaunės, usūriniai šunys, kiškiai.[1] 	 Koprės medie gyven brėidee, stirnas, šernas, taurėėjė alnee, lapės, kiaunės, jenuotaa, zoikee.[1]


Minta daugiausia vabzdžiais, bet taip pat ir vorais, sraigėmis, sliekais. Vikiteka 	 Jied kūltopis daugomuo vabzdius, tepuogė vuorus, sraagis, slėikus. Vikitėka: Kūltopis – Abruozdielē ė kėti dāktā, katrėi prigol prī straipsnė.


Šaknis daugiametė, vertikali, mėsinga, išleidžianti ilgus horizontalius ūglius, kurie kabindamiesi dygliukais, lipa sienomis, medžių kamienais, kitomis atramomis. 	 Šaknės apynė būn daugiametė, vuo strombree (vėrkštis) kuožnaas metaas žela naujės.


Tai kvapūs puskrūmiai, turintys gulsčius arba kylančius sumedėjusius stiebus. 	 Tīmėjuonaa aug sausuos medies, ypatingaa šėlūs, anėm tink saulietas vėitas, smiltinga dėrva. Tonkee augėnami žuolėninkūs.


Drebulynai auga pramaišiui su eglėmis, beržais, uosiais, ąžuolais, grynų pasitaiko retai. 	 Ka apošės gyven trompaa, ta ė apošruotaa ėlgaa nasilaika.


Amžinas tiltas: eilėraščiai. – Vilnius: Vyturys, 1987. – 204 p. Gailile raso: poezija (iliustr. 	 Amžinas tiltas: eilėraščiai. – Vėlnios: Vyturys, 1987. – 204 p. Gailile raso: poezija (iliustr.


Paprastasis kietis turi karotino, askorbo rūgšties, saponinų, alkaloidų, kumarino, eterinio aliejaus. Pasižymi stipriu maloniu kvapu. 	 Kėitis smarkee kvepa, tūdie anou lapus žmonis sykees ded kap jiedė pagarda, ont anou sausėn grybus.


Jautieną draudžia ir kai kurios budistų tradicijos. 	 Jautėėnas najied hindoėstaa, ba laika, ka karvė ė jautis y dėdlee šėnavuojamo gyvio yr, ė laika karvės čystaa pėinou.


Įrengtas Minijos kairiajame krante esančiame aukštumos kyšulyje. Iš šiaurės ir vakarų juosia Minijos, iš rytų – bevardžio upelio slėnis, pietuose yra aukštuma. 	 Kalna šlaataa stati, lėg 30 m aukštoma.


Wollgras) – viksvuolinių (Cyperaceae) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso daugiametės žolės, išauginančios šliaužiančius šakniastiebius arba sudarančios kupstus. Žiedai sutelkti gausiažiedės varputėse. 	 Tas y tuokė žuolie, katra ėšaug 10-50 cm aukštoma. Žydia pūkaa nug vėdorė pavasarė lėgo vasaras pradiuos nadėdlees žėidalees, bet kap nūžydia, tap tou vėituo pasilėik dėdlis balts pūkū koukšts - tūs pūkus pagaun vies ėr ėšnešiuoj sieklas.


Smulkioji rūgštynė (lot. Rumex acetosella, vok. 	 Gondra rūgštīnė, kėtap zoikė rūgštīnė, šonėis rūgštynė, rūgštīnielė, rūgštīnytė (lot.


Vaisiakūniai vidutinio dydžio. 	 Ta nedėdlė gryba y. Keporė so lakštalees, kūgėška.


Lietuvos piliakalniai 	 Lietovuos pėliekalnee


Taip pat minima ir į šiaurę nuo piliakalnio buvusi Sietuvos kūlgrinda.[4] 	 Tepuogė tenaas mėnavuo ė Sėitovas kūlėgrinda.


Didina kraujo krešėjimą, gali būti vartojama kaip kraujavimą stabdanti priemonė po gimdymo. Skatina plaukų augimą. 	 Takžuolė bendraa tink bikuokiam kraujavmou stadytė, ana tink dietė ont ruonu, vuotiu.


Dešinysis: Šakalė 	 Dešėnysis: Šakalė


Parašė lietuvių literatūros vadovėlių mokyklai (1992 m., 1994 m., su Elena Bukeliene, 1989 m., 1990 m., 1995 m.), mokomųjų knygų studentams, esė. 	 Parašė lietoviu literatūras vaduovieliu muokykluom (1992, 1994 m., so Bokelienė Elėna, 1989, 1990, 1995 m.), kningu stodėntam.


Vicia faba, angl. Broad bean, vok. Ackerbohne) – pupinių (Fabaceae) šeimos vikių (Vicia) genties augalas. 	 Vicia faba) y tuokis augals, daržuovė, katra muokslėškaa prigol pry brondėniu augalū (Fabaceae) šeimuos.


Paprastoji baltagalvė dažnas pievų, pakrūmių, miško proskynų augalas. 	 Tonkee aug mišree so duobėlaas.


Kubilo skirtumas nuo statinės – jis laikomas stačias, o statinė su uždaru dugnu ir viršumi, užsandarinta kamščiu, gali būti paguldoma, ridenama. 	 Kobėlus dėrb ėš lėntėniu šolaliu, aplenktū kelees medė aba metala lonkaas. Kobėls, pryšingaa kaap bačka, negal būtė rėtėnams.


Bergs lonką uždėjo... 	 Bergs lonka oždiejė...


Lazduona (įteka į Šyšą – 48,7 km nuo žiočių), Medinupė (38,4), Š-3 (37,3), Š-1 (34,0), Rupkalvė (1,0). 	 Lazdouna, Medinopė, Ropkalvė;


Marių plotas – 63,5 km², ilgis – 80 km, bendras pakrančių ilgis – 200 km, didžiausias plotis – 3,3 km, didžiausias gylis – 24,6 m. Tvenkinyje sukaupta apie 460 mln. m³ vandens. 	 Mariu pluotybė y 63,5 km², ėlgoms – 80 km, krontū ėlgoms – 200 km, pluotybė – 3,3 km, gėloms – 24,6 m. I tvenkėni pareen aple 460 mln. m³ ondenė


Žydintys baltieji gluosniai: kairėje su vyriškais, dešinėje su moteriškais žirginais 	 Baltglousee žyda


Lietuvoje auginamas. Sulaukėjęs auga pakelėse, dykvietėse. 	 Aug šalėp keliū, dykrūs, augėnams laukūs.


Lietuvos piliakalnių atlasas Burbiškių piliakalnis 	 Lietovios pėliekalniu atlasos Borbiškiu pėliekalnis


Senolis ąžuolas vadinamas Mingėlos ąžuolu, nes šalia ąžuolo tebegyvena žmonės Mingėlos pavarde. 	 Senuolis oožouls šaukiams Mingialas oožoulo, ba šalėmaas anon tebegyven žmuonis pavardė Mingiela.


Kapoklė (angl. cleaver) – įrankis mėsai ir pan. kapoti. Primena tiek peilį su sunkia, labai plačia geležte buku (paprastai kvadratiniu) galu, tiek kirvį, tačiau turi geležtę, o ne galvą. 	 Kapuons (kėtaap kapuonė, kapuoklis) y rakonds, so katrou kapuoj meesa ė kėitas daržuovės.


Auga ant gyvų ir negyvų medžių kamienų, stuobrių kelmų, šaknų, dažniausiai didelėmis grupėmis. 	 Aug kelmotee vairiuos (ypatingaa lapoutiu) medies, parkūs, suodnūs. Vėsūmet aug dėdliem krūvuom ont kelmū, senū aba sotreešosiu mediu stombriū, šaknū.


Stačiatikių gavėnia trunka 7 savaites; katalikų iki XX a. pr. trukdavo 40 dienų. 	 Par vėsa Gavienė seniau liuob nejiestė meesuos, pėina, svėista, smetuonas, kiaušiu.


Šiaurėje iš ežero išteka Ežerupis – Akmenos intakas. 	 Šiaurės posie ėštek Akmenuos intaks Ežeropis.


Auga pakelėse, pievose, laukuose. 	 Aug pakelies, pėivūs, laukūs.


Metamorfozės metu persitvarko visos organų sistemos: išauga galūnės, rezorbuojasi žiaunos ir uodega, sutrumpėja žarnynas, pakinta maisto ir virškinimo pobūdis, žandų ir visos kaukolės sandara, oda, kvėpavimą žiaunomis pakeičia kvėpavimas plaučiais, labai pakinta kraujotakos organų sistema. 	 Paskom varluožee spieree parsimaina i varlės - anėm nūkrėnt oudega, ėšaug kuojės, padėdliej ciels kūns, anėi praded alsoutė uoro, gyventė ont kronta. Varluožee laikas tūs vėitūs, katrūs varlie sokorkė korkolus, tas y balūs, kūdrūs, griuoviūs, pelkies, ežerū įr opaliu žuolies, šolniūs.


Lapai smulkūs, tankūs, strobilai statmeni. 	 Atgėree yr dėdlė liekarsta. Žėidū miltelees barsta ruonas, vuotis, sošotėmus. Ka atgėree ciela čiesa žalion, ta ėš anūm taisa vainėkus, papoušėmus.


Torfmoose) – kiminiečių (Sphagnales) eilės monotipinės kimininių (Sphagnaceae) šeimos augalų gentis. 	 Sphagnum) y tuokis pelkiu augals, samana.


Sultys oranžinės, spalvos beveik nekeičia, nekarčios, malonaus kvapo. 	 Toria maluonu smuoka.


Vaisius rudas, apvalus, 0,3 cm skersmens, su 2 sėklomis. Šaknys baltos, virvelinės. 	 Žiedaa būn balti, rūžavi, margi, gardee kvepa, 1,9–2,5 cm skersmenė.


Lactarius deliciosus) – ūmėdinių (Russulaceae) šeimos grybas, priklausantis piengrybių genčiai. 	 Lactarius deliciosus) y tuokė jiedama gryba.


Užterštumas labai mažas. 	 Tek ont pėitū posės.


Coriandrum sativum, angl. Coriander, Cilantro, vok. Echter Koriander) – salierinių (Apiaceae) šeimos, kalendros (Coriandrum) genties vienintelė rūšis. 	 Coriandrum sativum) y tuokis žuolyns, muokslėškaa prigolons salėirėniu augalū (Apiaceae) šeimaa.


Puranose teigiama, kad Šiva neleido Sati vykti į aukojimą, surengtą jos tėvo Dakšos. 	 Palee puranas, Šiva neleida sava patee Sati vyktė i apieravuoėjma, katra rėngė anuos tievs Dakša.


Jais gardinamos sriubos, mėsos patiekalai, konservai, marinatai. 	 Tūdie babas lapaa nug sena dėdlis pagards y.


Stiebas sumedėjęs, šakotas, visos šakelės stačios. Lapai smulkūs, pailgi, tribriauniai, visžaliai, bekočiai, pliki arba plaukuoti, ant šakelių jų 4 išilginės eilės. 	 Žydia vasaras pabonguo (nug lėipas) lėg rodenė pradiuos (siejės).


Proskyna – siaura tiesi iškirsto miško juosta. 	 Skīnėms y tuokė siaura tėisi jousta, ėškirsta medie.


Prieš prasidedant II pasauliniam karui išvyko į Vilnių pas rabiną Chaim Ozer Grodzinski, kuris parūpino E. Šachui bilietus į Palestiną. 	 Prieš prasidedant II pasauliniam karui išvyko į Vilnių pas rabiną Chaim Ozer Grodzinski , kuris parūpino E . Šachui bilietus į Palestiną . 1944 m .


Vikiteka 	 Pridietė pargoldīma


Pietrytinis piliakalnio šlaitas 	 Pėlėis kalns ėš pėitrytiu


Daugiametė saulutė (lot. 	 Šimtažėidis (lot.


Apyžiedžio lapeliai 8, išsidėstę dviejuose ratuose, vidinio rato linijiški, gelsvai žali, išorinio lancetiški, gerokai mažesni, žali. Kuokeliai 8, prisitvirtinę prie apyžiedžio lapelių pamato. 	 Vėršom anūm lapu, ont stombrė gala ėšaug žėids - tuokis mažioks, gelsvaa žalis.


Lietuvoje auganti vietinių medžių rūšis, palyginus pasitaiko gana dažnai. 	 Aug vėsuo Lietovuo, y tonkee sotinkams.


Šiai tvirtovei teko atlaikyti ne vieną priešo antpuolį, tačiau 1263 m. ji buvo sudeginta kryžiuočių.[6] Kuršo vyskupui ir Livonijos ordino magistrui besidalinant užkariautas žemes, 1253 m. pirmąkart rašytiniuose šaltiniuose buvo paminėta Kartena (lot. Cartine). 	 Pėlės nesyk ats'gynė nug ožpolieju, ale 1263 m. ana sopleškėna kryžioutee.[6]


Užpilas ir tinktūra vartojami apetitui žadinti; virškinamojo trakto ligoms gydyti; tulžies išsiskyrimui skatinti; sergant kepenų, inkstų ligomis; turi kirmėles varančių savybių. Liaudies medicinoje vartojama sergant žarnyno ligomis, nuo pykinimo. 	 Šerdažuolė dėdlė liekarsta y. Ana gera vėrškėnėma, kepenū, ėnkstu lėguom gydytė, nug pykėnėma, vara kėrmėnus.


Kairieji: Juodupis, Rubežupis, Pagilbrastis, Alkupis. 	 Kairėėjė: Joudopis, Robežopis, Pagilbrastis, Alkopis.


Tokios vietos susidaro dėl skurdesnio dirvožemio, miško gaisrų ar iškirsto miško. 	 Tonkee pruogomūs aug pėivelės, neaukšti keesaa - anas palėik pu gaisra, ėškėrtus medė, aba dielee naskalsės dėrvas.


Gerai auga sunkesnėse molio ir priemolio dirvose, mėgsta šiltas, atviras vietas, kur gausiau azoto. Augalas prisitaikęs išgyventi skirtingose augimo sąlygose, tačiau neištveria ilgų sausrų. Kai kuriose šalyse paskelbtas piktžole. 	 Kiaulougee tink muolė dėrvas, šėltas, atvėras vėitas, naparneš ėlgū sausmetiu.


Stiebo viršūnėje suformuoja žiedyną (graižą; iki 5 cm skersmens). 	 Stombrė vėršūnie ėškela sava žėida, katrou skersmens aple 5 cm y.


Ričardas Šileika). – Vilnius: Lietuvos rašytojų sąjungos leidykla, 2004. – 107 p.: iliustr. – ISBN 9986-39-359-0 Tylintys tekstai: užrašai iš raudonojo sąsiuvinio, 1971–2001. – Vilnius: Lietuvos rašytojų sąjungos leidykla, 2006. – 287 p. – ISBN 9986-39-427-9 Atmintys: meilės lyrikos albumas (dail. Jūratė Stauskaitė). – 3-asis leidimas. – Vilnius: LRS leidykla, 2008. – 125 p.: iliustr. – ISBN 978-9986-39-522-5 Marcelijus Martinaitis: eilėraščiai. – Kaunas: Naujasis lankas: Kauno meno kūrėjų asociacija, 2009. – 63 p. – ISBN 978-9955-03-580-0 Mes gyvenome: biografiniai užrašai. – Vilnius: Lietuvos rašytojų sąjungos leidykla, 2009. – 222 p. – ISBN 978-9986-39-621-5 Drakonas ir upė: eilėraščių ciklas vaikams; Seno smuikininko dainelės: eilėraščiai vaikams ir jų tėveliams (dail. Marius Jonutis). – Vilnius: Dominicus Lituanus, 2010. – 39, 53 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-811-22-0 Marcelijaus margučiai: Velykos su Marcelijumi Martinaičiu: fotoalbumas su tekstais (fotogr. 	 Ričardas Šileika). – Vėlnios: Lietuvos rašytojų sąjungos leidykla, 2004. – 107 p.: iliustr. – ISBN 9986-39-359-0 Tylintys tekstai: užrašai iš raudonojo sąsiuvinio, 1971–2001. – Vėlnios: Lietuvos rašytojų sąjungos leidykla, 2006. – 287 p. – ISBN 9986-39-427-9 Atmintys: meilės lyrikos albumas (dail. Jūratė Stauskaitė). – 3-asis leidimas. – Vėlnios: LRS leidykla, 2008. – 125 p.: iliustr. – ISBN 978-9986-39-522-5 Marcelijus Martinaitis: eilėraščiai. – Kauns: Naujasis lankas: Kauno meno kūrėjų asociacija, 2009. – 63 p. – ISBN 978-9955-03-580-0 Mes gyvenome: biografiniai užrašai. – Vėlnios: Lietuvos rašytojų sąjungos leidykla, 2009. – 222 p. – ISBN 978-9986-39-621-5 Drakonas ir upė: eilėraščių ciklas vaikams; Seno smuikininko dainelės: eilėraščiai vaikams ir jų tėveliams (dail. Marius Jonutis). – Vėlnios: Dominicus Lituanus, 2010. – 39, 53 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-811-22-0 Marcelijaus margučiai: Velykos su Marcelijumi Martinaičiu: fotoalbumas su tekstais (fotogr.


Europinė pipirlapė (lot. 	 Pėpėrlapis kėtap palazdie (lot.


Usnis (lot. Cirsium, angl. 	 Osnės, kėtap osnė, osnis (lot.


Vaistinės gelsvės lapai naudojami išgauti eteriniam aliejui ir kaip prieskonis. Ji pasižymi stipriu aromatu, šiek tiek panašiu į salierų kvapą. 	 Ciels liūbīstras augals tora magytinga kvapa.


Artemisia dracunculus, angl. Tarragon, vok. deutscher Estragon) – astrinių (Asteraceae) šeimos kiečių (Artemisia) genties augalas. 	 Artemisia dracunculus) y tuokis žuolyns, katros muokslėškaa prigol graažažėidiu augalū (Asteraceae) šeimaa, ėr y gėmėnings kėitiou ė žalmediou.


Išteka Pakražančio seniūnijoje, 1 km į vakarus nuo A12 magistralės, Padvarninkų antrajame kaime. 	 Prasided Kelmės rajuonė, Pakražontė seniūnėjuo, pry Padvarninku suodas.


Per miškus teka Šyšos intakas Šustis su Nibrine. Taip pat miške yra Šyšalės, Balčios, Lolyčios, Bikavos ištakos (mišku eina vandenskyra tarp Šyšos ir Jūros baseinų). 	 Tepuogė čiuonaas prasided Šyšalė, Balčė, Luolyčė ė Bėkava.


Tačiau žvyrkelio projektinis greitis yra mažesnis nei leistinas užmiestyje (50–80 km/h). Be to, priklausomai nuo kelio priežiūros, meteorologinių ir geologinių ypatybių važiavimas žvyrkeliu gali kelti papildomų nepatogumų: 	 Ale žvyrkelee važiounont mašėna baisee dolk, krata, anūs tonkee pū lytaus palėik tuokės tonkės duobotės (kap rintė).


Lietuvos ploto (63,5 km²), apie 20 kaimų. Ruošiant būsimųjų marių dugną buvo iškirsti slėnyje augę miškai, sodai, žemėmis užversti sodybų šuliniai, iškeltos kaimų kapinaitės. Birštonas ir Darsūniškis liko neužlieti dėl to, kad buvo įrengti pylimai, sausinimo kanalai, vandens perpumpavimo stotys. 	 Diel mariu bova ėškraustytas 45 suodas ė ciels Romšėškiu miestalis.


Syzygium aromaticum, angl. Clove, vok. Gewürznelke) – mirtinių (Myrtaceae) šeimos prieskoninis augalas. 	 Gvaizdėkelē y pagards, katros rondas ėš truopėkūs augontė augala - kvapniuojė gvaizdikmedė (Syzygium aromaticum), katros prygol pry mėrtėniu augalū (Myrtaceae) šeimuos.


Turi daug eterinių aliejų, vitaminų, kartumynų, gleivių ir kitų medžiagų. 	 Tink perašalus bornaa skalautė, vara prakaata. Tink ramonielee ė teptė ont skūras jeeb y kuoki sožeidėmaa, pūlee. Kėitėn plaukus, naikėn pleeskanas.


2016 m. lapkritį – 2019 m. birželį Lietuvos Respublikos Seimo narė. 	 2016 m. lapkriti – 2019 m. biržieli Lietuvuos Respublikas Seima narie.


Vaisius suskyla į pailgus, beveik tribriaunius riešutėlius. 	 Anūs bėtis rond daug nektara.


Šlaitai statūs, 20 m aukščio, pietinis šlaitas kiek nuolaidesnis. 	 Apaugėės lapoutees medees.


Tai daugiametis, 30–70 cm aukščio žolinis augalas. Turi trumpą, storą šakniastiebį. Šaknys siekia iki 50 cm gylį. 	 Augals daugiametis y, 30–70 cm aukštoma.


Gerai auga dirvoje, kurioje ankstesniais metais augo ankštiniai augalai, žiemkenčiai. Griežtis sėjamas gegužės mėnesį, eilėmis, 45–60 cm atstumu. 	 Sietėniou geriausee tink derlingas prymuolė dirvas, tepuogė dėrvas, katrūs pernaa auga žėimkentee, popas, žėrnee, rapsaa.


Kvapnus pavasario šauklys (dendrologai.lt) 	 Kvapnos pavasarė šauklys (dendrologai.lt)


Žydi gegužės – liepos mėn. 	 Žydia nug gegožė lėg lėipas.


Gimė didikų šeimoje Zioileno pilyje netoli Utrechto. 	 Gėmė dėdliū puonu šeimuo Zioilena pėlie netuol nu Utrechta.


Paprastasis sausmedis (lot. Lonicera xylosteum, angl. Fly honeysuckle, European fly honeysuckle, Dwarf honeysuckle, Fly woodbine, vok. 	 Sausvėidis, kėtap sausvėitis, sausvītis (lot.


Keturlapė vilkauogė (lot. 	 Gīvatougė, kėrmėna ouga (lot.


Actaea spicata, angl. Baneberry, Eurasian Baneberry, Herb Christopher, vok. Ährige Christophskraut, Christophskraut) – vėdryninių (Ranunculaceae) šeimos juodžolių (Actaea) genties augalas. 	 Actaea spicata) y tuokis augals, muokslėškaa prigolons viedrynėniu augalū (Ranunculaceae) šeimaa.


Vaistas, vaistinis preparatas – vaistinė medžiaga arba jų derinys, paruošti žmonių gydymui ar ligų profilaktikai. 	 Nug sena žmuonis paprastaa liuob gydytėis vaistėnėm žuolėm, žuolynaas, katrūs taisytė muokies žuolėninkaa. Daugoms augalū toria kuokiū taas kemėniu medegu, katras tink kuokee taa lėgaa gydytė. Šiuo gadynie sosikūrė farmacėjės indostrėjė, katra jiemė liekarstas dėrbtė kemėškaa, tas y, ėš augalū, kemėniu medegu ėšgrynintė tūs kemėkalūs, katrėi macniausee gyda lėga.


Įrengta 1976 m. 	 Tvenkėnis ožtvenkts bova 1976 metaas.


2003 – 2017 m. LTOK Kilnaus sportinio elgesio komiteto prezidentas 2012 – 2017 m. LTOK viceprezidentas ir vykdomojo komiteto narys 	 Peskaruo (Italėjė) Euruopas taurės laimietuos. 1988 m. vėins Lietovuos tautėnė uolimpėnė komėteta atkūrieju.


Gewöhnliches Hirtentäschelkraut) – bastutinių (Brassicaceae) šeimos žvaginių (Capsella) genties augalų rūšis. 	 Capsella bursa-pastoris) y tuokė žuolie, muokslėškaa prigol katra pry kryžmažėidiu augalū (Brassicaceae) šeimuos.


Medžių lajos dažniausios formos (pav. apačioje): 	 Medžiu vainėku tonkiausės skvarmas (pav. apatiuo):


Suarchyvuotas originalas 2016-03-05. Nuoroda tikrinta 2016-05-06. ↑ Žymūs visuomenės veikėjai ragina Arvydą Juozaitį dalyvauti Prezidento rinkimuose, alkas.lt, 2018 06 11 ↑ Arvydas Juozaitis – dar vienas kandidatas į prezidentus, lzinios.lt, 2018 09 17 ↑ Arvydas Juozaitis. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. IX (Juocevičius-Khiva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2006 	 ↑ Žurnalistikos enciklopedija. ↑ „Arvydas Juozaitis Bio, Stats, and Results“. ↑ Žymūs visuomenės veikėjai ragina Arvydą Juozaitį dalyvauti Prezidento rinkimuose, alkas.lt, 2018 06 11 ↑ Arvydas Juozaitis – dar vienas kandidatas į prezidentus, lzinios.lt, 2018 09 17 ↑ Arvydas Juozaitis.


Sietas taip pat gali būti naudojamas maisto gamyboje, pvz., purenti miltams (maisto gaminys tampa purus). 	 So anou sėjuon miltus, grūdus, kroupas, ka ėškristom gers jiedis, vuo lokštaa, kūlalee, gromstaa palėktom vėdou.


Rohrkolbengewächse) – magnolijūnų (Magnoliophyta) skyriaus, monotipinės švendrinių (Typhaceae) šeimos augalų gentis. 	 Typha Rohrkolbengewächse) y tuokis augals, katros aug ežerū ė kėtuokiu ondenū krontūs.


Tai siurbtukas – apatinėje priekinio kūno galo pusėje specialus organas, kuriuo prisitvirtina prie povandeninių substratų. 	 Ana da y kap ė žovės - toria ėlga oudega ė trompa bet stuora kap boužalė, kap božons galva.


Vienametis kultūrinis augalas. 	 Sūra ta vėinmetis augals y.


Peilis – universalus pjaunamas vienašmenis įrankis ir ginklas. Peilis susideda iš trumpos rankenos ir geležtės. 	 Peilis y rakonds, so katrou y pjaunama.


Lilium) – lelijinių (Liliaceae) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso daugiametės svogūninės žolės, turinčios kiaušiniškus svogūnus ir stačius lapuotus stiebus. 	 Lilium) y lelėjėniu augalū (Liliaceae) šeimaa, vėinskilteem augalam muokslėškaa prigolontė kvietka. Tas y daugiametis augals, katrou šaknės tuokis cėbolioks (bolbalė) y. Lapaa siauri, ba kuota, stombree būn kėiti, statmeni.


Smulkūs balti žiedai kekėse, ant tįstančios žiedyno ašies nokstančios ar jau sunokusios trikampiškos ankštarėlės. 	 Žvagėniū žėidaa smolkee, balti aug krūvuo kekies.


Išteka iš Žemaičių aukštumos pietų pašlaitės, Dvarviečių apylinkėse, 7 km į vakarus nuo Skaudvilės. 	 Prasided Žemaitiu aukštomuos pėitū posie, šalėp Dvarvėitiu, 7 km i vakarus nū Skaudvėlės.


Įteka Paišlynio kaime, 41 km nuo Šaltuonos žiočių. 	 Sotek so Šaltouna Paėšlynie.


Salotos lapai dedami į salotas, mišraines, garnyrą, užkandžius. 	 Saluotiu lapaa vėins ėš pėrmūju pavasarė žalomynu y. Ėš anūm taisa saluotės, ded kap garnyra pry vairiū jiediu.


Žiedai vienspalviai arba trijų spalvų, pavieniai arba išaugę iš lapų pažastų ant ilgų žiedkočių. Vaisius – dėžutė, kurioje subręsta sėklos. 	 Žuolėninkūs pry nomū, kapūs, miestu ė miestaliu žuolynūs žmuonis augėn dekaratyvėnės našlaitės so dėdlees, spalvingaas žėidaas.


Baltažiedė notrelė (lot. Lamium album, angl. White Deadnettle, vok. 	 Baltnuotrynė , kėtap baltnuotrielė, baltnuotnierė (lot.


Gana dažnai ir sparčiai plintanti piktžolė. 	 Aug daržūs, patuorius, šiokšlynūs.


Paplitusi drėgnose Šiaurės pusrutulio pievose, miškuose, pakelėse. 	 Aug šlapiūs pėivūs, medies, pakeliūs.


Įteka į Akmeną 27 km nuo jos žiočių, 4 km į pietus nuo Kretingos. 	 Sotek so Akmena lėkus 27 km nug anuos žioutiū, 4 km i pėitus nug Kretingas.


Prunus spinosa) – vienintelis nesukultūrintų, savaime augančių Lietuvoje krūmų ar neaukštų medelių, slyvų genties augalas. 	 Prunus spinosa) ī tuokis slīvu krūms aba nedėdlis medelis, savaamėškaa augons Lietovuo.


Be gimtosios lietuvių, Aušra Maldeikienė moka anglų, rusų, prancūzų kalbas. 	 Be gimtuosės lietoviu, Aušra Maldeikienė muok anglu, rusu, prancūzu kalbas. Greta mokies i žemaitiu.


Kotas 3-5 cm ilgio, 2-3 cm storio, lygus, baltas. 	 Kuots drūts y, lygos.


Intakas – Cedvė (kairysis). 	 Intaks – Cedvė (kairė kronta).


Stiebas status, šakotas. 	 Aukštoms sėik lėgo 100 cm.


Prieangis – atviras priestatas, per kurį patenkama į pastatą. 	 Prīangis ī truobas aba kėtuokė truobesė dalės par katra iveen i vėdo.


Cinamonas – prieskonis, gaunamas iš kai kurių cinamono (Cinnamomum) genties medžių žievės. 	 Cėnemuons y pagards, katros pareen nug cėnemuona medė (Cinnamomum), augontė Pėitū ė Pėitrytiu Azėjuo, žėivies.


Gitanas Nausėda (g. 1964 m. gegužės 19 d. Klaipėdoje) – Lietuvos finansininkas, dėstytojas, politikas. 	 Gėtans Nausieda (gėmėės 1964 m. gegožė 19 d. Klaipieduo) y Lietovuos fėnansėninks, puolėtėks, diestytuos.


1980 m. baigė Vilniaus universitetą, ekonomistas. 1986 m. VU apgynė filosofijos mokslų kandidato disertaciją „Vilhelmas Diltėjus: istorinis subjektas ir subjektyvioji realybė“. 	 1980 metaas Arvyds Jūzaatis bėngė akanuomėkas muokslus Vėlniaus onėversėtetė, 1986 metaas apgynė pėliuosuopėjės muokslu kandėdata dėsertacėjė „Vilhelms Diltiejos: istuorėnis subjektos ė subjektyviuojė realybė“.


Salix alba, angl. White Willow, vok. Silber-Weide) – gluosninių (Salicaceae) šeimos, gluosnių (Salix) genties medis. 	 Salix alba) y tuokis pry gluosniu (Salix) prėgolons medis.


Augalas vaistinis, turi arbutino; gydomos inkstų ligos, šlapimo pūslė, šlapimo takai. 	 Tas y liekvarsta, katra tink inkstu, pūslės lėguom gydytė.


Rasta iš kanapių vyta virvė datuojama 2500 m. pr. m. e. Burinių laivų eroje (XV-XVIII a.) visas laivyboje naudotas takelažas (virvės, burės ir kt.) buvo gaminami iš šio augalo pluošto. 	 Nug senuobės gadynės ėš kanapiu liuob vytė virvės, dėrbtė laivu borės, apriedus.Tėktaas XX o. vėdorie kanapiu ploušta pamainė lėnaa ė dėrbtėnee audėnee.


Ankštis (lot. legumen) – sausasis atsidarantis vienalizdis vaisius. Atsidaro dviem išilginiais plyšiais. 	 Brondės aba brondė y ėšėlgs, vėinuos kamaras vaisios, katros atsidara dvym ėšėlgėnees plyšees.


Paplitęs didžiojoje Europos dalyje ir vakarų Azijoje. Gana dažnas visoje Lietuvoje. 	 Aug baveek vėsuo Lietovuo.


Vaisiai nepasižymi geru skoniu, turi šlapimą varančių savybių. 	 Sonuokst rogpjūti, sykees laikas par žėima.


Lietuvoje žydi liepos – rugpjūčio mėn. 	 Nuokėn nedėdlės joudas ougas.


Jų kamieno skersmuo iki 1 m, senų medžių gali būti iki 2 m skersmens. 	 Stombora stuoroms būn 1-2 metraa.


Stiebas šakotas, lapotas per visą aukštį, plikas, tamsiai rudos, violetinės spalvos. 	 Stombris šakuots ė lapuots par vėsa ėlgi, tomsee rods aba vėjuoletėnis.


Auga įvairiuose dirvožemiuose, bet labiausiai mėgsta derlingus, apydrėgnius, gana nuotakius priesmėlio ir priemolio dirvožemius. 	 Anėm geriausee link driegnuoki prysmėltė ė prymuolė dėrvas.


Šaknys storos, mėsingos, juodos, raudonos, melsvos spalvos. 	 Rėdėka šaknis jiedamas y, toria nuognee laiška smuoka. Anas jied švėižas, ded i saluotas. Rėdėkaa gerėn vėrškėnėma, lengvėn kraujė varėniejėma.


Tūbinių Dievo Apvaizdos bažnyčia 	 Tūbėniu Dieva Apveizdas bažninčė


Piliakalnio žvalgomuosius archeologinius tyrimus 1964 m. atliko Lietuvos istorijos institutas. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu – XIII a. 	 Mėslėnama, ka ont pėliekalnė žmuonis gyvena nug I tūkstontmetė lėgė XIII omžiaus.


Paviršius lygus, būdingi velėniniai jauriniai glėjiški, vietomis glėjiniai priemoliai ir priesmėliai. 	 Par medė tek Šyšas intaks Šostės so Nibrėnė.


Paskelbė eilėraščių. 	 Paskelbė eilieraštiu.


XVII a. pab. šie pastatai pradėti jungti, todėl diendaržis tapo nedengta tvartų dalimi. 	 XVI-XVII o. anamė tonkee liuob būtė vėins a kelė truobesee.


Žiedai susitelkę retomis skydiškomis šluotelėmis. 	 Žėidaa būn ryškee rūžavi, sosided ėš tuokiū skiautaliu.


Priešinėje būdavo mūris su šildoma sienele, stalas, lova, keli krėslai, komoda, po apačia įrengtas rūsys daržovėms. 	 Pryšėninkie liuob būtė mūris so šilduoma sėinalė, stals, luova, kelets krieslu, kamuoda, pu apatė padaryts skleps daržuovėm.


Brantas (lot. 	 Bronts (lot.


Vienas žymiausių antikos, neoplatonizmo filosofijos, civilizacinės komparatyvistikos, islamo studijų lietuvių specialistų.[1] 	 Ons bova vėins dėdliausiu Lietovuo antėkas, neoplatuonėzma, islama žėnuovu šalie.[1]


Toks netolygus plunksnų išsidėstymas palengvina raumenų darbą paukščiui skrendant. Plunksnos padeda skrendant, saugo kūno šilumą, nepraleidžia vandens ir suteikia spalvą padedančią komunikuoti ir apsiginti.[2] 	 Plonksnas ne tėktaas leid paukštiou skristė, bet ė dabuo kūna šėloma, napraleid ondenė ė doud paukštiou reekalinga barva.[2]


Visas augalas labai nuodingas . 	 Ciels augals baisė tročyzna y.


Claviceps purpurea) – skalsiagrybių (Claviceps) genties parazitinis rugio grybas. 	 Claviceps purpurea) y tuokė grybam katra veisas rogiū varpūs.


Slavai pradedami minėti rašytiniuose šaltiniuose nuo VI a. Iki tol minimos romėnų istorikų tautos tarp galindų ir sarmatų taip pat kartais priskiriamos slavams. 	 Vards "slavaa" senuobės raštūs mėnavuojams kap Slovene, Soubenoi, Sklabenoi, Sklauenoi, Sklabinoi, Sklauinoi, Sclaueni, Sclauini ė kėtap.


Turi intaką – kairysis Dabrakas – jungia Kirkšnį su Aitra. 	 Tora intaka Dabraka (kairė šmuota), katros jonga Kirkšni so Aitra.


Auginamas ir kaip dekoratyvinis augalas. 	 Liekarstos nug galvuos, pilva skausma y, ramėn dūšė.


Piliakalnio dydis, jo gynybinių įtvirtinimų mastas leidžia neabejojant teigti, kad kovų su kryžiuočiais laikotarpiu ten stovėjo viena stipriausių Žemaitijos pilių - Kaltinėnų krašto gynybinis ir administracinis centras. 	 Senuobies gadynie tasaa pėliekalnis bova vėins ėš dėdliausiu žemaitiu vainas pryš vuokytius cėntrū.


Jautiena – galvijų (karvių) mėsa. 	 Jautė̄na y meesa, katra paleik paskerdus karvė aba jauti.


Vaistams vartojami šakniastiebiai su šaknimis. 	 Valerėjuona šaknis dėdlė liekarsta y.


Piengrybis paberžis (lot. Lactarius torminosus) – piengrybių (Lactarius) genties grybų rūšis. 	 Vilnuonė, kėtap vilnelė, gauročė, vilnėkė (lot.


Lapai linijiški arba linijiškai lancetiški, smailūs, priešiniai. 	 Lapaa būn ėšėlgi, aug vėins pryšaas kėta.


Aptinkama visoje Lietuvoje. Dekoratyvus. Išvesta daug veislių, auginamų darželiuose. 	 Sykees raktelius augėn šalėp nomū, daržieliūs.


Kvietrugiai gerai prisitaiko prie dirvožemio ir agroklimato sąlygų, turi vertingų biocheminių ir ūkinių savybių, išlaiko geriausius tėvinių formų požymius: derlingi, geriau žiemoja, neišgula, atsparūs ligoms, sausroms, auga rūgščiose dirvose. 	 Kvėitrogee skėras nug kvėitiū ė rogiū tūm, ka būn dėdliau derlingi, geriau žėimuoj, naėšgol, anėm tink rūgštė dėrva, anūm tap nagaišėn lėgas ė sausras.


Nedidelis, 5-30 (60) cm aukščio daugiametis augalas. Šaknis liemeninė, su daugybe horizontalių keliais aukštais atšakų ir pumpurų, iš kurių pavasarį išauga nauji augalai. Stiebas status, plonas, vagotas, plikas, kartais šakotas. 	 Ta y nedėdlė, 5-30 sykees lėg 60 cm aukštoma daugiametė žuolie.


Žiedynai su 15–40 nelygaus ilgio briaunotų stipinų. Skraistės nėra arba ji 1(3)–lapė. Skraistlapėliai siauri, yliški, maždaug tokio pat ilgio kaip skėčiukai. 	 Lapaa gorgžnė dėdli, tomsee žalee, , pu kelis aug ont vėinuos šakalės.


Ilgalaikių bendrijų nesudaro. 	 Apošruots y šlapė, tonki medė, anuo geraa dygst vairės grybas.


Lapai dideli, prie stiebo pamato sudaro skrotelę. 	 Lapaa dėdli.


Bažnyčia stačiakampio plano, vienabokštė, su pristatytomis zakristijomis. Joje įrengti 3 altoriai. 	 Bažninčė statekompė, so vėino buokšto ė zakristėjuom ėš šuonu.


Auga upių pakrantėse, pakelėse. 	 Augala šaknis dėdlė liekvarsta y.


Kotas trumpas tvirtas, ties pagrindu smailėjantis, o viršuje išplatėja ir pereina į kepurėlę, tokios pat spalvos kaip ir kepurėlė. Lakšteliai šakoti, klosčių pavidalo, kotu toli nuaugę žemyn. Spalva kaip ir kepurėlės. 	 Jeeb parpjauni, een stipruoks smuoks, žalė lapielaižė toria laiška skuoni. .Aug lapielaižės samanūs vairiuos medies, bet tonkiausee eglynūs ė šėlūs.


Kad šviežios tešlos kepalas prie ližės nepriliptų ant jos klodavo džiovintų klevo lapų, ajerų, kopūstlapių, pabarstydavo miltais, sėlenomis. 	 Ka švėižiuos tešluos kepals pry lėžės naprėliptom, ont anuos liuob kluotė sausū kleva lapu, ajerū, kuopūstlapiu, liuob barstytė miltaas, sielenuom.


Sėjamoji salota (lot. 	 Saluotis, kėtap saluota, saluotā, saluotė (lot.


Turi storus, sumedėjusius šakniastiebius ar šaknis bei aukštus lapuotus stiebus (iki 2 m aukščio). 	 Robarbs y so stuoraas, meesingaas stombrees ė šaknėm.


Intakai (visi dešinieji): Upynalė, Tulė, Ringė, Malūndaubė (seniau ji buvo vadinama Karapolio vardu), Duobeižis, Kaipė I, Kaipė II, Irtuona, Užupis (Baublys). Vidutinis nuolydis 336 cm/km. 	 Ėntakaa (vėsi dešėnėėjė): Opynalė, Tolė, Ringė, Malūndaubė (aba Karapuolis), Doubeižis, Kaipė I, Kaipė II, Ėrtouna, Ožupis (Baublys).


Subrandina pailgas, tamsiai rudas, aromatingas sėklas. 	 Kap nožydia, kvyns sonuokėn tuokės ėšėlgas, rodas, gardee kvepantės sieklas.


Daugelis serenčių rūšių auginamos visame pasaulyje kaip vienmečiai dekoratyviniai augalai. 	 Serentee geraa veeša, nasibėjė sausmetė, nedėdliū šalnū.


Dygliuota, auganti kaip aukštas krūmas ar nedidelis medelis. Paprastai užauga apie 3 m aukščio ir su keletu kamienų. Rečiau pasitaiko iki 6 m ar ypač retais atvejais iki 8 m aukščio. 	 Augals akstėnouts, ėšaug kap dėduoks krūms aba nedėdlis medelis (kortaas lėgė 3 m aukštoma), paprastaa tor kelis kuotus.


Pasak vietos gyventojo Stasio Mingėlos, „anam kuningaa viršūnę nurentė... 	 Kap rokoun Stasys Mingėla, „anam koningaa vėršūnė nūrėntė...


Pietrytiniais pakraščiais teka Kražantė, pro miškus – jos intakas Kuprė. 	 Pėitrėtėnio šmuoto tek Kražontė vuo par patė medė – anuos intaks Koprė.


Auginamas daržuose. Lietuvoje auginamas dažnai. 	 Lietovuo tonkee augėnams žuolėninkūs.


Sėklos išplatinamos vėjo ir vandens. 	 Sieklas ėšnešiuo vies ėr ondou.


Labai dažnas visoje Lietuvoje. Auga miškuose, pamiškėse, krūmuose, upių ir ežerų pakrantėse, pakelėse, patvoriuose, panamėse, gana drėgnose vietose. Žinoma keletas šios rūšies formų, kurios skiriasi stiebo, lapo, žiedo didumu, plaukuotumu, forma. 	 Žydia trams nug balondė lėgo bėržielė, sykees ėr vieliau.Tas nuognee tonkee vėsor augons augals y - trams venšt medies, krūmūs, opiū ėr ežerū krontūs, pakelies, patuoriūs, panomiūs; patink šlapė dėrva.


Augalas medingas. 	 Baltglousnė žėidus lonka bėtis.


Žiedai pavieniai arba išsidėstę po 2-5 puokštėmis. 	 Vaisee rauduoni, geltuoni, vīšniški, soltingi, so kondoulio vėdou.


Stiebas stačias, tik viršutinėje dalyje šakotas. 	 Stombris statmens, tiktaas vėršou šakuots.


Viduriniuose Rytuose labiau vertinama aviena, o ne jautiena. 	 Jautėėna y sonkesnė, kėitesnė meesa nekap kiaulėėna.


Forma – pailgai kiaušiniška, beveik iki trečdalio apgaubta gvildo. 	 Ons stombos, sausos, oždaros, paėlgs, so stuoro kėito lokšto, 2-5 cm ėlgoma.


Donkey, vok. 	 Ėšgyven nug 12 - 15 lėgo 30 - 50 metu.


Prasideda 6 km į pietus nuo Platelių, Žemaitijos nacionaliniame parke. 	 Prasided Blėndiava 6 km i pėitus nug Plateliu, Žemaitėjės naceenalėniam parkė.


Tinkamas imuniteto stiprinimui. Gydant paminėtas ir kitas ligas, nepatartina jo perdozuoti. 	 Ėš žalmedė žmuonis dėrb antas.


Vaisiai – plokšti dvisparniai riešutėliai. Žydi anksti pavasarį. 	 Žyda onksti pavasarie, smolkees žirgėnaas.


Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu. 	 Knabie tvėrtuovė toriejė stuovietė I tūkstontmetie.


Jos atskirai ar puokštėse dovanojamos įvairiomis progomis. 	 Ruožiu stombris kap ėr eršketė so dyglees, bet tėi aug retiau, nie tuokėi dygee. Žėidaa dėdli, poikee, nuognee gardee ė švelnee kvepa. Ruožiu žėidaa vairiū spalvū būn: rauduoni, rūžavi, geltuoni, balti, joudi, margi.


Sėjamasis vikis (lot. 	 Vėkis (lot.


Kūrybinė veikla 	 Kūrybuo


Geležtė paprastai plieninė. Rankena medinė, metalinė, plastikinė, nuo senovės rankenos taip pat daromos iš rago ar kaulo. Be to, peiliais vadina ir plūgų, oblių, staklių geležtes. 	 Tor trompa ronkena (ėš medė, plastmasės, kaula, raga) ė vėina ašmenė geležtė, katra paprastaa būn ėš plėina.


Įteka į Lokystą 14,2 km nuo jos žiočių[1], Šilalėje. 	 Sotek so Luokysta 14,2 km nug anuos žiuotiu[1], Šėlalės miestė.


Istorija 	 Istuorėjė


Auga pelkėse ir stovinčių arba lėtai tekančių vandenų pakrantėse iki 1,5 m gylio. Krakmolo turtingi šakniastiebiai kartais vartojami maistui ir liaudies medicinoje, lapai tinka pynimui. 	 Aug šėndraa pelkies, ežerū, kūdru, prūdu krontūs, balūs, pry opiu atkūlu; lėgo 1,5 m gėloma. Lapaa tink pynėmou.


Edirnė garsi tuom, kad čia nuo senovės graikų laikų iki naujausių amžių įvyko bent 15 mūšių. 	 Edirnė garsiejė tou, ka čiuonaas nug senuobės graaku gadynės nūtėka mažiausee 15 kuoviu.


Priklausomai nuo augimo sąlygų gali išaugti įvairaus aukščio, daugiausia iki 10-15 m. Žievė lygi, ruda, ūgliai pliki. 	 Ožaug lėgo 10-15 m aukštoma.


Vakarinėje papėdėje, 8 m žemiau aikštelės iškastas 3 m pločio, 0,5 m gylio griovys, už kurio supiltas 1,5 m aukščio, 7 m pločio pylimas.[2] Papilio šlaitai vidutinio statumo, 8-12 m aukščio. Paviršius dirvonuoja. 	 Anamė rasta kūlėnė glodė, žėistū poudu šokiu, apdegosė muolė tinka gabalū.


Paliesti jį nėra pavojinga, bet tik reikia vengti kad ant odos nepatektų jo sultys. 	 Tik pakromtius šakalė sotinst borna, gal ėškristė dontis.


Kadangi rąstai būna nestori, retai kada iš baltalksnių pjaunamos lentos, nors visomis savybėmis baltalksniai prilygsta juodalksnio medienai. 	 Kad raastaa nie stuori, ta retaa kūmet ėš baltalksnė pjaun lėntas.


2009–2020 m. – Lietuvos nacionalinio dailės muziejaus filialo Lietuvos muziejų informacijos, skaitmeninimo ir LIMIS centro vedėja. 2005–2019 m. – „Lietuvos dailės muziejaus metraščio“ sudarytoja. 	 2009–2020 m. – Lietovuos naceenalėnė dailės moziejė fėlėjala Lietovuos mozieju ėnfuormacėjės, skaitmenėnėma ė LIMIS cėntra vediejė.


Genties pavadinimas iš gr. phleo – varvu, teku; augalai buvo vartojami ausų uždegimui gydyti. 	 Žėids tuokė šeriouta varpalė y. Aug ganyklūs, pėivus, pry opiu. Tymuots nuognee gers šierals gyvuoliam y, anou tonkee augėn sykiom so duobėlo.


Hanoveris – miestas šiaurės vakarų Vokietijoje, prie Leinės (Leine) upės; Žemutinės Saksonijos žemės sostinė. 	 Hanuoveris y miests šiaurės vakarū Vuokytėjuo, pry Leinės (Leine) opėis; ons y Žemotėnės Saksuonėjės suostėnė.


Etiopijoje kartu su kavos pupelėmis mėgstama paskrudinti ir porą gvazdikėlių. 	 Mažesni ūkee y Šri Lankuo, Komuorūs, Tanzanėjuo, Madagaskarė.


Sermas – kairysis Akmenos intakas, į ją įteka 13 km nuo jos žiočių. 	 Serms yr opiekšlis Žemaitėjuo, kairė šmuota Akmenuos ėntaks. Serms itek i Akmena 13 km nug anuos žiuotiu.


Žolelių ir vaisinės arbatos – gėrimai, gaminami užplikius įvairių augalų džiovintus vaisius, uogas bei jų lapus, pumpurus, stiebus, šaknis ir žiedlapius. 	 Žuolynė y tuokis gierals (erbata), katra taisa ėš žuoliū, žuolynu, tepuogė vairiū augalū daliū: vaisiu, ougu, lapu, pomporū, stombriu, šaknū ė žėidū. Ta nie tikruojė erbata, ba ana taisa ėš erbatmedė krūma lapu.


Balti taisyklingi žiedai panašūs į valgomosios bulvės, tik mažesni, nedideliuose žiedynuose. Žiedynkočiai 14-28 mm ilgio, rečiau 8 mm. Žiedkočiai nulinkę žemyn, su sustorėjusiom viršūnėm. 	 Žėidaa balti, ėšruod kap bolbės, ale mažesni, žydia nug lėipas lėg spalė.


Meerrettich, Kren) – bastutinių (Brassicaceae) šeimos augalų gentis, kurioje viena Lietuvoje auganti rūšis – valgomasis krienas (Armoracia rusticana). 	 Krėinaa lapaa dėdli, ėšėlgi, ožaugėn stamontru stombri, ont katruo sokraun baltus, smolkius žėidus.


Žiedai pavieniai ar po 2-3 išaugę lapų pažastyse. 	 Nuokėn teevas brondis, katrūs būn nadėdlės, joudas kap pėpėraa sieklas.


Nepatariama ropių tręšti šviežiu mėšlu, nes tuomet jas labiau puola kenkėjai. 	 Ožaug par 65-75 dėinas, tūdie par metus galėma sietė kelis sykius. Aug lėg pat šalnū, tink laikytė par žėima.


Namų sąlygomis skilandis paprastai gaminamas vien iš kiaulienos, o mėsos perdirbimo įmonėse naudojama kiauliena ir jautiena. 	 Taisuoms ons ėš kiaulėėnas.


Įteka į Šustį 12,2 km nuo jos žiočių, Žemaičių Naumiestyje. 	 Itek i Šosti 12,2 km nug anuos žiuotiu, Žemaitiu Naumiestie.


Žiedai įvairių spalvų ir dydžio, vienų rūšių nusvirę, kitų statūs, sukrauti kekėse ar išaugę pavieniui. 	 Lietovuo lelėjės nug sena žuolėninku (daržaliu) kvietkas y. Ta kvietka ciels daržalė poikoms y, tūdie žmuonis nug sena liuob dainioutė aplė lelėjės, so anūm mieruotė panaliu dailybė.


Savo kalbas ruošdavo atsakingai, remdavosi Biblijos tekstais, mintis pagrįsdavo istoriniais, etnografiniais faktais. 	 Tepuogė daug keliava pu Žemaitėjė - ožrašėniejė istuorėjės, tausuosaka, tyriniejė augalus.


Aušra Seibutytė-Maldeikienė (g. 1958 m. birželio 4 d. Palangoje) – Lietuvos ir Europos politikė, ekonomistė, dėstytoja, mokytoja, publicistė, ekonomikos vadovėlių, knygų autorė. 	 Aušra Seibutytė-Maldeikienė (g. 1958 m. birželė 4 d. Palunguo) – Lietuvuos i Euruopas politikė, politekonuomė, diestytuoja, muokytuoja, publicistė, ekonuomikas vadovieliu, knyngu autuorė.


Lapai širdiški, blizgantys. 	 Lapaa kap šėrdės, blizgontis.


Valgomasis briedžiukas (lot. 	 Brėidielis (lot.


Toje upės atkarpoje – daug bebrų užtvankų, vaizdingas Šyšos ir jos intako Lazduonos senslėnis, stūkso Akmeniškių piliakalnis. 	 Prasided natuol Vainuota, 14 km i rytus nug Žemaitiu Naumiestė.


Ropė (lot. 	 Ruopė (lot.


Nesutardami, kam priklauso pirmumo teisė pulti pilį, jie Minijos slėnyje susikovė tarpusavyje. 	 Ale anėi jiemė ginčytėis, katrėi pūls pėrmi, tūdie pradiejė vajavuotė.


Dvimečiai, kartais ir keletą metų išgyvenantys, augalai su stora, verpstės pavidalo šaknimi. 	 Tasaa augals pragyven do aba ė daugiau metu.


Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. V (Dis-Fatva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004. 560 psl. ↑ Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. 	 ↑ Algirdas Rainys. ↑ Aleksandras Vanagas.


Ropė geriausiai auga priesmėlio ir lengvo priemolio dirvose. 	 Ruopės geriausee aug lėngvūs prysmėltė aba prymuolė dėrvūs.


Vaistinės gelsvės nuoviras skatina šlapimo išsiskyrimą, gerina virškinimą ir medžiagų apykaitą, gydo žarnyno atoniją, rekomenduojamas reumatu, podagra sergantiems asmenims, gydo kvėpavimo takų negalavimus, pagreitina žaizdų gijimą, šalina odos dėmes (atnaujina pigmentaciją). 	 Augals y liekvarstos ė paded varytė myžala, taisa vėrškėnėma, gyda reumata, puodagra, alsavėma takū lėgas. Švėiži liūbīstras lapaa ė šaknis een kap pagards i zopės, meesuos, žovėis, paukštėinas, daržuoviu, ryžiu jiedius, mėrkalus, saluotas.


Sinapis alba, vok. Weißer Senf, angl. White Mustard) – garstuko genties augalas. 	 Sinapis alba) y tuokis augals, prigolons kryžmažėidiu augalū šeimaa.


Lapai 2,5-7 cm ilgio, 2-4,5 cm pločio, kiaušiniški arba beveik trikampiški, ilgais kotais, dažniausiai pliki, kraštai įlankstyti, atokiai dantyti. Visos augalo dalys apaugusios plaukeliais. 	 Lapaa 2,5-7 cm ėlgoma, 2-4,5 cm platoma, apaugėė plaukalees.


Iš pradžių lapai šviesesni, o sendami tampa tamsiai žali, blizgantys. 	 Lapaa stuori, tomsee žali, blizg.


Lapai sudėtiniai, delniški, sudaryti iš 5-7 lapelių, kurių ilgis 13-30 cm. 	 Lapaa kap delns, sosded ėš 5-7 lapaliu, katrū ėlgoms 13-30 cm y. Žyda kaštuons gegoži baltaas kvapnees, statees kap žvakė žėidaas.


Lakšteliai oranžiniai, tankūs, priaugtiniai. 	 Kuots drūts, tuokės pat barvas, kap ė keporė.


Lapuose ir žiedynuose yra eterinių aliejų. 	 Marūns dėdlis liekarstos y.


Pagrindinė jo funkcija yra išlaikyti lapus, žiedus ir vaisius, tiekti jiems maistingąsias medžiagas ir kiek įmanoma labiau paskleisti juos erdvėje, kad gautų daugiau šviesos ir oro. 	 Ons ėšlaik lapus, žėidus ė vaisius, doud anėm jiedė medegas, ėr ėškel anūs i uora, ka gautom kū daugiau švėisuos ėr uora.


Į Kauno marias įteka: iš dešinės – Verknė, Sobuva, Astraga, Lapainia, Strėva, Praviena, Karčiupis, Kruna; iš kairės – Šventupė, Žaisa. 	 I Kauna marės sotek: ėš dešėnė šmuota – Verknė, Suobova, Astraga, Lapainė, Strieva, Pravėina, Karčiopis, Krona; ėš kairė – Švėntopė, Žaisa.


Plačiai paplitę kaip dekoratyviniai augalai. Pagal žydėjimą jie yra pavasariniai ir rudeniniai. 	 Pavasarėnee šiepronaa žydia onksti pavasari, tėk notirpus snėigou.


Žiedkotis nulinkęs, prigludęs prie žemės, jį galima rasti tik praskleidus lapus. Vaisius – netaisyklinga, atsidaranti; pusiau apvali dėžutė, viršūnėje su apyžiedzio liekanomis. 	 Žėidaa mažiokaa, rodi, ėšruod kap varpalee.


Takažolė (lot. 	 Takžuolė (lot.


Mokėsi Gervinių septynmetėje mokykloje, 1956 m. baigė Kauno politechnikumą. 	 Gėmė ėr auga Marcelios Martėnaitis Kalnoju kraštė, Paserbėntė suoduo.


Daugiametis 3–6 m, kartais iki 7 m aukščio, dažniausiai augantis kaip krūmas arba gerokai rečiau neaukštas medelis. 	 Ožaug lėgė 3–6 m, sykees lėgė 7 m augoma, tonkiausee ėšruod kap krūms.


Trumpaamžis medis, išgyvena iki 120 metų amžiaus. 	 Tas medis gyven trompaa, lėgė 120 metu.


Lukštavaisis apie 1 mm ilgio, plokščias, neryškiai vagotas. 	 Sieklas barsta par siejės mienesi.


Stiebai 12-40 cm aukščio, stori, apvalūs, tuščiaviduriai, gulsti arba kylantys, šakoti, pliki, sultingi, blizgantys, kartais bambliuose įsišaknijantys. Lapai stambūs, apskritai širdiški arba inkstiški, ryškiai žali, karbuotu pakraščiu. Apatiniai lapai ilgakočiai, viršutiniai trumpakočiai arba visai bekočiai. 	 Lokštu stombree būn stori, apvali, toštavėdoree, golsti aba augontys i vėršu, šakuoti.


Stiebas – augalo antžeminė dalis, jungianti šaknis su lapais. 	 Stambris (kėtaap kuots, stambs, stėibs) yr augala viršžemėnė dalės, katra jong šaknis so lapaas.


Vaisius – dėžutė. 	 Žydia rūtaa nug birželė lėg siejės, vuo sieklas sonuokėn kor taas siejės galė-spalė pradiuo.


Rubus saxatilis) – erškėtinių šeimos daugiametis žolinis augalas. 	 Rubus saxatilis) y tuokis i avietė panašos augals, muokslėškaa prigolons eršketėniu augalū šeimaa.


Symphytum officinale) – agurklinių (Boraginaceae) šeimos daugiametis, šiurkščiai plaukuotas žolinis augalas su storomis ir šakotomis šaknimis bei stambiais lapais. 	 Symphytum officinale) y tuokis augals, katros muokslėškaa prigol pry vagorklėniu augalū (Boraginaceae) šeimaa. Kaulažuolė daugiametė y, anuos lapaa ė stombree šiorkštee plaukouti, stombee, šaknis stuoras. Ožaug lėg 1,3 m aukštoma.


Šilinis viržis (lot. Calluna vulgaris, vok. 	 Šėlaa sykees da vėržė (lot.


Žiedynas – smulkių baltų ar rausvų žiedelių skėtis. 	 Žėidaa mizerni, sogolėė i tuokius skietius.


Pagal paklotės pobūdį skiriami į kiškiakopūstinius, mėlyninius, plačialapinius, uosinius. 	 Apošruotaa gausee Vėdorė Lietovuo ė Žemaitėjuo (ypatingaa šiaurės ė rytū).


Kalnujai – kaimas Raseinių rajono savivaldybės teritorijoje, prie autostrados A1 Vilnius–Kaunas–Klaipėda ir kelio 146 Raseiniai–Šilinė , 6 km į pietus nuo Raseinių. 	 Kalnojee y suoda rytū Žemaitėjuo, Raseiniu rajuonė, šalėp autuostradas A1 Vilnius–Kaunas–Klaipėda ė plėnta 146 Raseiniai–Šilinė , 6 km i pėitus nug Raseiniu.


Aukštupyje ties Draudeniais teka pietryčių kryptimi, toliau per Žygaičius, Būdviečius, o ties Požerūnais įteka į Jūros upę, 34 km nuo Jūros žiočių. 	 Pradiuo pry Draudeniu tek ont pėitrytiu, paskom par Žygaitius, Būdvėitius, vuo pry Puožerūnu sotek so Jūra, 34 km nug anuos žiuotiū.


Pačiame aukštupyje teka į pietus, nuo Erlėnų iki žiočių – plačiu, 500–800 m senslėniu į šiaurę, įteka į Bartuvą ties Puodkaliais. Ilgis 28 km, baseino plotas 111 km². 	 Pradiuo tek ont pėitu, nū Erlienu lėgo žiuotiu – platio, 500–800 m senslienio ont šiaurės.


Jo eteriniai aliejai veikia dirginančiai, gali net paralyžiuoti centrinę nervų sistemą. 	 Gailiu stėibaas dara tomsee rodaa.


Tai bežiedžiai, induotiniai augalai, augantys žemės paviršiuje arba kaip epifitai. 	 Ėšaugėn tuokė nadėdlė statmena varpalė, ėš katruos nug lėipas lėg siejės byr tuokės dolkalės (spuoras). Aug atgėree sausuos medies, ypatingaa pošynūs, sausūs vėitūs pelkies. Vėina rūšės atgėriū (šarkakuojee) šliaužioun palee žemė, kėta (varintios) aug statee i vėršo.


Teka pietų, pietvakarių kryptimi. 	 Tek ont pėitū, pėitvakariu..


Lapai pražanginiai, išauga iš šakniastiebio, ilgakočiai. 	 Toria ėlga, šliaužonti stombri.


Savaime paplitęs pietryčių Europoje – Kroatijoje, Bosnijoje ir Hercegovinoje, Albanijoje, Europinės Rusijos pietvakarinėje dalyje, Ukrainoje bei Mažojoje Azijoje ir Kaukaze. 	 Savaamėškaa ons aug pėitrytiu Euruopuo – Kruoatėjuo, Buosnėjuo ė Herceguovėnuo, Albanėjuo, euruopėnės Rosėjės pėitvakarėnie dalie, Okraėnuo ė Mažuojuo Azėjuo, Kaukazė.


Sumpfdotterblume) – vėdryninių (Ranunculaceae) šeimos, purienų (Caltha) genties augalas. Liaudyje vadinama įvairiais pavadinimais: purena, puronu, žąsytkoja, žąsytdvėsa, lapūgu, lukšta ir kt. 	 Caltha palustris) y tuokė žuolie, katra muokslėškaa prigol pry viedrynėniu augalū (Ranunculaceae) šeimuos.


Žiotys – Jūros upė, į kurią įteka Jūrai iki savo žiočių likus 53 km, prie Rekstukų ir Norkaičių kaimų. 	 Sotek Šonėjė so Jūra pry Rekstoku ė Nuorkaitiu suodu.


Ją ariant rasta akmeninių kirvių, įvairių metalinių dirbinių. Išorinių įtvirtinimų liekanos greičiausiai sunaikintos ariant. Aikštelės 2 m aukščio šiaurės vakarinis šlaitas leidžiasi į 20 m pločio terasą, kurios 2 m aukščio šiaurės vakarinis šlaitas vėl leidžiasi į kitą 6 m pločio terasą 2 m aukščio išoriniu šlaitu. 	 Anamė arkeoluogaa rada kūlėniu kėrvaitiu, vairiū metalėniu rakondu.


Žydi birželio – rugsėjo mėn. 	 Aug moilažuolė opiu krontūs, šalėp keliū.


Ilgis 0,7 km, plotis iki 0,4 km. 	 Ežera ėlgoms 0,7 km, platoms lėg 0,4 km.


Asarum europaeum, angl. Asarabacca, vok. Gewöhnliche Haselwurz) – kartuolinių (Aristolochiaceae) šeimos, pipirlapių (Asarum) genties augalas. 	 Asarum europaeum) y tuokis augals, katros muokslėškaa prigol pry kartoulėniu augalū (Aristolochiaceae) šeimuos.


Valstybės sostinė ir antras pagal dydį kunigaikštystės miestas. 	 Šalėis suostėnė ėr antros palee dėdloma miests.


Vaistinis valerijonas (lot. Valeriana officinalis, angl. 	 Valerėjuons (lot.


Kotas pilnaviduris, senų vaisiakūnių tuščiaviduris, baltas, viršutinė dalis dažniausiai storesnė, 3-8 cm ilgio, 2-5 cm storio. Trama malonaus kvapo ir skonio, trapi, gelsva. 	 Kuots tromps, drūts, pėlnavėdoris, geltuonuoks, 3-8 cm ėlgoma, 2-5 cm stuoroma.


Tai daugiametės ir vienmetės stipriai kvepiančios žolės. Jų lapai ant stiebo ir šakelių išsidėstę priešiškai. 	 Tas būn daugiametė aba vėinmetė žuolie so minkštaas, plaukoutaas lapalees, katrėi ont stombrė stuov vėins pryš kėta. Žėidaa maži.


Seniūnijos, parapijos ir seniūnaitijos centras. 	 Seniūnėjės ė parapėjės cėntros.


Debitas ties Pužais 98,6 – maksimalus, minimalus – 0,02 m³/sek. Truputį aukščiau Skaudvilės užtvenkta – tvenkinio plotas 12,5 ha. 	 Pry Skaudvėlės ont opėis tvanka y, pasidarėės prūds, katros 12,5 ha dėdloma y.


Raktažolė padeda atsikosėjimui ir įeina į tam skirtų vaistažolių rinkinių sudėtį. Dėl glikozidų šaknys turi specifinį kvapą, tačiau manoma, kad jie padeda slopinti uždegimus. Liaudies medicinoje raktažolės šaknys naudotos sergant kokliušu, astma, podagra, kilus neuralginiams skausmams. 	 Pritink gydont kuosoli ė kėtas alsavėma lėgas - koklėša, dūsoli, tepuogė poudagra.


Piemuo – žmogus, ganantis gyvulius. 	 Pėimou (sykees pėimoun) y tuokis žmogos (vuo tonkiausee vaaks), katros gana gyvuolius.


Dvimetis arba vienmetis, 10-40 cm aukščio žolinis augalas. Stiebas keturbriaunis, plikas, paprastas arba atokiau nuo pamato šakotas. Pamatiniai lapai 1,5-2,5 cm ilgio, 0,5-1,0 cm pločio, buki, stiebiniai priešiniai, bekočiai, elipsiški arba lancetiški. 	 Šerdažuolė dvėmetis aba vėinmetis augals y, katros ožaug lėg 10-40 cm aukštoma.


Augalas vaistinis, o tuo pačiu ir nuodingas. 	 Aug ons panomies, pakelies, palaukies.


Piliakalnio papėdėje yra hitlerizmo aukų kapinės, čia 1941 m. liepos-lapkričio mėn. vokiečiai sušaudė 1677 žydus. 	 Pry pėliekalnė y žydu, 1941 metaas čiuonaas sošaudytu, kapaa.


Vaistinė žaliava - lapai, skinami nuo stiebo viršūnės augalui žydint. 	 Dygoldagis yr ė dėdlis liekarstos, ė baisė troča.


Apatinė stiebo dalis sumedėjusi, šakų viršūnės išlieka žalios. 	 Lapaa ėšėlgi, trompaas kuotaas, apatė palėik žalė cielus metus.


Bibliografija 	 Bėbliograpėjė


Stiebas plonas, iki 100 cm ilgio, su bambliais. 	 Anou stombris pluons, šliaužojons.


Pavadinimas iš gr. thymus – jėga arba drąsa; augalas pasižymi stiprinančiomis ir gaivinančiomis savybėmis. 	 Lapaa mizerni. Žėidaa sogolėė i nedėdlius žėidynielius, rausvuos spalvuos. Žydia nug biržielė vėdorė lėg rodėnė.


Rytiniame krante išlikęs senovinis Oplankio malūnas.[1] 	 Ont rytėnė kronta stuovi senuobėnė Uoplonkė melnyčė.[1]


Nuo XX a. pr. katalikų bažnytinės teisės kodeksu (1914 m.) ir Vatikano II susirinkimo nutarimais gavėnios pasninko dienų skaičius sumažintas; tikintiesiems, neatleistiems nuo pasninkavimo, nurodoma pasninkauti penktadieniais. 	 Par Gavienė tepuogė žmuonis našuok, garsee neriekaun, tas y maldaa skėrtos čiesos. Rokounama, ka Gaviens (Kanapinskos) par Gavienė gyven jaujuo, ė būktaas gal' ėšneštė tūs, katrėi tou čiesou jied meesa.


Augančių atvirose vietose jų kamienai trumpi – vos 2-3 m ilgio ir 0,5-1,0 m skersmens, suformuoja rutulišką lają ir pasiekia apie 15 metrų aukštį. 	 Kap aug laukūs, taa stoubree būn nuognee trompi, vuo vainėks rotolėšks.


Sula – maistinių medžiagų, sukauptų medžių šaknyse, tirpalas, kuris pavasarį perduodamas po žiemos atsigaunančio medžio vainikui. 	 Sola (kėtaap solas) y medė soltis, syvaa so jiedė mediagom. Anas medee, sorinkėė šaknysė, pavasarė čiesou doud pu žėimuos atsigaunontiam vainėkou.


Tai vėlyvo sezono medunešis. Medus tamsios spalvos ir kartoko skonio. 	 Šėlūs bėtis ronkiuo medu - ans gaunas tuokis tomsos, gaižuoka skuonė, kert i gerklė.


Piliakalnis įrengtas aukštumos pietrytiniame pakraštyje esančioje kalvoje, prie buvusios plačios pelkės. 	 Pėliekalnis y kalnalis, katra seniau sopa pelkė.


Auginamas kaip prieskoninis augalas. 	 Krėina šaknis ėlgas, kresnas, stuoras, meesingos būn.


Prasideda Girininkų kaimo apylinkėse. Teka į vakarus, šiaurės vakarus, už Vėžaičių – į pietvakarius. 	 Prasided Skėnėjė Gėrėninku suodas pašmuotie ė tek i vakarus, tepuogė šiaurės vakarus, vuo ož Viežaatiu pasok i pėitvakarius.


Dėl kvapo, kurį sukelia eteriniai aliejai, šviežia ir džiovinta kiečio žolė nuo seno vartojama kaip prieskonis. Dedama į daržovių ir mėsos patiekalus, gardinamos sriubos. 	 Peletrūns toria gera smuoka, tūdie žal's aba sosausints tink kap pagards.


Aptinkama visoje Lietuvoje, gana dažna. Auga pavieniui dažniausiai pamiškėse, krūmynuose, upių, ežerų pakrantėse, šviesiuose miškuose. 	 Ana tonkė vėsuo Lietovuo, aug skyriom kor taas pamedies, krūmynūs, opiu, ežerū krontūs, švėisiuos medies.


Prasideda 7 km nuo Raseinių, prie Bakučių kaimo. 	 Ėštek pry Bakotiu suodas, katra y 7 km nug Raseiniu.


Medynų sudėtis: 	 Sosided ėš tuokiu mediu:


1912–1914 m. veikė Lietuvų katalikų blaivybės draugijos skyrius. 	 Dabartėnė bažnyčė pabūdavuota 1802 metaas.


100 tūkst. m. pr. m. e. išsivystė homo sapiens, mūsų tiesioginiai protėviai. 	 Dabartėnis "ėšmintingasaa žmuogos" radas aplė 100 tūkst. m. pr. m. e.


Tūbinių Dievo Apvaizdos bažnyčia stovi Tūbinių I kaime, 6,5 km į šiaurės rytus nuo Šilalės, prie kelio 4101 Balsiai–Kaltinėnai–Kražiai . 	 Tūbėniu Dieva Apveizdas bažninčė stuov Žemaitėjuo, Šėlalės rajuonė, Tūbėniu I suoduo, 6,5 km i šiaurės rytus nug Šėlalės.


Prinoksta ir krinta rugsėjo-spalio mėn. Nukritusias ant žemės giles išplatina gyvūnai, pvz., kėkštai. 	 Nunuokst ė krint siejės-spalė mienėsees.


Užaugan iki metro aukščio. 	 Švėnta Juonė žuolie daugiametis augals yr, ožaug ons lėg metra aukštoma.


Polygonum convolvulus – vijoklinis rūgtis) – rūgtinių (Polygonaceae) šeimos, pelėvirkščio (Fallopia) genties augalas. Paplitęs Europoje, Šiaurės Afrikoje, Azijoje. 	 Polygonum convolvulus) y tuokis augals, žuolie, katra muokslėškaa prigol rūgtėniu augalū (Polygonaceae) šeimaa.


Dažinis, dekoratyvinis, vaistinis, tanidinis, 1-4 m aukščio labai šakotas krūmas arba medelis. 	 Ana 1-4 m augoma nuognee šakuots krūms ara medelis y. Vainėks anuos rotolėškos, žėivie tomsee roda aba jouduoka.


Žydi gegužės – rugsėjo mėnesiais. Auga pakelėse, laukuose, prie namų. 	 Aug ramonielės pakelies, laukūs, pūdėmūs, šalėp nomū.


Valgomasis bobausis (lot. Gyromitra esculenta, angl. False morel, Beefsteak mushroom, vok. 	 Grībausis, kėtap buobausis (lot.


Daugiametis žolinis augalas. 	 Česnags daugiametis augals y.


Žiedai balti, susitelkę į kekes; sėklos mažytės, verpstiškos. 	 Žėidaa būn balti, aug kekies.


Gemalas mažas, vienu šonu prisiglaudęs prie miltingo endospermo. 	 Anūs daug baltėmū, rėibalū y. Grūdus jied ėšvirtus (kap kuošė), anūs mal i miltus.


Paminklas Jurgiui Pabrėžai prieš Kretingos bažnyčią 	 Paminklos Pabriežaa pryšaas Kretingas bažninčė


Teka į pietus, pietryčius per Balsius, Šilus, Šilalę. 	 Tek ont pėitū, pėitrytiu par Balsius, Šėlus, Šėlalė.


Kultuvė – praeityje plačiai naudotas buityje moteriškas medinis įnagis, lentelė su kotu skalbiniams (drabužiams, audeklams, baltiniams) upėse, ežeruose velėti.[1] Skalbimo metu kartu naudojo ir medines rintes skalbiniams trinti. 	 Koltovė y tuokis rakonds žlogtou velietė. Tas y medėnė mentalė so kuoto. Sykiom so ana nauduo ė kuočiela (rintė).


Javų, daugiamečių pašarinių žolių, linų piktžolė. 	 Tas pėktžuolė y, katra guoža javus, žuolės šerėmou, lėnus.


Lapai renkami anksti pavasarį arba vasaros pabaigoje[1] 	 Lapus renk onksti pavasarie, aba vasaras pabonguo[1] Pelenėsė daža rausvaa, joudaa.


Kaime yra Kalnujų piliakalnis, dar vadinamas Palendrių piliakalniu. 	 Suoduo stūksa Kalnoju aba Palėndrė pėliekalnis. Kalnojus raštūs mėnavuoj nug XIV o. XVIII o. anėi bova karalėška suoda.


Tarptautinių konferencijų dalyvis, daugelio muzikos vadovėlių autorius, yra paskelbęs mokslinių straipsnių muzikos pedagogikos, Indijos muzikos temomis.[1] Muzikos enciklopedijos autorių kolektyvo narys. 	 Vėins ėš "Mozėkas encikluopedėjės" kūrieju. Parašė ciela šmuota mozėkas vaduovieliu vaakam.


Stiebas apatinėje dalyje tuščiaviduris. 	 Mažiokaa, natuoki laiški rėdėkaa rėdėkielees šaukiami.


Auginama beveik visoje Europoje, Kaukaze, buvusios Tarybų Sąjungos europinėje dalyje, taip pat Šiaurės Amerikoje. Europoje gelsvę išpopuliarino vienuoliai benediktinai. 	 Augėnama baveek cieluo Euruopuo, Kaukazė, bovosiuo TSRS, Šiaurės Amerėkuo.


Po jo mirties Izraelio ministras pirmininkas Arielis Šaronas teigė, kad Izraelis prarado svarbią asmenybę. 	 Po jo mirties Izraelio ministras pirmininkas Arielis Šaronas teigė , kad Izraelis prarado svarbią asmenybę .


Ανατολία) – pusiasalis Azijos žemyno vakaruose, tarp Juodosios jūros ir Viduržemio jūros, į rytus nuo Bosforo sąsiaurio ir Egėjo jūros. 	 Mažuojuo Azėjuo nug dėdliuos senuobės gyven žmuonis, kūrės miestaa. Pradiuo ton krašta bova ožvaldėė hetėtaa. Paskom čė gyvava vairės karalystės, katras ožvajavuojė Aleksėndra Dėdlysis ė palėika graaku žemėm.


1982 m. jį baigė, suteikta ekonomistės ir politinės ekonomijos dėstytojos kvalifikacija. 	 1982 m. anon baigė, gava ekonomistės i politinės ekonuomijas diestytuojas kvalifikacija.


kairieji – Laukė, Gervė, Momys, Ymėžė. 	 kairėėjė – Laukė, Gervė, Muomys, Ymiežė.


Kai kurie gyvūnai, mintantys dygliuotais augalais, turi specialių prisitaikymų rakiams įveikti. 	 Kimbūs akstėnaa pryšingaa - būn augala būds gausitėis: pvz., nuognee kimb pry rūbu, žvieriu kailė varnalieša akstėna. Sausringūs truopėkus daug augalū tor akstėnus, ka mažiau ėšgarintom ondenė. Akstėnaas aba dyglees da šaukiamas ežė kūna ataugas apsigyėmou.


Krienas (lot. 	 Krėins (lot.


Daugelis rūšių pasižymi savotišku aitriu kvapu. Sakoma, kad šis kvapas atbaido kai kuriuos kenkėjiškus graužikus, vabzdžius, todėl serenčiai sodinami greta pomidorų, bulvių, baklažanų, tabako, paprikų. 	 Serentee toria tuoki laaška smuoka, katros baida vėsuokius varmus.


Lietuvoje dar vadinama pūkuote, pakarkle, paalksne. 	 Lactarius torminosus) y tuokė jiedama gryba.


UAZ-452 arba UAZ-3741 – nedidelis krovininis/keleivinis mikroautobusas, nuo 1965 m. gaminamas Uljanovsko automobilių gamykloje (UAZ). 	 UAZ-452 aba UAZ-3741 tas y nedėdlis autobosioks žmuoniem aba naštaa vežtė. Ons nug 1965 m. gamėnams Uljanuovska autuomuobėliu gamykluo (UAZ).


[1] Palaidotas Antakalnio kapinėse. 	 1989 m.prisijongė pry Saajodė, bova vėins anuo vaduovu.


Prasideda 7 km į šiaurės vakarus nuo Užvenčio, netoli Domeikių kaimo. 	 Prasided ana 7 km i šiaurės vakarus nug Ožvėntė, šalėp Duomeekiu suodas.


Valgomoji voveraitė (Cantharellus cibarius) - voveraičių (Cantharellus) genties grybų rūšis. Dar vadinama voveruška, gaidelis, lepeška. 	 Lapielaižė , kėtap lapielaižis, gaidelis, gaidkuojė, gaidkuojis, gaidoks, žīdgrībė, žīdgrībis (Cantharellus cibarius) y tuokė jiedama gryba.


Echter Seidelbast) – timelėjinių (Thymelaeaceae) šeimos, žalčialunkių (Daphne) genties krūmas. 	 Daphne mezereum) y tuokis krūms.


Auga Europos miškuose, krūmuose, daubų šlaituose. 	 Aug katougės medies, krūmūs, doubiū šlaatūs.


Šakos labai lanksčios, todėl ypač seniau naudotos pynimui. 	 Šakas nuognee geraa lonkstas, tūdie prigol kašėku, krežiu pynėmou.


Lapai priešiniai, širdišku pamatu, stambiai dantytais kraštais, abipus apaugę retais plaukeliais, apatiniai kotuoti, viršutiniai bekočiai. 	 Stombris ketorbriaunis, statmens ė plaukouts.


Apatiniai lapai kotuoti, suskaldyti ar plaštakiškai įskelti. 	 Apatėnee lapaa so kuotaas.


Sėklos iš šonų suplotos, pilkai rudos, su gilia išilgine vagele. Jų mėsingą ataugėlę graužia skruzdėlės, kartu jos platina sėklas. Augalas kvepia pipirais, ypač stiprus kvapas patrynus lapus. 	 Pėpėrlapė lapaa, ypatingaa jeeb anūs patrini, doud pėpėru smuoka.


Tai aukščiausia pasaulyje sostinė (tačiau kadangi Tibetas okupuotas, aukščiausia pasaulio sostinė oficialiai yra La Pasas Bolivijoje). 	 Anūs pabūdavuojė 641 metaas, vuo nug 1645 metū anėi palėka Dalai lamas kap šalėis valduova būsto.


Laja rutuliška, žievė tamsiai ruda ar juosva. 	 Tarpošakiūs būn akstėnaa. Lapaa paėlgi, dontytaas kraštaas.


Liaudies medicinoje vartojamas kaip šlapimą varanti priemonė. Ideali priemonė pirties procedūrų metu, įdedama į vantas. 	 Peletrūns dėdlė liekarsta y: so anuo vara myžala, gerėn jiedroma, gyda skrondė lėgas, padėdliejosė rūgšti, epelepsėjė, traukolius.


Mažiausieji vaikai (6–9 m.) ganydavo kiaules ir žąsis, vyresni – galvijus. 	 Patys mažėėjė vaakaa (6–9 m.) ganys kiaulės ė žoosis, vuo dėdlesni – karvės.


Jo pasisakymai būdavo spausdinami spaudoje ir jis turėjo nemažai pasekėjų. 	 Jo pasisakymai būdavo spausdinami spaudoje ir jis turėjo nemažai pasekėjų .


Lajos forma gali būti labai skirtinga ir priklauso ne tik nuo augalo rūšies, bet ir nuo augimo sąlygų. Laja labai svarbi vykdydama fotosintezę. Viršutinė medžių lajos dalis sudaro miško skliautą. 	 Vainėka ėšruoda prėgol ne tėktaas nug medė rūšėis, bet ė nug augėma vėitas (medie vainėkaa būn aukšti, teevi, laukūs - plataa, kreivi).


Šakniavaisių derlingumas 500–600 cnt/ha. 	 Sitėni dėiga gegoži.


Kepama kiaušinienė gali būti apverčiama, tuomet ji būna apkepusi iš abiejų pusių. 	 Da reek pabarsytom droska, pėpėraas, cėbolė laaškaas, kėtaas žalomynaas.


Mažina kraujagyslių pralaidumą. 	 Tepuogė tink žaazduom, suopontee bornaa skalautė.


Nuo Katyčių Šyša teka į vakarus pro Pašyšius, Macikus, per Šilutę. 	 Lėg Katyčiu tek ont pėitū, - čionaas gausoms bebru tvonku, stuov pėliekalnis.


Tikrasis imbieras (lot. 	 Imbiers (lot.


Teka pietų, pietryčių kryptimi. 	 Sal i pėitus, pėitrytius.


Stiebas status ar kylantis, melsvai žalias, viršutinėje dalyje šakotas. 	 Stombris pūslies žolalės statmens y, vėršou šakuots.


Jų pažastyse išauga po 2-7 smulkius žiedus. Vainikėliai žalsvai balti. Žydi gegužės-liepos mėn. 	 Lapaa tomsee žali, kiaušė skvarmas, lygees kraštaas.


Stiebas medėjantis, nuo jo auga plaukuotos šakutės; jauni ūgliai žali, tankiai plaukuoti; lapai lancetiški, odiški, blizgantys. 	 Stombris anou būn mediejons, nug anou aug plaukoutas šakotės. Lapaa blizg.


Lietuvių rašomosios kalbos žodynas (Wörterbuch der litauischen Schriftsprache 5 t. 1926–1968 m., su A. Senu, M. Nydermanu, F. Brenderiu) Lietuvių kalbos žodynas (prisidėjo rengiant) 	 Lietuvių rašomosios kalbos žodynas (Wörterbuch der litauischen Schriftsprache 5 t. 1926–1968 m., su A. Senu, M. Nydermanu, F. Brenderiu) Lietuvių kalbos žodynas


Urdu kalbos pavadinimas yra tiurkų kilmės – ordū reiškia „karo stovykla“ (giminingas žodžiui orda). 	 Žuodis urdū pareen ėš tiorku ordū , kas reešk „kara stuovykla, uorda“.


Vakarų Indijos, Vest Indija (angl. West Indies) – visa grupė įvairioms Europos valstybėms priklausiusių kolonijinių valdų, egzistavusių Karibų jūros regione (tarp Šiaurės Amerikos ir Pietų Amerikos). 	 Vest Indėjė, kėtap "Vakarū Indėjės" (onglėškā: West Indies) tas y ciels šmuots Euruopas šaliū kuolonėjū, katras bova Karėbu salūs (terp Šiaurės Amerėkas ė Pėitū Amerėkas).


Seniausias žinomas artefaktas (Pietų Afrika), kurį linkstama laikyti meno užuomazgų įrodymu, taip pat kildinamas iš tų pačių laikų. 	 Tuo čieso bova na vėina žmuoniū rūšės, anas mainės ė varžės terpuosavie.


Jurgis Pabrėža, Mažesniųjų brolių ordino (OFM) kunigas, vienuolis (1771 – 1849) Kanarskas, Julius. Ambrozijus Jurgis Pabrėža Jurgio Pabrėžos vardo universitetinė gimnazija Kretingoje Giedrius Subačius, “Jurgio Ambraziejaus Pabrėžos žemaičių kalba.” 	 Kanarskas, Julius. Ambrozijus Jurgis Pabrėža Jurgio Pabrėžos vardo universitetinė gimnazija Kretingoje Giedrius Subačius, “Jurgio Ambraziejaus Pabrėžos žemaičių kalba.”


Auga daržuose, bergždynuose, laukų pasėliuose, šiukšlynuose, dykvietėse, panamėse, pakelėse, upių pakrantėse. 	 Aug daržūs, patuoriūs, pakelies, šiokšlynūs, opiu krontūs.


Stiebas šakotas, plonas, išgulantis, 40-100 cm aukščio. 	 Anuos stombris šakuots, teevs, golstuoks y, 40-100 cm ėlgoma.


1956–1957 m. dirbo ryšių techniku, 1957–1958 m. Raseinių rajono laikraščio „Stalinietis“ redakcijoje. 1964 m. baigė Vilniaus universiteto Istorijos ir filologijos fakultetą. 	 Muokės ons Gervėniu septynmetie muokykluo, 1956 m. bengė Kauna puolėteknėkoma, bova pajėmts i armėjė, kor bova ryšėninko.


Prasideda prie Pakasokio kaimo. 	 Prasided pry Pakasuokė suodas.


Lietuvoje dažnas. Aptinkamas balandžio – rugsėjo mėn. Gyvena atvirose vietose: laukuose, prie kelių, įvairių griuvėsių. 	 Lietovuo kūltopis tonkee veizėms paukštis, čiuonaas laikas nug balondė lėgo siejės.


Stiebas stačias, tuščiaviduris, apvalus, viršutinėje dalyje nežymiai briaunotas, melsvai miltuotas, viršutinėje dalyje šakotas ir šiek tiek plaukuotas. 	 Gorgžnė stombris statmens, kėits, toštavėdoris, apvalnos, biškiokaa kap ožbarsyts mėltaas.


Balinis ajeras (lot. 	 Ajers (lot.


Sėklos apskritos, juodos, rudos, gana įvairaus dydžio. Augalas subrandina 3000 - 200 000 ir daugiau sėklų. Jas platina vėjas ir vanduo. 	 Balonda ėšaugėn 3000 - 200 000 sieklu katras parneš vies ė ondou.


Vikiteka Varnalėša (lot. Arctium, angl. 	 Vikitėka: Varnaliežos – Abruozdielē ė kėtė daiktā, katrėi prėgol prī straipsnė.


Gilė – stambus sausasis uždarasis vienasėklis 2-5 cm ilgio vaisius su storu kietu apvalkalu. 	 Gėlės (kėtap gīlis, gīlīs, gėlis) y oožoula vaisios.


Salotos valgomos kaip atskiras patiekalas – šaltasis užkandis arba kaip garnyras prie mėsos, žuvies, bulvių patiekalų. 	 Saluotės een kap jiedis pry meesuos, žovėis, bolbiu jiediu.


Vaisiai – tribriauniai riešutėliai, kuriuos išplatina vėjas. 	 Aug pūkaa keesynūs, pelkies, torpynūs.


Taip pat prie Kaukazo priklauso pietryčiuose iškilę Talyšo kalnai (iki 2477 m), už kurių driekiasi Lenkoranės žemuma. 	 Ožkaukazie yr Armienėjė, Grozėjė, Azerbaidžians.


Žiedai netikruose skėčiuose, kvapūs, balti arba rausvi. 	 Lapaa ėšruod padabnee plonksnuom.


Lomboko saloje (netoli Balio salos) rasti mažiausiai 800 tūkst. metų senumo akmeniniai įrankiai liudija ne tik gana ankstyvą homo erectus pasirodymą Indonezijoje, bet ir pirmąsias keliones jūra. Prieš 1,2 mln metų išmokta gamintis dviašmenius kirvius. Apie 400 tūkst. pr. m. e. įvaldyta ugnis, o dar 100 tūkst. metų vėlesniais laikais randami ankstyviausi medžioklės pėdsakai. 	 Aple 400 tūkst. metu pr. m. e. žmuonis ėšmuoka apseetė so ognėm, vuo da pu 100 tūkst. metu ėšmuoka rimtaa mediuotė.


Vainikėlis rausvas. Žydi gegužės – birželio mėn. 	 Žydia gegožė – bėrželė mienėsees.


Gyroporus) – alksniabaravykinų (Gyroporaceae) šeimos grybų gentis. 	 Šilbaravykee aug šėlūs, pu pošėm. Muokslėškaa dalės šilbaravykiu prėgol pry slyduoka (kazliuoka) gėmėniū. Kap katrėi šilbaravykees šauk ė najiedamus, gorius baravykus.


Kisupė – upelis Vakarų Lietuvoje, Klaipėdos rajone; Minijos kairysis intakas. 	 Kėsopė yr opiekšlis Vakarū Žemaitėjuo, Klaipiedas rajuonė; Mėnėjės kairė šmuota intaks.


Cranesbill, vok. 	 Paprastaa būn 20-80 cm aukštoma.


Paprastoji gervuogė (lot. 	 Gervougė (lot.


Bažnyčia 2018 m. 	 Bažninčė 2018 m.


Augalas vienmetis, žolinis. Stiebas 0,6-3 m aukščio, status, tvirtas, padengtas šiurkščiais plaukeliais. Lapai išsidėstę pražangiai ant ilgų lapkočių, paprastieji, ištisiniai iki 40 cm ilgio, taip pat dengiami šiurkščių plaukelių. 	 Tas y vėinmetis augals, katrou stombris ožaug lėg 0,6-3 m aukštoma, ėr y statmens, kėits, stamontros, apaugėės šiorkštees plaukalees.


Edirne) – miestas pačiuose Turkijos vakaruose, Trakijoje, Graikijos ir Bulgarijos pasienyje, prie Tundžos upės. 	 Edirne) y miests pačiūs Torkėjės vakarūs, Trakėjuo, šalėp Graakėjės ė Bolgarėjės robežiaus, pry Tundžas opėis.


Skėtinė širdažolė (lot. 	 Šerdažuolė (lot.


Mėsa sumaišoma su prieskoniais ir kitais priedais. Pagamintas faršas brandinamas ne mažiau kaip 6 valandas, esant ne aukštesnei nei 4 laipsnių temperatūrai. 	 Paskom imaiša pagardū (pėpėru, česnaga, kvynu) ė palėik kelės adynas pastuovietė.


Ašoklis – upelis Lietuvoje, Skuodo rajone; Luobos kairysis intakas (Bartuvos baseinas). 	 Vašuoklis yr opiesmos šiaurės vakarū Žemaitėjuo, Skouda rajuonė; Loubas kairė kronta intaks (Bartovas baseens).


Teka į pietus per Kelmės, Šilalės ir Tauragės rajonus. Vidutinis nuolydis 191 cm/km. 	 Teka Ončė i pėitus par Kelmės, Šėlalės ė Tauragies rajionus.


Algimantas Švėgžda). – Vilnius: Vaga, 1986. – 155 p.: iliustr. 	 Algimantas Švėgžda). – Vėlnios: Vaga, 1986. – 155 p.: iliustr.


Auga rugpjūčio-spalio mėn. pušynuose, dažniausiai didelėmis grupėmis, sudaro mikorizę su pušimis. I kategorijos labai grybautojų mėgstamas grybas. 	 Aug rodmeesės nug rogpjūtė lėgo spalė mienėsiu, pošynūs (ypatingaa jaunūs miškūs, paraisties).


Lasą supa 5500 m aukščio kalnai. Daug gyventojų gyvena ne pačioje Lasoje, bet jos apylinkėse. 87 % miesto gyventojų – tibetiečiai, yra kinų, kitų kalnų tautų gyventojų. 	 I rinki nug Lasas stuovi šmuots svarbiū bodėzma vėiniuolynu (Seras, Drepunga, Norbulingas).


Sudaro pailgus, kartais tribriaunius, šiek tiek lenktus, kietus, juodai violetinius darinius – gimdinius skleročius. 	 Mėltaa so skalsėm trocyzna y, tūs grybūs y tuokė kvaišala LSD, nug katrou apkvaišt svaamie. Tas tepuogė liekvarsta y nug aukšta kraujė spaudėma, dėrgloma (nervu), ėšsekėma, namėgas. Rogiūs skalsės rondas kap vasara ėštėsaa lyn, laikas dargana, rūks.


Toliau sraunia vaga teka pietų, pietvakarių kryptimi, paskui – Tverų pietinėmis apyrubėmis teka į vakarus ištiesinta vaga. 	 Paskom Aitralė sraunė vaga tek ont pėitū, pėitvakariu, paskom par Tveru pėitėni šmuota.


1937 m. įkurta parapija. 	 Švėntuoriou pabūdavuotas stacėjės y.


Lango rėmas dažniausiai gaminamas iš įvairios rūšies medienos arba plastiko. 	 Truobuo pu longu būn tam tyčiuom tuokė lėntalė, šaukiama palongė. Ėš lauka seniau liuob būtė da padaruomas longėnės.


Gerai auga, kur gegužės izoterma yra ne aukštesnė kaip 15 laipsnių, o liepos mėnesio - 21 °C. Avižoms reikia daug drėgmės. Norint pagaminti 1 kg sausos medžiagos avižos turi išgarinti 400-600 kg vandens, tuo tarpu miežiai išgarina 300-350 kg. 	 Geraa aug tenaas, kor gegoži temperatūra vėdotinškaa laikas aple 15 laapsniu šėlomuos, vuo lėipa 21 °C. Tink driegnuokas, lengvaa rūgštes dėrvas.


Jų stiebas stačias, apatinėje dalyje sumedėjęs. 	 Tas daugiametis augals yr, anou stombris statmens yr, aukšts, apatėnie posie somediejėės.


Pirmasis sukūrė žemaitišką botanikos terminologiją. 	 Sorinka augalū herbarioma.


Dažniausiai vartojama dezinfekcijai kaip priešuždegiminė, surišančioji, reguliuojanti medžiagų apykaitą priemonė. Vartojama esant inkstų uždegimams, akmenligei, virškinamojo trakto veiklai reguliuoti, kvėpavimo takų ligoms gydyti. 	 Švėnta Juonė žuolie y liekvarstos nug vėrškėnėma lėgū, alsavėma sonkomu, mažėn kraugysliu pralaidoma, tink nug ėnkstu oždegėma, akmenū, mažėn nerimavėma.


Tai javų piktžolė, kurios sėklos nuodingos, turinčios gliukozidų. 	 Kūkalė sieklas lengvaa troclyvas y, ė da dėdoma lygee kap rogė, tūdie anūm neen atskirtė arpo aba fūkterio, ė anas pakliūn i miltus.


1550 m. pastatyta koplyčia, 1611 m. – pirmoji apaštalo Šv. Baltramiejaus bažnyčia. 	 XVI omžė. 1550 m. čiuonaas pabūdavuota kuoplyčė, vuo 1611 m. – pėrmuojė bažninčė.


Lapai dažniausiai būna išsidėstę lygiagrečiai dirvos paviršiui. 	 Lapaa kvapantis, labaa dėdli, 20–30 cm ėlgoma.


Laja – sumedėjusių augalų (medžių, krūmų) viršutinė dalis, esanti virš kamieno. 	 Medė vainėks y somediejosiu augalū (mediu, krūmu) viršotėnė dalės, katra y vėršom kamėina.