Augalai stambūs, daugiamečiai, su gana storu šakniastiebiu. 	 Lapaa ėšruod padabnee plonksnom. Žydia baltaa, tonkees žėidaas, katrėi toria gera smuoka. Vingrīkštis žydia vasaras pradiuo.


Vaistinė kraujalakė (lot. 	 Kraustaba (lot.


Vynmedžių uogos – vynuogės yra populiarus vaisius, o iš jų spaudžiamas vienas populiariausių ir seniausių pasaulyje alkoholinių gėrimų – vynas. 	 Ta y tuokė vėjuoklė, katruos stombris somediejėės, vėniuojas ont štolpū, sėinu, kėtū augalū. Žėidaa mizerni, neryškee. Ved kamūlėnės soltingas ougas (vairiū barvu: mielėnas, žalės, vėjuoletėnės).


Ankara (turkų k.) 	 Ankara (torku k.)


Kuokeliniai (vyriškieji) žiedai – stiebų viršūnėse, maži, gelsvai žali, šluotelių pavidalo žiedynuose. Piesteliniai (moteriškieji) žiedai susitelkę į konkorėžio formos trumpakotes varpas. Žydi birželio - rugpjūčio mėnesiais. 	 Muoterški žėidaa būn ont vėina augala, vuo vyrėški ont kėta, tūdie ka sonuoktom sporgaa, reek ka abyjū gėmėniū apynio augtom šalėmaas.


Stogo danga tvirtinama prie grebėstų arba lentų pakloto, padėtų ant gegnių. 	 Stuoga oždangs taisuoms pry grabiestu aba lėntū pakluota, oždieta ont sparu.


Kelmas būna nedidelio aukščio, didesnė kamieno liekana vadinama stuobriu. 	 Kelms būn nedėdlė augoma, dėdlesnė stombrė lėikana šaukiama stoubrio.


Studijų metais buvo persekiojamas už antisovietinę veiklą. 	 Algis Oždavėnys bova ėšmests ož ton ėš instėtota, ale padedont Onatanou Ondrėjauskou, paskom apėnt sogroožints i muokslus.


Kūltupis (lot. 	 Kūltopis (lot.


Žinoma, kad jos geriamos nuo laikų, kai atsirado rašytinė istorija. 	 Žuolynee taisa ė švėižės žuolės, ė džiuovintas, mėrkytas, ougas kap ougynė.


Jonas Daniliauskas). – Vilnius: Vaga, 1982. – 77 p.: iliustr. 	 Jonas Daniliauskas). – Vėlnios: Vaga, 1982. – 77 p.: iliustr.


Lapai 3–5 skiaučių. 	 Lapaa skiautieti y.


Nuo to medžiui pasidarė geriau... 	 Nu tuo mediou pasidarė geriau...


Sėjamoji aviža – svarbus pašarinis augalas. Sėjama viena arba su vikiais, lubinais ir kt. augalais žaliajam pašarui, silosui. Avižų grūdais daugiausia šeriami arkliai, lesinami paukščiai, jų miltais šeriamas galvijų prieauglis, melžiamos karvės. 	 Avėžas dėdlee gers šierals arkliam y, da anuom lesėn paukštius, šera teliokus.


Kankorėžių žvyneliai su liaukutėmis, išskiriančiomis lupuliną ir eterinių aliejų aliejų. Apynių vaisiai sunoksta rūgpjūčio-rugsėjo mėnesį. 	 Nūnuokst tėi sporgaa par rogpjūti-siejė.


Vaisiai 1-2 cm skersmens, šviesesni ir minkštesni negu vyšnios. 	 Vaisee 1-2 cm skersmenė ougas y, katras būn švėisesnės ė minkštesnės kap vyšnės.


Prie Darbos esančios gyvenvietės: Nausėdai, Auksūdys, Darbėnai, Želviai. 	 Pry Darbuos stuov Nausiedu, Auksūdė, Darbienu, Želviu suodas.


Auga pievose, pamiškėse, ganyklose, miško laukymėse, auginama daržuose. 	 Aug rūštynės pėivūs, pamedies, ganyklūs, pruogomūs, augėn anas ė daržūs.


Plejadės, Sietynas, M45 – ryškus padrikasis spiečius Tauro žvaigždyne. 	 Žvāzdžiū Sėits (Sėitīns, Dongaus Sėits, Sėits, Sėitėnis) tas y vėins ryškiausiu dongaus žvaazdynu. Astruonuomėškaa ons y Taura žvaazdynė. Tas y 6-9 žvaazdės, katros sogolėė padabnee Gryžuoratou.


Lapai paprastieji, lygiakraščiai, širdiški, 1,5–6 cm ilgio, 0,7–3 cm pločio, su 6–15 mm ilgio lapkočiu. 	 Lapaa lygees kraštaas, šėrdėis skvarmas, 1,5–6 cm ėlgoma, 0,7–3 cm platoma.


Vaisiai – tamsiai raudonos, blizgančios, daugiasėklės, sultingos uogos, laisvos arba kartais ties pamatu suaugusios, po dvi lapų pažastyse. 	 Vasaras pabonguo prisirpėn ougas. Anas, kap ė pats vėsos krūms, tročīzna ī. Medėina kėita ī.


Echte Schlüsselblume) – raktažolinių (Primulaceae) šeimos, raktažolių (Primula) genties augalas. 	 Primula veris) y tuokis pavasarėnis augals, katros muokslėškaa prigol pry raktažuolėniu augalū (Primulaceae) šeimuos.


2009 m. Pilietinės demokratijos partijos kandidatė rinkimuose į Europos Parlamentą. 	 2009 m. Pilietinės demokratijas partijas kandidatė rinkimūs i Euruopas Parlamėnta.


Auga sausose pievose, pamiškėse, šlaituose, kalvose, sausuose miškuose, miškapievėse, sausuose priesmėliuose, nekalkinguose, nederlinguose dirvožemiuose. 	 Tasaa augals een kap liekvarstos, tink i sausus bukietus.


Vartojamas ir liaudies medicinoje. 	 Meiruonaas da šaukiami tymėjuonaa, dašee.


Iš grūdų gaminamos branduolinės ir smulkintos kruopos. 	 Grėka grūdaa (kroupas) y dėdlee skalsos ė sveeks jiedis. Ėš grėku tonkiausee žmuonis taisa grėku kuošė. Grėka lapaa, žėidaa liekvarstos y.


Tėvas Jurgis Ambrozijus (Ambraziejus) Pabrėža (1771 m. sausio 15 d. Večiuose, Skuodo raj. – 1849 m. spalio 30 d. Kretingoje, čia ir palaidotas) – kunigas, pranciškonas, gydytojas, botanikas, pirmasis Lietuvos floros tyrinėtojas, vienas iškiliausių XIX a. švietėjų. 	 Pabrieža Jorgis Ombruozėjos (gėmė 1771 m. sausė 15 d. Večiūs, Skouda raj., mėrė 1849 m. spalė 30 d. Kretinguo) bova dėdlee žymos žemaitiu konėgs proncėškuons, gydytuos, buotanėks, švėities.


Neversti kiaušiniai dažnai laikomi mažiau sveikais, kadangi viršutinė pusė yra mažiau paveikta karščio, dalis baltymo lieka nekoaguliavusio, todėl bijoma, kad šioje kiaušinio dalyje gali išlikti gyvos salmonelės. 	 Kiaušius galam keptė ė navartont, ė vartont. Kiaušynė tink jiestė so douna. Seniau kiaušynė liuob būs jieds ožsokus svetiou.


Chamaemelum nobile) – astrinių (Asteraceae) šeimos, blezdingūnių (Chamaemelum) genties augalas. 	 Chamaemelum nobile) y tuokis dailyžėidiu augalū (Asteraceae) šeimaa prėgolons kvietkos. Augėnams žuolėninkūs, daržaliūs.


Auga pelkėse, durpynuose, miškuose. Žydi baltai gegužės mėn. 	 Aug gailee aukštapelkies, torpynūs, medies (pelkietūs pošynūs).


Išauga iki 20–80 cm, negausiai apaugęs šiurkščiais plaukais. 	 Ta daržuovė dvėmetė y - pėrmaas metaas ožaugėn sava šakni, vuo jeeb anuos naėšraun, ta kėtaas metaas ėšlaida žėidus, vuo šaknės ėšporst.


Priklauso Šilutės miškų urėdijos Vainuto girininkijai. 	 Prygol pry Šėlotės miškū uriedėjės Vainuota gėrėninkėjės.


Auga daržuose, laukuose, dykvietėse, šiukšlynuose. 	 Ta y nuognee tonki žuolie vėsuo Lietovuo.


Jį sudaro du sluoksniai, tarp kurių yra platus tarpas, pilnas skaidrios gelsvos drebutinės masės, kurioje yra kotelio ir kepurėlės užuomazga. 	 Ta anuos smarvė trauk varmus, katrėi ėšnešiuo grybas spuoras. Aug žemės taukaa nug lėipas lėgė siejė, daugomuo lapoutiu medies, parkūs, suodnūs, kūlynūs. Žmuonis ėš žemės taukū "liorlas" ė "kiaušė" liuob taisytė liekvarstus nug kaulu suopolė, puodagras.


Anyžiai žydi birželio - liepos mėnesiais, o vaisiai subręsta rugpjūtį. 	 Anėžės žydia bėrželė - lėipas mienesees, vuo vaasius nuokėn rogpjūti.


Yra 10-ojoje mandaloje, pažymėtas 90-uoju numeriu. 	 Ana dešimtuo mandaluo (žėidė) y, pažymieta kap 90 gysmie.


Griežtis (lot. 	 Sietėnis aba sietėnīs (lot.


Vikis (lot. 	 Žėrnėks (lot.


Lietuviškai dar vadinama prosais. 	 Lietouvuo sūras liuob augintė senuobie, bet paskom anas ėšmainė ont kėtū javū, vuo palėka daugomuo kap šierals.


Paprastasis kietis naudojamas kaip prieskonis, ypač ruošiant maistą gamtoje, ant kiečio užmauti džiovinami baravykai. Naudojamas uodų, blusų atbaidymui. 	 Ėš anou taisa liekvarstus nug virškėnėma lėgū, škropola.


Kiauliena – kiaulės (Sus domestica) mėsa. 	 Kiaulė̄na y meesa, katra palėik paskerdus kiaulė.


Vidutinis nuolydis 358 cm/km[1]. 	 Vėdotėnis opėis vaguos nūlydis 358 cm/km[1] y.


Lapai platūs, kiaušiniški, jų viršūnėlė nusmailėjusi. Daugumos žliūgių rūšių lapai siauri, lancetiški arba linijiški, bekočiai, tuo tarpu daržinės žliūgės apatiniai lapai visada su gana ilgokais kotais. Augalai dažniausiai vienmečiai, bet kai kurie žiemoja ir išgyvena antrus metus. 	 Žliūgis vėinmetis augals y, bet geraa paržėimuojėės gal augtė ėr ontrus metus.


Žiedynas skėtiškoje kekėje. Vainikėlis ryškiai rausvas., kartais balsvas. Šaknis liemeninė, šakota. 	 Stombris so ketoriuom braiunuom, plėks.


Pro kaimą teka Rauda, apylinkėse vyrauja eglynai. 	 Par kaima tek Rauda, vuo i rinki nug Raudienu aug eglynaa.


Auga stovinčiame vandenyje, užutėkiuose, pelkėse, grioviuose. Lietuvoje dažnas visuose rajonuose. 	 Aug ana stuovintiam ondeny, balūs, liūnūs, griuoviūs.


Zingiber officinale, angl. Ginger, vok. 	 Zingiber officinale, angl. ) y pryskonėnis augals, katros prygol imbierėniu augalū (Zingiberaceae) šeimaa.


Šaknys kuokštinės, vešlios, auga giliai. 	 Stiombris anuos statmens, stamantros.


Lietuvoje labiausiai žinomas kaip kompotų ir saldžiųjų patiekalų prieskonis gvazdikėliais tolimose salose įprasta gardinti mėsą ir verdamus ryžius. 	 Tonkiausee gvaizdėkelius ded i kuompuotus, erbatas, saldiesius. Kėtor anaas skanėn ryžus, meesa, marėnatus. Gvaizdėkelius daugiausee svietė augėn Induonezėjuo.


Deda 5-6 šviesiai melsvus kiaušinius. 	 Kėni kūltopis soka kortaas ont žemės, pu kūlees, krūsmeta.


Jauni vaisiakūniai balti, senesni gelsvi arba pilkšvi. Subrendusio vaisiakūnio viršūnėje atsiveria angelė, per kurią išbarstomos sporos. Grybą paspaudus, pro angelę išlekia dulkių kamuolėliai – sporos, kurių viename vaisiakūnyje yra milijardai. 	 Kap sosenst, pampuotaukšlis parodoun - jeeb tuoki sokiožėni, ta ons paleid debesi dolkiu, katras ėš tikra y anou spuoras.


Orchis) – gegužraibinių (Orchidaceae) šeimos augalų gentis, turinti sveikus, rutuliškus, kiaušininiškus arba ovališkus šakniagumbius. 	 Žėidaa dėdli, ruožėnee, pėjuoletėnee, rauduoni, soviejėė i kekės. Aug gegožraibės šlapiūs pėivūs, ežerū krontūs, balūs. Daugoms gegožraibiu retas ė kieravuojamas y.


Valgomoji rūgštynė (lot. 	 Rūgštynė aba rūgštielie (lot.


Vaistams dažniausiai vartojami lapai. Jie pjaunami birželio mėn. 	 Šalposnės žėidaa ė lapaa liekarsta y.


Žydi gegužės – liepos mėn. Dauginasi šakniastiebiais ir sėklomis. 	 Žydia poplaiškė nug gegožė lėg lėipas.


Ukrainietiški rūgštynių barščiai (lapienė) 	 Lapynė so rūgštynėm ė kiaušees (rūgštielynė)


Rąžė – upelis šiaurės vakarų Lietuvoje. 	 Rōžė yr opalis vakarū Žemaitėjuo, pajūrie.


Šiaurrytine pakrante eina kelias 2113 Varlakojai–Karklėnai–Kolainiai . 	 Šiaurėnie posie y salalė (0,05 ha).


Tirtoje Ežeruonoje atkarpoje aptiktos 9 žuvų rūšys (upėtakis, kuoja, strepetys, gružlys, rainė, ešerys, lydeka, paprastasis kūjagalvis) ir mažoji nėgė. Bendrijos branduolį sudaro upėtakinio komplekso rūšys (upėtakis, šlyžys, rainė, kūjagalvis) bei gausūs kuojos ir ešeriai. Upelio ekologinė būklė įvertinta kaip gera, artima etaloninei. 	 Ežerūnuo gyven broošės, strepetee, roboliee, rainės, ešeree, lydekas, šlyžee, opietakee ė kt. žovis.


Taip pat tai šviesiamėgis augalas. 	 Anam reek gausee švėisuos.


Thymian) – notrelinių (Lamiaceae) šeimos augalų gentis. 	 Thymian) y tuokis gardee kvepons žuolyns. Tas y daugiametis žuolyns so golstees aba kylontees somediejosees stombrees.


Sėklos ir šaknys turi insekticidinių savybių. 	 Augals y liekvarsta nug plautiu, vėdoriū, inkstu lėgū.


Kaip vaistinis augalas, naudojamas liaudies medicinoje. 	 Skirpsta žėivie žalė būn tročlyva, bet anou ėšdiuovinus ana tink kap liekvarstos (žėivės nūvirs liousou vėdorius).


Teka laukais į vakarus, vidurupyje pasuka į šiaurės vakarus ir toliau teka giliu slėniu. 	 Tek laukaas ont vakarū, paskom tek gėlio slienio šalėmaas Šėlotės-Šėlalės plėnta.


Balsas ne toks įkyrus, švelnesnis negu žvirblio. Lizdą suka senų kriaušių, obelų, gluosnių, beržų drevėse, pastatų plyšiuose, gandralizdžiuose, inkiluose. Deda 4-6 įvairių spalvų kiaušinius. 	 Sava kėni dėrb senū grūšiu, vuobelū, glousniu, beržū drevies, budnyku plyšiūs, gondralėzdiūs, špiokėninkūs.


Lapai poromis plunksniški. 	 Anou lapaa gola puoruom kap plonksnas.


Šiaurinėje Lietuvos dalyje gana dažnas, į pietus retėja, pietinėje dalyje labai retas. 	 Aug daugomuo šalėis šiaurie, vuo Dzūkėjuo rets y.


Plotas – 14,2 km². 	 Pluotybė 14,2 km² y.


Kairysis intakas – Varnė (intakai: Varnaitis, Varapolis), kiti intakai – Gėgžnas (kairysis) 4,28 km, Gėmė (kairysis) 1 km, Kumpė (dešinysis) 2,50 km. 	 Ėntakaa: Varnė, Giegžnos, Giemė, Kompė.


Aesculus hippocastanum, angl. Horse-chestnut) – kaštoninių (Sapindaceae) šeimos lapuotis medis. Kilęs iš Balkanų, tačiau dabar paplitęs viso pasaulio vidutinėse platumose. 	 Aesculus hippocastanum) y tuokis ūksmings lapouts medis, katros kėlėma nug Balkanu, bet daba augėnams vėsuo Lietovuo.


Visas augalas turi būdingą malonų aromatą. 	 Vėsos augals nuognee gardee kvepa.


Upėvardis (dar žinomas kaip Kalčia) kildinamas iš latv. kalte („sekli, smėlėta vieta ežere, kur tiesiami tinklai, džiovykla“). Šis žodis nuo latv. kalst („džiovinti, sausinti“).[2] 	 Ožvadėnėms pareen nug latvėška žuodė kalte („seklė, smėltieta vėita ežerė, katruo džiuovėn tinklus“).[1]


1,5 km į šiaurės rytus yra Gintarų piliakalnis, senovės gyvenvietė ir kapinynas, o už jų – Martynaičių piliakalnis. 	 1,5 km i šiaurės rytus stūksa Gintarū pėliekalnis, senuobės gyvenvėitė ė kapaa, ož anūm - Martynaitiu pėliekalnis.


Vasaras leisdavo pas senelius Būdviečių kaime. 	 Liuob vasaruotė pas buočius Būdvėitiu suoduo.


Vaga vietomis ištiesinta. Kaimai prie Ašoklio: Laumės, Medsėdžiai, Nausėdai. 	 Kaimaa pry Vašuoklė: Laumės, Medsiedee, Nausiedaa.


Paprastasis žalčialunkis (lot. Daphne mezereum, angl. Mezereon, vok. 	 Žaltlonkis, žaltlongis, žalčialonkis, žaltplongė (lot.


Aukštis iki 30 m, laja tanki, plačiai rutuliška. 	 Ožaug lėgė 30 m augoma.


Aukštis iki 100 cm. 	 Vaivuors padabnos melynee.


Triticum x secale) – miglinių (Poaceae) šeimos hibridinis augalas. 	 Triticum x secale) y siejams augals ėš varpėniu augalū (Poaceae) šeimuos.


Upelis priklauso Ventos baseinui, hidrologinis nr. – 30010616.[1] 	 Ytek Nyžova i Dabėkėnė likus 27,2 km lėg anuos žiuotiu.


Žiedai išskiria nektarą, renkamą įvairių vabzdžių, ypač bičių. 	 Da anūs liuob kratytė kap kraika gyvuoliam.


1 pav. Kaštono pumpuras 	 Kaštuona pompors


Dekoratyvinės saulėgrąžų veislės auginamos darželiuose. 	 Sauliegroožu alėju tink teptė ont ruonu, nūdegėmu, vuotiu.


Mėgsta molingą dirvą su negiliu podirvio vandeniu, ypač vešlus jis šaltiniuotose vietose. 	 Šalposnynės ruod, katruo vėituo y daug ondenė dėrvuo.


Sapopanas ispanų įkurtas 1541 m. 	 Sapopana ispanaa pabūdavuojė 1541 metaas.


Pavadinimas kildinamas iš graikų k. žodžio paeon – gydymo dievas ir gydytojų globėjas graikų mitologijoje. 	 Pavadints tasaa kvietkos palee senuobės graaku sakmiū dievū gydytuoja Pajana.


Tai vienintelis kultūrinis augalas, auginamas vandeniu užlietame lauke. 	 Daugiausee svietė ryžiu ėšaugėn Kėnėjė, Indėjė, Induonezėjė, Bangladešos, Vietnams, Tailands. Ryžaa y tuoki javaa, katrūs suodėn i skalsė lonkū, opiu krontū žemė, katra tyčiuom ožpil ondenio. Tamė ondienie ryžaa aug, paskom ondou nūlaidams ė būn ryžu pjovėms.


Tautos kalbančios slavų kalbomis daugiausia gyvena Vidurio ir Rytų Europoje. 	 Slavaa skėrstas šėtap: *rytū slavaa: rosaa, godaa, okrainėitee, rosėnaa. *vakarū slavaa: lėnkaa, čekaa, sluovakaa, ložėtienaa (sorbaa). *pėitū slavaa: serbaa, buosnee ė korvataa (krūvuo - joguoslavaa), sluovienaa, bolgaraa, makeduonaa.


Vaškas – augalijos ir gyvūnijos pasaulyje paplitusi medžiaga, sudaryta iš sočiųjų rūgščių ir alkoholių. 	 Vaškos lėngvaa lyduos kap šilduoms, natėrpst ondenie. Čysts vaškos balts y, bet kap kuoriūs sosimaiša so žėidadolkėm ė pėkio, tūdie palėik geltuons ėr gaun medaus smuoka. Kū geresnis medonešis y, tū daugiau bėtis dėrb kuoriū ė prygamėn vaška.


Pumpurai rudi, plaukuoti, smailėjantys, priešiniai. 	 Sena žėivie pilka ī.


Auga sausose pievose, dirvonuose, palaukėse, pamiškėse, miškuose, miško aikštelėse, žolėtuose šlaituose, pylimuose, pakelėse, bergždynuose. Dažniausiai įsikuria nedrėgnuose, lengvuose, gerai įšylančiuose dirvožemiuose. 	 Pastarnuokielē aug sausūs pėivūs, dėrvuonūs, palaukies, pamedies, medies, pruogomūs, žuolietūs šlaatūs, pakelies.


Mingėlos ąžuolas – botaninis gamtos paminklas, vienas iš kelių išskirtinių ąžuolų Lietuvoje, turintis daugiau kaip 7 m apimties kamieną, augantis Vieštovėnų kaime (Nausodžio sen.), Plungės rajone, 8 km į pietvakarius nuo Plungės, šalia plento 166 Plungė–Vėžaičiai . 	 Mingielas oožouls y dėdlee sens oožouls, katros aug Vėištuovienu kaimė (Nausuodė sen.), Plongės rajuonė, 8 km ont pėitvakariu nug Plongės, šalėmaas plėnta 166 Plungė–Vėžaičiai .


Žydi gegužės mėnesį baltais kvapniais žiedynais. 	 Kaštuona žėids būn 10-30 cm augoma, anamė sogol 20-50 žėidū.


Šaukštai ir šaukšteliai taip pat naudojami ir maisto ruošimo procese ingredientų kiekio matavimui, verdamo maisto maišymui ir panašiai. 	 So šaukšto teepuogė y seikiejams ė maišuoms vėsuokis jiedis. Šaukšta sodar kuots ė doubalės skvarma ont gala.


Didelių ištisų eglynų nebelikę, nuo XIX a. vid. daug jų iškirsta dėl medienos ir plečiant žemės ūkio naudmenas. Eglynus daug kur pakeitė menkaverčiai drebulynai ir beržynai. 	 Dėdliū eglynu napalėka, ba anėi diel medegas bova ėškirsti, pasimainė i epošynus, beržės.


Tai mėgstamas vokiečių ir ukrainiečių virtuvės prieskonis. Lietuvoje nuo seno auginama sodybose. Kolekcijose auginama nuo 1964 m. 	 Lietovuo nug sena anou žmuonis augėn šalėp nomū.


Alaus gamybai auginamos apynių veislės gerai sunoksta, derlingos, spurguose turi daug karčiųjų medžiagų – iki 16-19 %. Iš apynių gaminamos gydomosios arbatos. 	 Apynė vėrkštis tink vėrvėm pintė.


Skiriami kiškiakopūstiniai, mėlyniniai kiškiakopūstiniai, žibuokliniai kiškiakopūstiniai, kiškiakopūstiniai plačialapiai, garšviniai ir viksviniai įvairiažoliai ąžuolynai. 	 Pakluotie veeša žuolės, mažesni medelee, daug pruogomu, aug kap katras retas grybas.


Kūltupis 	 Kūltopis


1818 m. pastatyta mūrinė bažnyčia, 1944 m. sugriauta. 	 1946 m. pabūdavuota naujė, Šv. Viktuora bažninčė.


Graikai rašė Soubenoi, bet VI a. autoriai taip pat naudojo Sklabenoi, Sklauenoi, Sklabinoi, Sklauinoi pavadinimus. 	 Terp baltu ė slavu kalbū ė dėdlis šmuots ne tėktaas bendrū žuodiu, bet ė gramatėkas skvarmu.


Prie Yžnės esančios gyvenvietės: Payžnys, Vosgirdai. 	 Pry opėis Payžnė ė Vuosgėrdū suodi y.


Vaivoras arba Girtuoklė (lot. 	 Vaivuors (lot.


Kartenos piliakalnis su gyvenviete, vadinamas Pilimi, Pilale, Švedų kalnu, Lūžties kalnu (valstybės saugomas kultūros paminklų kompleksas: unikalūs kodai: komplekso – 23783, piliakalnio – 5223, gyvenvietės – 23784; senas registro kodas- A446KP, senas kultūros paminklų sąrašo Nr. AR505) – piliakalnis su papėdės gyvenviete rytinėje Kretingos rajono savivaldybės teritorijos dalyje, 0,8 km į pietus nuo Kartenos ir kelio A11 Šiauliai–Palanga ( E272 Vilnius-Panevėžys-Šiauliai-Palanga-Klaipėda ), Minijos kairiajame krante, Salantų regioniniame parke. 	 Kartenas pėliekalnis y pėliekalnis vakarū Žemaitėjuo, Kretingas rajuonė, 0,8 km i pėitus nug Kartenas, ont Mėnėjės kairė kronta. Da šaukiams Pėlėm, Pėlalė, Švedu kalno, Lūžtėis kalno.


1997–2000 m. BNS verslo skyriaus vyr. redaktorė. 	 BNS versla skyriaus vyr. redaktuorė. 1999–2003 m.


Tošis – beržo žievės kamštinis sluoksniuotas audinys. 	 Tuošė y berža žėivės vėršotėnė dalės. Ana ėšruod kap puopėrios: būn balta, lygė, plyšt skiautiem.


Manoma, kad Oplankio ežeras yra vienas seniausių Žemaitijos tvenkinių, I–II a. (?) sudarytas termokarstinio ežerėlio vietoje, Barzupės ir kito upelio santakoje. 	 Mėslyjama, ka Malūnežeris vėins seniausiu Žemaitėjės tvenkėniu y. Ons rasietaas I–II a. (?) palėkėės ežeriuoka vėituo, kor sotek do opalio.


Augalams žydint, ašis būna nulinkusi, todėl lengvai siūbuojant išbarstomos žiedadulkės. 	 Ons y paėlgs, pakibėės i apatė, sodaryts ėš daugybės mizernu gelsvu žėidoku. Vies anou sioboun ė taap ėškrat žėidadolkės.


Paprastasis šaltekšnis (lot. 	 Skirpstos aba šaltekšnis (lot.


Lapai poromis priešiškai plunksniški. 	 Lapaa aug groties, vėins pryšaas kėta.


Tai labai greitai augantis medis, ypač pirmuosius 10—15, vėliau augimo tempai sulėtėja. 	 Baltalksnis kap būn jauns ta aug nuognee spieree, ale paskom augėms solietie.


1996–2000 m. studijavo doktorantūrą Lietuvos filosofijos ir sociologijos institute, apsigynė humanitarinių mokslų (filosofijos) daktaro disertaciją tema „Proklo hermeneutinė filosofija“. 2008 m. įgijo habilituoto mokslų daktaro vardą. 	 2008 m. palėka habėlėtouto muokslu daktaro.


Ją sudaro 56 vienmečių ir dvimečių augalų rūšys. 	 Tasaa augalioks kėlėma nug Amerėkas y, bet daba augėnams daug kor svietė.


2019 m. rugsėjį buvo paskelbta informacija apie politikei nustatytą antros stadijos krūties vėžį.[11] 2020 m. gegužės mėnesį savo socialinio tinklo paskyroje Aušra Maldeikienė pranešė, kad gydymo kursas baigtas, ligos požymių nebelikę, ir padėkojo gydytojams.[12] 	 2019 m. rugsieji bova paskelbta žėnia api politike nustatyta untruos stadijas krūtėis vieži.[1] 2020 m. gegožės mienesi sava feisbuka paskyruo Aušra Maldeikienė pranešė, ka gydyma kūrsus y baigts, liguos puožymiu neblėka, i padėkavuojė daktarams.[2]


Pakražančio dvaro savininkai Bonaventūras ir Marijona Kiaunarskiai 1764 m. pastatė medinę bažnyčią. 	 Pakražontė dvara gaspaduoree Buonaventūrs ė Marėjuona Kiaunarskee 1764 m. pabūdavuojė medėnė bažninčė.


Nasturtė (lot. 	 Nastorks aba nastorta (lot.


Žiedai bekočiai, viršutinių lapų pažastyse susitelkę į menturius po 8-9 žiedus. Pažiedėlės linijiškos. Taurelė varpelio pavidalo, penkiadantė, dažniausiai violetiniu pamatu, plaukuota. 	 Lapaa dontytaas kraštaas, apaugėė plaukielees.


Susidaręs patvenkus Darbos upę 8,5 km nuo jos žiočių. 	 Palėkėės kap Darbuos opali ožtvenkė 8,5 km nug anou patėis žiuotiū.


Stiebas ilgesnis už lapus, tik apatinė dalis lapuota, viršutinė plika, šiurkšti. 	 Brėidgaurė šaknis stuoras, kap virvė y.


Tai daugiausiai rūšių turinti notrelinių šeimos augalų gentis. 	 Šalavėjės smuoks mažėn kraujė spaudėma.


Jų kvapas nemalonus, svaiginantis. 	 Vaisios būn tuokė dygoliouta diežalė.


Baravykas paąžuolis, žalbaravykis (lot. 	 Ōžoula baravīks (lot.


Rote Heckenkirsche, Gewöhnliche Heckenkirsche) – sausmedinių (Caprifoliaceae) šeimos sausmedžių (Lonicera) genties krūmas. 	 Lonicera xylosteum) ī tuokis krūms.


Blizgė (lot. 	 Blėzgė (lot.


Įsikūręs Tirėnų jūros pakrantėje, ribojasi su Kampora San Džiovaniu ir Amantėja. 	 Miestalis robežiounas so Kampuora San Džiuovanio ėr Amantiejė.


Danutė Mukienė. – Vilnius, 2012. – 171 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-818-15-1 Justino Marcinkevičiaus žemė: žmogaus šiapus. – Vilnius: Alma littera, 2012. – 325 p.: iliustr. – ISBN 978-609-01-0271-8 Laisvojo mąstymo properšos: esė. – Vilnius: Tyto alba, 2012. – 302 p. – ISBN 978-9986-16-912-3 Lašas poezijos: esė. – Vilnius: Tyto alba, 2013. – 318 p. – ISBN 978-9986-16-973-4 Raudonoji upė / Janina Degutytė. – Vilnius: Alma littera, 2013. – 287 p.: iliustr. – ISBN 978-609-01-0923-6 Boružė, ropojanti plentu. – Vilnius: Lietuvos rašytojų sąjungos leidykla, 2013. – 374 p.: iliustr. – ISBN 978-9986-39-768-7 Onė Baliukonė: eilėraščiai. – Kaunas: Naujasis lankas: Kauno meno kūrėjų asociacija, 2013. – 62 p. – ISBN 978-9955-03-795-8 Sugrįžęs iš gyvenimo / Viktorija Daujotytė, Marcelijus Martinaitis. – Vilnius: Alma littera, 2013. – 413 p. – ISBN 978-609-01-0867-3 Dulkės ir žvaigždės: poezija / Jurgis Baltrušaitis; sud. 	 Literatūros fenomenologija: problemikos kontūrai: vadovėlis. Raštai ir paraštės: apie Justino Marcinkevičiaus kūrybą. Salomėja Nėris: fragmento poetika Žmogus ir jo kalnas: apie monsinjorą Kazimierą Vasiliauską.


Ilgas kotas reikalingas apsaugoti kepėjo rankas nuo kaitros, sklindančios iš duonkepės krosnies. 	 Ėlgs kuots saug, ka kepies naapsidegintom.


Žiedai smulkūs, kiek prasiskleidę, penkianariai, primena mažas žvaigždutes. Išilgai giliai įskelti balti vainiklapiai − visoms žliūgių rūšims būdingas požymis. 	 Žiedaa žliūgė smolkee y, balti. ėšruod padabnee mažuom žvaazdotiem.


Žydi liepos – rugsėjo mėn. Auga panamėse, pakelėse, palaukėse ir kt. 	 Žydia marūns lėipas–siejės mienėsees.


Stiebas status, šakotas; lapai pražanginiai, plunksniški; žiedai žalsvai geltoni, susitelkę į kekes. 	 Rūta stobmris statmens, šakuots, ožaug lėg 60 cm aukštoma. Lapaa aug pražongee, garbanuoti. Žėidokaa nie dėdli, tuoki žalsvaa geltuoni, sogolėė kekies.


Vaga reguliuota, plotis 5–9 m, gylis 1,5-2,4 m. Vidutinis nuolydis 1,08 m/km. 	 Sotek so Bartova šalėp Poudkaliu.


Bendras paplitimas: Skandinavija, Šiaurės Amerika, šiaurinė Azija. 	 Anas so gero smuoko, saldarūgštės, sėrpst lėipa-rogpjūti. Aug pelkies, šlapiuos medies.


Paleolitas (gr. παλαιός ir λίθος – senasis ir akmuo) arba Senasis akmens amžius yra pirmasis akmens amžiaus periodas, kuris prasideda hominidams pradėjus gamintis akmeninius įrankius (prieš maždaug 2,6 mln.)[1][2][3] iki žemdirbystės atsiradimo maždaug 10 tūkst. pr. m. e.[2][3][4] Paleolito metu egzistavo iškastiniai žmonės, taip pat iškastiniai, šiuo metu jau išmirę gyvūnai. 	 Senaasis kūlė omžios aba paleolėts (gr. παλαιός ir λίθος) y patė seniausiuojė kūlė omžiaus gadynė, katra prasidiejė kap pėrmykštee ėšmuoka pasidėrbtė kūlė rakondus. Tas toriejė nūtiktė pryš kortaas 2,6 mėlėjuonu metu[1][2][3].


Iki XX a. pr. Lietuvoje būta savitų piemenų švenčių ir apeigų: ypatingai pažymėtas pirmas išgynimas pavasarį (laistomasi vandeniu), suneštinės vaišės (Sambaris). Kai kuriose gyvulių augintojų visuomenėse iš piemenų susidarė atskiros visuomeninės grupės: kaubojai (JAV), gaučai (Argentina), vakerai (Meksika), čabanai (Vidurinė Azija, Kaukazas). 	 Pėimenaa liuob tories sava švėntės: pavyzdiuo. par pėrma gyvuoliu ėšvaryma lėijas ondenio, dara sombarius.


1944 m. Bene Berake atkūrus Panevėžio ješivą jam buvo pasiūlyta tapti ješivos mokytoju. 	 Bene Berake atkūrus Panevėžio ješivą jam buvo pasiūlyta tapti ješivos mokytoju.


Armillaria mellea) – šalmabudinių (Mycenaceae) šeimos, kelmučių (Armillaria) genties grybų rūšis. 	 Armillaria mellea) y tuokė gryba.


Baltoji balanda (lot. Chenopodium album, angl. Fat Hen, vok. 	 Balonda, pry jūras da sak balondra, balondris (lot.


Graiže subręsta apie 300 vaisių. Tai cilindriški, briaunoti, geltoni lukštavaisiai, kurių viršūnėje yra 2-3 kartus ilgesnis už vaisių plaukelių skristukus. Sėklos subręsta per 10-25 dienas. 	 Žėidaa ryškee geltuoni, dėina kap žydia, tap pakėlėės i vėršo, vuo nakti ė nūžydiejus nūlinkst žemyn.


Žiedai kvapūs. 	 Tas nie tonkos augals.


Seggen) – lelijažiedžių (Liliidae) poklasio viksvuolinių (Cyperaceae) šeimos augalų gentis. 	 Carex) y tuokė šlapiū vėitu žuolie. Muokslėškaa ana prėgol pry vėinskiltiu augalū.


Bibliografija 	 Bibliografijė


Netrukus už jos, Spraudžio kaime, įteka į Letausą jo dešiniajame krante. 	 Kėrtėės plėnta A1 Vilnius–Kaunas–Klaipėda sotek so Leetauso pry Spraudė.


Seniūnijos ir seniūnaitijos centras. 	 Seniūnėjės cėntros.


Vidurinė Azija siauresne sąvoka yra regionas tarp Amudarjos ir Syrdarjos upių, o platesne sąvoka – visos buvusių tarybinių Azijos valstybių teritorijos (Kazachija, Uzbekija, Kirgizija, Tadžikija, Turkmėnija). 	 Vėdorė Azėjė aba Vėdorėnė Azėjė y tuokis krašts Azėjės žemyna vėdorėnie dalie. Paprastaa pry anuos prigol Kazakstans, Ozbekėstans, Kirgėzėjė, Tadžėkėstans, Torkmienėstans. Sykees būn, ka Vėdorė Azėjė laika da ė Afganėstana, Muonguolėjė, Vakarū Kėnėjė (Rytū Torkestana).


Upėvardis siejamas su žodžiu erlos („šienaujamos pievos“) bei ide. *er- („judėti“).[2] 	 Ožvadėnėms pareen nyg žuodė erlas („šėinaunamas pėivas“).[1]


Paplitęs Europoje ir Azijos vidutinių platumo klimato zonoje. 	 Aug ons daug kor Euruopuo ėr Azėjuo.


Priskiriamas rišiui Narajanai. 	 Palee papruoti, tasaa tekstos sokorts y Narajanas.


Žydi liepos – rugpjūčio mėn., lukštavaisiai subręsta rugsėjo mėn. Dauginasi sėklomis. Auga dykvietėse, šiukšlynuose, skurdžioje žemėje. 	 Metylė aug patuoriūs, pakeliūs, pūdymūs, laukūs, anaa tink prasta žemė.


Natūralių augalų žiedai geltoni, oranžiniai, balti, su rudais atspalviais. 	 Lapaa žali, kap soraikyti i tuokės pluonas dalės.


Piengrybis grūzdas (lot. 	 Grozdė (lot.


600 m į šiaurės rytus nuo piliakalnio yra V–XI a. senkapis (Burbiškių kapinynas). 1 km į šiaurės rytus nuo piliakalnių, tarp Pašežerio ir Lukšto ežero yra Sietuvos kūlgrinda. 	 Ož 600 m i šiaurės rytus nug pėliekalnė y V–XI o. senkapee, vuo da tūliaus, terp Pašežerė ė Luksta ežerū Sėitovas kūlėgrinda y.


Plaukuotasis beržas (lot. 	 Beržos pašepielis (lot.


Šaknis, įsitvirtinusi dirvožemyje, padeda augalui išsilaikyti, bei siurbia iš žemės vandenį, jame ištirpusias mineralines druskas. 	 Koukštėnės y platės, netor vėinuos pagrindėnės šaknėis vuo daug mažū. Lėimenėnė šaknės y vėina, kėita, nug anuos tėktaas mažas šaknalės atsišakuo. Kap katrū augalū lėimenėnė šaknės būn jiedama (boruoks, muorka, pastarnuoks).


Apatiniai lapai plunksniškai suskaldyti į smulkias siūles, o viršutiniai – triskilčiai arba ištisiniai. 	 Lapaa sosėdalėnėė kap siūliokaa.


Už Liolių teka į pietryčius kalvotomis vietovėmis. 	 Ož Liuoliū tek i pėitrytius kalnoutuom vėituom.


Žalieji žirneliai dažnai vartojami dietinei mitybai. 	 Anėi tink jiedėmou žali, vėrti, ėš anūm taisa kuonservus. Seniau tonkee liuob mals žėrniu mėltus, ėš katrū keps blynus, dies i douna ė kt. Ėš žėrniu da taisa zopė - žėrnynė, trin so bolbėm (kionkė).


Gaji piktžolė. 	 Žvagėnee piktžuolė y.


Varuna (Varūna) (skr. वरुण = váruṇa, „užveriantis“) – hinduizmo mitologijoje dievas, susijęs su kosminiais vandenimis, tiesos ir teisingumo saugotojas. 	 Varūna (skr. वरुण = váruṇa) y senuobėnis indu dievs, katrou riedystė ondenaa y.


Prinokusios ankštys greitai atsidaro ir susisuka. 	 Sonuokosės brondis staigee atsidara ė sosisok. Žirnmediou tink sausas, saulietas vėitas. Ėš tūm krūmu tonkee siej tuoras.


Vaisius – pailga ankštis su 4-9 sėklomis. 	 Nuokėn brondis, katrūs būn 4-9 sieklas.


Dobilas (lot. 	 Duobėls (lot.


Jei per tą laiką silpnas kvapas nepavilioja vabzdžio, kuris atskrenda nektaro ir apdulkina žiedą, pasireiškia savidulka. 	 Žiėids žydia naėlgaa – tėktaas vėina pupėitė.


Tai daugiametis, apie 50-120 cm, šakniastiebiais plintantis augalas, kurį sunku išnaikinti. 	 Ta y tuokė daugiametė žuolie, katra ožaug aple 50-120 cm aukštoma.


Intakas – Vanagis (dešinysis). 	 Intaks – Vanagis (dešėnysis).


Stiebas tiesus, lapai ilgi, ištisiniai, viršūnėje su trumpais dygleliais. Graižai rutuliški. 	 Stombris tėisas y, lapaa ėlgi, ėštėsi, so trompaas dyglalees.


Avena sativa, sin. Avena byzantina 'bizantinė aviža') – miglinių (Poaceae) šeimos avižų (Avena) genties augalas. 	 Avena sativa) y tuokis javs, varpėniu (Poaceae) šeimuos augals.


Gelbe Teichmummel) – lūgninių (Nymphaeaceae) šeimos daugiametis vandens augalas. 	 Anou šaknės stuora, meesinga, ėlga; lapaa būn dėdli, kap ėnkstaa, lygees kraštaas; žėidaa dėdli, geltuoni, gardee kvepa.


Tropinėse ir subtropinėse srityse erškėčiai auga kalnuose, pietų pusrutulyje laisvai jie neauga. 	 Diel gruožė (kvietkam) augėnami šalėp nomū eršketee šaukiami ruožėm.


Kunigavo Žemaitijos parapijose: Šiluvoje, Raudėnuose, Tveruose, Kretingoje, Kartenoje, Plungėje. Daug keliavo – rinko istorinę, etnografinę medžiagą, botanikos eksponatus. 	 Pabrieža konėgava vairiūs Žemaitėjės parapėjūs: Šėlovuo, Raudienūs, Tverūs, Kretinguo, Kartenuo, Plongie.


Knygų apie Žemaitijos istoriją, kultūrą, leidžiamų lietuvių ir žemaičių kalbomis, sudarytoja, bendraautorė, redaktorė, dizainerė, fotografė, leidėja. 	 Kningu aplė Žemaitėjės istuorėjė, koltūra, leidamu lietovėškaa ė žemaitėškaa, sodarytuojė, bėndraautuorė, redaktuorė, dėzainerė, puortegrapė, leidiejė.


Dažniausiai vazos dekoruojamos įvairiais piešiniais. 	 Tonkee būn vėsaap ėšrašyta, ėšpaišyta.


Paprastoji poniabudė (lot. 	 Žemės taukā (lot.


Anthriscus sylvestris, angl. Cow Parsley, vok. Wiesen-Kerbel) – salierinių (Apiaceae) šeimos augalas priklausantis Builio (Anthriscus) genčiai. 	 Anthriscus sylvestris) y tuokis augals, muokslėškaa prigolons pry skietėniu augalū (Apiaceae) šeimuos.


Teka šiaurės, šiaurės vakarų kryptimi, prateka Laumių mišką (Laumių botaninį-zoologinį draustinį). Įteka į Luobą 32,3 km nuo jos žiočių, šalia Kadžių. 	 Tek ont šiaurės, šiaurės vakarū, pratek Laumiu medė Sotek so Louba 32,3 km nug anuos žiuotiu, šalėp Kadiū.


Ištakos Ringių miške, Pūtvės kaimo apylinkėse. Teka pietų kryptimi. 	 Tas y dešėnė šmuota Šonėjės intaks.


1985–1987 m. Lietuvos konservatorijos dėstytojas, 1987–2001 m. Lietuvos mokslų akademijos Filosofijos, sociologijos ir teisės instituto mokslinis bendradarbis. 	 1985–1987 metaas Jūzaatis diestė Lietovuos konservatuorėjuo, 1998–2004 m. Vėlniaus onėversėteta Terptautėnie versla muokykluo.


Mėgsta šviesias, drėgnokas ar drėgnas vietas, kurios labai palankios geram jų augimui. Auga priesmėlio ir priemolio dirvožemiuose, dažniausiai paupiuose ar kitose drėgnose vietose, taip pat pamiškėse, sodybose, parkuose. Auginamas ir kaip dekoratyvinis medis. 	 Anam tink švėisės, šlapuokas aba šlapės vėitas, tūdie ons aug šalėp opiu, pamedies, pry suodu, parkūs.


Romos laikais miestą Uskudamos pavadinimu atkūrė imperatorius Adrianas. Vėliau pervadintas į Adrianopolį (lot. Hadrianopolis) tapo Trakijos provincijos sostine. 	 Hadrianopolis) vagol imperatuorio Adtiana, ė palėka Trakėjės puovincėjės suostėnė.


Vaisiai – stambūs oranžiniai sultingi kaulavaisiai. 	 Anou lapaa trėlypee aba pėnkialypee, vuo žėidaa balti.


Pagal vengrišką receptūrą dar pridedama paprikos ir po to papildomai parūkoma. 	 Paskom rūka panašee, kap ė dešras.


Stiebo lapai trys. Žiedai pavieniai, gana dideli. 	 Žėidaa paskiri, dėdluoki.


Ūglio viršūnėje esantis pumpuras vadinamas viršūniniu, o lapų pažastyse – pažastiniais pumpurais (1 pav). 	 Pomporaa gal' augtė ėš kuota viršūniu, lapu pažastū, sykees ėš šaknū aba lapu.


Mėgsta karbonatinius dirvožemius. 	 Tink skalsės dėrvas.


Šliaužiančioji tramažolė (lot. Glechoma hederacea, angl. Ground-ivy, vok. 	 Trams , kėtap trama žuolie, tramažuolė, tramžuolė ( lot.


Detroitas stambus uostas, įsikūręs prie Detroito upės (nuo kurios ir kilo miesto pavadinimas). 	 Tas y dėdlis ousts šalėp Detruoita opėis.


Jos prinoksta rugpjūčio pabaigoje ir laikosi iki pavasario. 	 Spangouliu ded i kėsielio, kuompuota, pyragus, bondielius, ougynės.


Žydi birželio – liepos mėn. Plinta sėklomis ir šakniastiebiais, kurie dirvoje įsišaknija ir iš jų išauga nauji augalai. 	 Žydia bėrželė – lėipas mienėsees tuokiuom varpalėm.


Šaltiniai 	 Šaltėnee


Iš pradžių išsivysto pūkinės plunksnos, kurios maždaug po dviejų savaičių virsta kontūrinėmis. 	 Kap tėktaas ėšsirėt paukštokaa, tap anėi pradiuo būn tėktaas so pūkaas.


Auseklis arba ceberas, ušėtkas – žemas kubiliukas su ąsomis, Lietuvoje naudotas buities ir ūkio reikmėms. 	 Ošietkos aba ošietka y žemas kobėlioks so ausėm, katrou Lietovuo liuob nauduotė ūkie.


Lapai kiaušiniški, dantyti. 	 Aklis dėdlė piktžuolė y, katra aug ė daržūs, ė laukūs.


Spergula arvensis – Plants for a Future (anglų k.) Spergula arvensis – Nature Gate (anglų k.) Spergula arvensis – Wilde planten in Nederland en België (olandų k.) 	 Spergula arvensis – Wilde planten in Nederland en België (uolandu k.)


Sūdymui ir rūkymui dažniausiai naudojama kiaulienos poodinės nugaros ir šonų skerdenos dalys. Sūdymui dėl skonio pagerinimo naudojama nemažai prieskonių: juodųjų pipirų, česnako, lauro lapų. 	 Būn sūdėti ė rūkyti lašėnee. Anūs pjaun paprastaa ėš nogaruos ė šuonu skerdėėnas, laika sūrėmė so droska, pėpėraas, česanago, laura lapaas.


Mėsinių galvijų auginimas yra svarbus Urugvajaus, Nikaragvos, Rusijos ir Meksikos ūkyje. 	 Ypatingaa daug jautėėnas žmuonis jied Šiaurės ė Pėitū Amerėkūs.


Jo lapai trilypiai, žiedai balti. 	 Katougės lapaa būn trėlypee vuo žėidaa balti.


Nuotolis nuo Saulės – 370-420 šm, skersmuo – keliasdešimt šm. 	 Rodeni kap pasiruod Žvāzdžiū Sėits, čiesos sietė žėimkėntius.


Kepurėlė mėsinga, jaunų grybų iškili, senų piltuvėliška skiltėtais, netaisyklingai išsilanksčiusiais kraštais. 	 Grybas vėršos kap tuorielka, ryškee geltuons, sykees muorkavs aba blyškee geltuons.


Pasisakė ir prieš žydų naujakurių statybas Vakarų Krante ir Gazos Ruože. Siekdamas kovoti prieš pasaulietiškumą ir sionizmą jis 1984, 1988 ir 1992 m. kandidatavo į Izraelio parlamentą, tačiau nebuvo išrinktas. 	 Pasisakė ir prieš žydų naujakurių statybas Vakarų Krante ir Gazos Ruože ., Siekdamas kovoti prieš pasaulietiškumą ir sionizmą jis 1984 , 1988 ir 1992 m. kandidatavo į Izraelio parlamentą , tačiau nebuvo išrinktas .


Plačiai paplitęs patiekalas Rytų Europos virtuvėse. 	 Ėšvėrus, kaulus ėšjiem, nūgrond meesa ė soded apent i vėrala, ė tūmet pastata šaltaa, ka sokietietom. Jied kuošelyna so douna ė krėinaas.Tas tonkee liuob būtė švėntiu jiedis.


Pagal savo paklotės pobūdį eglynai skirstomi į mėlyninius, kiškiakopūstinius, mėlyninius-kiškiakopūstinius, kiškiakopūstinius-plačialapius (dar kitokio pobūdžio – ~15 %). 	 Elglynū pakluotie daugomuo aug melynės, zoikė kopūstaa, samanas.


Upelis kanalizuotas. Ilgis – 22 kilometrai. Vidutinis nuolydis 323 cm/km. 	 Prasided Ringiū medie, šalėp Pūtvės suodas.


Rudenį žydintieji krokai sodinami liepos mėnesį. 	 Kėti šiepruonaa suodėnami vasara ė žydia rodeni.


Lietuvoje auginamas paprastojo runkelio varietas Beta vulgaris var. atrorubra. 	 Ons kėlėma nug Vėdoržemė jūras kraštū y.


Miškinis skudutis (lot. Angelica sylvestris) – salierinių (Apiaceae) šeimos augalas. 	 Gorgžnis, kėtap gorgždis, gargždos, gorgždos (lot.


Echtes Tausendgüldenkraut) – gencijoninių (Gentianaceae) šeimos, širdažolių (Centaurium) genties augalas. 	 Echtes Tausendgüldenkraut) y tuokė žuolie, katro muokslėškaa prigol pry gencėjuonėniu augalū (Gentianaceae) šeimuos.


Įteka į Virvytę 94,6 km nuo jos žiočių, 0,5 km į rytus nuo Daktariškės. 	 Sotek so Vėrvytė 94,6 km nug anuos žiuotiu, 0,5 km ont rytū nug Daktarėškės.


Daržinių krokų (Crocus sativus) purkos, vadinamos šafranu, vartojamos kaip prieskonis. 	 Ėš daržėnė šiepruona (Crocus sativus) žėidu vėdorieliu (porku) Rytūs taisa tuoki brongu pagarda, katros tepuogė šaukiams šieprono.


Pasakojama, kad seniau jame kanopą įminė karvė, pasak kitų – akmenį nešęs ir pametęs velnias. 	 Da rokounama, ka pieda ont kūlė palėka karvė, aba ton kūli nešėės ale pametėės veln's.


Vainikėlis balsvas, rožinis arba šviesiai rausvas. 	 Žėidaa smolki, soglėė pu 3-12.


Teka į šiaurės vakarus. 	 Srūn ont šiaurėis vakarū posėis.


Mažoji Azija arba Anatolija (turk. 	 Mažuojė Azėjė aba Anatuolėjė (turk. Anadolu, sen. gr. Ανατολία) y krašts vakarū Azėjuo.


Dėl patiekalo sultingumo į faršą galima įdėti nedidelį kiekį majonezo. 	 Žuodis katliets pariejė nug prancūzu côtelette, kas reešk "šuonkaulis" ba senuobie Euruopuo tas jiedis bova tėktaas meesa so šonkaulio.


Du priešpriešiniai šuleliai, vadinamosios ausys – ilgesni. 	 Do pryšėnio šolalio, ausys, y ėlgesnio.


Proso, Common Millet) – miglinių (Poaceae) šeimos sorų (Panicum) genties augalas. 	 Tas y nug onkstybas žmuoniu senuobės augėnams augals, katrou kor taas pryš 7000 metu pradiejė augintė Rytū Azėjuo ė Kaukazė.


Paprastieji lapai 	 Vairūs lapaa


Darba – upė šiaurės vakarų Lietuvoje; Šventosios kairysis intakas. 	 Darba yr opalė šiaurės vakarū Žemaitėjuo; Švėntuosės kairė šmuota intaks.


Tai daugiamečiai šakniastiebiniai augalai su kuokštinėmis šaknimis. 	 Žėidaa būn joudi, rodi, tuoki kap kroupas, ont trompū kuotaliu stombrė vėršūnie.


Tokie augalai yra labai patrauklūs ir dažnai auginami kaip dekoratyviniai augalai. 	 Tuoki augalaa y dailūs ėr yr augėnami pry nomū.


Kaimiškasis tabakas (lot. 	 Makuorka (lot.


Auga šlapiose ir drėgnose pievose, pamiškėse. Mėgsta šlapokus durpinius dirvožemius. Įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą. 	 Aug daugomuo šiaurės Lietovuo, šlapiūs pėivūs, pamedės.


Parengė apie 50 darbų botanikos tema, tarp jų didžiulį enciklopedinį leidinį „Taislius auguminis“, kur apibūdino 643 augalus. Pats autorius rinko pinigus jam išleisti, tačiau publikuotas jis buvo tik 1900 m. Amerikoje. Surinko herbariumą (~ 800 augalų rūšių), kurio didelė dalis XX a. pr. išvežta į Odensės universitetą, o likusioji dalis (238 lapai) 1930 m. perduota Vytauto Didžiojo universitetui. 	 Bet patsaa dėdliausis anuo darbs y dėdlė buotanėkas encikluopedėjė "Taislius augūminis“, katruo ons aprašė 643 augalus, daugomaa somyslėjė vardus.


Klevai sulą ima duoti maždaug savaite anksčiau, nei beržai. 	 Klevaa sola praded doutė kortaas nedielė onkstiau kaap beržaa.


Augalas nuodingas, visose jo dalyse yra daug stipriai veikiančių alkaloidų, dirginančių nervų sistemą. 	 Ciela drignės tročos y. Anuos ožjiedėės žmuogos praded dornavuotė ba drignėis alkaluoidaa stipree veek ont nervu.


Ištakos 4 km į rytus Upynos miestelio[1], šalia Girdiškės kaimo, Šilalės rajone. 	 Šonėjės šaltėnis 4 km i rytus nug Opynas miestalė y[1], šalėp Gėrdiškės suodas.


Agrostemma githago, angl. Corncockle, vok. Kornrade) arba kūkalis – gvazdikinių (Caryophyllaceae) šeimos augalų rūšis, priklausanti Raugės (Agrostemma) genčiai. 	 Agrostemma githago) y tuokis augals, pėktžuolė, muokslėškaa katra prigol pry gvazdėkėniu augalū (Caryophyllaceae) šeimuos.


Domina ir medikus. 	 Tink ožsliegtė.


Šis žodis gausiai minimas Rigvedoje ir kitose vedose, bet ten reiškia maldą, šventą ištarmę, žosmę. 	 Tasaa žuodis gausee mėnavuojams Rigvėduo ė kėtūs vedūs, ale tenaas reešk malda, švėnta žuodi, žuosmė.


1987–1989 m. buvo savaitraščio „Literatūra ir menas“ dailės korespondentas. 1987–2002 m. buvo komparatyvistinės kultūrologijos, estetikos ir meno teorijos skyriaus mokslinis bendradarbis Lietuvos kultūros ir meno institute. 	 1987–1989 m. bova žornala „Literatūra ir menas“ dailės korespondėnto, 1987–2002 m. komparatyvistėnės koltūroluogėjės, estetėkas ė mena teuorėjės skyriaus muokslėnis bėndradarbis Lietovuos koltūras ė mena instėtotė.


Žiedynas – gausiažiedė šluotelė. 	 Ta žuolie šieralou mažaa tink, bet dėdlė liekarsta y. Ana gera nug kuosolė, kuoklioša, ka geriau mieguotė.


Phleum, vok. Lieschgräser) – miglinių (Poaceae) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso daugiametės retakerės žolės su varpašluotės žiedynu. 	 Phleum) y tuokė pėivu žuolie, muokslėškaa katra prigol varpėniu augalū (Poaceae) šeimaa. Ožaug ons lėg 1,5 m augštoma, tora ėšėlgus lapus.


Auga apydrėgnėse dirvose, šaltiniuotose vietose, miškuose, pievose. 	 Triaušiu stombriūs y gausoms raugu, dažontiu medegu, drosku, sėlėcė jongėniū.


Apyžiedį sudaro 4 violetiškai rausvi, bekočiai taurėlapiai, po 3 (rečiau daugiau ar mažiau) susitelkę pernykščių nukritusių lapų pažastyse. 	 Žėidaa rūžavi būn, gardee kvepa. Praded žydietė onksti pavasrie, par ėlgus atdriekius net vasarė galė.


Tai apėmė laikotarpį nuo sekmadienio po Pelenų dienos iki Didžiojo ketvirtadienio. 	 Ypatingas Gavienės dėinas y Pelenėjė, Dėdlysis pondielis.


Daug skaitė, buvo paveikta Žano Žako Ruso, Deni Didro idėjų, todėl pasisakė prieš aristokratiškas privilegijas, moralines konvencijas, religinę ortodoksiją, skurdą, nors revoliucinių idėjų nerėmė.[1] 	 Ana daug skaitė, bova paveekta Žana Žaka Ruso, Deni Didro mintiū, tudie pasisakė pryš puonu privilegėjės, muoralėnes konvencėjės, grėižta viera, skorda, ale ė ož revoliocėjė nepasisakė.[1]


Auga pievose, sausuose retuose miškuose, šlaituose, pagrioviuose[1]. Mėgsta saulėtas sausas vietas. 	 Tasaa žuolyns aug pėivūs, sausuos retuos medies, kalnū šlaatūs, pagriuoviūs.


Intakai: Mergupis (dešinysis), Ramučia, Smertupis (kairieji). 	 Intakaa: Mergopis (dešėnysis), Ramočė, Smertopis (kairiuojo).


XIX a. gauti selekciniu būdu sujungus kviečių ir rugių chromosomas. 	 Anou XIX o. ėšvedė muokslėninkaa, selekcėškaa hėbrėdėzavėė kvėitius so rogees.


Pumpuras – augalo organas, iš kurio išauga ūglis – t. y. stiebas su augančiais ant jo lapais. 	 Pompors (kėtaap pomporīs) y augala narys, ėš katrou ėšaug ūglis – tas y kuots so augonteess ont anou lapaas.


Stipriai apkepus nedidelius lašinių gabalėlius, gaunami spirgai. 	 Stėpree apčirškinti maži lašėniū gabaliokaa spėrgaa y.


Lopaičių švenvietėje Aitralė prateka riedulyną. Pačiame aukštupyje patvenkta. 	 Luopaitiu švėntavėitie Aitralė tek par kūlynus.


1794 m. tapo Varnių kunigų seminarijos klieriku. 	 1794 m. palėka Varniu konėgū semėnarėjės klierėko.


Pirmasis piliakalnis, Pilies kalnas, yra į vakarus nuo Paršežerio ežero. Stačiašlaitę 15–20 m aukščio kalvą iš pietų ir šiaurės juosia pelkėta žemuma, šiaurės vakaruose yra žemesnė aukštuma. Aikštelė pietryčių – šiaurės vakarų kryptimi 100 x 40–50 m dydžio su kiek įdubusiu viduriu. 	 Pradiuo stuov Pėlėis kalns, katros y 15–20 m aukštoma ėš pėitū ė šiaurės sopams pelkyniu, vuo šiaurės vakarūs y žemesnė aukštoma.


Augalai kryžmadulkiai, juos apdulkina bitės. 	 Tepuogė piktžuolė y - vyniuojas ont rogiū, avėžū. Buotanėškaa pry žėrėnku prigol popa, vėkis.


Ankstyvasis šalpusnis (lot. 	 Šalposnė aba šalposnis (lot.


Prasideda Klaipėdos rajone, prie Lankučių, į šiaurės vakarus nuo Kretingalės. 	 Prasided ons Klaipiedas rajuonė, šalėmaas Lonkotiu suodas, i šiaurės vakarus nug Kretingalės.


Žiedai balkšvai ar žalsvai gelsvi, gana smulkūs. Vaisiai plokšti, gelsvai rudi. Auginamas soduose, daržuose, prie sodybų sulaukėja. 	 Žydia liūbīstra tuokees dėdlees skėitees, anuos žėidaa smolkee, balkšvi y.


Stiebas stačias arba gulsčias, dažniausiai šakotas. 	 Anou tombris statos aba golstos būn, tonkiausee šakuots.


Daugiametis, 20-30 (40) cm aukščio žolinis augalas. Šakniastiebis ilgas, gulsčias, nariuotas, šliaužiantis. 	 Ta y tuokė daugiametė žuolie, ožaugontė 20-30 cm aukštoma.


Galinsoga parviflora, vok. Kleinblütiges Knopfkraut) vadinama ir amerikonka. 	 Galinsoga parviflora) y tuokė dailyžėidiu augalū (Asteraceae) šeimuos žuolie, tonki daržū pėktžuolė. Žydia nug bėrželė lėg spalė.


Įteka į Ventą 320 km nuo jos žiočių, 8 km į šiaurės rytus nuo Užvenčio, netoli Ušnėnų[1]. 	 Ytek i Vėnta likus 320 km nug anuos patiuos žiuotiū, 8 km i šiaurės rytus nug Ožvėntė, šalėmaas Ošnienu.


1977 m. perėjo į Skuodo rajono vietinio radijo laidų redakciją ir iki 1984 m. dirbo redaktore. 	 1977 m. perėjė i Skouda rajuona vėitinė radėjė laidū redakcėjė ė lėgė 1984 m. tenaas dėrba kap redaktuorė.


Daugiametis, 10-30 cm aukščio žolinis augalas, sudarantis labai tankius (kaip briedžio kailis), į vieną pusę nuaugusius kerus. Šakniastiebis trumpas, šliaužiantis. Šaknys storos, virviškos. 	 Tas daugiametis, 10-30 cm augoma augals y, katros aug baisee tonkees keesaas, būktaas brėidė kailis.


Tai vienas plačiausiai TSRS naudotų automobilių, ypač, kaip tarnybinis automobilis (greitoji pagalba, sanitarinis, karinis). 	 TSRS ta liuob būtė nuognee tonkee nauduonama kap greetuojė pagelba, sanėtarėnė, karėnė mašėna.


Žiedynas susideda iš keleto žiedų puokščių. Vainikėlis baltas arba šviesiai rausvas. Žydi liepos – rugpjūčio mėn. 	 Žėidokaa nedėdli, sosispėitėė vėršonielies, balti aba švėisee rausvi, žydia lėipas–rugpjūtė mienėsees.Ciels žuolyns gardee kvepa.


Anyžiaus vaisių preparatai – vandeninis užpilas, spiritinė tinktūra (90 % spirito) – vartojami sergant viršutinių kvėpavimo takų ligomis. 	 Ėš anėžė vaasiu žmuonis taisa liekvarstus. Anėžė ė spėrėta ožpils macyj kap serg alsavėma lėguom. Ons tora gera smaka, tūdie dedams kap pagards i saldainius, kėtuokius saldomynus.


Įteka į Ventą 318 km nuo jos žiočių, netoli Šeškupio kaimo. 	 Itek i Vėnta šalėp Šeškopė suodas.


Maždaug nuo XIII amžiaus ši vaistažolė auginama visoje Europoje, o netrukus ir daugelyje pasaulio šalių. Manoma, kad į Lietuvą anyžius pateko XIX amžiaus pradžioje. Kultivuojamas Ukrainoje, Šiaurės Kaukaze, Vidurinėje Azijoje, Pavolgyje. 	 Anėžė mūsietaas y kėlėma nug Mažuosės Azėjės, vuo i Lietova pakliova XIX omžiou.


Žydi birželio – rugpjūčio mėn. Auga apydrėgnėse ir drėgnose pievose. 	 Žydia par vėsa vasara tomsee rauduonaas žėidaas.


1995–2002 m. dirbo Lietuvos filosofijos, kultūros ir meno institute, nuo 2002 m. buvo komparatyvistinių kultūros studijų vyresnysis mokslinis darbuotojas Lietuvos kultūros tyrimų institute. Nuo 2000 m. buvo Vilniaus dailės akademijos Kauno dailės instituto vyresnysis mokslinis darbuotojas, Humanitarinių mokslų katedros vedėjas, profesorius. 	 1995–2002 m. dėrba Lietovuos pėliuosopėjės, koltūrasė mena instėtotė, nū 2000 m. bova Vėlniaus dailės akademėjės Kauna dailės instėtota vyresnysis muokslėnis darboutuos, Humanėtarėniu muokslu katedras vedies, pruopiesorios.


Jauni rabarbarų stiebai ir lapai valgomi švieži, virti, kepti, konservuoti. Iš rabarbarų kepami pyragai, kiti konditerijos gaminiai. 	 Robarbu stombree būn nuognee rūgštaa. Anėi, kap būn švėiži, tink jiestė, tepuogė een i kėsielius, barštius, ougynės, kuompuotus, marmaladus.


Mėgsta ūksmingas vietas. 	 Anuom patink ūksmie.


Senų medžių žievės paviršius būna suskeldėjęs, suaižėjęs, pamažu nusilukštena. Tas paviršinis sluoksnis vadinamas žiauberimi. Jis susidaro iš kamštinio audinio ląstelių. 	 Senū mediū žėivės paviršios būn soskeldiejėės, soaižiejėės, pamažo nusilokšten.


Ant jos dedama iš duonkubilio pakabinta tešla ir rankomis glaistant suformuojamas panašaus dydžio duonos kepalas. 	 Ont anuos ded ėš dounmaišė pakabinta tešla ė ronkuom padėrb dounas kepala.


Aukštis 50-150 cm. 	 Anou aukštoms 50-150 cm y.


Auga vandens telkinių pakraščiuose, puvenų turtingame dumble. 	 Ajers aug ont ondens telkėniū krontū, povenu tortingamė domblė.


Vingiorykštė (lot. Filipendula) – erškėtinių (Rosaceae) augalų gentis. 	 Vingrīkštis, kėti vardaa: vingrīkštė, vėndrīkštis, vėndrīkštė vindrīkštė, vindrīkštis, vėngrīkštė, vėngrīkštis (lot.


Graižų su kuokeliniais žiedais skersmuo didesnis už ilgį, skraistlapiai dažniausiai balti. Piestelinių žiedų graižąs cilindrinis, skraistlapiai dažniausiai rožiniai, rausvi, rečiau balti. Kuokelinių žiedų vainikėlis į viršų platėjantis, su 5 kuokeliais ir rudimentine piestele. 	 Stombree paskėri aba anūm šmuots y, anėi būn statmeni, bašakee, apaugėė pūkelees.


Salýklas – daiginti grūdai arba jų miltai alui, degtinei, viskiui ir kt. daryti. 	 Salykla y tuoki padaiginti grūdaa aba anūm miltaa, ėš katrūm taisa alu, arielka aba kuoki kėta alkaguolėni gierala.


Didžiojo Kaukazo kalnagūbriams būdingas alpinis reljefas, kuestos, karstiniai dariniai (Voronjos, Naujojo Atono urvai, Sataplija ir kt.). 	 Tūliaus i pėitus drėikias Koras-Araksa žemoma, vuo paskom ėškylėė Mažuojė Kaukaza kalnaa.


Stiebai statūs arba šliaužiantys, išaugantys iki 3 m aukščio, dygliuoti; lapai pražanginiai, trilapiai, stambiai dantyti; žiedai balti; vaisius – tamsiai mėlynos spalvos uogos. 	 Gervougės stombree būn statmeni aba šliaužontis, ėšaug lėg 3 m aukštoma, so dyglees. Lapaa sosided ėš trėjū lapaliu, stombee dontyti. Žėidaa balti y.


Kalba švedų, lietuvių, arabų ir anglų kalbomis. 	 Troupnē poikē rokounas žemaitiu kalba.


Apynys 	 Apsivyniuojėė apynee


Korbweide) arba tiesiog žilvitis – viena iš gluosnių genties (Salix) rūšių. 	 Tas y 3-6 m aukštoma krūms, katros aug driegnūs vietūs.


Vartojama šunvotėms, spuogams gydyti. 	 Gerėn plaukū augėma.


1975 m. Skuodo rajono laikraščio „Mūsų žodis“ korespondentė. 	 1975 m. bova Skouda rajuona laikraštė „Mūsų žodis“ korespondėntė.


Buožgalvio sandara primena protėvių: žuvį primenantis ilgas uodeginis pelekas, nėra penkiapirščių galūnių, išorinės žiaunos, vienas kraujo apytakos ratas. 	 Varluožee da toria žiaunas, ėr alsou tėktaas ondenio (ondenie ėštėrposio uoro), jied vairės žuolės, gal prylėptė pry augalū.


Šlaitai statūs, iki 30 m aukščio. Viršutinė 6–7 m aukščio dalis statesnė, išlyginta. Aikštelė stačiakampė, 48×40 m dydžio, pailga šiaurės – pietų kryptimi. 	 Vėršou y 48×40 m dėgloma aakštė.


Lietuvoje guobos auga daugiausia centriniuose rajonuose - Prienų, Kauno, Raseinių, Kėdainių, Širvintų, Kaišiadorių. Auga didesnių upių slėniuose, dalies ežerų šlaituose. 	 Lietovuo vinkšnas aug daugomuo šalėis vėdorie: dėdlesniū opiu slieniūs, kap katrū ežerū šlaatūs.


Pienauja – upė Šilalės rajone, kairysis Jūros upės intakas, įteka į ją 128,9 km nuo jos žiočių, 2 km į šiaurės vakarus nuo Kvėdarnos. Ištakos Kalnyčių kaime. 	 Pynoujė yr opiekšlis Žemaitėjuo, Šėlalės rajuonė, kairė šmuota Jūras opėis ėntaks. Sotek so Jūra 128,9 km nug anuos žiuotiū, 2 km i šiaurės vakarus nug Kviedarnas.


Nuo kolonijinių laikų Vakarų Indijomis kartais yra vadinamas visas Karibų jūros regionas. 	 Sykees ė daba Vest Indėjė šaukiami cieli Karėbaa.


Aptvertas medine tvorele, toje pačioje kryžkelėje stovi medinis kryžius. 	 Medis aptverts medėnė tuorelė y, šalėmaas stuov medėnis kryžios.


Gelda buvo naudojama baltiniams skalbti, kruopoms ir grūdams niekoti, sudėti skerdienai, maišyti pyragams, maudyti vaikams. 	 Niekuočie liuob skalbtė baltėnius, nėikuotė kroupas ė grūdus, laikytė meesa, maišytė pyragus, maudytė vaakus.


Žiedynas dažnai redukuotas. Alisma plantago-aquatica f. terrestre Glück. – sausminė forma; turi tik orinius lapus, jų koteliai trumpesni (2–2,5 karto ilgesni už lakštą); žiedynas normalio formos. Bendras paplitimas: Vakarų ir Rytų Europa (išskyrus Arktį), Kaukazas, Azija, Australija, Afrika. 	 Ton augala jied uožkas, bet tap ons y trocyzna, dėrgėn skūra.


Auginama darželiuose ir soduose, žydi birželio – rugsėjo mėnesiais, sėklos subręsta rugsėjo – spalio mėnesiais. 	 Ciels augals skaudee kvepa, tora tuoki savėška smuoka. Čiopėniejont rūtus ont ronku gal ėškiltė pūslės, ba rūtūs y tuokiu medegu (fuotuokomarėnu), katras dėdėn skūras dirgloma saulės švėisaa.


Piliakalnis buvo įrengtas aukštumos pakraštyje, dviejų daubų suformuotame kyšulyje. Jo šlaitai statoki, iki 20 m aukščio. Apytiksliai 45 × 50 m aikštelė pakraščiuose buvo apjuosta šiuo metu jau suplokštėjusiu gynybiniu pylimu. 	 Kepaloškalnis stuov aukštomas pašmuotie, kyšolie terp dvyjū doubiū.


Phallus impudicus) – poniabudžių (Phallus) genties nevalgomas grybas, liaudyje vadinamas Žemės taukais, vilkagrybiu. 	 Phallus impudicus) y tuokė najiedama, baisee smėrdontė gryba.


Vainikėlis nešvariai geltonas, su violetinėmis gyslomis. Žydi birželio – rugsėjo mėn. Vaisius – dėžutė. 	 Žėidaa paskėri, ėšaug stombrė vėršou, būn porvėnaa geltuoni ė žydia nug birželė lėg siejės.


Sėklų nebrandina. Svogūnas sudėtinis iš 6-30 skiltelių, padengtų balta plėvele. 	 Sonuokėn kap šakni česnaga galvotė, katra sosided ėš 6-30 skiltaliu, apdengtu balto lokšto.


Pintis (lot. 	 Kempė, kėtap pintėnė, kempėnė, kempėnis (lot.


Auga dykvietėse, javų, ypač rugių, pasėliuose. 	 Aug vėsuokiūs tyrūs, dykrūs, laukūs. Tas ypatingaa dėdlė javū, ypatingaa rogiū, pėktžuolė y.


Turi dervinės medžiagos – betulino ir triterpeno grūdelių, nuo kurių beržo tošis yra balta. 	 Žemaitiūs da y tuoki pasakymaa: "kap lieliū tuošė" aba "kap vėina tuošė", soprask, nuognee dailos, pluons, "kap par tuošė een", tas reešk, ka poikee dainiou.


1984 m. baigė Vilniaus J. Tallat-Kelpšos aukštesniąją muzikos mokyklą, smuiko klasę. 	 1984 m. Velėčka bengė Vėlniaus J. Tallat-Kelpšas aukštesnėjė mozėkas muokykla, skirpytė klasė.


Sudaro meandras. 	 Srūdama Skėnėjė palėik vingius.


Aplink miškuose yra ir daugiau senų ąžuolų, o Šventragių kaime rasta alkvietė. 	 I rinki medies tepuogė aug seni oožoulaa, y baltu alka.


Gerai atželia dykvietėse, apleistuose sklypuose. 	 Geraa ataug tyrūs, apleistūs sklypūs.


Trešnė (lot. Prunus avium, angl. 	 Trešnė, sykees čerešnė (lot.


Vienas augalas išaugina ~70 tūkst. sėklų. 	 Kap anūm sieklas nūdžiūst, tap jėm žvagietė.


Dėstė įvairiuose Europos, Azijos ir Australijos universitetuose.[4] 	 Diestė vairiūs Euruopas, Azėjės, Australėjės onėversėtetūs.[1]


Daugiametė, 20-40 cm aukščio žolė su gulsčiu šakniastiebiu ir palaipomis. Stiebas keturbriaunis, stačias arba kylantis, plaukuotas. 	 Tas augals daugiametis y, 20-40 cm aukštoma, golsta šaknėm.


Dažnai sėjami drauge su avižomis, pupomis[1]. Senovėje (neolite, bronzos amžiuje) sėjamuosius vikius maistui vartojo ir žmonės. 	 Vėkis liuob būtė ė žmuoniū jiedis: par vainas, bada ėš vėkė miltu kepė douna, katra būn aatrė, nagardė.


Pastinaca sativa) – daugiametis žolinis augalas, priklausantis salierinių (Apiaceae) šeimos pastarnokų (Pastinaca) genčiai. 	 Pastinaca sativa) y tuokė daržuovė, žuolyns, muokslškaa ons prigol pry skietėniu augalū (Apiaceae) šeimaa.


Kartais kamaroje vasarą buvo miegama. Kamara turi vieną nedidelį langelį, neapšildoma. 	 Tas nie apšilduoma vėita ė tor tėktaas vėina maža longali.


Common Water-plantain, vok. Gewöhnlicher Froschlöffel) – dumblialaiškinių (Alismataceae) šeimos dumblialaiškių (Alisma) genties augalų rūšis. Lietuviški pavadinimo sinonimai.: ožkaliežuvis, varliašaukštis. 	 Alisma plantago-aquatica) y tuokis augals. muokslėškaa prigolons pry domblalaaškėniu augalū (Alismataceae) šeimuos.


Dėl 4 varomų ratų tinkamas naudoti sunkiai pravažiuojamuose keliuose. 	 Diel tuo, ka tor 4 varuomus ratus, tink važioutė sonkee pravažiounamaas kelees.


Kartais kraigas apdedamas spalių ir molio ar kalkių sluoksniu, o galuose uždedami plokšti akmenys. 	 Sykees ont čiokora ded spaliu ė muolė aba kalkiu slouksni.


Stiebo viršuje yra žiedynas – išsiskėtusi šluotelė. Varputės dvižiedės, rečiau trižiedės, be akuotų, žiedai retai kada akuotuoti. Vaisius – grūdas su plėvelės pavidalo žiedažvyniais, varpelės būna po 1-3 grūdus. 	 Avėžas žėids y sogolėės i varpa, katra būn dvėžėidė, sykees trėžėidė, nator akoutu.


Susideda iš Kuprės, Paprūdžių, Pagojo, Ganyprovos, Rombardiškės, Švedkalnio miškų. 	 Sosided ėš Koprės, Paprūdiu, Paguojė, Ganypruovas, Ruombardėškės, Švedkalnė mediu.


Jeigu apyniai neturi atramos ir driekiasi pažeme, jie paprastai nežydi. Stiebas šešiabriaunis, šiurkštus, apaugęs kabliškais dygliukais, žiemą sunyksta. Lapai priešiniai, 8-15 cm ilgio ir tiek pat pločio, su 3-5 skiautėmis, širdiškais pamatais, dantyti, su prielapiais. 	 Ont stombrė būn tuoki kėbokaa, katraas apynys keberuojas par medius, tuoras, krūmus.


Salyklas 	 Salīkla


Literatūroje laikoma, kad uogos svaiginančios. Daugelyje kalbų liaudiški pavadiniami motyvuoti šiuo poveikiu. Nėra įrodyta kokia veiklioji medžiaga už tai atsakinga. 	 Vaivuora ougas jiedamas y, bet žmuonis rokoun, ka nug anūm būktaas apsvaigst svaamie, rondas kuokis taa gėrtoms.


Žiedai smulkūs, žalsvai pilki ar žalsvai balti, susitelkę į trumpas kekes. 	 Žėidokaa menki, žaliuoki, sogolėė i kekės.


Intakai: 	 Intakaa:


Pelenų diena, Peleninė, Pelenija – pirmoji diena po Užgavėnių, pirmoji Gavėnios diena. 	 Pelenū dėina, Pelenė y dėina, katra een pu Ožgavieniu, ta y pėrmuojė Gavienės dėina. Kap ėr Ožgavieniu, tap ė Pelenės čiesos prigol nug tuo, katra dėina taas metaas ėšpoul Velykas.


Šakniastiebis vertikalus, 2-4 m ilgio, šaknų daug, jos gelsvai rudos. 	 Stombris anou statmens, bašakis, tošto vėdorio.


Graižų gausu, jie susitelkę į skėtišką tankią šluotelę. 	 Žėidaa marūna ryškee geltuoni y, soiejėė i tonkės šloutelės.


Tai nedideli visžaliai žoliniai augalai. Lapai sudaro skrotelę. Balti, kreminiai arba rožiniai žiedai sudaro žiedynus. 	 Pyrola) y tuokis medės augalioks, žuolie.


Žydi liepos-rugsėjo mėn. 	 Žydia sūras lėipas-siejės mienėsees.


Gailis (lot. 	 Gailis aba gaalis (lot.


Ant ajerų lapų kepama duona arba į duonos tešlą įmaišomi ajero lapų milteliai. 	 Ont ajerū lapu žmuonis kep douna aba i dounas tešla imaišomi ajera lapu miltelee. Ajera šaknis y liekvarstos nug plaukū slinkėma, oždegėmu, so anou taisa veiziejėma, klausėma.


Augalas stipraus aromato. Graižuose yra eterinio aliejaus. Vartojamas kaip vaistinė ramunė, tačiau veikimas gerokai stipresnis. 	 Rīma ramonė tor stipru kvapa, katros geruokaa aštresnis nekap paprasta ramonielė.


Žydi birželio – spalio mėn. 	 Anaa sonkee een ėšvarytė ėš darža.


Brolis – vertėjas, filologas Kazimieras Seibutis. 	 Bruolis – verties, filoluogs Kazimiers Seibutis.


Lapai poromis plunksniški, dažniausiai baigiasi ūseliu. 	 Žėidaa padabnee popu, tėktaas dėdlesni, vairiū spalvū (balti, mielėni, geltuoni, vėjuoletėnee), ba smuoka.


Daugiamečiai žoliniai augalai, turintys paprastą arba šakotą stiebą ir pražangiai išsidėsčiusius lancetiškus lapus. 	 Tas y daugiametis žuolėnis augals, katrou stombris būn tėisos, sykees šakuots, lapaa ėšėlgi. Žėidaa dėdli, geltuoni.


1974 – 1977 m. daugkartinis Lietuvos plaukimo čempionas ir rekordininkas 1976 m. TSRS plaukimo čempionas ir rekordininkas[2] TSRS Tarptautinės klasės sporto meistras 1976 m. Monrealio XXI olimpinių žaidynių bronzos medalio laimėtojas 100 m. krūtine – 1:04.23; 200 m. krūtine – 6 vieta; 4x100 kombinuotoje estafetėje – 5 vieta; Olimpinis rekordininkas 100 m krūtine. 	 Arvyds Jūzaatis y 1974 – 1977 metu daugsykis Lietovuos plaukėma čempėjuons ė rekuordėninks 1976 m. TSRS plaukiėma čempėjuons ė rekuordėninks[1] TSRS Terptautėnės klasės spuorta meistros 1976 m.


Nektaras nuodingas bitėms. 	 Anūm žėidadolkės trocyzna bėtim y.


Kartais į paviržį taip pat būdavo įdedama lino grįžtė, vilnos kuodelis. 	 Žemaitiūs metū pradiuo da liuob doutė pavėrži ė berna tievam.


Tarp vandens augalų yra pakankamai deguonies, maisto bei slėptuvių. Iš kiaušinio išsirita lerva su neišsivysčiusiais judėjimo bei kvėpavimo organais ir nepraplyšusia burnos anga. Ji prikimba prie drebutinės kurkulų liekanos dviem galvos apčioje esančiais siurbtukais. 	 Varlės korkolus korka i šėlta, geraa saulės apšvėista ondeni, tas y, i prūdus, griuovius, opaliu ėr ežerū krontus, balas.


Erlos aukštupys ir vidurupis yra Salantų regioninio parko teritorijoje.[1] 	 Pry Kernū ont opėis tvonka y.[1]


Lapai kotuoti, kiaušiniški, buki, raukšlėti. 	 Lapaa makuorkas dėdli y, apvalainaas galaas.


Šiaurinio pusrutulio gyventojams vasaros saulėgrįža (birželio 22 d.) yra astronominės vasaros pradžia (Saulės kelias virš horizonto būna ilgiausias, taigi diena ilgiausia, naktis trumpiausia), o žiemos saulėgrįža (gruodžio 22 d.) – astronominės žiemos pradžia (naktis ilgiausia, diena trumpiausia). 	 Šiaurės platomūs vasaras sauliegroožu dėina birželė 22 y, kūmet dėina būn ėlgiausė vuo naktės trompiausė. Tūmet ėš tikra prasided vasara. Par vasaras sauliegroožas būn Šv.


Lapai blizgantys, pliki, apatiniai dukart, o viršutiniai vienąkart plunksniški. Lapo lapeliai iki 10 cm ilgio. Žiedynai - apie 12 cm skersmens skėčiai iš 12 - 20 spindulių. 	 Stombris statmens, apvalos, tuštavėdoris.


Liebstöckel) – salierinių (Apiaceae) šeimos augalų rūšis. 	 Liebstöckel) y tuokis žuolyns, prigolons muokslėškaa salėirėniu augalū (Apiaceae) šeimaa.


Daugiamečiai žoliniai augalai su cilindriškais arba gumbo pavidalo šakniastiebiais. 	 Tas y daugėmetės žuolės so cėlindra aba gomba skvarmas šaknėstėibees.


Prasideda 1 km į pietryčius nuo Grygališkės, šalia Galnutės upelio. 	 Prasided 1 km i pėitrytius nug Grygalėškės, šalėp Galnotės opalė.


Manoma, kad Mingėlos ąžuolui gali būti 600-700 metų. 	 Rasietaas, oožoulou būs 600-700 metu.


Lapai stambūs, lygiakraščiai. 	 Batvėniu šaknis ė lapaa y poikos šierals kiaulėm.


Nereiklūs dirvožemiui, pakenčia dulkėmis, dūmais užterštą orą[1]. 	 Aug vairiuo dėrvuo, nabėjė dolkiu, ožteršta uora.


Saulės grąža: eilėraščiai (dail. Vladislovas Žilius). – Vilnius: Vaga, 1969. – 78 p.: iliustr. 	 Saulės grąža: eilėraščiai (dail. Vladislovas Žilius). – Vėlnios: Vaga, 1969. – 78 p.: iliustr.


Nuo 2012-2017 m. LTOK viceprezidentas. 	 Ons 2012-2017 metaas ejė Lietovuos tautėnė uolimpėnė komėteta viceprėzėdėnta pareegas.


Hyoscyamus niger, angl. Henbane, vok. Schwarze Bilsenkraut) – bulvinių (Solanaceae) šeimos augalas. 	 Hyoscyamus niger) y tuokis augals, katros muokslėškaa prėgol bolbėniu (Solanaceae) augalū šeimaa.


Šakniavaisiuose yra 9-16 % cukrų, 1,8-3 % baltymų, 0,7-1,4 % celiuliozės, 0,8-1,3 % mineralinių medžiagų, taip pat rūgščių, vitaminų (ypač vitamino P). Burokėliai dažnai naudojami kaip maistinis dažas. 	 Seniau panas sau lūpas liuob dažytė svėklė soltėm.


Paprastoji skalsė vystosi rugio varpos žieduose. 	 Skalsės aug rogė varpas žėidūs, sykees ėšaugėn tuokius ėšėlgus, lėnktus, kėitus, joudaa viuoletėnės barvas ragus, ėlgoma 1-3 cm. Šeep, ėšruod kap kuokis jouds grūds.


Nužydėjus, lieka pūkai (lukštavaisis su skristuku), panašūs į pienės pūkus, kuriuos išnešioja (ir taip išplatina) vėjas. 	 Kap šalposnė nūžydia, palėik sieklas so tuokees "parašiotaas", kap kiaulpėinės.


Cuscuta) – vijoklinių (Convolvulaceae) šeimos augalų gentis. 	 Cuscuta) y tuokis vėjorkis, parazėtėnis augals.


Galima šerti gyvulius. 	 Tink gyvuoliam šertė.


Yra parašiusi ekonomikos vadovėlių mokykloms, kitų knygų ekonomikos, finansų, verslo tematika, į lietuvių kalbą išvertė užsienio autorių kūrinių. „Žinių radijo“ rubrikos „Ekonomisto komentaras“ dalyvė, ekonomikos įvykių komentatorė, portalo DELFI publicistė, tinklaraštininkė. 	 Y parašiusi ekonuomikas vadovieliu mokykluom, kėtu knyngu ekonuomikas, finansu, versla tematika, i lietoviu kalba išvertė užsėiniaus rašytuoju kūriniu. „Žiniu radijė“ robrikas „Ekonomista komentars“ dalyvė, ekonuomikas ivykiu komentatuorė, portala DELFI publicistė, tinklaraštinynkė.


Vienmečiai ir daugiamečiai žoliniai augalai su stačiais ar kylančiais bei gulsčiais stiebais ir trilapiais lapais. 	 Duobėlaa vėinmetės ė daugiametės žuolės y, katras tor statmenus stombrius ė trėlapius lapus. Duobėlū žėidaa maži y, sokrauti i tuokės galvotės, katras būn rauduonas, baltas, geltuonas.


Lietuvoje daugiau auginama kaip prieskoninė daržovė. 	 Anou šaknis ė jauni lapaa tink saluotuom, kap pagards.


Šilas arba pušynas – Lietuvoje tai paprastųjų pušų arba kitų nevietinių pušų genties rūšių miškas, augantis lengvame, smėlingame dirvožemyje, o ne pelkėtoje vietoje. 	 Šėls aba šėlyns y tuokė medė, katruo daugomuo aug pošis, vuo dėrva y lėngva, skordė (šėlžemis).


Augalai su šliaužiančiu storu šakniastiebiu, kuris turtingas krakmolo. Lapai linijiški, turi ilgą makštį. Žiedai sutelkti burbuolėse. 	 Šėndros toria stuora, šliaužonti, kramuolinga šakni.


Nirguna brahmanas yra savybėmis neišreiškiamas absoliutas. 	 Nirguna brahmans y absuoliots, katron neen kap nuors pavadintė.


Lapai gali būti įvairiausių spalvų, kotuoti ir bekočiai, maži ir plonyčiai (smidriniai), dideli ir platūs (alokazija), pergamento plonumo arba labai stori (agava), spyglio ar vamzdinės formos. 	 Daug augalū tor lapus so vaška slouksnio, katros neleid lengvaa ėšgaroutė ondeniou. Rodeni daugoms augalū lapus nomet. Anėi, pryš nokrintont, pageltonou, paraudonou vuo kėtaap pamain sava spalva - tas y diel tuo, ka anėi pašalėn nabreekalingas medegas ė vėsuoki troča ėš augala.


Žiedynai tankūs, skėtiniai, susitelkę po 1-3 lapų pažastyse. 	 Lapaa 6-20 cm ėlgoma.


Sodininkystėje česnakai auginami soduose, daržuose kaip daržovės. 	 Česnagus žmuonis augėn suodnūs, daržūs kap daržuovės.


Šuninė našlaitė (lot. Viola canina, angl. Heath Dog-violet, vok. 	 Šonpėjuolkė, šons našlaatė (lot.


Kraigas arba šelmuo – viršutinė šlaitinio stogo dalis. 	 Čiokors (kėtaap kraiks, šelmenis) y viršotėnė šlaatėnė stuoga dalės.


Šarnelės piliakalnis su gyvenviete, Švedų piliakalnis (registro kodas iki 2005 m. balandžio 19 d. A816KP, Lietuvos Respublikos kultūros paminklų sąrašo Nr. AR813) – piliakalnis Plungės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Šarnelės kaimo, Žemaičių Kalvarijos seniūnija. Pasiekiamas keliu Žemaičių Kalvarija – Barstyčiai pravažiavus Šarnelę, paėjus 150 m į kairę vakarų kryptimi, liepteliu perėjus kanalą. 	 Šarnelės pėliekalnis aba Švedu pėliekalnis y pėliekalnis Plongės rajuonė, py Šarnelės kaima, Žemaitiu Kalvarėjės seniūnėjuo. Pry anou galam prieetė kap pravažiouni Šarnelė par kelė Žemaitiu Kalvarėjė–Barstytee, ė paskom paeeni 150 m i kairė; pryš pat kalnali reek pareetė par tėlptali.


Toliau (5-6) aprašomas Purušos aukojimo ritualas (jadžna), kurį atlikę dievai, sadhjai ir rišiai. Vėliau himne pasakojama, kaip iš Purušos radosi įvairūs gyvūnai, šventosios giesmės, iš skirtingų Purušos kūno dalių atsirado varnos (luomai): iš burnos – brahmanai, iš rankų – kšatrijai, iš šlaunų – vaišijai ir iš pėdų – šudros. Paskutiniuose posmuose aprašyta kaip iš Purušos radosi kosminiai elementai. 	 Ta milžėna, katros bova ožgolėės vėsa svieta, dievaa ė konėgaa paapieravuojė: ėš anon kūna radas gyvuolee, dongaus švėisolaa, vėsas vėdu gysmės ė ketorės žmuoniū kėltis - konėgaa (brahmanaa), žalnieree (kšatrėjee), paradviejee ė valstėitee (vaišėjee) ė patee vargingėėjė šudras.


1991 m. kartu pradėjo redaguoti Žemaičių kultūros draugijos laikraščio „A mon sakaa?“ (pirmąjį laikraštį žemaičių kalba Lietuvoje). 	 1991 m. tepuogė pradiejė redagoutė Žemaitiu koltūras draugėjės laikrašti „A mon sakaa?“ (pėrmaasis laikraštis žemaitėškaa).


Kaltis – upė šiaurės vakarų Lietuvoje, Skuodo rajone; Apšės (Bartuvos baseinas) dešinysis intakas. 	 Kaltė (Kaltės, Kalčė) yr opės šiaurės vakarū Žemaitėjuo, Skouda rajuonė; Apšės (Bartovas baseens) dešėnė kronta intaks.


Stiebas 10–30 cm aukščio, iš pradžių stačias, vėliau gulsčias. 	 Braškės stombris būn 10–30 cm augoma, daugomuo šliaužontis.


Augalo pavadinimas kilo iš lotyniškų žodžių: angelus – angelas, sylvestris – miškinis. 	 Angelica sylvestris) y tuokė žuolie, katra muokslėškaa prigol pry skietėniu augalū (Apiaceae) šeimuos.


Lapai kiaušiniški, rombiški, galai nusmailėję, nelygiai dantyti, šiek tiek skiautėti, rečiau lygiakraščiai. 	 Anou stombris statmens, briaunuots, ėšsišakuojėės.


Verpstukas – verpimo įrankis. 	 Verpstelė y rakonds verpėmou.


2019 m. vasario 25 d. įregistravo visuomeninį rinkimų komitetą „Aušros Maldeikienės traukinys“, kuris laimėjo vieną mandatą – Aušra Maldeikienė tapo viena iš 11 Lietuvoje išrinktų Europos Parlamento narių[8]. 	 2019 m. vasarė 25 d. iregistrava visuomenėni rinkėmu komiteta „Aušruos Maldeikienės traukinys“, katras laimiejė vėina mandata – Aušra Maldeikienė tapa vėina iš 11 Lietuvuo išrinktu Euruopas Parlamėnta nariu[1].


Beržoro dvare 1746 m. pastatyta medinė koplyčia, kurią retkarčiais aptarnaudavo Platelių bažnyčios kunigai (kai kurie šaltiniai mena koplyčią dar 1728 m.). 	 Beržuora dvarė 1746 m. pastatė medėnė kuoplyčė, katruo sykees pamaldas liuob laikytė Plateliu bažninčės konėgaa. Paskum 1759 m. pry anuos pabūdavuojė kryžiaus kelė kuoplyčielės, ale nug 1865 rosu valdė nableida pry anūm melstės.


Žydi birželio-liepos mėn. 	 Žyda birželė-lėipas mienėsees.


Pagal graikų mitus miestą įkūrė Orestas ir pavadino Orestijumi. 	 Ruomienu gadynie miests bova šaukiams Adrianuopuolio (lot.


Masyvas išsidraikęs, daug proskynų, erčių. 	 Miškos ėšsikietuojėės y, daug skynėmu, pruogomu.


Gentyje yra apie 350 rūšių, iš kurių didesnė dalis paplitusių Šiaurės pusrutulio vidutinio klimato zonoje. 	 Eršketee aug pakelies, pamedies, augėnami šalėp gyvenėmu, truobū.


Kaip ir graikų logosas, brahman palaipsniui iš švento žodžio virsta pasaulį steigiančia dievybe-žodžiu. 	 Kap ė graiku luoguosos, brahman pamažo ėš švėnta žuodė palėi svieta koriantė dievybė-žuodio.


Kvapusis mairūnas (lot. 	 Meiruonā aba meirūnā (lot.


Lapienė 	 Lapīnė


Tinkama gėrimui sula pradeda bėgti, vidutinei paros temperatūrai pakilus iki 4-5 °C, tokia sula bėga 1-2 savaites. 	 Gierėmou tinkama sola praded soluotė kaap uora temperatūra laikas aple 4-5 °C. Tūmet sola bieg 1-2 nedielės.


1988 m. – Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio leidinio „Sąjūdžio žinios“ redaktorius ir leidėjas; 1990 m. savaitraščio „Šiaurės Atėnai“ vienas iš steigėjų, redaktorius ir leidėjas; 1995–2000 m. žurnalo „Naujoji Romuva“ vyriausiasis redaktorius.[5] 2007–2009 m. – žurnalo „Baltika“ (Kaliningradas/Karaliaučius) ir žurnalo „Paralelės“ (Kaliningradas/Karaliaučius-Klaipėda) redakcinių kolegijų narys. 	 1988 m. Jūzaatis bova Saajūdė gazietas „Saajūdė žėnės“ redaktorios ė leidies; 1990 m. koltūras gazietas „Šiaurės Atienaa“ vėins ėš ikūrieju, redaktorios; 1995–2000 m. žornala „Naujuojė Ruomova“ vyriausis redaktuorios.[1] 2007–2009 m. – žornalu „Baltika“ ė „Paralelės“ redakcėniu kolegėju narys. Nug 2003 m.


Lapų makštys sidabrinės baltos spalvos, įplėštos. Žiedynas – šluotelė. Vienų augalų žiedyne būna tik piesteliniai, kitų tik kuokeliniai žiedai. 	 Stombris statmens, pluons, sykees šakuots.


Coreca) – miestelis pietų Italijoje, Kalabrijoje, Kozencos provincijoje, Amantėjos savivaldybėje, Tirėnų jūros pakrantėje. 	 Coreca) y miestalis pėitū Italėjuo, Kalabrėjuo, Kozencas pruovincėjuo, Amantiejės savėvaldybie, ont Tirienu jūras kronta.


Šioje aikštelėje rasta pentinų, akmeninių sviedinių ir kitų radinių. 	 Kalna šlaataa statuoki, lėg 20 m aukštoma.


Vietos gyventojams akmuo žinomas nuo seno. Padavimai mena, kad žmonės prie (ant) akmens matydavę naktį, ar net dieną, drabužius velėjančias laumes, o kitąsyk samdinė merga prie jo išvydusi kareivį, kuris išnykęs jai pagarbinus Jėzų Kristų. 	 Žmuonis ruokoun, ka naktėis čieso vuo sykees ė dėina pry ton kūlė galam paveizetė laumės, katras veliej žlogta.


Žiedų arbata kvapni, ją galima gerti ir sveikiems, ir ligoniams. 	 Šėlū erbata taisa nug ėnkstu, ėšgoostė, vėlga ont nūplinkyma.


Dekoratyvinis. Tinka auginti parkuose, soduose, darželiuose, ypač gražiai atrodo tvenkinėlių pakrantėse. 	 Sykees anou nauduo kap liekarsta nug kuosėjėma.


Augantys tankmėje turi ilgesnį ar ilgą kamieną ir užauga maksimalaus aukščio. 	 Ėšgyven lėgė 150 metu omžious.


Žiedai maži, susitelkę į galviškus žiedynus. 	 Tap bronts teriuo tou augala ė gal parneštė augalū lėgas.


Rumex crispus) – rūgtinių (Polygonaceae) šeimos, rūgštynių (Rumex) genties daugiametis žolinis augalas. Paplitęs Europoje, vakarų Azijoje. 	 Rumex crispus) y tuokė žuolie, katra muokslėškaa prigol pry rūgtėniu augalū (Polygonaceae) šeimuos.


Ąžuolas stūkso šalikelėje, prie įvažiavimo į sodybą, netoli Vieštovės žiočių. 	 Oožouls aug šalėlekie, pry ysokė i suoda, netuol Vėištuovės opalė žiuotiū.


2018 m. birželio 25 d. Aušra Maldeikienė patvirtino savo dalyvavimą 2019 m. Lietuvos prezidento rinkimuose, kaip rinkiminę programą pateikdama 95 savo parengtas tezes – aliuziją į 1517 m. Martyno Liuterio paskelbtas 95 tezes, nuo kurių prasidėjo Katalikų Bažnyčios Reformacija[5]. 	 Aušra Maldeikienė patvėrtėna sava dalyvavima 2019 m. Lietuvuos prezidėnta rėnkimūs, kap rinkėminė programa doudama 95 sava parėngtas tezės – aliuzija i 1517 m. Martyna Liuteriaus paskelbtas 95 tezės, nu katru prasidiejė Katalėku Bažnytės Reformacija[1].


Plaušai labai tvirti ir atsparūs vandens poveikiui. 	 Kanapė plaušos nuognee kėits yr, ė nabėjė ondens.


Paris quadrifolia, angl. Herb Paris, vok. Vierblättrige Einbeere) – melantinių (Melanthiaceae) šeimos, vilkauogių (Verbascum) genties augalas. 	 Paris quadrifolia) y tuokis augals, muokslėškaa prigolons pry melantėniu augalū (Melanthiaceae) šeimuos.


Prasideda laukuose, 1,5 km į šiaurę nuo Barstyčių, ties Aubrikiais. 	 Prasided laukūs, 1,5 km ont šiaurės nug Barstytiu, pry Aubrėkiū.


Tuomet iš Sati akių išsiveržė 10 dašamahavidjų (दशमहाविद्या = daśamahāvidyā-): 	 Tūmet ėš Sati akiu ėšsiveržė 10 dašamahavidju (दशमहाविद्या = daśamahāvidyā-):


Išoriškai vartojama sergant odos ir gleivinių ligomis. Ja galima skalauti burną, nes panaikina blogą kvapą. 	 Ana galam teptė ont skūras ruonu.


Lapai minkšti, 2-3 kartus skaldyti, 5-20 cm ilgio, iš viršaus pliki, tamsiai žali, iš apačios tankiai padengti plaukeliais. 	 Lapaa minkšti, 2-3 sykius skaldyti, 5-20 cm ėlgoma, tomsee žali, apatiuo plaukouti.


Skubiai džiovinami pavėsyje. 	 Poplaiškė doud ka pagerietom jiedroms.


Aukštis 21–80 cm. 	 Žvagee ožaug lėg 21–80 cm aukštoma.


Matomas plika akimi (matomos 6-9 žvaigždės). 	 Žvāzdžiū Sėits y 370-420 švėismetiu nug Saulės. Žvāzdžiū Sėits y kap dongaus dzieguorios.


Vaisiai stambūs raudoni, sultingi rūgštūs kaulavaisiai. 	 Vaisee y tuokės rauduonas, rūgštės ougas.


Blendžiava 	 Blėndiava


Uogos prinoksta liepos – rugpjūčio mėnesiais. 	 Aug anas pamedies, medies, doubūs, pakelies.


Raphanus raphanistrum, angl. Wild Radish, vok. Acker-Rettich) – bastutinių (Brassicaceae) šeimos ridikų (Raphanus) genties augalas. 	 Raphanus raphanistrum) y tuokė kryžmažėidiu augalū (Brassicaceae) šeimuos žuolie, laukėnis rėdėks (Raphanus).


Šunija – upė Tauragės ir Šilalės rajonuose, kairysis Jūros intakas. Ilgis 35,1 km. 	 Šonėjė yr opės pėitū Žemaitėjuo, Tauragies ė Šėlalės rajuonūs, kairė šmuota Jūras ėntaks.


Žydi gegužės – birželio mėn. Sėklos subręsta rugsėjo mėn. 	 Katpiedee aug sausūs pėivūs, pamedies, šlaatūs, ont kalnū, sausuos medies.


Daugiametis dvinamis, vijoklinis augalas, išaugantis iki 8 m aukščio. 	 Ta y daugiametė vėjuoklė, katra ėšaug lėg 8 m aukštoma.


Gylis siekia 2 m. Aplink iškilusios aukštos kalvos (Žemaičių aukštuma). 	 Gyloms y lėgė 2 m. Aplink ėškėlėė aukšti kalnaa (Žemaitiu aukštoma).


Skiriamos trys kanapės rūšys: sėjamoji kanapė (Cannabis sativa; jos porūšiai Cannabis sativa sativa, Cannabis sativa indica ir Cannabis sativa spontanea), indinė kanapė (Cannabis indica) ir šiukšlyninė kanapė (Cannabis ruderalis). 	 Augals dėdlis, aple 1,8 m augštoma, ale gal ožaugtė ė lėg 3,8 m. Lapaa dėdli, karpyti, aug vėiniuodaa nug stombrė. Aug kanapis spieree, nasibėjė kenkieju, pėktžuoliu.


Teka pietų, pietvakarių kryptimi. 	 Tek ont pėitu, pėitvakariu posės.


Naudojami pumpurai. Sunokę vaisiai naudojami tik augintojų. Intensyvus, labai aromatingas ir saldus kvapas, stiprus deginantis skonis. 	 Pagards gvaizdikmedė pomporaa y. nūnokėė anėi doud dėdlee laišku skuoni ė saldu smuoka.


Augalai pašarinės vertės neturi, todėl gyvuliai juos ėda blogai. 	 Ėš anūm šierals ė kraaks baisee prasts.


Lapai neporomis plunksniški, skroteliniai – ilgakočiai, o stiebiniai – trumpakočiai arba bekočiai. 	 Šaknis nuognee ėlgas, 2-4 m ėlgoma, anūm daug.


Užpilamos salotos grietine, augaliniu aliejumi, majonezu, actu. 	 Ont sopjaustytu daržuoviu tink ožbertė vairiū žuolynu (krapu, petrošku, cėboliu laiškū, meirūnu).


Stiebas gulsčias, šakotas. 	 Spangoulės stombris golsts, šakuots y.


Gebenė lipikė žydi rugsėjo – spalio mėn. 	 Gebenė žygia nug siejės lėgė spalė.


Lietuvos integralios muziejų informacinės sistemos (LIMIS) sukūrimo, įdiegimo, plėtros ir modernizavimo projektų vadovė (nuo 2010 m.) 1998–20120 m. parengė ir įgyvendino daugiau negu 30 kultūros-švietimo projektų, kurių svarbiausi tikslai buvo tyrinėti Lietuvos kultūrinio gyvenimo procesus ir paveldą, teikti visuomenei informaciją apie jį. Daugelio straipsnių Žemaitijos kultūros, muziejuose saugomo kultūros paveldo skaitmeninimo, elektroninės leidybos klausimais autorė. 	 D. Mokienė y Lietovuos mozieju portala, daugelė kėtū mozieju internetėniu leidėniū pruojektu vaduovė ė kūriejė. L Daugelė straipsniu Žemaitėjės koltūras, moziejūs kieravuojama koltūras pavelda skaitmenėnėma, alektruonėnės leidybas klausėmaas autuorė.


Varlės išnerštų kiaušinėlių krūvelės – kurkulai 	 Varlė korka korkolus


Vainikėlis baltas, dvilūpis. Viršutinė lūpa išgaubta, šalmo pavidalo, labai plaukuota, apatinė triskiautė, jos vidurinė skiautė atvirkščiai inkstiška, šoninės apskritos, mažos. Kuokeliai 4, išsikišę iš vainikėlio vamzdelio; dulkinės juodai violetinės. 	 Žėidaa bakuotee, balti, solindėė i lapu pažastis, ėšruod kap lūpas.


Duonkubilis (diečka, rėčka) – tradicinis buities rakandas, apvalus žemais kraštais medinis kubilas paruošti jame tešlą duonos kepimui. Daugelio tautų laikomas gerovės, klestėjimo, sveikatos simboliu. 	 Minkītovis (minkītovė, dounminkis, dounmaišis) ī ūkė rakonds, apvalnos žemaas kraštaas medėnis kobėls katramė tais tešla dounaa keptė.


Skelbia publikacijas apie ekonomiką, socialinę atskirtį, mokesčius – PVM, gyventojų pajamų mokesčius, turto mokesčius, institucijas (kaip „Sodra“), mokesčių vengimą ir kt. 	 Skelb publikacijės api ekonuomika, socialinė atskėrti, muokestius – PVM, gyventuoju pajamu muokestius, torta muokestius, institucijas (kap „Suodra“), muokestiu vengėma i kt.


Dešinieji: Gervardė – 2,2 km, Striūnpjaunis – 3,3 km, Bernaupis – 1,1 km, Serbentupys – 1,4 km. 	 Gervardė, Striūnpjaunis, Bernaupis, Serbėntopys (dešėnėėjė).


Žiedai smulkūs, gausūs, žalsvi arba rusvi, susitelkę į šluoteles. 	 Žėidaa kėitė būn smulkūs, gausūs, naėšruodni, sogolėė i tuokės šloutalės.


Šiaurinėje ežero dalyje yra salelė (0,05 ha). 	 Krontaa daugomuo žemi, pelkieti y, apaugėė medė.


Stiebas belapis, plaukuotas arba plikas, su vienu graižu viršūnėje (kartais iš vienos skrotelės išauga keli stiebai). Graižai apgaubti dvieile skraiste. 	 Lapaa lygees kraštaas, so plaukalees.


Upė patvenkta ties Balsiais (5,2 km nuo žiočių) ir Šilale. 	 Pry Balsiū ė Šėlalės opie padėrbtas tvonkas.


Hahnenfuß) – vėdryninių (Ranunculaceae) šeimos augalų gentis. Pavadinimas iš lot. rana – varlė, ranunculus – varliūkštis (keletas rūšių auga stovinčiame, varlių gyvenamajame vandenyje). 	 Ranunculus) y tuokė žuolie, katra muokslėškaa prigol pry kartžuolėniu augalū (Ranunculaceae) šeimuos.


1972 m. filologijos mokslų kandidatė. 	 1972 m. fėluoluogėjės muokslu kandėdatė.


Kairieji – Balsupis (2,20 km), Gvaizdupis (3,88 km); Dešinieji – Žalpikė, Driūbas (3,35 km). 	 Kairėėjė – Balsopis (2,20 km), Gvaazdopis (3,88 km); Dešėnėėjė – Žalpėkė, Driūbs (3,35 km).


Vazos gali būti: porcelianinės, keramikinės ir stiklo. 	 I anou pil ondeni kvietkam.


Ši tema labai ryški bene žymiausiame M. Martinaičio kūrinyje „Kukučio baladės“. 	 1998 metaas apduovenuots Naceenalėnė koltūras ė mena premėjė. Palkasts Macelios Martėnaitis Ontakalnė kapūs Vėlniuo.


Rabarbarai gerai auga puveninguose priesmėlio ar lengvo priemolio dirvožemiuose. 	 Robarbaa miegst poveningas dėrvas, nasibėjėė šaltė ė vilgšmies.


Tačiau neretai jis auginamas ir kaip vaistinė žaliava. 	 Ale ana tepuogė ė liekartsos y: so drėgnėm ėš dontū vara kėrmius.


Juodalksnis (Alnus glutinosa) Baltalksnis (Alnus incana) Pav. 	 Joudalksnis (Alnus glutinosa) Baltalksnis (Alnus incana)


Oryza) – miglinių (Poaceae) šeimos augalų gentis. 	 Oryza) y tuokis javs, muokslėškaa prigolons pry varpėniu augalū (Poaceae) šeimuos.


Paserbentys – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Kalnujų. 	 Paserbėntis bovus suoda rytū Žemaitėjuo, Raseiniu rajuonė, 4 km i pėitus nug Kalnoju, pry Serbėntas opiekšlė. Šalėmaas een autuostrada Kauns-Klaipieda ė Raseiniu-Jorbarka kel's. Suoda seniau prigolė pry Žėivelėškiu dvara.


Prateka Žalimų, Varniškės, Šventosios miškus. 	 Partek par Žalėmu, Varniškės, Švėntuosės medės.


Augalas vienmetis, 15-40 cm aukščio. 	 Zoikė rūtaa ožaug lėg 15-40 cm aukštoma.


Augalas žolinis, vijoklinis, daugiametis. 	 Vytoulė y vėins tonkiausiu Lietovuos vėjorkiu.


Antanas Salys (1902 m. liepos 21 d. Reketėje – 1972 m. liepos 31 d. Filadelfijoje, JAV) – lietuvių kalbininkas, eksperimentinės fonetikos pradininkas Lietuvoje. 	 Ontuons Salīs (1902 m. lėipas 21 d. Reketie – 1972 m. lėipas 31 d. Filadelfėjuo, JAV) bova žemaitiu kėlėma Lietovuos kalbėninks, eksperėmėntėnės fonetėkas pradėninks.


Lactarius piperatus) – piengrybių genties valgomas grybas. Panašus į piengrybį paliepį; atskirti galima pagal lakštelius – paliepio jie retesni, ir pagal tai, kad grūzdo sultys ore žaliuoja. 	 Lactarius piperatus) y tuokė jiedama gryba.


Praktiškai jie yra sterilūs, nepelija, sugeria drėgmę ir net kvapą. Kiminuose supakuoti vaisiai bei kiti produktai gerai išsilaiko. 	 Nug senuobės žmuonis liuob važioutė i pelkės rautė kėmėnū, vuo paskom anaas komšys truobū sėinuotarpius (terpsėinius). Kėmėnaa poikee tink kraakou.


Antpirščių būna metalinių, plastmasinių, kaulinių. 	 Lietovuo nuoperskus rond jau XV - XVI omžė rasietaas siovieju kapūs.


Pagal kelmo skerspjūvyje esančias rieves nustatomas medžio amžius (dendrochronologija). 	 Ont kelma paviršė geraa veizas rėivės, palee katras galam soskailioutė, kėik mediou bova metu, kap ana nukirta.


Užpilas vartojamas norint nutraukti nėštumą, nervų ligoms gydyti; spiritinė tinktūra veikia taip pat. Turi fotokumarinų, kurie didina odos jautrumą ultravioletiniams spinduliams; vartojama nuo galvos skausmo kaip biostimuliatorius; taip pat tai prieskoninis augalas. 	 Rūtaa nug sena dėdlee svarbos žuolyns žemaitiu ė lietoviu liaudėis koltūruo: anėi tonkee mėnavuojami dainūs, anūm siejėms, priveiziejėms liuob būs naženuotu panū dėdlis rūpestis, par svuotba jaunuojė pėnas rūtu vaanėka, dedas ont galvuos, vuo paskom ons sonaikėnams. Rūtaa y panuos čysta, viežlyboma znuoks, tūdie anūm "ėšlaužyms" reešk parėjėma i muoterystė.


Lapai smulkūs ovališki, trumpakočiai. 	 Lapaa maži, paėlgi, stuori, trompaas kotelees.


Slyva (lot. 	 Slīvs (lot.


1770 m. pastatyta nauja bažnyčia. 	 1770 m. pabūdavuota naujė bažninčė.


Būna siluetiniai (žirgelių, paukščių, ragų, žuvų, žalčių formos), geometriniai, augalinių motyvų (lelijų, lapelių). 	 Paprastaa ruod kuokius taas gyvius: žirgalius, paukštius, ragus, žovis, žaltius; teepuogė augalus aba skvarmas.


Tinkamai sudžiovinti lapai yra šviesiai žalios spalvos. 	 Seniau anou lapus liuob rūkytė kap tabuoka. Poplaiškė laiškūs ė onkšties dara rodaa.


Stiebai būna išsišakoję ir nešakoti, plonyčiai ir visai stori, sausi šiaudai ir sultingi, sumedėję bei kieti. 	 Stambree būn ėšsišakuojėė ė našakuoti, teevi ė vėsaa stuori, sausi šiaudaa ė soltingi, somediejėė aba kėiti.


Sūnūs Matas Maldeikis (g. 1980) ir Mykolas Maldeikis (g. 1987). 	 Sūna Mats Maldeikis (g. 1980) ė Mykuols Maldeikis (g. 1987).


Vaisius – sultinga uoga pailgai kiaušiniška, 0,8-1,2 cm ilgio. 	 Žydia bėrželė – siejės mienėsees.


Vaisių nokimas tęsiasi nuo liepos ik rugsėjo. Sėklos rudos. Dauginasi sėklomis ir vegetatyviškai šakniastiebiais. 	 Nug lėipas lėg siejės nuokėn joudas, soltingas, blizgontės ougas.


Nors avys, galvijai augalą ėda, didesni jo kiekiai kenksmingi (ypač arkliams)[1]. 	 Vejas ont rogiū, agrastu, lėnū, agounu, avėžū ė kėtū augalū, anūs sotrauk, golda. Vytoulės sonkee ravietė, ba neen atpintė nū kėtū žuoliū.


Vaikystę praleido Druskininkuose. 	 Vėlniou. Vaakystė praleida Droskėninkūs.


Vaistinė taukė (lot. 	 Kaulažuolė kėtap kaula žuolie, tauka žuolie, taukis (lot.


Juodoji drignė (lot. 	 Drignės (lot.


Lapkočiai tvirti, statmeni, ryškiai raudoni. 	 Lapkuotee stamontrūs, ryškee rauduoni.


Žiedyne išauga žiediniai pumpurai, kurie sunyksta nepražydę ir oriniai svogūnėliai. 	 Žydia ons mizernaas žėidokaas, katrėi būn sogolėė i tuokės galvotės.


Gyvenvietės: Vaikšnėgala, Gilvydžiai (Šiauliai), Pagervinė, Kanapinė, Slišai, Pikeliškė, Meškinė (Kelmė), Užvižiai, Pašiaušė, Dauginiai (Kelmė), Elvyrava, Mažulaičiai, Gembutiškė. 	 Pry Šiaušės stuov tuokės suodas: Vaakšniegala, Gilvydee, Pagervėnė, Kanapėnė, Slėšaa, Pėkeliškė, Meškėnė, Ožvėžee, Pašiaušė, Daugėnee, Elvyrava, Mažolaitee, Gembūtėškė.


Pelynas, arba kartusis kietis, pelūnas, metėlis, kartėlis (lot. 	 Metīlė, kėtap metielė, metylie, kartielė (lot.


Svogūnėliai vartojami kaip prieskoniai, rauginamiems produktams bei marinatams, konservams ir dešroms. 	 Česnaga ded i raugėntus agorklus, vairius kuonsėrvus, marėnatus, kilbasus, vėsuokius


Tai vienmetis, iki 70 cm aukščio žolinis augalas, skleidžiantis nemalonų kvapą. 	 Augals vėinmetis y, lėg 70 cm augoma, smėrda.


Yra paštas (LT-60031). 	 Y paštos.


Paprastoji lūgnė (lot. 	 Lūgnos, kėtap lognos, boužuolė (lot.


Kraitkubilis (dar kraičkubilis, vožtuvis) – medinis kubilas su dangčiu kraitiniams drabužiams, audiniams laikyti. 	 Kraitkobėlis y medėnis kobėls so dongtio, katramė laik kraitė apriedus, audėnius.


2015 m. apdovanota Žemaičių šlovės žvaigžde. 	 2015 m. apduovenuota Žemaitiu šlouvies žvaazdė.


Žydi smulkiais žiedais, susitelkusiais skėčiuose). 	 Lapaa būn pluokšti, siauri.


60 % Aitros baseino užima pelkėtas miškas.[2] 	 60 % Aitras baseena ožjėm pelkieta medė.


Jų lapai pražanginiai, švelniai pūkuoti. Žiedynas – suktukas. Vainikėlis dažniausiai žydėjimo pradžioje rožinis, vėliau žydras arba baltas. 	 Aug žydrėkės grevūs, pruogomūs, pamedius, pakeliūs, patuoriūs, atšlaaties, šlapiūs pėivūs, anuom tink smalka.


Nuo 1980 m. Vilniaus universiteto Filologijos fakulteto Lietuvių literatūros katedros dėstytojas. 	 Paskom ėškeliava i Vėlnio ėr 1964 m. bengė Vėlniaus onėversėtetė literatūras stodėjės.


Thistle, vok. Kratzdistel) – astrinių (Asteraceae) šeimos augalų gentis. 	 Cirsium) y tuokis augals, katros muokslėškaa prigol pry grėižžėidiu augalū (Asteraceae) šeimuos.


Daugiausia tyrinėja poeziją, literatūrą interpretuoja egzistencinių problemų aspektu. 	 Daujuotė Viktuorėjė daugomuo tyrėnie lietoviu puoezėjė, i ana veiza par egzėstencėniu pruoblemu kompa.


Naktipiečiai – vėlai patiekiamas užkandis (pvz., vaikų stovyklose); talkininkų, svečių vaišinimas. 	 Naktpėitė y nuognee vielybs jiedis, katros liuob būtė jiedams tėktaas par dėdliaasės metu talkas, ypatingaa dėrbint lėnus (par lėnamoši, lėnamyni, lėnabrokti) ė kolant.


Lapų lakštai su skersinėmis pertvaromis. Žiedynai įvairaus pavidalo. 	 Aug vikšree pjauniūs, lonkūs, šlapiūs pėivus, ondenū krontūs, i pelkės.


Dauginamas pavasarį arba rudenį dalinant šaknis arba sėklomis, kurios deja dažnai labai ilgai dygsta. 	 Tou kvietka gausėn pavasarie aba rodenie dalėnont šaknis aba siejont sieklas, ale tas dygst nuognee ėlgaa.


Duonkubilis 	 Minkītovis


Vienmetis žolinis augalas. 	 Žėrnis vėinmetis augals y.


1812 m. Platelių klebonas Mykolas Stravinskas altarijai skyrė žemes. 	 Bažnintiuo 4 altuoree y, švėntuoriuo - varpėnė ė kapelee.


Centaurium erythraea, angl. Common Centaury, vok. 	 Centaurium erythraea, : Common Centaury, vok.


Upelis prasideda Akmenės–Joniškio rajonų paribyje, pelkėtame miške į pietvakarius nuo Martyniškių kaimo. 	 Tek Nyžova daugomuo par laukus.


Vaza – šonuose apvalus, dažniausiai pailgas, su ertme viršuje konteineris laikyti nupjautoms gėlėms ir vandeniui, kuris palaiko jų gyvavimą. 	 Vaza y tuokis inds, katramė laik kvietkus. Tas būn ėš muolė, stikla, farfora, metala, plastmasės padėrbts statmens daakts to skylė vėršou, tonkee par pluoti ėšgaubts.


Slavai yra tautų, kalbančių slavų kalbomis grupė. 	 Slavaa y tuokės tautas, katras rokunas slavu kalbuom.


Skinija – upė vakarų Lietuvoje, Klaipėdos rajone; Minijos kairysis intakas. 	 Skėnėjė y opės vakarū Žemaitėjuo, Klaipiedas rajuonė; Mėnėjės kairė šmuota intaks.


Plejadės tapo Subaru kompanijos logotipu ir vardu (taip japoniškai vadinamos Plejadės). Vikiteka 	 Vikitėka: Žvāzdžiū Sėits – Abruozdielē ė kėtė daiktā, katrėi prėgol prī straipsnė.


Apvalkalas – kietas sumedėjęs kevalas. 	 Anou gaub kėits, somediejėės kiauts - kevals.


Įteka į Miniją 49 km nuo jos žiočių, ties Lyveriais. 	 Ytek i Mėnėjė 49 km nug anuos patiuos žiuotiu, pry Lyveriu.


Smulkiažiedė galinsoga (lot. 	 Amerėkuonka da kėtap amerėkanska, rodėnėnė žuolie, galinsuoga (lot.


Viksva (lot. Carex, vok. 	 Saidris, sykees da vikšris (lot.


Melissa officinalis, angl. Lemon balm) - notrelinių (Lamiaceae) šeimos, melisos (Melissa) genties augalų rūšis. 	 Melissa officinalis) y tuokis žuolyns, muokslėškaa prigolons nuotrelėniu augalū (Lamiaceae) šeimaa.


Paprastoji saulėgrąža – labai svarbus aliejinis, pašarinis, maistinis augalas. 	 Sauliegroožaa dėdlee naudings augals y.


Šaknis apskrita arba pailga, nuo baltos iki tamsiai raudonos spalvos. 	 Žmuonis daržūs ė laukūs augėn vairiū rūšiu batvėnius, ale tonkiausee: svėklius (rauduonus baruokus), pašarėnius ronkolius, sokrėnius ronkolius.


Daugiametis, 12-40 cm aukščio žolinis augalas. Šakniastiebis trumpas, su daugeliu sustorėjusių pridėtinių šaknų. 	 Augals daugiametis y, 12-40 cm aukštoma.


Žiedai stambūs, 2-4 cm pločio, šakų galuose, geltoni. Apyžiedžio lapelių 5-10. Kuokelių ir piestelių daug. 	 Lapaa stambi, veši, ryškee žali.


Vaisiai – uogos su 2-3 sėklomis. 	 Ved ougas so 2-3 siekluom.


Acker-Spark, Acker-Spörgel) – gvazdikinių (Caryophyllaceae) šeimos kežių (Spergula) genties augalas. 	 Spergula arvensis) y tuokis augals, katros muokslėškaa prigol gvazdėkėniu augalū (Caryophyllaceae) šeimaa.


Stiebas status, briaunotas, šakotas. 	 Stombris statmens, šakuots.


Ji buvo deleguota į du Europos Parlamento komitetus – Ekonomikos ir pinigų politikos komitetą[9] bei Biudžeto komitetą[10]. 	 Ana bova delegouta i do Euruopas Parlamėnta komitetus – Ekonuomikas i pinigu politikas komiteta[2] ė i Biudžeta komiteta[3].


400 m į vakarus nuo jų stūkso aukščiausia apylinkių kalva Sargakalnis. Jo kultūrinis sluoksnis neryškus. 	 Da ož 400 m ont vakarū stūksa aukštausis apylinkiu kalns Sargakalnis.


Žydi birželio - rugsėjo mėn. 	 Žydia šerdažuolė nug bėrželė lėg siejės mienėsė.


Pats žemupys patenka į Salantų regioninį parką. 	 Patsaa Blėndiavas žemopys pakliūn i Salontū regėjuonėni parka.


Auga lapuočių, mišriuose miškuose, parkuose, ant negyvų lapuočių, dažniausiai ant beržų (kartais ant virtuolio ar stuobrio būna 10-20 vaisiakūnių). 	 Aug kempės ėr ont da augontiu, ėr ont nabgyvū mediu (ypatingaa beržū), kelmū, griaumenū. Būn prilėposės ont medė stombree, sykees pu kelės krūvuo.


Jis atrenkamas pagal dešinės rankos vidurinio piršto dydį taip, kad nebūtų per didelis ir nesmuktų nuo piršto. 	 Paprastaa tas y tuokis metalėnis kaušioks, ožvuožiams ont dešėnės ronkas vėdorėnė pėršta.


Augalai daugiamečiai su svogūniškais gumbais. 	 Tas daugiametis augals y, tora gombus kap cėbolė.


Iš grūdų gaminamos kruopos, o iš jų – sriubos, košės, apkepai, avižiniai dribsniai, sausainiai, šustinis, konditerijos gaminiai. Iš avižų daromas kavos pakaitalas. 	 Žmuonis ėš avėžū kroupu taisa zopės, kuošės, apkepus, dribsnius, sausaanius, šostėni, kėsieliu, kuondėterėjės gamėnius. Žmuonis taisa ėš avėžu liekarstus nug kuosiejėma, namėigas, saanariū skausma, varytė myžalou, prakaitou.


Politinis žemėlapis 2005 m. – Balkanų šalys pažymėtos žaliai 	 Balkanaa Euruopuo


Baltažiedė notrelė 	 Baltnuotrīnė


Piliakalnis apaugęs retokais lapuočiais, kurie pradėti kirsti. 	 Pėliekalnis apaugėės retuokaas medees y, katrėi vėituom nūkirsti y.


Mokslininkas buvo Lietuvos dailininkų sąjungos (1999), Tarptautinės neoplatoniškųjų studijų draugijos JAV sekcijos (1997), Lietuvos orientalistų asociacijos (1992), Lietuvos estetikų asociacijos (1993), daugybės tęstinių mokslinių leidinių ir knygų serijų redkolegijų narys.[5] 	 Muokslėninks bova Lietovuos dailėninku saajongas (1999), Terptautėnės neoplatuonėškūju stodėju draugėjės JAV sekcėjės (1997), Lietovuos orientalėstu asuoceecėjės (1992), Lietovuos estetėku asuoceecėjės (1993), daugybės teestėniu muokslėniu leidėniū ė kningu serėju redkuolegėju narys.[1]


Stiebas laipiojantis, iki 1 m ilgio, laikrodžio rodyklės kryptimi vyniojasi apie kitų augalų stiebus. 	 Stombris basikabaruojons,ožaug lėg 1 m ėlgoma, sokas aplinkou kėtus augalus palee laikruodė ruodyklė.


Pietiniame šlaite, 4 m žemiau yra 20x9 m dydžio terasa. [1] 	 Ont kalna aug medee.


Lietuvoje labai dažnas. Šakos ilgos, su 10-15 cm ilgio, 1 cm pločio lapais. 	 Anou šakas ėlgas y, so 10-15 cm ėlgoma ė 1 cm platoma lapaas.


Lapai ietiški, apatiniai ilgakočiai, viršutiniai trumpakočiai. 	 Toria dėdlės, gėlės šaknis.


Sėkla sudaryta iš gemalo, maisto medžiagų sandėlio jaunam daigui maitintis ir iš luobelės. 	 Siekla (aba sieklė) y daakts, katrou gausėnas augalas.


Žvyrkeliai savo pravažumu gerokai lenkia gruntinius kelius, tačiau yra sunkiau pravažiuojami nei asfaltbetoniu ar betonu dengti keliai. Žvyrkeliai paprastai pravažiuojami ištisus metus, bet kokiomis transporto priemonėmis. Kelio danga nepatižta sudrėkusi, todėl lietus itin ženkliai nemažina kelio pravažumo. 	 Par žvyrkeli geriau važioutė kap par grontėni keli, ba tas pu lytaus aba atlydė napalėik pliorza, būn lygesnis, so mažiau doubiū, klanū.


Turi ichtiologinį draustinį – saugomi upėtakiai. 	 Sotek so Akmena 19,9 km nug anuos žiuotiū.


Pasirašinėjo pseudonimais „Belė van Zoilen“ (Belle van Zuylen), „Zelidė“ (Zélide), „Abė de la Tūr“ (Abbé de la Tour). 	 Liuob pasirašytė slapyvardees „Belė van Zoilen“ (Belle van Zuylen), „Zelidė“ (Zélide), „Abė de la Tūr“ (Abbé de la Tour).


Tokiose vietose įkuriamos gyvenvietės. 	 Pruogomūs miegst ganytėis medės žvieris, tuokiūs vėitūs paprastaa gausee aug žemougės.


Sėklos juodos, vamzdiškos. 	 Sieklas y tuoki joudi spygliokaa.


Pavasarį žievė lengvai lupasi, nes brazdas yra vandeningas ir plonomis sienelėmis. 	 Pu ana būn brazdos.


Kvapusis pelėžirnis (lot. 	 Žemčiūgs, kėtap žėrnelē, žėrnėkielis, žėrniokā, žėrnotē (lot.


Žydi balandžio-gegužės mėn., lukštavaisiai subręsta gegužės - birželio mėn. Dauginasi šakniastiebiais ir lukštavaisiais. 	 Žydia šalposnis onksti pavasarie, balondė-gegožė mienėsees.


Dažniausiai gegnės daromos iš pjautos medienos, kartais iš rąstų arba gelžbetonio.[1] 	 Tonkiausee sparaa y gamėnami ėš pjautas medėinas, stkees ėš raastu aba gelžbetuonė.


700 gyventojų (2017 m.). 	 2017 metaas Korekuo gyvena aple 700 žmuoniū.


Tešmuo – žinduolių patelių pieno liaukos su speniais. 	 Tešmou y kuokė gyvuolė muoterėškas kūna maišos, katros prytvinkst pėina vaakam žindytė. Tešmenaas vėsū pėrma šauka melžamu gyvuoliū (karviu, vuožku, retiau komeliu) pėina uorgans. Būn so kelees spenees.


Susideda iš Vainuto miško ir Vainuto–Kūtymų miško. 	 Ožjėm16,5 km² pluota000.


Kepurėlė balta, pilka, pilkšva ir kt. spalvų. 	 Vėršaa būn vairiū barvu, bet jiedamu taa pilki, švėisee aba tomsee rodi.


Trama gelsva, trapi, malonaus kvapo ir skonio. 	 Vėdou so skyliem, toštavėdoris.


Šioje vietoje toliau į vakarus nuteka Pilsupis – Palos intakas (Minijos baseinas), o Aitralė suka į pietus kaip Aitra. Kitur Aitros pradžia laikoma jos santaka su Lauke.[2] 	 Tou vėitou tūliaus ont vakarū nūbieg Pėlsopis, katros y Palas intaks (Mėnėjės baseens), vuo patė Aitralė sok ont pėitū pakuol sobieg so Laukė ė palėik kap Aitra.


Genties pavadinimas iš lotynų k. jungere – surišti, supinti, mat, augalai buvo naudojami pynimo darbams. 	 Vikšris daugiametis augals y, anou šaknės būn koukštėnės. Lapaa ėšėlgi, maži, siauri. Stombree stamontrūs, ėlgi.


Šiaušė – upė Šiaulių ir Kelmės rajono savivaldybės teritorijose, kairysis Dubysos intakas. 	 Šiaušė yr opalis šiaurės rytū Žemaitėjuo, Šiauliu ė Kelmės rajuonūs, Dobysas kairė šmuota intaks.


Rumex acetosa) – rūgtinių (Polygonaceae) šeimos, rūgštynių (Rumex) genties daugiametis žolinis augalas. 	 Rumex acetosa) y tuokis augals, katros muokslėškaa prigol pry rūgtėniu augalū (Polygonaceae) šeimuos.


↑ B. Gailiušis, J. Jablonskis, M. Kovalenkovienė. Lietuvos upės. – Kaunas: Lietuvos energetikos institutas, 2001. ↑ Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. 	 ↑ B. Gailiušis, J. Jablonskis, M. Kovalenkovienė. ↑ Aleksandras Vanagas.


Baltasis gluosnis (lot. 	 Baltglousnis (lot.


Lapų nedaug, ypač ant stiebo, keli didesni išauga arti stiebo pagrindo. Beveik visi lapai prie pamato būna neporomis plunksniški, o viršutiniai – smulkūs. Prie pamato sudėtiniai, ilgakočiai lapai su kiaušiniškais, stambiai dantytais lapeliais, savotiškos formos. 	 Šaknės anou būn šakuota, ėšėlga, stiombris statmens, briaunuots.


Vaistams vartojami graižai, kurie skinami žydint, kai žiedlapiai išsiskleidę horizontaliai. 	 Ramonielee gardee kvepa ė dėdlis liekarstos y. Ėš anūm žėidū žmuonis taisa ontpėla (erbata), katra gyda kap skaud skrondis, būn tryda ė kėtas pilva lėgas.


pušynai: 50 % eglynai: 36 % beržynai: 11 % juodalksnynai: 1 % baltalksnynai: 1 % uosynai: 1 % 	 pošynaa: 50 % eglynaa: 36 % biržtvynaa: 11 % joudalksnynaa: 1 % baltalksnynaa: 1 % ousynaa: 1 %


Ilgis 31 km, baseino plotas 121 km2. 	 Opėis slienis yr aple 200 m platoma.


Pelenų antelė: pjesės lėlių teatrui. – Vilnius: Vaga, 1980. – 126 p. Tie patys žodžiai: eilėraščiai (dail. Irena Katinienė). – Vilnius: Vaga, 1980. – 90 p.: iliustr. 	 Pelenų antelė: pjesės lėlių teatrui. – Vėlnios: Vaga, 1980. – 126 p. Tie patys žodžiai: eilėraščiai (dail. Irena Katinienė). – Vėlnios: Vaga, 1980. – 90 p.: iliustr.


Auga ūksmėtuose lapuočių miškuose, medžiais apaugusiuose šlaituose. 	 Aug ūksmietuos, tomsiuos lapoutiu medies, medees apaugosiūs šlaatūs.


2015 m. balandį – 2016 m. lapkritį Vilniaus miesto savivaldybės tarybos narė. 	 2015 m. balondi – 2016 m. lapkriti Vėlniaus miesta savivaldybės tarybas narie.


Ištakos Krauleidiškių apylinkėse, 6 km į pietryčius nuo Vainuto. 	 Prasided šalėp Krauleidiškiu, 6 km ont pėitrytiu nug Vainota.


Fomes) – kempininių (Polyporaceae) šeimos grybų gentis. 	 Fomes) y tuokė gryba, katra aug ont mediu.


Žemupyje teka lygiagrečiai su Mituva. 	 Tek ont pėitvakariu par Jorbarka rajuona.


Vasarą maitinasi grūdais, vabzdžiais, vikšrais. 	 Jied grūdus, varmus, kėrmėlus.


Tai beasmenis dvasinis pradas, aukščiausia objektyvi tikrovė, egzistuojanti nepriklausomai nuo erdvės ir laiko.[1] Iš Brahmano viskas gimsta, jame gyvena ir į jį grįžta, kad vėl atgimtų. 	 Tas nie kuokė asaba, ale nikap nešgolduoma vėšenybė, katra būn neprigolnaa anėi nug čiesa, anėi nug erdvės.[1] Ėš Brahmana vėskos rondas, anamė gyven ė i ana pagryžt, ka apent atgimtom.


Apatiniai lapai kotuoti, o viršutiniai – bekočiai. Žiedai pavieniai, išaugę stiebo ir šakelių viršūnėje. 	 Apatėnee drignėis lapaa būn so kuotaas, vuo vėršotėnee bakuotee y.


Pelenų dieną bažnyčioje žmonėms ant galvų barstomi pelenai, primenant, kad žmogus iš dulkių gimęs, dulkėmis ir pavirsiąs. 	 Pelenū dėina y dėdlė pasninka, atgailuos dėina. Ton dėina bažninčiuo žmuoniem ont galvū barsta pelenus, ba palee krėkštiuoniu viera, žmuogos radas ėš dolkės, ana ė palėiks pu smertėis.