text:
Marianna Barbieri-Nini (, Florence — , Florence) est une soprano italienne chanteuse d'opéra dont la carrière, principalement en Italie, s'est étendue de 1840 à 1856. Possédant une voix puissante de colorature et connue pour son chant et son jeu d'actrice très dramatique, elle est particulièrement admirée pour les rôles titres dans Anna Bolena de Gaetano Donizetti et dans Semiramide de Gioachino Rossini.

Biographie

Née à Florence, alors capitale du Grand-duché de Toscane, Marianna Barbieri-Nini étudie le chant avec Luigi Barbieri, Giuditta Pasta et Nicola Vaccai. En 1840 elle fait ses débuts professionnels à l'opéra à La Scala dans le rôle d'Antonina dans Belisario de Donizetti, interprétation qui est reçue négativement. Son premier succès a lieu l'année suivante dans le rôle-titre de Lucrezia Borgia de Donizetti au Teatro della Pergola de Florence.

Durant les quinze années suivantes elle chante avec succès à travers l'Italie, l'Espagne et la France, notamment au Liceu à Barcelone, au Teatro Real de Madrid, à l'Her Majesty's Theatre de Londres et dans des opéras de Paris. Elle crée des rôles lors des premières mondiales de plusieurs opéras de Giuseppe Verdi dont Lucrezia Contarini dans I due Foscari (1844, Teatro Argentina), Lady Macbeth dans Macbeth (1847, Teatro della Pergola) et Gulnara dans Il corsaro (1848, Teatro Lirico Giuseppe Verdi).

Après avoir pris sa retraite de la scène en 1856 Barbieri-Nini enseigne le chant à Florence.

En 1866, Une compagnie d'opéra italien se forme, dans le but de créer à Paris un second Théâtre italien populaire. Cette troupe, composée de Mme Barbieri, Mme Tedesco, MM. Julian , Florenza et Leopoldini s'essaye au Théâtre Saint-Germain et vient y jouer au Théâtre Saint-Germain, Lucrezia Borgia de Donizetti, le , avec M. Franck comme chef d'orchestre. Deux représentations seulement sont données.

Son premier mariage est avec le Comte Nini de Sienne, et après la mort de ce dernier elle se remarie avec le pianiste viennois Leopold Hackensöllner. Elle meurt à Florence en 1887 à l'âge de 69 ans.

Sources

Notes et références

Liens externes

Naissance à Florence
Naissance dans le grand-duché de Toscane
Chanteuse italienne du XIXe siècle
Chanteuse italienne d'opéra
Soprano italienne
Naissance en février 1818
Décès en novembre 1887
Décès à 69 ans


text:
Filmografia parziale

Cinema
Pranzo di Pasqua (The Pigeon that Took Rome), regia di Melville Shavelson (1962) - non accreditato
Il giorno più lungo (The Longest Day), regia di Darryl F. Zanuck (1962) - non accreditato
Il trionfo di King Kong (キングコング対ゴジラ, Kingu Kongu tai Gojira), regia di Ishirō Honda (1963) - non accreditato
Airport, regia di George Seaton (1970)
Killer Fish - L'agguato sul fondo, regia di Antonio Margheriti (1979)
Streets of Hong Kong, regia di Hilton Alexander (1980)
Hangar 18, regia di James L. Conway (1980)
Watchers Reborn, regia di John Carl Buechler (1998)
Le nuove avventure di Mowgli (The Jungle Book: Search for the Lost Treasure), regia di Michael McGreevey (1998)
Beautiful - Una vita da miss (Beautiful), regia di Sally Field (2000)

Televisione
The Wackiest Ship in the Army – serie TV, 29 episodi (1965-1966)
Perry Mason – serie TV, 2 episodi (1965-1966)
Iron Horse – serie TV, 46 episodi (1966-1968)
Ironside – serie TV, 2 episodi (1968-1969)
Quarantined – film TV (1970)
Mistero in galleria (Night Gallery) – serie TV, 4 episodi (1972)
Sesto senso (The Sixth Sense) – serie TV, 24 episodi (1972)
Love, American Style – serie TV, 4 episodi (1974)
Apollo tredici: un difficile rientro (Houston, We've Got a Problem) – film TV (1974)
Nata libera (Born Free) – serie TV, 13 episodi (1974)
Sulle strade della California (Police Story) – serie TV, 2 episodi (1974-1976)
Insight – serie TV, 3 episodi (1972-1976)
Love Boat (The Love Boat) – serie TV, 2 episodi (1978)
La mascotte (The Kid from Left Field) – film TV (1979)
Charlie's Angels – serie TV, 2 episodi (1978-1979)
Disneyland – serie TV, 3 episodi (1978-1980)
Fantasilandia (Fantasy Island) – serie TV, 3 episodi (1978-1982)
La piccola grande Nell (Gimme a Break!) – serie TV, 2 episodi (1986)
Il segreto (Secrets) – film TV (1992)
Friends – serie TV, 1 episodio (1998)
Febbre d'amore (The Young and the Restless) – serie TV, 2 episodi (2000)

Programmi televisivi
Dream Girl of '67 – 5 episodi (1967)
Tattletales – 23 episodi (1974-1977)
Whew! – 15 episodi (1979-1980)
Hour Magazine – 675 episodi (1980-1989)
The New Hollywood Squares – 15 episodi (1987-1989)
The Home Show – 11 episodi (1992-1994)

Premi e riconoscimenti
Daytime Emmy Award
1984: "Daytime Emmy Award for Outstanding Talk Show Host"
Walk of Fame
1985: Hollywood Walk of Fame ("Star on the Walk of Fame - Television")

Vita privata
Dal 1967 alla morte (2012) è stato sposato con Mary Ann Mobley, attrice e Miss America nel 1959. In precedenza (1964-1967) fu sposato con Susan Lachman.

Altri progetti

Collegamenti esterni

Attori televisivi statunitensi

redpajama_set_name: RedPajamaWikipedia


text:
Produsse diverse centinaia di problemi, la maggior parte diretti in tre e più mosse, ma anche in due mosse ed alcuni di automatto. Compose anche alcuni studi. Vinse diversi primi premi in concorsi di composizione. Josef Pospíšil raccolse i suoi migliori problemi nel libro Sachove Ulohy (Praga, 1907).

Dobrusky era un eccellente giocatore alla cieca. Nel 1874 partecipò ad un torneo a Praga in cui tutti i giocatori giocavano senza vedere la scacchiera, e lo vinse col perentorio risultato di 13 ½ su 14.

Di professione era avvocato, e morì mentre stava partecipando ad un'udienza in tribunale.

Esempio di problema
Il seguente problema termina con un tipico esempio di «eco cameleonte»

Note

Bibliografia
 Adriano Chicco e Giorgio Porreca, Dizionario enciclopedico degli scacchi, Mursia, 1971

Altri progetti

Collegamenti esterni


text:
Шандор Майор (, р. 31 июля 1965) — венгерский борец греко-римского стиля, призёр чемпионатов мира и Европы.

Биография
Родился в 1965 году в Будапеште. В 1987 году стал серебряным призёром чемпионата мира. В 1988 году стал серебряным призёром чемпионата Европы, а также принял участие в Олимпийских играх в Сеуле, но наград не завоевал. В 1990 году вновь стал серебряным призёром чемпионата мира. В 1991 году стал бронзовым призёром чемпионата Европы, а на чемпионате мира занял 5-е место.

Примечания

Ссылки

Борцы на летних Олимпийских играх 1988 года
Борцы Венгрии


text:
Mysidopsis mauchlinei is een aasgarnalensoort uit de familie van de Mysidae. De wetenschappelijke naam van de soort is voor het eerst geldig gepubliceerd in 1974 door Brattegard.

Aasgarnalen


text:
Dans une armée, le terme de train désigne l'arme qui coordonne les transports et la logistique. Le terme est utilisé dans les pays francophones et a pour origine le train de l'armée française.

Train dans les armées
Train (Armée austro-hongroise)
 Train (Armée française)
 Train (Armée sénégalaise)

Glossaire militaire


text:
Харбор-фронт (дослівно "Передня гавань") — набережний район, який розташований на півдні Сінгапуру . Хоча межі Харбор-фронту чітко не позначені, його розташування приблизно показане на Генеральному плані Сінгапуру як підзону під назвою Морська площа, яка hозташована в районі Букіт-Мера.

Серед відомих будівель району -  HarbourFront Center, Сінгапурський круїзний центр, St James Power Station і VivoCity . Приморська площа наразі перебудовується під новий бізнес-центр та громадський простір.

Етимологія
Місцевість спочатку була відома як Сіа Ім (Seah Im), а також називалася Жардін Степс (Jardine Steps). Після розширення порту Сінгапуру його перетворили на Морську площу, а пізніше перейменували на Харбор-фронт.  Сучасна назва була запропонована в 2000-х роках, щоб надати району більш престижного вигляду.

Історія
Харбор-фронт колись знаходився неподалік від найпівденнішої точки головного острова Сінгапуру до рекультивації земель у Танджонг Пагар і Туас . Розташування допомогло цьому району процвітати комерційно через сусідство з верфями Кеппел, зокрема з будівлею колишнього Всесвітнього торгового центру 1978 року. Місце для проведення перших виставок і конференцій у Сінгапурі - виставковий комплекс Всесвітнього торгового центру, служив тпакож транспортним вузлом поромам до острова Сентоза та інших регіональних напрямків, таких як Батам . Сінгапурський круїзний центр був відкритий у 1991 році, він був першим у країні міжнародним круїзним терміналом.

Масштабна реконструкція була проведена в цьому районі після закриття верфі на початку 2000-х років. HarbourFront Center був реконструюваний з Всесвітного торгового центра, а сусідній виставковий комплекс було знесено, щоб звільнити місце для VivoCity. Також були модернізовані вежі канатної дороги, побудовані нові офісні приміщення. З відкриттям станції метро HarbourFront і розширенням автобусної розв'язки HarbourFront у районі було значно покращено транспортне сполучення. Крім того, нове монорейкове сполучення до Сентози, Sentosa Express, було завершено та відкрито 15 січня 2007 року. Станція Харбор-фронт Кільцевої лінії метрополітену (MRT) була відкрита 8 жовтня 2011 року.

Список літератури

Зовнішні посилання

 Генеральний план району HarbourFront
 Генеральний план району HarbourFront
Місця в Сінгапурі


text:
Транснефть-Сибирь — дочернее предприятие компании Транснефть, оператор магистральных нефтепроводов России. Полное наименование — Акционерное общество «Транснефть-Сибирь».

История
Компания Сибнефтепровод образована в 1967 году как Управление магистральных нефтепроводов Западной и Северо-Западной Сибири (на основе УМН ЗиСЗС было образована компания Транснефть). Первым трубопроводом компании был Шаим-Тюмень. В начале 1990-х годов был трудный период для Сибнефтепровода, так как резко снизилась добыча нефти. Но уже к концу 1998 года положение стабилизировалось и добыча нефти стала расти.
На 2016 год в ОАО «Сибнефтепровод» входят следующие подразделения ОСТ: УМН Тюменское, УМН Урайское, УМН Уренгойское, УМН Ноябрьское, УМН Нефтеюганское, УМН Нижневартовское, УМН Сургутское и УМН Тобольское. Штаб квартира ОАО «Сибнефтепровод» находится в Тюмени. В октябре 2015 года переименован в АО "Транснефть-Сибирь".

Ссылки
 Старый сайт компании
 Официальный сайт компании

Компании по алфавиту
Нефтяные трубопроводные компании
Предприятия Тюменской области


text:
In memoriam es una locución latina que significa 'en memoria de' o 'en recuerdo de'. Su uso habitual es como título de un obituario, acto u obra de arte realizada para recordar y honrar a una persona fallecida.

In Memoriam también puede referirse a:

Música

Música clásica
 Overture in C, "In Memoriam", obra de Arthur Sullivan compuesta en 1866, conmemorando la reciente muerte de su padre.
 In memoriam (Moore), poema sinfónico compuesto por Douglas Moore en 1943.
 In memoriam (Sibelius), una marcha fúnebre compuesta por Jean Sibelius en 1910.
 In Memoriam: President Garfield's Funeral March, marcha compuesta en 1881 John Philip Sousa, para el funeral del presidente James A. Garfield

In Memoriam: Hungarian Composers, Victims Of The Holocaust, disco de 2008 compuesto por varios artistas.
 In Memoriam (Modern Jazz Quartet album), 1973
 In Memoriam, película española de 1977 dirigida por Enrique Brasó, protagonizada por José Luis Gómez y Geraldine Chaplin.
 In Memoriam A.H.H., poema de Alfred Tennyson de 1850, dedicado a su amigo Arthur Hallam
 In Memoriam (videojuego), videojuego de 2003, desarrollado por Lexis Numerique.
 In Memoriam (Homeland), episodio de la serie Homeland

Frases y citas latinas


text:
HIF Akademi was a Swedish football club located in Helsingborg. The club was a feeder team to Helsingborgs IF.

Background
HIF Akademi was created on 2 March 2013 after Helsingborgs IF took over the club Ramlösa Södra FF and renamed it Helsingborgs IF Akademi. They played their home matches at the Olympia in Helsingborg. The club was dissolved in 2016 as a result of the relegation of Helsingborgs IF to Superettan.

The club was affiliated to Skånes Fotbollförbund.

References

External links
 Helsingborgs IF Akademi – Official Facebook Page

Football clubs in Skåne County
Defunct football clubs in Sweden
Association football clubs disestablished in 2016


text:
Симео́н Богоприи́мец (или Пра́ведный Симеон Богоприимец) — житель Иерусалима, благочестивый праведник, упоминаемый в Евангелии от Луки. Евангелист сообщает о Симеоне только краткие сведения, подробности его жизнеописания известны по апокрифическим источникам.

Происхождение Симеона
По преданию, Симеон был одним из семидесяти двух учёных толковников-переводчиков, которым египетский царь Птолемей II поручил перевести Священное Писание с еврейского на греческий язык (Септуагинта). Когда Симеон переводил Книгу пророка Исаии и прочитал слова «Се Дева во чреве приимет и родит Сына» (), он подумал, что это явная описка и вместо «Дева» должно стоять «Жена», и посчитал своим долгом исправить текст. Но ангел Господень остановил руку Симеона и уверил его, что он не умрёт, пока не убедится в истинности пророчества Исайи.

Согласно другому преданию, Симеон, возвращаясь из Египта в Иерусалим, бросил свой перстень в реку со словами: «Если найду его, то могу поверить изречению Пророка по букве». На следующий день в одном селении он купил рыбу и когда стал её есть, то обнаружил в ней свой перстень. В этот момент он и получил откровение, аналогичное вышеописанному.

Евангелие не сообщает, к какому званию принадлежал Симеон Богоприимец, но в песнопениях Православной церкви он называется «священником», «святителем», «священнодетелем», «приносившим законные жертвы» и «очищавшим кровными жертвами люди Израилевы». Согласно Протоевангелию Иакова, Симеон стал священником Иерусалимского храма после убийства в нём Захарии, отца Иоанна Крестителя:

После трех дней жрецы стали советоваться, кого сделать вместо него, и жребий пал на Симеона. Это ему было возвещено Святым Духом, что он не умрет, пока не узрит Христа живого.

То, что Симеон был священником сообщали святители Афанасий Великий в книге об общем естестве Отца и Сына, Кирилл Иерусалимский в слове о Сретении Господнем, Епифаний Кипрский в учении об отцах Ветхого Завета.

Сретение Господне

В день, когда родители Иисуса пришли в Иерусалимский храм, чтобы принести жертву за родившегося первенца мужского пола, как это предписывает иудейский закон (), Симеон по вдохновению явился во храм и там, взяв младенца на руки, произнёс благословения, от которых происходит знаменитая песнь «Ныне отпущаеши раба Твоего, Владыко» ().

После этого Симеон обратился к Богородице с пророческими словами «и сказал Марии, Матери Его: се, лежит Сей на падение и на восстание многих в Израиле и в предмет пререканий, — и Тебе Самой оружие пройдет душу, — да откроются помышления многих сердец» (). Данное пророчество легло основой иконографии образа Богородицы «Умягчение злых сердец» или «Симеоново проречение», а само событие — встреча человечества в лице старца Симеона с Богом, стало христианским праздником Сретения Господня.

Христианская традиция считает, что Симеон скончался сразу после событий Сретения. Согласно житию Симеона, составленному Димитрием Ростовским, он умер в возрасте 360 лет.

Почитание
По древнему преданию, праведный Симеон был похоронен на холм Kатамон в Иерусалиме. Это место было издавна обитаемо монахами, и на нем был храм во имя праведного Симеона.

В VI столетии мощи Симеона Богоприимца были перевезены в Константинополь и положены в церкви Богоматери Халкопратийской, которая находилась в северо-западной стороне от собора Святой Софии, где хранились мощи апостола Иакова и пророка Захарии. В 1200 году их видел новгородский паломник Антоний. В 1204 году мощи праведного Симеона перевозили в Венецию, однако судно пристало к городу Задар на территории современной Хорватии. В 2010 году представители Католической церкви передали мощи Иерусалимской православной церкви для монастыря праведного Симеона (Катамон) в Иерусалиме. Могила Симеона Богоприимца находится в левом приделе монастырского храма.

Часть мощей также находится в хорватском городе Загорье. Также мощи Симеона Богоприимца находятся в церкви Сан-Симеоне Профета в Венеции под престолом.

В Православной церкви память Симеона Богоприимца совершается шестеричным богослужением  ― на следующий день после Сретения, в Католической церкви — 3 февраля.

Примечания

Литература

Персоналии по алфавиту
Персонажи Нового Завета
Святые по алфавиту
Святые Единой Церкви
Мифические долгожители
Евангелие от Луки


text:
This is a list of articles on public policy topics, arranged by country.

Australia
Energy policy of Australia
Australian immigration policies
Visa policy of Australia

Bolivia
Domestic policy of Evo Morales
Foreign policy of Evo Morales

Brazil
Energy policy of Brazil
Same-sex immigration policy in Brazil

Canada

Arctic policy of Canada
Domestic policy of the Harper government
Drug policy of Canada
Economic policy of the Harper government
Energy policy of Canada
Environmental policy of the Harper government
Foreign policy of the Harper government
Language policies of Canada's provinces and territories
Legal dispute over Quebec's language policy

Chile

China
Hong Kong cultural policy
Energy policy of China
Stem cell laws and policy in China
Arctic policy of China

Ecuador
Foreign policy of Rafael Correa

European Union
Common Agricultural Policy
Cultural policies of the European Union
Common Security and Defence Policy
Energy policy of the European Union
Space policy of the European Union
Arctic policy of the European Union

France
Domestic policy of Nicolas Sarkozy
Foreign policy of François Mitterrand
Language policy in France

Germany
 Nazi Foreign Policy (debate)
 Visa policy of Germany

India
Energy policy of India
Environmental policy of the Government of India
Visa policy of India

Iran
Labour and tax laws in Iran
Foreign policy of Mahmoud Ahmadinejad

Japan
Defence policy of Japan
Foreign policy of Japan
Industrial policy of Japan
International economic cooperation policy of Japan
Monetary and fiscal policy of Japan
Trade policy of Japan
Visa policy of Japan

Kazakhstan
Energy policy of Kazakhstan

Laos
Drug policy in Laos

Latvia
Language policy in Latvia

Malaysia
National Development Policy
Energy policy of Malaysia

Myanmar
Foreign policy of Myanmar

Morocco

Netherlands
Drug policy of the Netherlands

Pakistan
Pakistan national energy policy

Portugal
Drug policy of Portugal

Romania
Energy policy of Romania

Russia
Energy policy of Russia
Foreign policy of Vladimir Putin
Arctic policy of Russia

South Korea
Immigration Policy of Korea

Soviet Union
Drug policy of the Soviet Union
Energy policy of the Soviet Union

Sri Lanka
National Medicinal Drugs Policy

Sweden
Drug policy of Sweden
Monetary policy of Sweden

Turkey
Foreign policy of the Recep Tayyip Erdoğan government

United Kingdom
Energy policy of the United Kingdom
Energy policy of Scotland

United States

Agricultural policy of the United States
Arctic policy of the United States
Climate change policy of the United States
Climate change policy of the George W. Bush administration
Domestic policy of the United States
Domestic policy of the Ronald Reagan administration
Domestic policy of the George W. Bush administration
Drug policy of the United States
Drug policy of California
Drug policy of Colorado
Drug policy of Maryland
Drug policy of Virginia
Economic policy of the United States
Economic policy of the George W. Bush administration
Economic policy of the Barack Obama administration
Education policy of the United States
Energy policy of the United States
Energy policy of the Barack Obama administration
Environmental policy of the United States
Fiscal policy of the United States
Foreign policy of the United States
History of U.S. foreign policy
Criticism of American foreign policy
Foreign policies of American presidents
Foreign policy of the Ronald Reagan administration
Foreign policy of the Bill Clinton administration
Foreign policy of the George W. Bush administration
Foreign policy of the Barack Obama administration
East Asian foreign policy of the Barack Obama administration
European foreign policy of the Barack Obama administration
Middle Eastern foreign policy of the Barack Obama administration
South Asian foreign policy of the Barack Obama administration
Gun control policy of the United States
Gun control policy of the Clinton Administration
Immigration policy of the United States
U.S. immigration policy toward the People's Republic of China
Visa policy of the United States
Immigration policy of the Donald Trump administration
Immigration policy of the Joe Biden administration
Monetary policy of the United States
Nuclear policy of the United States
Low-level radioactive waste policy of the United States
Science policy of the United States
Social policy of the United States
Social policy of the Barack Obama administration
Space policy of the United States
Space policy of the George W. Bush administration
Space policy of the Barack Obama administration
Space policy of the Donald Trump administration
Stem cell laws and policy in the United States
Telecommunications policy of the United States
Trade policy of the United States
Transportation policy of the United States
Water resource policy of the United States

Uruguay
Nuclear energy policy of Uruguay

Vatican City
Multilateral foreign policy of the Holy See

Venezuela
Economic policy of the Hugo Chávez government
Energy policy of Venezuela
Foreign policy of the Hugo Chávez government

Zaire
Foreign policy of Mobutu Sese Seko

See also
:Category:Foreign relations by country
Nuclear energy policy by country

Public policy


text:
Jan Staszel (ur. 15 września 1950 w Dzianiszu) – polski biegacz narciarski, brązowy medalista mistrzostw świata.

Kariera
Był zawodnikiem klubów Start Zakopane w latach 1969–1970 i 1973–1980 oraz WKS Legia Zakopane w latach 1971–1972. W 1969 roku w Leningradzie w kategorii juniorów zdobył 7. miejsce w biegu na 10 km. W 1971 roku w Szczyrbskim Plesie w zawodach o Puchar Tatr zajął 2. miejsce w biegu na 30 km.

Na igrzyskach olimpijskich w Sapporo w biegu na 15 km zajął 33. miejsce, a biegu na 30 km miejsce 29. Cztery lata później, podczas igrzysk w Innsbrucku w biegu na 15 km zajął 40. miejsce, w biegu na 30 km miejsce 24., a biegu na 50 km nie ukończył. W sztafecie 4 x 10 km razem z Janem Dragonem, Wiesławem Gębalą i Władysławem Podgórskim zajęli 13. miejsce.

W 1974 roku wystartował na mistrzostwach świata w Falun, gdzie osiągnął największy sukces w swojej karierze, zdobywając brązowy medal w biegu na 30 km. Wyprzedzili go jedynie zwycięzca Thomas Magnusson ze Szwecji oraz drugi na mecie Juha Mieto z Finlandii. Jest pierwszym polskim medalistą mistrzostw świata w biegach narciarskich. Ponadto 16–krotnie był mistrzem Polski.

Osiągnięcia

Igrzyska olimpijskie

Mistrzostwa świata

Przypisy

Bibliografia
 Profil na stronie FIS

 Legendy polskiego sportu, cz. 1 Białe szaleństwo, Aniela Tajner, Fundacja "Gloria Victoribus", 1991, str. 51–52.

Linki zewnętrzne
 Końcówka biegu na 30 km na MŚ 1974 w Falun w serwisie YouTube

Medaliści Mistrzostw Świata w Narciarstwie Klasycznym 1974
Polscy biegacze narciarscy
Polscy olimpijczycy (Sapporo 1972)
Polscy olimpijczycy (Innsbruck 1976)
Biegacze narciarscy Startu Zakopane
Urodzeni w 1950


text:
Boris Grigorievich Fiodorov (en ), né le  à Moscou et mort le  à Londres, est un économiste, un homme politique et un homme d'affaires russe, ministre des Finances de Boris Eltsine.

Biographie
Diplômé de l'université des finances du gouvernement russe en 1980, titulaire d'un doctorat en économie et auteur de plus de 200 articles scientifiques, il est considéré comme l'inspirateur des réformes économiques mises en œuvre lors de l'éclatement de l'Union soviétique et conduisant la Russie vers l'économie de marché.

De 1980 au 1987, il est économiste, puis économiste en chef au département monétaire et économique de la Banque d'État de l'URSS. De 1987 au 1989, il travaille à l'Institut d'économie mondiale et des relations internationales de l'Académie des sciences d'URSS.

Lors de ses recherches généalogiques il se découvre une lointaine parenté avec Mikhaïl Glinka. En 2004, pour le  anniversaire du compositeur il finance l'émission d'une médaille commémorative à son l'effigie et l'édition de quelques-uns de ses écrits. Il coécrit avec N.Diverlina et T.Koroleva le livre Les Glinka de Smolensk. 350 ans au service de la Russie. 1654-2004: Généalogie ds Glinka et des descendants des sœurs de Glinka (Смоленские Глинки. 350 лет на службе России. 1654—2004: Родословная рода Глинок и потомков сестёр М. И. Глинки).

Politique
En 1990, il est nommé ministre des Finances de la république socialiste fédérative soviétique de Russie. De 1991 à 1992, il travaille pour la Banque européenne pour la reconstruction et le développement, puis devient directeur de la Banque mondiale. En 1993, Boris Eltsine le nomme ministre des Finances de la Russie, dans le gouvernement d'Egor Gaidar. Il démissionne en 1994 et se fait élire à la Douma.

Affaires
En 1994, il fonde la première banque d'investissement russe. Il siège au conseil d'administration de plusieurs grandes entreprises, dont Gazprom, Sberbank, .

Mort
Boris Fiodorov meurt le  dans une clinique de Londres, des suites d'un accident vasculaire cérébral ayant lieu quelques semaines plut tôt. Il est enterré au cimetière Troïekourovskoïe.

Références

Liens externes

Économiste russe du XXe siècle
Personnalité politique russe
Ministre russe des Finances
Naissance en février 1958
Naissance à Moscou
Décès en novembre 2008
Décès à Londres
Décès à 50 ans
Mort d'un accident vasculaire cérébral
Personnalité inhumée au cimetière Troïekourovskoïe
Membre de la première Douma d'État
Membre de la deuxième Douma d'État
Naissance en RSFS de Russie


text:
А

 Абалакін Віктор Кузьмич (* 1930, Одеса) — радянський астроном
 Аббот Чарльз Грілі (або Еббот; 1872—1973) — американський астроном
 Абетті Антоніо (1846—1928) — італійський астроном
 Абетті Джорджо (1882—1982) — італійський астроном, син Антоніо Абетті
 Абу-л-Вафа (940—998) — арабський астроном і математик з Хорасану
 Агекян Татеос Артемійович (1913—2006) — радянський астроном
 Адамс Джон Кауч (1819—1892) — англійський астроном, математик і механік
 Адамс Волтер Сідні (1876—1956) — американський астроном
 Ак Маргеріта (1922—2013) — італійський астроном
 Аксьонов Євген Петрович (1933—1995) — радянський астроном
 Аксентьєва Зінаїда Миколаївна (1900—1969) — український радянський геофізик
 Аль-Баттані (858—929) — арабський астроном і математик
 Аль-Біруні (973—1048) — хорезмський вчений-енциклопедист
 Аллер Лоуренс Г'ю (1913—2003) — американський астроном
 Альбицький Володимир Олександрович (1891—1952) — радянський астроном
 Альфвен Ганнес Олоф Госта (1908—1995) — шведський фізик і астроном, лауреат Нобелівської премії з фізики 1970 року за внесок у розвиток магнітогідродинаміки
 Амбарцумян Віктор Амазаспович (1908—1996) — радянський астрофізик
 Анаксагор (бл. 500—428 до н. е.) — давньогрецький філософ, математик, астроном
 Анаксимандр (бл. 610 до н. е.— 546 до н. е.) — старогрецький математик і філософ
 Ангстрем Андерс Йонас (1814—1874) — шведський астрофізик, один із засновників спектрального аналізу
 Андуає Анрі (1862—1929) — французький астроном і математик
 Антоніаді Ежен Мішель (1870—1944) — французький астроном грецького походження
 Араго Домінік Франсуа Жан́ (1786—1853) — французький учений і політичний діяч каталонського походження
 Аргеландер Фрідріх Вільгельм Август (1799—1875) — німецький астроном
 д'Ареццо Рісторо — італійський історик, астроном 13 століття, ченець
 Арреніус Сванте (1859—1927) — шведський фізик, хімік та астрофізик
 Аріабхата, також Аріабата (476—550) — індійський астроном і математик
 Аристарх Самоський (бл.310 до н. е. — бл.230 до н. е.) — давньогрецький астроном
 Аристотель (384 до н. е. — 322 до н. е.) — давньогрецький вчений-енциклопедист, філософ і логік
 Армстронг Ніл Олден (*1930) — американський астронавт, командир «Аполлона-11», який виконав політ на Місяць
 Аро Гільєрмо (1913—1988) — мексиканський астроном
 д'Аррест Генріх Луї (1822—1875) — німецький і данський астроном
 Ас-Суфі (903—986) — арабський астроном, автор каталогу 1017 зір
 Астапович Ігор Станіславович (1908—1976) — радянський астроном
 Ат-Тусі(1201—1274) — перський учений-енциклопедист
 Ауверс Артур Юліус Георг Фрідріх (1838—1915) — німецький астроном

Б

 Бааде Вільгельм Генріх Вальтер (1893—1960) — німецький астроном
 Бабаджанов Пулат Бабаджанович (*1930) — радянський астроном, академік АН Таджикистану
 Баєр Йоганн (; 1572—1625) — німецький астроном і юрист
 Байї Жан-Сільвен (1736—1793) — діяч французької революції 1789—1793, астроном
 Балясний Василь Олександрович (1862—1911) — український фізик, астроном, громадський діяч, редактор газети «Полтавський вісник»
 Баклунд Оскар Андрійовичд (1846—1916) — шведський і російський астроном
 Банахевич Тадеуш (1882—1954) — польський астроном і математик
 Барабашов Микола Павлович (1894—1971) — український астроном, академік АН УРСР
 Барнард Едвард Емерсон (1857—1923) — американський астроном
 Бархатова Клавдія Олександрівна (1917—1990) — радянський російський астроном
 Баттіста Річчолі Джованні (1598—1671) — італійський астроном
 Батраков Юрій Васильович (*1926) — радянський астроном і механік
 Бейлі Франсис (1774—1844) — англійський астроном
 Бєлопольський Аристарх Аполлонович (1854—1934) — російський і радянський астрофізик
 Бєлявський Сергій Іванович (1883—1953) — радянський астроном
 Бербідж Джеффрі Рональд (*1925) — англійський астроном
 Бербідж Елінор Маргарет (*1919) — англійський астроном, дружина Джеффрі Бербіджа
 Бернгем Шерберн Веслі (1838—1921) — американський астроном
 Бессель Фрідріх Вільгельм (1784—1846) — німецький астроном, математик і геодезист
 Бечварж Антонін (1901—1965) — чеський метеоролог і астроном
 Білз Карлайл Сміт (1899—1979) — канадський астроном
 Бірман Людвиг Франц Бенедикт (1907—1986) — німецький астроном
 ван Бісбрук Джордж (1880—1974) — бельгійсько-американський астроном
 Блаау Адріан (*1914) — голландський астроном
 Блажко Сергій Миколайович (1870—1956) — радянський астроном
 Бобровников Микола Федорович (1896—1988) — американський астроном українського походження
 Бовен Айра Спрейг (1898—1973) — американський фізик і астроном
 Богородський Олександр Федорович (1907—1984) — радянський астроном
 Боде Йоганн Елерт (1747—1826) — німецький астроном
 Бок Барт Ян (1906—1983) — американський астроном
 Болтон Джон Гейтенбі (1922—1993) — британсько-встралійський астроном
 Бонд Джордж Філліпс (1825—1865) — американський астроном, син Вільяма Кренч Бонда
 Бонд Вільям Кренч (1789—1859) — американський астроном, засновник Гарвардської обсерваторії
 Бонєв Нікола Іванов (1898—1979) — болгарський астроном
 Бореллі Альфонс Луї Ніколя (1842—1926)) — французький астроном.
 ван ден Бос Віллем Гендрик (1896—1974) — нідерландський астроном
 Босс Льюїс (1846—1912) — американський астроном
 Бошкович Руджер Йосип (1711—1787) — хорватський натурфілософ, математик і астроном
 Боярчук Олександр Олексійович (*1931) — радянський і російський астроном
 Браге Тихо (1546—1601) — данський астроном, астролог і алхімік
 Братійчук Мотря Василівна (1927—2001) — український астроном, професор кафедри оптики Ужгородського університету
 Брадлей Джеймс (1693—1762) — англійський астроном
 Брамагупта (Брахмагупта; *598 — †668) — індійський математик і астроном.
 Брауде Семен Якович (1911—2003) — український радіофізик і радіоастроном
 Браун Роберт Генбері (1916—2002) — англо-австралійський радіоастроном і фізик
 Браун Ернест Вільям (1866—1938) — англо-американський астроном і математик
 Брауер Дірк (1902—1966) — голландсько-американський астроном
 Бредіхін Федір Олександрович (1831—1904) — російський астроном
 Брукс Вільям Роберт (1844—1922) — американський астроном
 Брумберг Віктор Олександрович (*1933) — радянський астроном
 Бруно Джордано (1548—1600) — італійський філософ, математик, астроном і поет
 Брюс Яків Вилимович (1669—1735) — російський державний діяч, військовий і вчений
 Бугославська Євгенія Яківна (1899—1960) — радянський астроном
 Бебкок Горес Велкам (1912—2003) — американський астроном, син Г. Д. Бебкока
 Бебкок Гарольд Ділос (1882—1968) — американський астроном

В

 Ван-Аллен Джеймс Альфред (1914—2006) — американський фізик і астрофізик, відомий відкриттям радіаційних поясів Землі
 Ван-Бісбрук Джордж (1880—1974) — бельгійсько-американський астроном
 Ваніні Джуліо Чезаре (1585—1619) — італійський філософ-пантеїст, прихильник учення Миколи Коперника
 Вашакідзе Михайло Олександрович (1909—1956) — грузинський радянський астроном
 Виноградов Олександр Павлович (1895—1975) — радянський геохімік, віце-президент АН СРСР
 Вільдт Руперт (1905—1976) — німецько-американський астроном
 Вільєв Михайло Анатолійович (1893—1919) — російський астроном
 Вільсон Роберт Вудро (1936) — американський фізик і радіоастроном
 Віппл Фред Лоуренс (1906—2004) — американський астроном
 Віткевич Віктор Вітольдович (1917—1972) — радянський радіоастроном
 Вишневський Вікентій Карлович (1781—1855) — російський астроном і картограф
 де Вокулер Жерар Анрі (1918—1995) — французький астроном
 Вольф Максиміліан Франц Йозеф Корнеліус, або Макс Вольф (1863—1932) — німецький астроном
 Вольф Рудольф (1816—1896) — швейцарський астроном, фахівець з дослідження сонячних плям і з історії астрономії
 Воронцов-Вельямінов Борис Олександрович (1904—1994) — радянський астроном, член-кореспондент Академії педагогічних наук СРСР
 Ворошилова-Романська Софія Василівна (1886—1969) — радянський астроном.
 Востоков Іван Анатолійович (1840—1898) — російський астроном
 Всехсвятський Сергій Костянтинович (1905—1984) — радянський астроном
 Вуллі Річард (1906—1986) — англійський астроном
 Вяйсяля Ірйо (1891—1971) — фінський астроном і геодезист

Г

 Габбл Едвін Павелл (1889—1953) — американський астроном; дослідник галактик
 Гаврилов Ігор Володимирович (1928—1982) — радянський астроном
 Гагарін Юрій Олексійович (1934—1968) — перший у світі космонавт
 Гаґґінс Вільям (1824—1910) — англійський астроном
 Газе Віра Федорівна (1899—1954) — радянський астроном
 Гайнд Джон Рассел (1823—1895) — англійський астроном
 Галілей Галілео (1564—1642) — італійський мислитель, засновник класичної механіки, фізик, астроном, математик, один із засновників сучасного експериментально-теоретичного природознавства, поет і літературний критик
 Галлей Едмонд (1656—1742) — англійський астроном і геофізик
 Гамов Джордж (Георгій Антонович) (1904—1968) — американський фізик-теоретик, космолог
 Ганзен Петер Андреас (1795—1874) — дансько-німецький астроном і геодезист
 Ганський Олексій Павлович (1870—1908) — російський астроном
 Гардінг Карл Людвіг (1765—1834) — німецький астроном
 Гартман Йоганнес Франц (1865—1936) — німецький, згодом аргентинський астроном
 де Гаспаріс Аннібале (1819—1882) — італійський астроном
 Гассенді П'єр (1592—1655) — французький філософ, астроном, математик и механік
 Гаус Карл Фрідріх (1777—1855) — німецький математик, фізик, геодезист та астроном
 Гевелій Ян (1611—1687) — польський астроном
 Гедеонов Дмитро Данилович (1854—1908) — російський геодезист і астроном
 Гей Джеймс Стенлі (1909—2000) — англійська радіоінженер, один з піонерів радіоастрономії
 Гейл Джордж Еллері (1868—1938) — американський сонячний астроном
 Гекман Отто (1901—1983) — німецький астроном
 Гераклід Понтійський (IV ст. до н. е.) — давньогрецький філософ, космолог і історик, автор багатьох творів з етики
 Герасименко Світлана Іванівна (1945 —) — український і таджицький астроном, відкривач комети Чурюмова-Герасименко
 Герасимович Борис Петрович (1889—1937) — український радянський астроном, астрофізик
 Гербіґ Джордж Говард (1920—2013) — американський астроном
 Герцшпрунг Ейнар (1868—1921) — данський астроном
 Гершберг Роальд Євгенович (*1933) — радянський астроном
 Гершель Вільям (Фридрих Вильгельм) (1738—1822) — англійський астроном німецького походження, композитор
 Гершель Джон Фредерік Вільям (1792—1871) — англійський математик, астроном, хімік, фотограф, ботанік, син Вільяма Гершеля
 Гершель Кароліна Лукреція (1750—1848) — англійський астроном, сестра і помічниця Вільяма Гершеля
 Гипатія (Іпатія з Александрії) (370—415) — філософ, математик і астроном
 Гілтнер Вільям Альберт (1914—1991) — американський астроном
 Гінзбург Віталій Лазарович (1916—2009) — радянський і російський фізик-теоретик, лауреат Нобелівської премії з фізики (2003)
 Гіппарх (близько 190 до н. е. — після 126 до н. е.) — давньгрецький астроном
 Глазенап Сергій Павлович (1848—1937) — російський і радянський астроном
 Гневишев Мстислав Миколайович (1914—1992) — радянський астроном
 Го Шоуцзин
 Годдард Роберт Гатчинз (1882—1945) — американський фізик і інженер, один з піонерів ракетної техніки
 Гокінг Стівен (*1942) — британський фізик-теоретик, астрофізик
 Голдберг Лео (1913—1987) — американський астроном
 Голіцин Георгій Сергійович (*1935) — російський радянський геофізик і астроном
 Гольмберг Ерік Бертиль (1908—2000) — шведський астроном
 Горбацький Віталій Герасимович (1920—2005) — радянський астроном
 Горрокс Джерімая (1618—1641) — англійський астроном
 Гоффмейстер Куно (1892—1968) — німецький астроном
 Гребеников Євген Олександрович (*1932) — радянський астроном
 Грінстейн Джессі Леонард (1909—2002) — американський астроном
 Гулд Бенджамін Апторп (1824—1896) — американський астроном
 ван де Гулст Гендрик Кристофель (1918—2000) — голландський астроном
 Гуртовенко Ернест Андрійович (1928—1994) — провідний спеціаліст у галузі фізики Сонця, професор, доктор фізико-математичних наук, один із перших наукових співробітників Головної астрономічної обсерваторії НАН України
 Гусєв Матвій Матвійович (1826—1866) — російський астроном
 Гутник Пауль (1879—1947) — німецький астроном
 Г'юїш Ентоні (1924) — англійський радіоастроном, нобклівський лауреат 1974 за відкриття пульсарів
 Гюйгенс Християн (1629—1695) — нідерландський фізик, механік, математик і астроном

Ґ

 Ґалле Йоганн Готфрид (1812—1910) — німецький астроном
 Ґілл Девід (1843—1914) — шотландський астроном
 Ґіно Бернар (*1925) — французький астроном
 Ґолд Томас (1920—2004) — австрійсько-американський астроном
 Ґрем-Сміт Френсіс (*1923) — англійський астроном
 Ґудрайк Джон (1764—1786) — англійський астроном

Д
 Д'Азамбюжа Люсьєн Анрі (1884—1970) — французький астроном
 Д'Аламбер Жан Лерон (1717—1783) — французький енциклопедист, фізик, математик, астроном
 Д'Аррест Генріх Луї (1822—1875) — німецький і данський астроном
 Данжон Андре Луїс (1890—1967) — французький астроном
 Дарвін Джордж Говард (1845—1912) — англійський астроном і математик, син Чарльза Дарвіна
 Де Сіттер Віллем (1872—1934) — голландський астроном
 Де Ягер Корнеліс (*1921) — голландський астроном
 Дейч Армін Джозеф (1918—1969) — американський астроном
 Дейч Олександр Миколайович (1899—1986) — радянський астроном
 Декарт Рене (Картезій) (1596—1650) — французький філософ, фізик, фізіолог, математик, астроном
 Деламбр Жан Батист (1749—1822) — французький астроном і геодезист
 Деландр Анрі Александр (1853—1948) — французький астроном
 Деліль Жозеф Нікола (1688—1768) — французький астроном і картограф
 Делоне Шарль Ежен (1816—1872) — французький астроном і математик
 Дельпорт Ежен Жозеф (1882—1955) — бельгійський астроном
 Детре Ласло (1906—1974) — угорський астроном
 Джакконі Ріккардо (*1931) — американський астрофізик
 Джеффріс Гарольд (1891—1989) — англійський геофізик, метеоролог, астроном, математик і статистик
 Джинс Джеймс Гопвуд (1877—1946) — англійський астроном, фізик і математик
 Джой Альфред Гаррісон (1882—1973) — американський астроном
 Джонсон Гарольд Лестер (1921—1980) — американський астроном
 Джонс Гарольд Спенсер (1890—1960) — англійський астроном
 Джексон Джон (1887—1958) — шотландський астроном
 Джунь Йосип Володимирович (1940-) — український математик, геодезист та астроном
 Диченко Михайло Петрович (1863—1932) — український радянський астроном
 Днепровський Микола Іванович (1887—1944) — радянський астроном
 Добровольський Олег Васильович (1914—1989) — радянський астроном
 Дольфюс Одуен Шарль (1924—2010) — французький астроном
 Домбровський Віктор Олексійович (1913—1972) — радянський астроном
 Донаті Джованні Баттиста (1826—1873) — італійський астроном
 Доннер Андерс Северин (1854—1938) — фінський астроном
 Драшусов Олександр Миколайович (1816—1890) — російський астроном і літератор
 Дреєр Йоган Людвіг Еміль (1852—1926) — ірландський астроном данського походження
 Дрейпер Генрі (1837—1882) — американський астроном
 Дрогобич Юрій (Котермак) (1450—1494) — український філософ, астроном, астролог, перший український доктор медицин
 Дубошин Георгій Миколайович (1904—1986) — радянський астроном
 Дубяго Дмитро Іванович (1849—1918) — російський астроном
 Дубяго Олександр Дмитрович (1903—1959) — російський радянський астроном
 Дьоллен Вільгельм Карлович (1820—1897) — російський астроном

Е
 Евдокс Кнідський (бл.408 до н. е. — бл. 355 до н. е.) — давньогрецький математик і астроном
 Евктемон (бл. 430 до н. е.) — давньогрецький астроном
 Еддінгтон Артур Стенлі (1882—1944) — англійський астрофізик
 Ейгенсон Моріс Семенович (1906—1962) — радянський астроном
 Ейткен Роберт Грант (1864—1951) — американський астроном
 Ейлер Леонард (1707—1783) — швейцарський математик, фізик та астроном
 Ейнасто Яан Ельмарович (1929) — естонський астроном
 Ейнштейн Альберт
 Ейхгорн Генріх Карл (1927—1999) — австрійський і американський астроном
 Елліот Джеймс (1943—2011) — американський астроном
 Еллісон Мервін Арчдел (1909—1963) — ірландський астроном
 Емден Роберт (1862—1940) — швейцарський астрофізик
 Енгельгардт Василь Павлович (1828—1915) — російський астроном і громадський діяч
 Енке Йоганн Франц (1791—1865) — німецький астроном
 Епік Ернст Юліус (1893—1985) — естонський астроном
 Ератосфен (бл. 275—194 до н. е.) — давньогрецький вчений
 Ері Джордж Бідделл (1801—1892) — англійський астроном

Є
 Єртов Іван Данилович (1777—1828) — російський письменник і аматор-астроном

Ж
 Жансен П'єр Жюль Сезар
 Жардецький Венчеслав Сигизмундович (1896—1962) — вчений в галузі астрономії, небесної механіки та геофізики (США)
 Железняков Володимир Васильович
 Жонголович Іван Данилович
 Журавльова Людмила Василівна (1946-) — відомий радянський та український астроном

З
 Занстра Герман (1894—1972) — голландський астроном
 Звєрєв Митрофан Степанович (1903—1991) — радянський астроном і астрометрист
 Зелігер Гуґо (1849—1924) — німецький астроном
 Зельдович Яків Борисович (1914—1987) — радянський фізик, фізико-хімік та астрофізик
 Зельманов Абрам Леонідович (1913—1987) — радянський астроном
 Зонн Влодзімеж (1905—1975) — польський астроном

І
 Ібн ал-Хайсам
 Ібн Юніс
 Іванов Олександр Олександрович
 Іванов Всеволод Володимирович
 Івановська Вільгельміна
 Ідельсон Наум Ілліч
 Ідліс Григорій Мойсейович
 Ікаунієкс Яніс Янович
 Іннес Роберт Торберн Ейтон
 Іноходцев Петро Борисович
 Іоаннісіані Баграт Костянтинович
 Ісленьєв Іван Іванович
 І Сінь

Й

К
 Каврайський Володимир Володимирович (1884—1954) — російський радянський астроном, геодезист і картограф
 Казаков Сергій Олексійович (1873—1936) — російський і радянський астроном
 Казимирчак-Полонська Олена Іванівна
 Каліпп Кізікський (370 до н. е.—300 до н. е.) — давньогрецький астроном
 Камінський Міхал (1879—1973) — російський і польський астроном
 ван де Камп Пітер (1901—1995) — голландський і американський астроном
 Кант Іммануїл (1724—1804), німецький філософ, космогоніст
 Каплан Самуїл Аронович (1921—1978) — радянський астроном
 Каптейн Якобус Корнеліус (1851—1922) — голландський астроном
 Кардашов Микола Семенович (*1932) — російський астроном
 Карл Вільгельм Валентинер (1845—1931) — німецький астроном
 Кассегрен Лоран (1629—1693) — французький католицький священик і фізик; запропонував оптичну схему телескопа, що носить його ім'я
 Кассіні Джовані Доменіко (1625—1712) — італо-французький астролог, астроном і інженер
 Кассіні Жак (1677—1756), французький астроном, син Джованні Доменіко Кассіні
 Келдиш Мстислав Всеволодович (1911—1978) — радянський математик та механік, головний теоретик космонавтики
 Кемпбелл Вільям Воллес (1862—1938) — американський астроном
 Кеннон Енні Джамп (1863—1941) — американський астроном
 Кеплер Йоганн (1571—1630) — німецький філософ, математик, астроном, астролог і оптик
 Керес Гаральд (*1912) — естонський і радянський фізик і астроном
 Керрінгтон Річард Кристофер (1826—1875) — англійський астроном
 Кертіс Гебер (1872—1942) — американський астроном
 Кілер Джеймс Едвард (1857—1900) — американський астрофізик
 Кімура Хісасі (1870—1943) — японський астроном
 Кіппер Аксель Янович (1907—1984) — естонський радянський астроном
 Кирик Новгородець
 Кірквуд Даніел (1814—1895) — американський астроном
 Кірхгоф Густав Роберт (1824—1887) — німецький фізик, оптик і астрофізик, заклав основи спектрального аналізу
 Кларк Алван (1804—1887) — американський конструктор-оптик і астроном
 Кларк Алван Грейам
 Кларк Джордж Бассетт
 Клейн Герман Йозеф (1844—1914) — німецький астроном і метеоролог
 Клеменс Джералд Моріс (1908—1974) — американський астроном
 Клеро Алексіс Клод (1713—1765) — французький математик, геометр, астроном і геодезист
 Климишин Іван Антонович (*1933) — український і радянський астроном
 Ковалевська Софія Василівна
 Ковалевський Жан
 Ковальський (Войтехович) Маріан Альбертович
 Коджа Жером(1849—1919) французький астроном корсиканського походження.
 Козирєв Микола Олександрович (1908—1983) — радянський астроном-астрофізик
 Койпер Джерард Петер (1905—1973) — нідерландський і американський астроном
 Комас Сола Хосе (1868—1937) — іспанський каталонський астроном
 Кононович Олександр Костянтинович (1850—1910) — український астроном
 Копал Зденек
 Коперник Микола
 Копилов Іван Михейович
 Корольов Сергій Павлович
 Кортацці Іван Єгорович (1837—1903) — український астроном часів Російської імперії
 Костинський Сергій Костянтинович
 Котельников Володимир Олександрович
 Красовський Феодосій Миколайович
 Крат Володимир Олексійович
 Кресак Любор
 Крінов Євген Леонідович (1906—1984) — радянський дослідник метеоритів
 Крістіансен Вілбер Норман (1913—2007) — австралійський астроном
 Крилов Олексій Миколайович
 Ксантакіс Янніс Нікіта
 Кудер Андре Жозеф Александр
 Кузмін Григорій Григорович
 Кузьмін Аркадій Дмитрович
 Кукаркін Борис Васильович
 Кулик Леонід Олексійович
 Куликов Дмитро Кузьмич
 Куликов Костянтин Олексійович
 Куликовський Петро Григорович

Л
 Лавелл Бернард (*1913) — англійський астроном
 Лагранж Жозеф Луї (1736—1813) — італійський математик, фізик і астроном
 Лакайль Нікола Луі (1713—1762) — французький астроном, геодезіст та картограф
 Лаланд Жозеф Жером ле Франсуа (1732—1807) — французький астроном
 Лальман Андре (1904—1978) — французький астроном
 Ламберт Йоганн Генріх (1728—1777) — німецький фізик, астроном, математик і філософ
 Ламонт Йоганн (1805—1879) — німецький астроном і геофізик
 Лаплас П'єр Симон (1749—1827) — французький математик і астроном
 Ласселл Вільям (1799—1880) — англійський астроном
 Лебединський Олександр Гнатович (1913—1967) — радянський астрофізик
 Левер'є Урбен Жан Жозеф (1811—1877) — французький астроном
 Левін Борис Юлійович (*1912) — радянський астроном
 Левицький Григорій Васильович (1852—1917) — російський астроном
 Леду Поль (1914—1988) — бельгійський астроном
 Лейтен Віллем Якоб (1899—1994) — голландсько-американський астроном
 Лексель Андрій Іванович (Anders Johan Lexell; 1740—1784) — щведсько-російський астроном, математик і фізик
 Леметр Жорж (1894—1966) — бельгійський католицький священик, астроном і математик
 Лемох Іґнац (Lemoch Ignác Vojtěch; (1802—1875) — чеський і австрійський математик, астроном і геодезист
 Ленглі Семюел (1834—1906) — американський астроном, фізик і піонер авіації
 Леонов Олексій Архипович
 Липський Юрій Наумович (1909—1978) — радянський астроном
 Лівітт Генрієтта Свон (1868—1921) — американський астроном
 Ліндблад Бертіл (1895—1965) — шведський астроном
 Лінк Франтішек (1906—1984) — чеський астроном
 Лінник Володимир Павлович (1889—1984) — радянський оптик
 Ліо Бернар (1897—1952) — французький астроном
 Літнарович Руслан Миколайович (1947 —) — український геодезист, астроном, математик, фізик, педагог, доктор технічних наук
 Літтлтон Раймонд Артур (1911—1995) — англійський астроном
 Літтров Йозеф Йоганн (1781—1840) — австрійський астроном
 Лобачевський Микола Іванович
 Ловелл Персівал (1855—1916) — американський астроном
 Лок'єр Джозеф Норман (1836—1920) — англійський астроном
 Ломоносов Михайло Васильович
 Лоран Жозеф Жан П'єр — французький астроном
 Лундмарк Кнут Еміль (1889—1958) — шведський астроном
 Людендорф Фрідріх Вільгельм Ганс (1873—1941) — німецький астроном

М
 ван Маанен Адріан (1884—1946) — нідерландсько-американський астроном
 Маєр Тобіас Йоганн (1723—1762) — німецький астроном
 Маєр Християн (1719—1783) — німецький астроном
 Мак-Келлар Ендрю (1910—1960) — канадський астроном
 Мак-Крі Вільям Гантер (1904—1999) — англійський астроном і математик
 Мак-Лафлін Дін Бенджамін (1901—1965) — американський астроном
 Максутов Дмитро Дмитрович (1896—1964) — радянський вчений, фахівець у галузі астрономічної оптики
 Марій Симон (1573—1624) — німецький астроном
 Маркарян Веніамін Егішевич (1913—1985) — вірменський радянський астроном
 Марков Олександр Володимирович (1897—1968) — радянський астроном
 Маров Михайло Якович (*1933) — радянський астроном
 Марсден Браян Джеффрі (*1937) — англо-американський астроном
 Мартинов Дмитро Якович (1906—1989) — радянський астроном
 Масевич Алла Генріхівна (1918—2008) — радянський астроном і геодезист
 Маскелайн (Мескілін) Невіл (1732—1811) — англійський астроном
 Медлер Йоганн Генріх (1794—1874) — німецький астроном
 Мейолл Ніколас Ульріх (1906—1993) — американський астроном
 Мелькіор Поль (1925—2004) — бельгійський астроном
 Мельников Олег Олександрович (1912—1982) — радянський астроном
 Мензел Дональд Говард (1901—1976) — американський астроном
 Меррілл Пол Віллард (1887—1961) — американський астроном
 Мессьє Шарль (1730—1817) — французький астроном
 Метон Афінський (460 до н. е. — рік смерті невідомий) — давньогрецький астроном і математик
 Миланкович Милутин (1879—1958) — сербський інженер, кліматолог, геофізик, астроном і математик
 Михайлов Олександр Олександрович (1888—1983) — російський астроном і гравіметрист
 Міллс Бернард Ярнтон (*1920) — австралійський астроном
 Мілн Едвард Артур (1896—1950)) — англійський астроном і математик
 Мінковський Рудольф Лео Бернард (1895—1976) — німецько-американський астроном
 Міннарт Марсел Гіллес Йозеф (1893—1970) — бельгійський і голландський астроном
 Моїсєєв Микола Дмитрович (1902—1955) — радянський астроном
 Молоденський Михайло Сергійович (1909—1991) — радянський геофізик, геодезист і гравіметрист
 Морган Вільям Вілсон (1906—1994) — американський астроном
 Морі Антонія Каетана (1866—1952) — американський астроном, орнітолог і натураліст
 Мопертюї П'єр Луї(1698—1759) — французький астроном та геодезист.
 Мороз Василь Іванович (р1931-2004) — радянський і російський астроном
 Морозов Микола Олександрович (1854—1946) — російський революційний народник, учений, письменник
 Мультон Форест Рей (1872 −1952) — американський астроном
 Мур-Сіттерлі Шарлотта Емма (1898—1990) — американський астрофізик
 Мустель Евальд Рудольфович (1911—1988) — радянський астроном

Н
 Наан Густав Йоганнович (1919—1994) — радянський естонський філософ, фізик і космолог
 Немиро Андрій Антонович (1909—1995) — радянський астроном
 Неуймін Григорій Миколайович (1886—1946) — радянський астроном
 Нефедьєв Анатолій Олексійович (1910—1976) — радянський астроном
 Нікольський Геннадій Михайлович (1929—1982) — радянський астроном
 Ніколсон Сет Барнз (1891—1963) — американський астроном
 Никонов Володимир Борисович (1905—1987) — радянський астроном
 Новиков Ігор Дмитрович (1935) — радянський російський астрофізик-теоретик і космолог
 Новопашенний Борис Володимирович (1891—1975) — радянський український астроном-астрометрист
 Нумеров Борис Васильович (1891—1941) — радянський російський астроном
 Ньюкомб Саймон (1835—1909) — американський астроном, математик і економіст
 Ньютон Ісаак (1643—1727) — англійський фізик, математик, механік, оптик і астроном
 Нюрен Магнус (1837—1921) — шведський і російський астроном

О
 Огородников Кирило Федорович (1900—1985) — радянський астроном
 Ольберс Генріх Вільгельм (1753—1840) — німецький астроном
 Омаров Тукен Бігалійович ((*1935) — радянський і казахський астроном
 Оорт Ян Гендрик (1900—1992) — нідерландський астроном
 Оппольцер Теодор (1841—1886) — австрійський астроном, геодезист і гравіметрист
 Орлов Олександр Якович (1880—1954) — український радянський астроном
 Орлов Сергій Володимирович (1880—1958) — російський і радянський астроном
 Осіпов Олександр Кузьмович (1920—2004) — радянський астроном
 Отерма Люсі (1915—2001) — фінський астроном

П
 Павлов Микола Никифорович (1902—1985) — радянський астроном
 Паліза Йоганн (1848—1925) — австрійський астроном
 Паннекук Антон (1873—1960) — нідерландський астроном і теоретик марксизму
 Папалексі Микола Дмитрович (1880—1947) — фізик, основоположник радянської радіоастрономії
 Паренаго Павло Петрович (1906—1960) — радянський астроном
 Парійський Микола Миколайович (1900—1996) — радянський геофізик і астроном
 Парійський Юрій Миколайович (1932) — радянський радіоастроном
 Паркер Юджин Ньюмен (* 1927) — американський астрофізик
 Парсонс Вільям, третій лорд Росс (1800—1867) — ірландський астроном
 Пейн-Гапошкіна Сесілія Геліна (1900—1979) — американський астроном
 Пекер Жан-Клод (1923—2020) — французький астроном
 Пензіас Арно Елан (*1933) — американський астрофізик, нобелівський лауреат з фізики (1978) за виявлення реліктового випромінювання
 Перевощиков Дмитро Матвійович (1788—1880) — російський астроном і математик
 Перек Любош (1919—2020) — чеський астроном
 Перепьолкін Євген Якович (1906—1938) — радянський астроном
 Перрайн Чарлз Діллон (1867—1951) — американо-аргентинський астроном
 Петерс Християн Август Фрідріх (1806—1880) — німецький астроном і геоднзист
 Петрі Роберт Метвен (1906—1966) — канадський астроном
 Петров Борис Миколайович (1913—1980) — радянський вчений у галузі автоматичного управління
 Петтіт Едісон (1889—1962) — американський астроном
 Піацці Джузеппе (1746—1826) — італійський астроном
 Піґотт Едвард (1753 −1825) — англійський астроном
 Піз Френсіс Ґледгейм (1881—1938) — американський астроном
 Пікар Жан (1620—1682) — французький астроном
 Пікельнер Соломон Борисович
 Пікерінг Вільям Гейвард (1910—2004) — американський фізик і астроном новозеландського походження, конструктор міжпланетних станцій
 Пікерінг Вільям Генрі (1858—1938) — американський астроном, ьрат Едварда Чарлза
 Пікерінг Едвард Чарлз (1846—1919) — американський астроном, брат Вільяма Генрі
 Піфагор Самосський — давньогрецький філософ
 Пласкетт Джон Стенлі (1865—1941) — канадський астроном
 Пласкетт Гаррі Гемлі (1893—1980) — канадсько-британський астроном, син Джона Стенлі Пласкетта
 Платон (427 до н. е. — 347 або 348 до н. е.) — давньогрецький мислитель
 Почобут-Одляницький Мартин (1728—1810) — білоруський і литовський просвітник, астроном, математик, ректор Головної Віленськой школи (1780—1803).
 Поґсон Норман Роберт (1829—1891) — англійський астроном
 Подобєд Володимир Володимирович (1918—1992) — радянський астроном
 Позі Джозеф Лейд (1908—1962) — австралійський інженер, радіофізик і радіоастроном
 Пономарьов Микола Георгійович (1900—1942) — радянський оптик, конструктор астрономічних інструментів
 Прейпич Микола Христофорович (1896—1946) — радянський астроном-метролог
 Птолемей Клавдій (близько 87 — 165) — давньогрецький вчений (математик, астроном, географ, астролог)
 Пуанкаре Анрі (1854—1912) — французький математик, фізик, філософ і теоретик науки
 Пурбах Георг (1423—1461) — австрійський астроном і математик

Р
 Райл Мартін (1918—1984) — британський радіоастроном, нобелівський лауреат з фізики (1974)
 Райт Вільям Геммонд (1871—1959) — американський астроном
 Расселл Генрі Норріс (1877—1957) — американський астрофізик
 Ребер Ґроут (1911—2002) — американський радіоінженер, один з засновників радіоастрономії
 Реґіомонтан (справжнє ім'я Йоганн Мюллер, 1436—1476) — німецький астроном і математик
 Редмен Родерик Олівер (1905—1975) — англійський астроном
 Ренц Франц Францевич (1860—1942) — російський астроном
 Ремер Оле Крістенсен (1644—1710) — данський астроном, перший виміряв швидкість світла
 Рибка Еугеніуш (1898—1988) — польський астроном
 Рігіні Гульєльмо (1908—1978) — італійський астроном
 Рійвес Володимир Густавович (1916—1978) — естонський і радянський астроном
 Ріхтер Ніколаус Беньямин (1910—1980) — німецький астроном
 Річі Джордж Вілліс (1864—1945) — американський астроном і конструктор телескопів
 Річчолі Джованні Баттиста (1598—1671) — італійський астроном
 Таавет Роотсмяе (1885—1959) — естонський і радянський астроном
 Росселанд Свен (1894—1985) — норвезький астрофізик
 Рош Едуард Альбер (1820—1883) — французький астроном і математик
 Румовський Степан Якович (1734—1812) — російський астроном і математик
 Русин Мартин (1422—1453) — засновник кафедри астрономії Краківського університету та наукової школи, з якої вийшов Микола Коперник.

С
 Сааде Хорхе (1915—1988) — аргентинський астроном
 Саакян Гурген Серобович (1913—2000) — радянський вірменський астрофізик
 Савич Олексій Миколайович (1810—1883) — астроном, геодезист і математик
 Саган Карл Едвард (1934—1996) — американський астроном і популяризатор науки
 Сагдєєв Роальд Зіннурович (1932) — російський фізик і астрофізик
 Самойлова-Яхонтова Наталія Сергіївна (1896—1994) — радянський астроном
 Сафронов Віктор Сергійович (1917—1999) — радянський астроном
 Саха Мегнад (1893—1956) — індійський фізик і астроном
 Сведенборг Еммануїл (1688—1772) — шведський учений-природознавець і теософ
 Свінгс Поль (1906—1983) — бельгійський астроном
 Сєверний Андрій Борисович (1913—1987) — радянський астроном
 Сейферт Карл Кінан (1911—1960) — американський астроном
 Секкі Анджело (1818—1878) — італійський священик і астроном
 Семенов Леонід Іванович (1878—1965) — український радянський астроном
 Семенов Федір Олексійович (1794—1860) — російський астроном-аматор
 Сендідж Аллан Рекс (1926—2010) — американський астроном
 Сірс Фредерик Генлі (1873—1964) — американський астроном
 Сикора Йозеф (1870—1944) — російський і чеський астроном
 Симонов Іван Михайлович (1794—1855) — російський астроном
 Сироватський Сергій Іванович (1925—1979) — радянський фізик і астрофізик
 Ситинська Надія Миколаївна (1906—1974) — радянський астроном
 Скіапареллі Джованні (1835—1910) — італійський астроном
 Славенас Паулюс Вінцович (Павло Викентійович) (1901—1991) — литовський та радянський астроном
 Слайфер Весто Мелвін (1875—1969) — американський астроном
 Слонім Юдиф Мойсіївна
 Смирнова Тамара Михайлівна (1918—2001) — український астороном
 Снядецький Ян (1756—1830) — польський вчений-енциклопедист, астроном, математик, філософ
 Соболєв Віктор Вікторович (1915—1999) — радянський астрофізик
 Спітцер Лайман (1914—1997) — американський астроном і фізик
 Стаффорд Томас (1930) — американський астронавт
 Стеббінс Джоуел (1878—1966) — американський астроном, основоположник фотоелектричної астрофотометрії
 Степанов Володимир Євгенович (1913—1986) — радянський астрофізик
 Стефан Едуард Жан Марі (1837—1923) — французький астроном
 Стешенко Микола Володимирович (*1927) — український астрофізик
 Стойко Микола Михайлович (1894—1976) — українсько-французький астроном
 Стремгрен Бенгт Георг Данієль (1908—1987) — данський астроном
 Струве Василь Якович (1793—1864) — російський астроном і геодезист
 Струве Герман Оттович (1854—1920) — російський та німецький астроном
 Струве Людвіг Оттович (1858—1910) — російський астроном
 Струве Отто (1897—1963) — американський астроном, історик астрономії, педагог
 Струве Отто Васильович (1819—1905) — російський астроном
 Стренд Кай (1907—2000) — данський та американський астроном
 Стреттон Фредерик Джон Мерріан (1881—1960) — англійський астроном
 Субботін Михайло Федорович (1893—1966) — радянський астроном
 Султанов Гаджибек Фараджуллайович (1921—2008) — радянський і азербайджанський астроном
 Сюняєв Рашид Алійович (*1943) — радянський і російський астрофізик

Т
 Таузі Річард (1908—1997) — американський оптик і астроном
 Темпель Ернст Вільгельм (1821—1889) — німецький астроном і художник-графік
 Тернер Герберт Холл (1861—1930) — англійський астроном
 Тихов Гавриїл Адріанович (1875—1960) — радянський астроном
 Тіссеран Франсуа Фелікс (1845—1896) — французький астроном
 Тіциус Йоганн Даніель (1729—1796) — німецький астроном, фізик і біолог
 Томбо Клайд Вільям (1906—1997) — американський астроном
 Троїцький Всеволод Сергійович (1913—1996) — радянський радіофізик і радіоастроном
 Трюмплер Роберт Джуліус (1886—1956) — швейцарський та американський астроном
 Текері Ендрю Дейвід (1910—1978) — південноафриканський астроном

У
 Унзельд Альбрехт Отто Йоганнес (1905—1995) — німецький астрофізик
 Улугбек (1394—1449) — узбецький астроном і математик

Ф
 Фабрицій Давид (1564—1617) — німецький пастор і астроном
 Фабріціус Василь Іванович (1845—1895) — російський астроном
 Фабрі де Пейреск Ніколя-Клод (1580—1637) — французький письменник, автор багатьох творів з нумізматики, антикварної справи, природної історії, філології, астрономії.
 Фай Ерве Огюст (1814—1902) — французький астроном
 Фалес Мілетський
 Фальковський Іван Акимович, чернече ім'я Іриней (1762—1823) — український письменник, історик, математик, географ, астроном, ректор Києво-Могилянської академії, єпископ
 Фаулер Альфред (1868—1940) — англійський астроном
 Фаулер Вільям Альфред (1911—1995) — американський фізик і астрофізик, нобелівський лауреат з фізики 1983 року
 Федоренко Іван Іванович (1827—1888) — український та російський астроном
 Федоров Василь Федорович (1802—1855) — російський астроном
 Федоров Євген Павлович (1909—1986) — радянський український астроном
 Ференбак Шарль Макс (1914—2008) — французький астроном
 Фесенков Василь Григорович (1889—1972) — радянський астроном
 Фламмаріон Ніколя Каміль (1842—1925) — французький астроном і письменник
 Флоря Микола Федорович (1912—1941) — радянський астроном
 Флемстид Джон (1646—1719) — англійський астроном
 Фоґель Герман Карл (1841—1907) — німецький астроном
 Фоґель Роберт Пилипович (1859—1920) — астроном родом зі Ржищева на Київщині
 Франк-Каменецький Давид Альбертович (1910—1970) — радянський фізик і астрофізик
 Фраунгофер Йозеф (1787—1826) — німецький фізик і оптик
 Фрідман Олександр Олександрович (1888—1925) — російський і радянський математик, фізик і геофізик, творець теорії нестаціонарного Всесвіту
 Фрідман Герберт (1916—2000) — американський астроном
 Фріке Вальтер Ернст (1915—1988) — німецький астроном
 Фуко Жан Бернар Леон (1819—1868) — французький фізик і астроном

Х
 Хабібуллін Шаукат Таїпович (1915—1996) — радянський астроном
 Хаґіхара Юсуке (1897—1979) — японський астроном
 Хайкін Семен Еммануїлович
 Хандриков Митрофан Федорович (1837—1915) — російський астроном і геодезист
 Харадзе Євген Кирилович (1907—2001) — радянський грузинський астроном
 Хіраяма Кійоцуґу (1874—1943) — японський астроном
 Хладни Ернст Флоренс Фрідрих (1756—1827) — німецький фізик та дослідник метеоритів
 Холл Асаф (1829—1907) — американський астроном, відкрив супутники Марсу
 Холопов Павло Миколайович (1922—1988) — радянський астроном
 Хорезмі (близько 780 — близько 850) — великий перський математик, географ, історик та астроном

Ц
 Цандер Фрідрих Артурович (1887—1933) — радянський піонер ракетної техніки і космонавтики
 Цвіккі Фріц (1898—1974) — американський астроном швейцарського походження
 фон Цейпель Едвард Гуґо (1873—1959) — шведський астроном
 Целльнер Йоганн Карл Фрідріх (1834—1882) — німецький астроном
 Цераська Лідія Петрівна (1855—1931) — російський астроном
 Цераський Вітольд Карлович (1849—1925) — російський астроном
 Цесевич Володимир Платонович (1907—1983) — астроном родом з Києва
 Цзу Чунчжи (429—500) — китайський вчений, математик, астроном, інженер, механік, письменник
 Циммерман Микола Володимирович (1890—1942) — радянський астроном
 Цингер Микола Якович (1842—1918) — російський астроном, геодезист і картограф
 Ціолковський Костянтин Едуардович (1857—1935) — вчений-теоретик, засновник сучасної космонавтики

Ч
 Чандлер Сет Карло (1846—1913) — американський астроном
 Чандрасекар Субраманьян (1910—1995) — індійський астрофізик, нобелівський лауреат
 Чеботарьов Гліб Олександрович (1913—1975) — радянський астроном
 Ченакал Валентин Лукич (1914—1977) — радянський історик науки
 Черних Людмила Іванівна (1935 —) — український астроном
 Черних Микола Степанович (1931—2004) — український астроном
 Чжан Хен (78-139) — китайський вчений, астроном, географ, картограф, поет
 Чикін Олександр Андрійович (1865—1924) — російський оптик, художник, мандрівник
 Чорний Сергій Данилович (1874—1956) — український астроном
 Чурюмов Клим Іванович (*1937) — український астроном і дитячий письменник

Ш
 Шайн Григорій Абрамович (1892—1956) — астроном, астрофізик, фахівець з спектроскопії
 Шалонж Данієль (1895—1977) — французький астроном
 Шапошников Володимир Григорович (1905—1942) — радянський астроном
 Шарлуа Огюст (1864—1910) — французький астроном
 Шарльє Карл Вільгельм (1862—1934) — шведський астроном
 Шаронов Всеволод Васильович (1901—1964) — радянський астроном
 Шварцшильд Карл (1873—1916) — німецький астроном та фізик
 Шварцшильд Мартин (1912—1997) — американський астроном, син Карла Шварцшильда
 Швассман Арнольд (1870—1964) — німецький астроном
 Швейцер Каспар Ґоттфрід (Богдан Якович) (1816—1873) — швейцарський російський астроном
 де Шезо Жан Філіп (, 1718—1751) — швейцарський астроном та фізик
 Шейнер Христоф (1575—1650) — німецький астроном
 Шеплі Гарлоу (1885—1972) — американський астроном
 Шидловський Андрій Петрович (1818—1892) — астроном і геодезист
 Ширакаці Ананія — вірменський вчений 7 століття
 Шкловський Йосип Самуїлович (1916—1985) — радянський астрофізик
 Шлезінгер Френк (1871—1943) — американський астроном
 Шмідт Бернгард (1879—1935) — естонський оптик, винахідник оптичної схеми дзеркально-лінзового телескопа, вільного від більшості аберацій
 Шмідт Йоганн Фрідрих Юліус (1825—1884) — німецький астроном і геофізик
 Шмідт Мартен (1929) — нідерландський та американський астроном
 Шмідт Отто Юлійович (1891—1956) — радянський математик, астроном, геофізик, дослідник Арктики
 Штейнс Карл Августович (Карліс Штейнс; 1911—1983) — латвійський та радянський астроном
 Штернберг Павло Карлович (1865—1920) — російський астроном і революційний діяч
 фон Штернек Роберт Даублебски (1839—1910) — австрійський і чеський геодезист, астроном і гравіметрист.
 Шуберт Федір Іванович (Фрідрих Теодор) (1758—1825) — німецько-російський математик, астроном, геодезист і популяризатор науки
 Шульман Леонід (1936—2007) — видатний український та радянський астрофізик

Щ
 Щеглов Володимир Петрович (1904—1985) — радянський астроном

Ю
 Юнг Чарлз Огастес (1834—1908) — американський астроном

Я
 Яковкін Авенір Олександрович (1887—1974) — астроном родом з Башкирії, член-кореспондент АН УРСР
 Яцків Ярослав Степанович (1940 —) — радянський та український астроном і геодезист

Див. також

Астрономічні нагороди
 Медаль Еддінгтона
 Золота медаль Лондонського королівського астрономічного товариства
 Медаль Кетрін Брюс
 Медаль Коплі
 Премія Лаланда

Додатково
 Список математиків
 Список фізиків

Посилання

 Колчинский И. Г., Корсунь А. А., Родригес М. Г. Астрономы (Биографический справочник)  Киев, Наукова думка, 1976

Астрономи
Астрономи


text:
L'église de la Sainte Famille de Schio, en Italie, (également connue sous le nom d'église canossienne) est un bâtiment sacré situé Rue Fusinato. Elle est également connue comme sanctuaire de Sainte Bakhita, puisque Joséphine Bakhita (1869-1947) y a vécu et servi, et qu'aujourd'hui ses vestiges y sont préservés. Le couvent des religieuses canossiennes est rattaché à l'église.

Histoire
L'établissement imminent de la Congrégation canossienne des Filles de la Charité à Schio, planifié vers le milieu du  sur l'intérêt de Mgr Alessandro Garbin, a déterminé la construction de l'église de la Sainte Famille, conçue par Bartolomeo Folladore. La première pierre a été posée en juin 1850 et en deux ans, tout le dos était déjà construit. Les sœurs canossiennes sont arrivées à Schio en juillet 1864, mais elles se sont installées dans un bâtiment encore inachevé et inachevé, même rendu inutilisable par les fidèles pour des raisons de sécurité.

Le manque de sources a bloqué en fait la poursuite des travaux dans le bâtiment: ils ne reprirent qu'en 1899 sous la direction de Gioacchino, fils de Bartolomeo, l'architecte de l'église. Le bâtiment a donc été achevé en deux ans, même si la façade resta inachevée pour défaut de réalisation du pronao initialement prévu. L'église a été inaugurée en .

Le bâtiment sacré et le couvent attenant accueillaient dans la première moitié du  à Sainte Giuseppina Bakhita, béatifiée en 1992 et canonisée en 2000: à l'occasion de la béatification, la décoration intérieure de l'église a été renouvelé.

Description

Externe
L'église de la Sainte-Famille est précédée d'un petit jardin bordé d'une porte en fer battu. Le bâtiment, inspiré, même dans ses proportions, du Panthéon de Rome, a un plan central et est surmonté d'une coupole recouverte de cuivre ; sur les côtés, les corps à deux étages de la structure conventuelle se développent symétriquement, ponctués de fenêtres rectangulaires surmontées d'un fronton cintré abaissé. La façade inachevée est à l'état brut avec des tessons et des pierres apparentes où se détachent les deux niches destinées au placement de statues à côté du portail d'entrée, mais qui sont toujours restées vides: précédé d'un atrium classique, qui n'a jamais été construit.

La façade arrière présente un tympan flanqué de deux courts cloches.

Interne
Comme mentionné ci-dessus, l'église reprend les proportions du Panthéon romain, mais réduit à un tiers: elle a un diamètre de 14,5 mètres, mesure également comparée à la hauteur du dôme depuis le sol.

La construction est rythmée de quatre grandes arches égales, l'une face à l'entrée, les latérales définissant les deux autels mineurs, l'une dédiée à l' Addolorata et l'autre à Maddalena di Canossa, et enfin celle qui encadre le presbytère avec le 'autel majeur complété par un ciboire à colonnes corinthiennes. Au-dessus des arches, quatre niches accueillent autant d'épisodes évangéliques monochromes (Nativité, Présentation de Jésus au temple, Fugue en Égypte, Saint Joseph charpentier de la Sainte Famille), de Giuseppe Mincato.

Le dôme à caissons, avec une lucarne circulaire au centre, est soutenu par seize colonnes corinthiennes jumelles.

L'église abrite une urne en bronze contenant les restes de Sainte Giuseppina Bakhita et une tapisserie de 1992 représentant la béatification de Mère Bakhita. Dans le couvent adjacent, un petit musée rassemble des témoignages et des objets ayant appartenu au saint soudanais.

Notes

Voix corrélationneles

 Giuseppina Bakhita

Autres projets

Liens externes

Schio
Schio
Monument dans la province de Vicence
Pages avec des traductions non relues
Schio


text:
Miejscowości i ich części w Polsce
 Sokołówka – część miasta Polanica-Zdrój
 Sokołówka – wieś w woj. lubelskim, w pow. biłgorajskim, w gminie Frampol
 Sokołówka – część wsi Skorczyce, w woj. lubelskim, w pow. kraśnickim, w gminie Urzędów
 Sokołówka – kolonia w woj. łódzkim, w pow. tomaszowskim, w gminie Żelechlinek
 Sokołówka – część wsi Wólka Bachańska, w  woj. mazowieckim, w pow. kozienickim, w gminie Gniewoszów
 Sokołówka – część wsi Sobienie Biskupie, w  woj. mazowieckim, w pow. otwockim, w gminie Sobienie-Jeziory
 Sokołówka – część wsi Jacentów, w  woj. świętokrzyskim, w pow. koneckim, w gminie Radoszyce
 Sokołówka – część wsi Krzyżówki, w woj. wielkopolskim, w pow. kaliskim, w gminie Koźminek
 Sokołówka – osada leśna w województwie wielkopolskim, w powiecie krotoszyńskim, w gminie Krotoszyn

Miejscowości na Ukrainie

Inne
 Sokołówka – rzeka w Łodzi
 Sokołówka – szczyt w Beskidzie Małym
 Sokołówka – wieś na Białorusi, w obwodzie brzeskim, w rejonie pińskim, w sielsowiecie Waliszcze

Zobacz też
 Sokołówka-Kolonia

Przypisy


text:
RTQ is an Australian television station broadcasting in regional Queensland in Australia. The network was owned by Star Television, before being purchased by the WIN Corporation on 5 October 1988.

Network history
WIN Television Queensland started out as Darling Downs Television Limited in 1959, which was launched as a television network in 1962 as Queensland's first regional TV station, DDQ-10, broadcasting to the Darling Downs area for the first time.  SDQ-4 for the Southern Downs soon launched in 1964, and DDQ-5 was next to air later (it would later change frequencies to 5A) for Toowoomba viewers.

Rockhampton station, RTQ-7, was launched by Rockhampton Television Ltd on 7 September 1963 to serve viewers in Rockhampton and its suburbs.  Between 1968 and 1971, RTQ's viewing audience across Central Queensland considerably increased with the installation of transmitters at Cracow, Blackwater and Gladstone.  RTQ-7 began colour transmissions on 1 March 1975. Prior to aggregation, RTQ-7 produced a considerable amount of local content with programs such as The Morning Show, Feminine Touch, Claire's Corner, Wedmaier's Walkabout, Seven Days, Holiday Fun & Games, Racing Roundup and its local news service all being presented from the studio in North Rockhampton.  The other programming aired by RTQ-7 was "cherry-picked" by station management from all three metropolitan networks.

Until the 1980s, Darling Downs TV sometimes supported the Nine Network and QTQ-9, its Brisbane station, by broadcasting its newscasts on relay.  However, the station switched sympathies to Network Ten and TVQ-0 in the early part of the decade, supporting its programs and broadcasting TVQ-0's Eyewitness News on relay. It was part of the Great Eastland Television network in 1975–1987, together with NRN NRTV 11-8 Television and NEN 9-8 Television (both in New South Wales) as GET 10-4-5a. In 1976, Darling Downs TV became the first regional TV network in Australia to adopt electronic news gathering for its news service within a year after it became a color station. This was the same case for RTQ during those years as after having been a Nine News broadcaster, switched news affiliations with the Seven Network and BTQ's local newscasts via microwave relay.

Due to its purchase of Ten Brisbane (TVQ-0) in 1987 and its move to Channel 0 the next year (as Vision TV) to give way to the new Brisbane Ten (TVQ-10), it suddenly became Queensland's strongest regional TV network, even after its TVQ selloff, bringing Ten programs and Eyewitness News (later Brisbane Ten News) to the Darling Downs and Southern Downs. DDQ-10 became DDQ-0 on 10 September 1988 and its network name became Vision TV. Reflecting this was a reformat of its newscasts and news studio to that of Ten's. RTQ-7 also by then began broadcasting Ten programs in Rockhampton, after its previous commitment to BTQ-7's programs, Seven National News and State Affair.

By 1989, DDQ/SDQ joined the aggregation race, becoming Star Television. RTQ joined the network in mid-1990 and thus merged it with the Darling Downs stations.

Star Television was then purchased by WIN Television, then as a Ten affiliate for the state as it had already been decided that TNQ/FNQ (QTV 7-10) would be the Nine affiliate.

However, prior to aggregation, a deal with Nine was reached with Star TV's owners WIN Television which aligned Star TV Queensland with WIN's existing affiliation with Nine in southern NSW.  This decision effectively overturned Nine's prior arrangements with QTV, which struggled with complexity of the last minute decision, but eventually joined Network Ten as its affiliate in Nine's place.  The shock exchange of affiliation came within a week before aggregation took effect.

On New Year's Eve 1990, it became WIN Television Queensland on the first day of statewide aggregation, with the network's Rockhampton facilities used to produce local editions of  WIN News newscasts across some markets every day, including the Toowoomba edition.

New transmitting stations were also built in Townsville, Mt. Stuart, Cairns, Mackay and Maryborough in time for statewide broadcasts even before Star TV turned to the Nine Network as its affiliate, even as parts of the news service were done in Coffs Harbour in NSW, part of a failed plan to bring both Star TV and NRTV, the Ten partner for Northern NSW, together as one network for viewers in their respective areas.

In 1998, when WIN Television decided to introduce a Sunshine Coast edition of WIN News, the network decided to once again use the DDQ studio at the Toowoomba station to produce news bulletins.  From then on, the studio was used by Toowoomba-based newsreaders to read bulletins for both Toowoomba and the Sunshine Coast, while the RTQ studio in Rockhampton continued to produce bulletins for the Rockhampton, Townsville and Cairns regions.

Those arrangements continued until WIN Television introduced additional bulletins for both the Wide Bay-Burnett and Mackay regions in 2010.  The RTQ studio in Rockhampton was then used to produce bulletins for the Rockhampton, Mackay, Cairns and Sunshine Coast regions, while the DDQ studio in Toowoomba was used for the presentation of the local Toowoomba, Wide Bay-Burnett and Townsville bulletins.

In December 2011, RTQ's analogue signals in regional Queensland were turned off as part of the switchover to digital television.

In May 2012, WIN Television closed its news production studios in Rockhampton and once again ceased using the Toowoomba station for news production, making Rockhampton-based weather presenter Peter Byrne and Toowoomba sports presenter Pat O'Shea redundant.  WIN Television centralised all news production to its new Sunshine Coast studio facilities.

After relocating the remaining staff to an office in the Rockhampton CBD, WIN Television abandoned the former RTQ site in North Rockhampton in late 2012, a site which was once WIN Television's administrative and technical headquarters for the network in Queensland.  As the old building lays dormant, it has succumbed to vandals with a quarter of the building sustaining damage when a suspicious fire broke out at the site in June 2016.

In 2015, the local news service RTQ provided for the Mackay region was axed.

In 2016, WIN Television switched to Network Ten after strained affiliation relations with Nine which ended WIN and Nine's 27-year partnership and their 25-year partnership for regional Queensland. With RTQ returning to Ten affiliation after 25 years on 1 July 2016, the switch effectively reversed the 1990 decision as TNQ returned to being the Nine Network regional partner for regional viewers in Queensland.

Due to the affiliation switch, WIN Television's news service was required to be rescheduled from 7p.m. where it previously aired following Nine News Queensland, to its more traditional timeslot of 6p.m. where it is now sandwiched between Ten Eyewitness News and The Project.

Programming
WIN Television broadcasts its programming from Nine including their regional signals. WIN also broadcasts news, current affairs and sport programs such as Today Extra, Nine News, A Current Affair, Nine's Wide World of Sports, The NRL Sunday Footy Show, Sports Sunday and Today throughout this region.

RTQ simulcasts the nightly and weekday afternoon Melbourne editions of Nine News from QTQ 9 in Brisbane, along with the national bulletins and current affairs programs from TCN 9 in Sydney and STW 9 in Perth.

WIN News
WIN News produces regional news bulletins for five of the seven regional markets covered by RTQ – (Sunshine Coast & Maroochydore), (Rockhampton & Central Queensland), (Cairns & Far North Queensland), (Toowoomba) and (Townsville & North Queensland).

Reporters and camera crews are based in newsrooms throughout the regions of the Sunshine Coast, Rockhampton, Cairns, Wide Bay, Toowoomba and Townsville. All bulletins were produced from WIN's studios in Maroochydore, however production has moved to WIN's Wollongong headquarters in July 2017.

Between April 2009 and May 2015, the network also produced a local news service for Mackay and the Whitsundays.

In June 2019, The Network also axed the Wide Bay-Burnett Bulletin.

Main anchors

Sunshine Coast, Rockhampton, Cairns, Toowoomba, Townsville
Lincoln Humphries

Sports presenters

Sunshine Coast, Rockhampton, Cairns, Toowoomba, Townsville

Melissa Russell

Weather presenter
Sarah Cawte

Reporters

Sunshine Coast
Corinne May (Chief of Staff)
Hayley Francis
Hayley Wright
Sam Okely
 Prentakosta (Sport)

Rockhampton/Central Queensland
Andrea Crothers (Chief of Staff)
Lily Greer

Tim Klinger (Sport)

Cairns/Far North Queensland
Laura Gardiner (Chief of Staff)
Cameron Tragardh (Sport)

Bundaberg/Wide Bay
Eve Sharpe (Chief of Staff)
Katie Wong Hoy
Paige Ashby
Tom Adam (Sport)

Toowoomba/Darling Downs
Caitlin Crowley (Chief of Staff)
Stacey Silver
Maggie Raworth
Bronte Latham
Keiran Wagstaff (Sport)

Townsville/North Queensland

Madison Williams
Tim Morgan (Sport)

Main transmitters

Notes:
1. HAAT estimated from http://www.itu.int/SRTM3/ using EHAAT.
2. The Darling Downs station was an independent station with the callsign DDQ from its 1962 sign-on until aggregation in 1990.
3. The Darling Downs station was on VHF channel 10 from its 1962 sign-on until 1988, swapping frequencies with TVQ Brisbane.
4. The Southern Downs station was a relay of DDQ Darling Downs/Toowoomba (with the callsign SDQ) from its 1966 sign-on until aggregation in 1990.
5. The Southern Downs station was on VHF channel 4 from its 1966 sign-on until 1991, moving to its current channel in order to accommodate FM radio.
6. Analogue transmissions ceased on 6 December 2011 as part of the national shutdown of analogue television.

References

External links

 Official Site
 Corporate Site

Television stations in Queensland
WIN Television
Television channels and stations established in 1963


text:
"On the Origin of the 'Influencing Machine' in Schizophrenia" () is an article written by Austrian psychoanalyst Victor Tausk. He read it to and discussed it with the Vienna Psychoanalytic Society in January 1918. It was first published in 1919 in the German-language journal Internationale Zeitschrift für Psychoanalyse and, after translation into English by Dorian Feigenbaum, in The Psychoanalytic Quarterly in 1933.

The article describes Tausk's observations and interpretations of several persecutory delusions that plagued some of his patients who had been diagnosed with schizophrenia. They believed their thoughts and bodily sensations were controlled by a machine that defied their technical comprehension and secretly influenced them from a distance, often claiming that it was operated by a group of people who were persecuting them. The accused users of the machine were almost always males and, in many of the cases Tausk witnessed, physicians who had treated the patients.

The paper has become a classic in the psychological understanding of schizophrenia and, according to consensus among today's psychiatrists, remains Tausk's most enduring contribution to the study of mental illnesses.

Presentation
For schizophrenic patients the boundaries between the self and the exterior world, or between the self as subject and object are blurred, and they may feel that their experience of the subjective self is reduced to the extent that they are completely under the control of an external force. According to Tausk, the loss of ego boundaries in schizophrenia is accompanied by a regression to pregenital narcissistic states, in which the child could not yet distinguish between the self and the exterior world and believed that their parents or God knew all their thoughts.

Tausk observes the gradual transformation of an influencing machine in a young female patient's delusions: Initially manifest in the exact form of her own body, the influencing machine became increasingly mechanical until it lost any resemblance to her physique. He concludes that influencing machines are always a projection of the patient's own body onto the exterior world and that the libido motivating the projection has regressed to an infantile pregenital stage.

The patients often show a remarkable interest in learning about current technology so that they can explain the operation of the influencing machine. Yet, even with the benefit of this understanding, the machine always has a mystical quality beyond explanation. Its described effects include:

 Causing the patient to see two-dimensional images as if projected onto their surroundings
 Creating and removing thoughts in the patient's mind by means of waves or rays
 Producing odd sensations and physiological changes in the body, with particular attention to the sex organs, through electricity, magnetism or other action at a distance.

The patient imagines the machine's presence only after a psychotic experience has occurred. The delusion therefore fulfills the patient's need for a causal explanation of otherwise inexplicable events, and indicates that schizophrenia is in an advanced stage of development.

Notable cases
The best-known example of an influencing machine is that of James Tilly Matthews who believed he was being controlled by a device called the "Air Loom." Matthews was a tea merchant and political activist before he was admitted to the Bethlem Royal Hospital after shouting "treason" in the British House of Commons in 1797. He was a prolific writer and artist and described the "air loom" in great detail. His descriptions were published as a book in 1810 by John Haslam entitled Illustrations of Madness.

In art and media

Literature
In the novel One Flew Over the Cuckoo's Nest, the narrator, "Chief" Bromden, believes that the psychiatric ward in which he is committed (including the staff) is a machine in the service of a broader "Combine" – his name for technological society. This portrayal has been described as one of the best-known fictional examples of an "influencing machine" patient.

Activist Jerry Mander's book Four Arguments for the Elimination of Television argues for the complete removal of television from our lives because of its ill effects. Mander gives the example of Tausk's "Influencing machine" as being a parallel for television: "Doubtless you have noticed that this 'influencing machine' sounds an awful lot like television ... In any event, there is no question that television does what the schizophrenic fantasy says it does. It places in our minds images of reality which are outside our experience. The pictures come in the form of rays from a box. They cause changes in feeling and ... utter confusion as to what is real and what is not."

See also
Daniel Paul Schreber
Thought broadcasting
Thought insertion
Tin foil hat

References

External links
On the Origin of the "Influencing Machine" in Schizophrenia at PubMed Central
NPR's Brooke Gladstone explains Tausk's "Influencing Machine" in an animated short film

1919 documents
Academic journal articles
Delusions


text:
Тара́са (від ) — система оборонних стін у вигляді двох паралельних дерев'яних стін, які через певні проміжки з'єднувались не подвійними, а одинарними поперечними стінами (на відміну від городні), та наповнювалися каміннями і землею. На утворених таким чином клітях настилався рублена підлога. Тараси використовувалися при будівництві і для захисту мурованих кремлів при нападі супротивника з тилу. У них влаштовувалися вікна-щілини — бійниці для нижнього бою.

Пилип Орлик вжив цей термін у переносному значені в поемі «Параргон на Олімпі» в 1698 р.:
 Йдіте, йдіте, кому мила Слава, кого кров поїла,
 Крізь мечі йдіте зі своєї охоти,
 Кого вабить крізь невчаси, мужністю крушіть тараси
 Вічність сама вам відчинить ворота.

Тарасою також називається частина двозрубної стіни між поперечними стінами.

Див. також
 Городня
 Ізбиця

Посилання

Архітектурні елементи
Оборонні споруди


text:
Johann Paul Ernst Greverus (* 12. August 1789 in Strückhausen; † 15. August 1859 in Oldenburg) war ein deutscher Schriftsteller und Pädagoge.

Leben
Johann Paul Ernst Greverus war ein Sohn des Predigers Johann Paul Greverus (1745–1799), der in Strückhausen tätig war. Er erhielt die ersten Unterweisungen von Hauslehrern und absolvierte daraufhin das Gymnasium in Oldenburg. Zu Ostern 1808 bezog er zum Studium der Theologie und Philologie zunächst die Universität Jena sowie zwei Jahre später die Hochschule in Göttingen. Daraufhin  trat er, durch die französische Okkupation an der Rückkehr in sein Vaterland gehindert, um das Neujahr 1811 die Stelle eines ersten Lehrers an der höheren Mädchenschule in Hannoversch-Münden an. 1813 übernahm er die Direktion einer gut besuchten Privatlehranstalt für Knaben in Bremen. Zu Ostern 1815 gab er diese Stelle auf und machte als Freiwilliger den letzten Kriegszug gegen Napoleon Bonaparte mit.

Da es ihm nach der Heimkehr an einer passenden Anstellung als Pädagoge fehlte, lebte Greverus längere Zeit in Paris und bereiste das südliche Frankreich, Oberitalien und die Schweiz. Dann privatisierte er mehrere Jahre beim befreundeten Landprediger Friedrich Georg Althaus im Fürstentum Lippe und trieb philologische Studien. Im Sommer 1819 berief ihn die Fürstin Pauline zur Lippe zum Rektor des Gymnasiums in Lemgo. Bei seinem Antritt des Rektorats schrieb er das Programm Ars educandi ars liberalis (Lemgo 1819). Im Juni 1827 wurde er als Nachfolger von Friedrich Reinhard Ricklefs zum Rektor und Professor des Gymnasiums in Oldenburg ernannt. Er führte einen verbindlichen Lehrplan mit einer fixen Anzahl von Pflichtfächern ein und entwickelte die von ihm geleitete Lehranstalt zu einem humanistischen Gymnasium.

Gern  unternahm Greverus Reisen und benutzte die Ferien zu wiederholten Ausflügen nach England, Nordfrankreich, Dänemark und Schweden. Von Weihnachten 1837 bis zum Michaelistag 1838 bereiste er fast neun Monate lang Süditalien und Griechenland  und schilderte diese Tour in der Schrift Reiselust in Ideen und Bildern aus Italien und Griechenland (2 Teile, Bremen 1839, 1840). Nach dem Titel muss er engere Verbindungen in Athen angeknüpft haben, denn er nennt sich auch Mitglied der archäologischen Gesellschaft in Athen.

Greverus wirkte 27 Jahre am Oldenburger Gymnasium, bis er wegen seiner Kränklichkeit um Versetzung in den Ruhestand ersuchte. Am 8. April 1854 nahm er in einer stark besuchten öffentlichen Versammlung Abschied von der Anstalt, die er erfolgreich geleitet hatte. Am 15. August 1859 starb er im Alter von 70 Jahren in Oldenburg. Er war zweimal verheiratet gewesen, hatte aber keine Kinder bekommen. Seine aus etwa 3000 Büchern bestehende Bibliothek vermachte er dem Oldenburger Gymnasium.

Werke
Greverus' schriftstellerische Tätigkeit war vielseitig. Seine zahlreichen Schulprogramme liefern bald Beiträge zur Erklärung seiner Lieblingsschriftsteller, so der klassischen Autoren Theokrit, Euripides und Tacitus, bald haben sie das von ihm als Studium auch in den Schulen empfohlene Angelsächsische zum Gegenstand. Daneben erscheinen Ideen über den ersten Unterricht in der lateinischen Sprache, eine Würdigung von Klopstocks Messias und eine Charakteristik von Shakespeares Romeo und Julia. Seine theokritischen Studien fasste er zusammen in der Schrift Zur Würdigung, Erklärung und Kritik der Idyllen Theocrits, nebst einigen ausführlichen Abhandlungen über das Leben Theocrit's (Oldenburg 1845).

Von seinen Schulreden und Ansprachen sind manche besonders gedruckt; eine Auswahl davon hat er als Schulvorträge (1855) herausgegeben. Unter seinen pädagogischen Schriften sind neben kleineren Abhandlungen die Ideen zu einer Revision des gesamten Schulwesens (1836) hervorzuheben. Sein Interesse für die heimatliche Vorgeschichte bekundete er durch den Aufsatz Wildeshausen in alterthümlicher Hinsicht (1837), den er zusammen mit G. W. A. Oldenburg verfasste. Überall zeigt er sich bestrebt, seinen Wahlspruch "Wahrheit, Wärme, Klarheit" zu betätigen.

In vielen Gelegenheitsschriften verrät sich bei leichter Form ein liebenswürdiger Humor. Unter dem Pseudonym Ernst Greif versuchte sich Greverus auch als Poet; eine Sammlung seiner Jugendgedichte gab er 1827 unter dem Titel Jugendsünden heraus. Die Vermählung seines Freundes Althaus mit einer Tochter des Bischofs Bernhard Dräseke (1819) feierte er durch ein griechisches Epithalamium in theokritischer Manier, das er 1835 mit anderen griechischen Gedichten veröffentlichte. Er gehörte auch zu den Gründern des Literarisch-geselligen Vereins, dessen Mitglied er von 1839 bis 1845 war.

Literatur

 Egbert Koolman: Greverus, Johann Paul Ernst In: Hans Friedl u. a. (Hrsg.): Biographisches Handbuch zur Geschichte des Landes Oldenburg. Hrsg. im Auftrag der Oldenburgischen Landschaft. Isensee, Oldenburg 1992, ISBN 3-89442-135-5, S. 254 f. (online).

Deutscher
Geboren 1789
Gestorben 1859
Mann
Pädagoge (19. Jahrhundert)


text:
Parasmittina trispinosa är en mossdjursart som först beskrevs av Johnston 1838.  Parasmittina trispinosa ingår i släktet Parasmittina och familjen Smittinidae. Arten är reproducerande i Sverige.

Underarter

Arten delas in i följande underarter:

 P. t. macroavicularia
 P. t. loxa
 P. t. nanshaensis

Källor

Mossdjur
trispinosa


text:
Phlebosotera maspalomasi är en tvåvingeart som beskrevs av Frey 1958. Phlebosotera maspalomasi ingår i släktet Phlebosotera och familjen smalvingeflugor.

Artens utbredningsområde är Kanarieöarna. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor

Smalvingeflugor
maspalomasi


text:
The Great Waltz is a 1972 American biographical musical film directed by Andrew L. Stone, and starring Horst Buchholz, Mary Costa, and Nigel Patrick, that follows 40 years in the life of composer Johann Strauss (the Younger, known as the "Waltz King") and his family. It is based on the musical The Great Waltz, and was Stone's final film. M-G-M released a previous film adaptation in 1938, which is about a different phase of the younger Strauss's life.

The film earned $1,650,000 in North American rentals in 1973.

Plot

In 1840s Vienna, Johann Strauss I (Nigel Patrick) is conducting an orchestra in a ballroom full of dancers, when he is interrupted by his furious estranged wife, who confronts him about the fact that his notorious mistress is planning to name her new baby son by him with the name Johann, the same as Strauss's legitimate son, Johann Strauss II (Horst Buchholz).

After the elder Strauss, as well as the mistress, refuse the wife's demand to change the baby's name, Strauss's wife retaliates by informing the elder Strauss that his son has embarked on a career as a violinist, in direct contradiction to the elder Strauss's wishes, as such a career would consign his son to a life equivalent to a servant.

With the initial help of his mother, and through his talent and cleverness, the younger Strauss is able to find a position in an orchestra. At his debut as a conductor, he is roundly booed by a hostile audience, led by friends of his father. He persists on stage, however, playing one of his own compositions on violin, while leading the orchestra.

His determination wins over the audience with great acclaim. Upon hearing the news of his son's success, the elder Strauss listens in on one of his performances, and hearing his son's words of tribute to him, he is moved to tears, and is won over to his son's career and ambition. Shortly afterwards, the elder Strauss dies of scarlet fever, and the younger Strauss is given the position of leading his father's orchestra.

By the time he reaches age 37, Strauss has achieved enormous success, and along the way has had numerous frivolous affairs with women, all while remaining single, leading his friends and his mother to be concerned for his well-being.

At one of his performances, his catches the eye of Jetty Treffz (Mary Costa), who is the mistress of a baron, and seven years older than him. At a subsequent dinner, he is invited to dine with Jetty and the baron. The two of them dance together to Strauss's orchestra, and begin to fall in love.

Strauss invites Jetty and the baron to a concert, at which Jetty is to sing. The baron, sensing Jetty's interest in Strauss, attempts to scuttle the plans with a sudden business trip, but Jetty insists on delaying her own departure, in order to fulfill her promise to sing. After the concert, Strauss expresses his feelings of love to Jetty, and invites to perform with him for the Emperor. Jetty at first flees from him, but then cancels her plans to join the baron on his trip, and instead joins Strauss at his performance, singing for Franz Joseph, while Strauss accompanies her on the violin.

Despite the warnings of the insistent Baron concerning her age, and Strauss's reputation with women, Jetty leaves the heartbroken Baron and marries Strauss. Strauss's mother is unwelcoming of the idea, but after a visit by the Baron, who seeks to aid Jetty's happiness in her marriage, the mother's heart melts, and she rushes to the church in time to congratulate her son and his new bride.

With Jetty by his side, Strauss achieves the pinnacle of fame, playing in the finest concert halls. He also embarks on the most productive time of his career, composing some of his most well-known pieces, including The Blue Danube, which he presents to a disastrous debut by his insistence on using inferior and sarcastic lyrics, against the tearful protestations of Jetty.

Strauss is then invited to perform at the Paris Exposition of 1867, which he considers an incredible opportunity. Strauss's mother is overjoyed until Jetty confides to her a secret that she has a grown son who lives in Paris, and who will probably blackmail her.

Cast
 Horst Buchholz as Johann Strauss, Jr.
 Mary Costa as Jetty Treffz
 Nigel Patrick as Johann Strauss, Sr.
 Yvonne Mitchell as Anna Strauss
 Rossano Brazzi as Moritz Tedesco
 Susan Robinson as Emilie Trampusch
 George Howe as Karl Frederick Hirsch
 Vicki Woolf as Lili Weyl
 James Faulkner as Josef Strauss
 Paola Loew as Princess Pauline Metternich
  as Louise

See also
 List of American films of 1972

References

1972 films
1970s historical musical films
1970s biographical films
American historical musical films
American biographical films
Films directed by Andrew L. Stone
Films about classical music and musicians
Films about composers
Films set in Austria
Films set in the 19th century
Remakes of American films
Metro-Goldwyn-Mayer films
Cultural depictions of Johann Strauss I
Cultural depictions of Johann Strauss II
1970s English-language films
1970s American films


text:
Намибия принимала участие в Летних Олимпийских играх 1996 года в Атланте (США) во второй раз за свою историю, и завоевала две серебряные медали.

Серебро
 Лёгкая атлетика, мужчины, 100 метров — Фрэнки Фредерикс.
 Лёгкая атлетика, мужчины, 200 метров — Фрэнки Фредерикс.

Ссылки
 База МОК
 Официальные олимпийские отчёты
 www.sports-reference.com

Страны на летних Олимпийских играх 1996 года


text:
La libre flotación del dólar es una gran ventaja, ya que evita la acumulación de presiones inflacionarias o inflación, sobre el tipo de cambio, minimizando la posibilidad de problemas cambiarios. Esto indica que el tipo de cambio flote libremente en el mercado e implica que el gobierno se abstendrá de manipularlo, de tal manera que el precio del dólar se fije por la interacción entre la oferta y la demanda. Ya que de un día para otro y conforme a los indicadores económicos y lo que ocurra en la bolsa de valores, se mantendrá la libre flotación.

Enlaces externos
 Banco de México
 Secretaría de Hacienda y Crédito Público (México)

Ver la sección Información de uso frecuente, sub-sección Tipo de cambio.

Economía internacional
Economía monetaria
Inflación
Macroeconomía


text:
Rhamphostomella townsendi är en mossdjursart som beskrevs av Osburn 1952. Rhamphostomella townsendi ingår i släktet Rhamphostomella och familjen Romancheinidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Källor

Mossdjur
townsendi