text: Produced by Juliet Sutherland, Tapio Riikonen and PG Distributed
  Proofreaders
  
  
  
  
  
  
  
  SVENSK DIKTNING II
  
  Selections from Swedish Poets with Brief Monographies
  
  
  BY
  
  JULES MAURITZSON
  
  
  NOTES AND VOCABULARY
  
  BY
  
  ERNST W. OLSON
  
  
  VOL. II
  
  College and High School Series of Swedish Authors
  AUGUSTANA BOOK CONCERN
  
  
  MALMSTRÖM--KARLFELDT
  
  AUGUSTANA BOOK CONCERN, ROCK ISLAND, ILLINOIS, 1918.
  
  
  
  INDEX:
  
                                          PAGE
  BERNHARD ELIS MALMSTRÖM                    3
    VI SUCKAR DET SÅ TUNGT UTI SKOGEN?       4
    ÖDMJUKER ER!                             6
  KARL VILHELM AUGUST STRANDBERG             7
    BARRIKADER                               9
    MANING                                   9
    MITT DÖDA BARN                          10
    TACK FÖR GOD VAKT!                      12
  VIKTOR RYDBERG                            15
    DENIPPOS                                18
    I KLOSTERCELLEN                         23
    SNÖFRID                                 24
    TOMTEN                                  27
    I NATTEN                                30
  KARL GUSTAV JOHAN SNOILSKY                31
    Ur INLEDNINGSSÅNG                       33
    GAMMALT PORSLIN                         34
    DEN TJÄNANDE BRODERN                    35
    I PORSLINSFABRIKEN                      36
  ALBERT ULRIK BÅÅTH                        38
    VINTERSTÄMNING                          39
    EN PINGSTMORGON                         40
    BRIST                                   41
  OSKAR IVAR LEVERTIN                       43
    EN GAMMAL NYÅRSVISA                     45
    FLOREZ OCH BLANZEFLOR                   46
    ITHAKA                                  47
    MODERSPRÅKET                            48
  GUSTAV FRÖDING                            51
    VALLARELÅT                              53
    JONTE OCH BRUNTE                        54
    Ur STRÖVTÅG I HEMBYGDEN                 54
    Ur BIBLISKA FANTASIER. HOSIANNA         56
    MIN STJÄRNAS SÅNGER                     56
  VERNER VON HEIDENSTAM                     59
    DJUFARS VISA                            60
    Ur ENSAMHETENS TANKAR                   62
    PILGRIMENS JULSÅNG                      63
    ÅKALLAN OCH LÖFTE                       67
  ERIK AXEL KARLFELDT                       69
    INTET ÄR SOM VÄNTANSTIDER               71
    UPPBROTT                                71
    JUNGFRU MARIA                           72
    VINTERHÄLSNING                          73
  NOTES                                  75-87
  VOCABULARY                            89-195
  
  
  
  
  
  
  SVENSK DIKTNING.
  
  
  
  
  BERNHARD ELIS MALMSTRÖM
  
  
  föddes i Närke år 1816. Vid Uppsala universitet studerade han först till
  präst, men de humanistiska studierna, särskilt historia, filosofi och
  Greklands klassiska litteratur, lade snart beslag på hans intresse.
  Efter avlagd filosofie doktorsgrad blev han docent i ästetik och
  slutligen, efter lång väntan, år 1859 professor i ästetik,
  litteratur- och konsthistoria.
  
  Han framträdde tidigt som skald och vann livligt bifall--blott 34 år
  gammal invaldes han i svenska akademien. Men denna vackra, löftesrika
  vår följdes ej av någon rik sommar. I slutet av 1840-talet förstummades
  hans sång nästan helt och hållet; blott undantagsvis ljöd den vid någon
  väns eller lärares grav. Men från hans lyra ha klingat några av de mest
  smekande, smältande toner, som ljudit i svensk sång. Det är dock ej
  alltid, innehållet motsvarar den betagande vackra formen; hans kanske
  mest berömda dikt "_Angelika_" är i sitt musikaliska välljud vacker som
  sommarvindens sus i grantopparna och--lika enformigt tröttande i sin
  innehållslöshet. Men Malmström hör alltjämt till Sverges mest folkkära
  och helst lästa skalder, och varhelst svensk tunga ljuder, skall helt
  säkert hans "_Vi suckar det så tungt uti skogen_?" aldrig förlora sin
  förmåga att smeka örat och röra sinnet.
  
  Sluten till lynnet och svårtillgänglig, levde Malmström i ensamhet och
  tillbakadragenhet ett föga lyckligt liv, alltmera främmande för den
  ungdom, vars uppburne talman han en gång varit och för vilken hans
  hjärta alltjämt klappade varmt bakom det slutna skalet.--Efter blott
  några dagars sjukdom avled han år 1865.
  
  
  
  VI SUCKAR DET SÅ TUNGT UTI SKOGEN?
  
  Och liten pilt han sitter en kulen höstekväll
  och leker tyst inunder gula linden.
  Han ser, hur ljusen brinna uti Gud Faders tjäll,
  och hör, hur löven prassla under vinden.
  Men huru länge pilten i sina drömmar satt,                             5
  allt mörkare blev skogen uti septembernatt.
  Då suckar det så tungt uti skogen.
  
  Och liten pilt han lyssnade, blev hemsk uti sitt mod
  och började att springa utåt leden.
  Han tänkte stygga tankar och skrämde upp sitt blod                    10
  och vilsegick på ljungbevuxna heden.
  Han tänkte uppå fader, på mor och syskon kär:
  "Gud nåde mig, som liten är! Om väl jag vore där!"
  Då suckar det så tungt uti skogen.
  
  Men månen träder stilla ur sönderbrusten sky                          15
  och kastar silvertäcket över jorden.
  Och skuggorna förskräckta till bergens fötter fly,
  och trollena de flyga uppåt norden.
  Och bergens toppar glimma, men skogen han är mörk,
  och uven sjunger sorgesång i regnbegjuten björk.                      20
  Då suckar det så tungt uti skogen.
  
  Och liten pilt han löpte utöver vidan hed
  och tänkte på så mången gammal sägen.
  Och himlens stjärnor skredo, och natten led och led,
  men ej så träffade han rätta vägen.                                   25
  "I blida stjärnor alla uppå den höga stig,
  I vissnade små blommor, o, sägen, sägen mig:
  vem suckade så tungt uti skogen?"
  
  Men alla stjärnor tego, och liten blomma teg,
  och pilten många bittra tårar fällde.                                 30
  Så kom han till små älvors tjäll. Med vingesnabba steg
  han mitt i deras lätta ring sig ställde.
  "O I, som träden dansen på ljungbevuxen stig,
  I skönaste små syskon, o, sägen, sägen mig:
  vem suckade så tungt uti skogen?"                                     35
  
  Och liten älvadrottning med fagra läppar log
  och smekte liten pilt på röda kinden:
  "Gråt icke, vackra gosse, fastän du vilse drog,
  fastän du blef så hemsk inunder linden!
  Men sätt dig här på tuvan å ljungbevuxen stig,                        40
  och torka dina tårar, så skall jag säga dig,
  vem suckade så tungt uti skogen.
  
  När natten sakta stiger utöver land och sjö
  och dagens sorl begynner att försvinna
  och vågen går till vila inunder grönan ö                              45
  och alla vackra stjärnor börja brinna,
  då bliver himlens båge så ren och spegelklar,
  en här av goda änglar så tyst därunder far
  och gråter silvertårar över jorden.
  
  Då ser i himlens spegel sin bild den arma jord                        50
  och finner sig så dyster och förkastad;
  hon täljer alla synder, all lögn och flärd och mord,
  varmed hon är sen tusen år belastad.
  Då far en dödens rysning igenom hennes märg,
  då bedja alla dalar, då bikta alla berg,                              55
  då suckar det så tungt uti skogen."
  
  "Hav tack, du älvadrottning! Det glömmer jag ej mer,
  ej heller fruktar jag att hemåt vandra.
  Se, där i månens strimma min rätta stig jag ser!
  Farväl! Vi glömma icke brått varandra.                                60
  Väl är jag mycket ringa, ej har jag gods och gull,
  men Herren vill jag lova, att aldrig för min skull
  det sucka skall så tungt uti skogen."
  
  
  
  ÖDMJUKER ER!
  
  _Ödmjuker_ er, när världen vill upphöja
  till himlens rand er ära och ert mod!
  _Ödmjuker_ er, när dårars knän sig böja
  med rökelser omkring er ärestod!
  Vad är det lov, varmed de eder hölja?                                  5
  Vad är ert rykte, o, vad är ert namn?
  Ett stoftgrand mer, som tidens vågor skölja
  till glömska bort i evighetens famn.
  
  _Ödmjuker_ er, när sann beundran sätter
  kring edra tinningar sin ärekrans!                                    10
  _Ödmjuker_ er, när frälsta mänskoätter
  omgiva edra namn med evig glans!
  _Ödmjuker_ er, och lägger kransen neder
  uppå hans altar, som er kraften gav!
  Till himlen blicker, och ödmjuker eder!                               15
  Sen, vad är världen? Glömda hjältars grav.
  
  _Ödmjuker_ er, när kärleken vill flyga
  från tusen skilda håll er famn emot!
  _Ödmjuker_ er, när vana händer smyga
  en blomstermatta under eder fot!                                      20
  _Ödmjuker_ er, när i en krets av vänner
  på hjärtats tungomål ert lov I sport!
  _Ödmjuker_ er, när edert hjärta känner,
  att det var gott och ädelt, vad I gjort!
  
  _Ödmjuker_ er, när livets glädje rymmer,                              25
  när ärans lusteld en gång slocknar ut!
  _Ödmjuker_ er, när levnadsdagen skymmer
  och sista blomman dör för er till slut!
  _Ödmjuker_ er, när ungdomshoppet sviker,
  när himlens tuktan drabbar mer och mer!                               30
  När sista stjärnan från er himmel viker,
  så varer glade, och _ödmjuker_ er!
  
  
  
  
  KARL VILHELM AUGUST STRANDBERG.
  
  
  Den frisinnade, fosterländska stämning, vilken som en varm våg gick
  genom Sverges folk, dess samhällsliv och vitterhet, på 1840-talet, fick
  sin ädlaste och yppersta tolk i _K. V. A. Strandberg (Talis Qualis)_.
  
  Född 1818 i Södermanland, där fadern var präst, kom han som student till
  Lunds universitet. Bland sina kamrater där blev han snart känd och
  värderad som skald. I djärva dikter, burna av en lidelse, som skapade
  sig en ursprunglig och klangfull form, gav han uttryck åt tidens unga
  känslor, däribland ock åt den sympati för de förtryckta folken, såsom
  t. ex. det danska och det finska, vilken då kom så många svenska hjärtan
  att klappa i raskare takt. Han ryggade ej ens tillbaka för att vid en
  studentfest tämligen obehärskat angripa Tegnér, som ju i motsats till
  Geijer allt mer utvecklat sig till en liberalismens motståndare. Ett
  sådant angrepp måste naturligtvis i Lund betraktas som högmålsbrott och
  blev måhända ej utan betydelse för Strandbergs akademiska bana.
  Åtminstone inskränkte sig resultatet av hans studier till en obetydlig
  juridisk examen, när han 1847 lämnade Lund. Han bosatte sig nu i
  Stockholm, där han hade att kämpa mot ekonomiska svårigheter och nära
  nog slet ut sig i arbetet för sitt och de sinas uppehälle. En tryggad
  ställning erhöll han dock 1865, då han efter inval i svenska akademien
  av denna utsågs till redaktör för Post- och inrikes tidningar.
  
  Hans diktning utvecklade sig, sedan han lämnat Lund, till allt mera
  mognad. Den ungdomliga, brusande häftigheten lade sig, tonen blev mindre
  lidelsefullt utmanande, och behärskningen fördjupade hans känsla till
  mera stilla innerlighet. Hans språk utmärker sig för ursprunglighet och
  käckhet, där är malmklang i hans rytmer och hans ordskatt är av en
  sällspord, stark och smidig, fägring.
  
  Hans sista år fördystrades av sjuklighet, men döden kom plötsligt för
  honom. Den 5 febr. 1877 fanns han sittande död vid sitt skrivbord.
  
  
  
  BARRIKADER.
  
  Hur ondskan Herrens helga rätt försvagar,
  hur våld och väld all ädel hug förstöra
  och sanningen i neslig landsflykt köra,
  du ser, fördrager, på sin höjd beklagar.
  
  Men skriften nämner, huru i de dagar,                                  5
  då ingen vill Guds namn kring världen föra,
  han skall den döda stenens tunga röra,
  att den predika må hans namn och lagar.
  
  Så äro dock ej alla tungor fala,
  ännu där givas röster, vilka hinna                                    10
  från gatan upp till slottens balustrader;
  
  och stenarna ha redan börjat tala,
  på det rättfärdigheten skulle finna
  på sistone en tolk i--barrikader.
  
  
  
  MANING.
  
  Vad? Äro alla våra männer döda?
  Och äta harar våra fäders bröd?
  Ett ädelt folk i fara är och nöd,
  och vi--se på, hur tappra män förblöda.
  
  Fördrager politiken än med möda                                        5
  den blå och gula rocken hos en röd,
  än sen? Ha vi ej blod i överflöd
  att färga våra svenska rockar röda?
  
  Eho, som ärvt ett uns av Karlars blod,
  skall, innan ögonblicket än försvinner,                               10
  i pipan genast lägga ned sitt lod.
  
  Vårt blod är gott, när det på bröstet rinner;
  men knappt en kvinna ser med tålamod,
  att det av skam på våra kinder brinner.
  
  
  
  MITT DÖDA BARN.
  
  Lugnt jag min lyckas summa vägde
  mot lyckan under högre tak,
  fastän den rikedom jag ägde
  var sammanförd i små gemak.
  
  Och som jag ej var med i ringen                                        5
  kring statens fullbesatta bord,
  så slapp jag trängas, och med ingen
  behövde jag att byta ord.
  
  Så bjöd jag världens ävlan spetsen
  och gladdes åt den dag, som var;                                      10
  men så bröt döden in i kretsen,
  och då först blev jag fattig karl.
  
  Ty tar du blommorna från tuvan,
  så står hon skövlad snart och tom,
  och tar du ungarna från duvan,                                        15
  så har hon ingen egendom.
  
  Det blåste ingen fläkt av oro,
  du ljuva barn, de ögonblick,
  då dessa mina armar voro
  den vagga, där du slumra fick.                                        20
  
  Jag var, när du om halsen höll mig,
  en gammal kvist, som gått i knopp;
  och såg du opp, det föreföll mig,
  som ett juvelskrin sprungit opp.
  
  Det finns ej sinne, så förslitet,                                     25
  som ej har barnaögat kärt;
  det finns ej barn, om än så litet,
  som ej är millioner värt.
  
  Så skred min dag förutan strider
  och i ett jämnmått utan namn,                                         30
  liksom ett skepp, som sakta glider
  med fulla laddningen i hamn.
  
  En kväll vi väcktes--och vid sidan
  stod hålögd sjukdomens gestalt:
  du låg i ryckningar och kvidan                                        35
  och sökte lindring överallt.
  
  Där lade vi oss ned att vyssa
  till stilla ro de lemmar små;
  där böjde vi oss för att kyssa
  till sömns de vilsna ögon blå.                                        40
  
  Men all vår kärlek litet hjälpte,
  och ingen vänlig vila kom,
  förrän den bleka döden stjälpte
  i gryningen sin fackla om.
  
  Och se, från dina skuldror sköto                                      45
  små vita vingar ut med hast,
  som alla hinder genombröto,
  i samma stund ditt öga brast!
  
  Jag såg dem lyfta dig i kretsar,
  en lärka lik, från jordens bryn,                                      50
  till dess till slut de fina spetsar
  försvunno, glänsande i skyn.
  
  Och det vart dager i detsamma,
  men skymning, skymning för min själ;
  jag tyckte jag såg ljusen flamma,                                     55
  men mörker, mörker likaväl.
  
  Du var mitt yngsta hopp, mitt sista,
  och redan står din vagga tom,
  och under locket på din kista,
  där ligger nu min rikedom.                                            60
  
  Men vad mitt öde tar för kosor,
  skall du som fjäril vila på
  en bädd av röda, röda rosor
  uti mitt hjärtas bästa vrå.
  
  
  
  TACK FÖR GOD VAKT!
  
  Farväl, farväl! Tack för god vakt!
  Jag hör en stilla röst,
  som länge viskat sitt "giv akt"
  i djupet av mitt bröst.
  Min afton skrider fram med fart;                                       5
  det gäller kanske uppbrott snart.
  
  Men innan detta bröst är kallt
  och handen domnat av,
  ännu ett öppet tack för allt,
  vad livet vänligt gav!                                                10
  Vad sår jag fått, jag ensam vet,
  och det må bli min hemlighet.
  
  Tack för det landet, ert och mitt,
  som tänt mitt hjärtas brand
  och som allt hittills stått så fritt                                  15
  som intet annat land,
  med stor och allvarsam natur
  i vinterur och sommarskur!
  
  Tack för det folket, dit jag hört
  och som min fostran gjort,                                            20
  för allt, vad därifrån berört
  min hug i sant och stort,
  för vad av minne eller hopp
  det för mitt inre rullat opp!
  
  Tack för det kära tungomål,                                           25
  vari jag del har haft,
  en härlig skatt, musik och stål,
  behag, försmält med kraft,
  i tusen år vårt väsens borg
  i väl och ve, i fröjd och sorg!                                       30
  
  Tack för den strängalek jämväl,
  som en och annan gång
  med flyktigt välljud fyllt min själ!
  Tack för evärdlig sång
  från Stiernhielm, Spegel och än fler                                  35
  till Kellgren, Lenngren och Tegnér!
  
  Tack för det hem, vars väggar gett
  mig hägn från dag till dag,
  där viv och barn jag kring mig sett
  med namnlöst välbehag,                                                40
  där mången morgon grytt och flytt,
  då jag stått upp som ung på nytt!
  
  Tack för att ej ett sparsamt bröd
  förhölls oss någonsin!
  Tack för att ej den bleka nöd                                         45
  hann över tröskeln in!
  Tack för vart ord, som styrkt mitt mod!
  Tack för var själ, som min förstod!
  
  Tack för allt lyckosamt och gott,
  som blivit mig beskärt!                                               50
  Tack för det kors jag bära fått,
  kanske långt mera värt!
  Tack för att smärtan skärpt min syn
  för livets utsikt bortom skyn!
  
  Tack för det mål, dit jag blev ledd                                   55
  vid kvällens matta sken!
  Tack för den grav, som varder redd
  en dag åt mina ben,
  och att de få den ängd bebo,
  där snart min samtid gått till ro!                                    60
  
  Hur skönt att, när så blir bestämt,
  få lösas från sin rot
  och lyftas uppåt, uppåt jämt,
  förklaringen emot,
  att sista gången hava sagt:                                           65
  Farväl, farväl! Tack för god vakt!
  
  
  
  
  VIKTOR RYDBERG.
  
  
  Måhända har ingen svensk skriftställare så haft allas öra och ägt en
  sådan allmän auktoritet som _Viktor Rydberg_ under de senare åren av
  sitt liv. Han var erkänt den svenska odlingens främste och för hans
  personlighet med dess rika mångsidighet, nobla försynthet och varma
  humanitet böjde sig gärna även andar och viljor, vilka ej egentligen
  hörde till hans undersåtar.
  
  Det var emellertid först efter många år av betydande verksamhet på flera
  områden, som han nådde fram till detta allmänna erkännande. Lång och
  hård var vägen, som ledde upp till tronen i andens rike.
  
  _Abraham Viktor Rydberg_ föddes i Jönköping den 18 dec. 1828. Fadern,
  som tillhört arméen och deltagit i 1809 års krig i Norrland, innehade
  där tjänst som fängelsedirektör. Outplånliga intryck mottog gossen av
  sin moder, och när skalden sedermera i den djupsinniga dikten "_Vadan
  och varthän_?" säger:
  
      "----i min moders blick
      jag in i det eviga skåda fick",
  
  så är detta ej blott en vacker poetisk fras. Odödlighetstanken,
  evighetshoppet, som är det centrala i Rydbergs livsåskådning, hade
  tidigt plantats i hans sinne av henne, "som lärde honom Guds namn och
  böner". Snart skulle dock hemmets lycka skövlas. Viktor var ej mer än
  sex år gammal, när hans moder och en hans syster bortrycktes av koleran,
  faderns förstånd omtöcknades av sorg, så att han ej längre kunde inneha
  sin befattning, och syskonen skingrades åt olika håll. Under ekonomiskt
  mycket brydsamma förhållanden fick Viktor Rydberg nu kämpa sig fram till
  en uppfostran. Först år 1851 blev han student vid Lunds universitet, och
  endast ett par år kunde han uppehålla sig vid akademien. Han nödgades
  söka sin utkomst som privatlärare, under det han på egen hand fortsatte
  sina studier i tanke att bliva ingenjör och sedan möjligen utvandra till
  Amerika, där redan tvenne av hans systrar befunno sig. Till all lycka
  för Viktor Rydberg och Sverge--och antagligen utan alltför stor förlust
  för järnvägarna i Förenta staterna--erbjöd sig då tillfälle till stadig
  och lönande verksamhet i hemlandet. Från och med 1855 fästes Rydberg vid
  Göteborgs Handels- och Sjöfartstidning, vars redaktion han sedan
  tillhörde i tjuguett år. Hans bidrag till tidningen utom de rent
  skönlitterära utgjordes av politiska artiklar, resebrev, litterära
  granskningar, uppsatser i religiösa och filosofiska ämnen, och helt
  säkert har hans arbete i den liberala tidningens tjänst i hög grad
  påverkat hans utpräglat frisinnade åskådning samtidigt med att det varit
  av betydelse för mångsidigheten i hans intressen.
  
  På 1860-talet blev det hittills föga nämnda namnet Viktor Rydberg ett
  fejdenamn, kring vilket en förbittrad strid uppblossade. Med sitt arbete
  "_Bibelns lära om Kristus_" kastade sig då Rydberg in i en pågående
  lärostrid. Han blev med ens känd över hela landet och vann både fiender
  och meningsfränder i stort antal. Striden, som väl egentligen bar
  Rydbergs försynta natur emot, verkade emellertid nedstämmande på honom
  och hämmade ej så litet hans litterära verksamhet. Den hade dock det
  goda med sig, att hans ryktbarhet kom även hans romaner, främst bland
  dem mästerverket "_Den siste atenaren_", till godo, vilka först nu
  började spridas i vidare kretsar. Småningom fördes hans intresse över
  till språkliga frågor. Han sysslade ivrigt med språkrensning och utförde
  på detta område ett synnerligen betydelsefullt arbete, på samma gång som
  han utbildade sitt eget språk till sällsynt renhet och skönhet. Sedan
  han 1876 anställts som föreläsare i filosofiska och kulturhistoriska
  ämnen i Göteborg, ägnade han sig odelat åt vetenskapliga studier och
  diktning. Härifrån kallades han 1884 till Stockholms högskola som
  professor först i kultur-, sedermera i konsthistoria.
  
  Rydberg är alltigenom _idé-diktare_ med mycket litet av lyriskt
  känsloutbrott. Allt vad han ser varsnar han mot evighetens guldgrund,
  under oändlighetens höga stjärnhimmel. Helst lägger han därför sina
  tankar i munnen på gestalter, vilka kunna tjäna som typer för vad som
  rör sig innerst i mänsklighetens bröst, såsom Prometeus, för den
  okuvliga ståndaktigheten, Ahasverus, för det mänskliga missmodet, Faust,
  för den osläckliga kunskapstörsten, och den flygande Holländaren, för
  den bittra, evigt jagande oron. Hans sanningsträngtan och hans lågande
  hat till allt förtryck, allt tvång, varhelst han än mötte det, drevo
  honom i härnad mot övergrepp och orättvisa. Han var städse en kämpe för
  humanitet och bildning, för den fria forskningens rätt. Men den eld, som
  värmde hans ord, brast sällan ut i lågor. Särskilt under senare år var
  hans stridssätt stilla, och känslan av att skärvor av sanningen, som av
  en söndersprungen ädelsten, letat sig väg till alla läger, gjorde hans
  hand mild och varsam. Därför blev hans ord gärna det avgörande, och det
  för vilket alla böjde sig.
  
  Vid hans död den 21 september 1895 vart det kungssorg i Sverges land,
  och efter honom kännes ännu saknaden kring ett högsäte, som blivit
  lämnat tomt.
  
  
  
  DEXIPPOS.
  
  (_I Aten år 267 efter Kristus_.)
  
  Nyss på löddrig häst ett ilbud sprängde in i Pallas' stad,
  och ett rop av ångest genljöd under kolonnaders rad:
  "Goten kommer, goten kommer! I går afton stod han ren
  knappt en dagsled--ve oss, ve oss!--knappt en dagsled från Aten."
  
  Nu av män och barn och kvinnor vimlar tempelsmyckat torg;              5
  alla vrida sina händer i förtvivlans vilda sorg:
  "Roma, du, som tog vår frihet för att ge oss skygd och värn,
  o, var äro dina örnar, dina legioners järn?"
  
  Träda så på talarstolen stadens råd och fäder opp;
  ack, men deras bleka läppar äga ej ett ord af hopp.                   10
  Ingen maning hörs till vapen, ty på gotens segerled
  lägga kungar sina kronor, städer sina tinnar ned.
  
  Och så vart till sist beslutet att i templen denna dag
  under offer, bön och suckan bida ödets hårda slag.
  Tystnad råder över torget, alla bröst av bävan slå,                   15
  när Dexippos, hävdatecknarn, stiger fram och talar så:
  
  "Finns ett hopp i vapenskifte? Alla här ha svarat nej;
  gotens lynne tål ej mothugg, därför reta honom ej!
  Hem och tempel skall han skövla värre, trefalt värre än,
  om han ser hellener vara, liksom goter, tappre män.                   20
  
  Tron dock ej, att I med feghet kunnen köpa edra liv!
  Björnjakt är en bragd för goten, harjakt är hans tidsfördriv.
  Allt för tungt det är att bida under suckan sådan gäst;
  nej, gör livets dag, den sista, till en korybantisk fest!
  
  Folk, som ej vill lyfta svärdet, höj då bägarn i din hand!            25
  När ej dygd kan elda hjärtat, tänd det i backantisk brand!
  Hos befriarn Dionysos glöm en stund din skam och nöd,
  du, som skyr befriarn Striden och befriarn Ädel död!
  
  Stirren rusige på döden, I, som levat utan mod!
  Raglen under vinlövskransen ned i Stygens svarta flod!                30
  Detta är mitt råd till eder. Gån med det, atenske män!
  Men här finnas gossar även, och jag har ett råd igen.
  
  Bort med dem, som ständigt glömma, att vad stort, som världen såg,
  verkats har av späda krafter, spända av en eldig håg!
  Bort den blick, som, skarp för hindren, är för målets skönhet skum!   35
  Hädan, fege män och gubbar! Fjärmen er från heligt rum!
  
  Bort, I vuxne och förvuxne! Kom till mig, du unga släkt!
  O, jag ser, nu kommer våren, nu jag andas västanfläkt,
  och bland unga plantor står jag som Dodonas gamla ek,
  och i kronan siar guden om en hög, en ädel lek.                       40
  
  Gossar, låt oss leka kriget, då en värld befriades,
  då Temistokles och Kimon levde och Miltiades!
  Hell dig, Zevs, de leva ännu! Hell dig, Zevs, de stå mig när!"
  Och en hänförd gosseskara svarar rörd: 'De äro här'.
  
  Samlens då på Kerameikos! Fatten svärd och sköld och lans,            45
  ty vår lek skall ändas, piltar, med pyrririsk vapendans.
  Skruda dig i högtidskläder, kransa dig, du glada hop!
  Snart förnimma berg och dalar evoe och fröjderop."
  
  Och en väldig skog av lansar snart på Kerameikos står.
  Vilka lockar, vilka kinder, vilken härlig mänskovår!                  50
  Tusental av lekkamrater, ordnade i flock och tropp,
  och inunder kransar ögon, glänsande av mod och hopp.
  
  Vill Dexippos endast skåda vårens prakt i sina led?
  O, låt även sommarns styrka, höstens mognad vara med!
  Männer komma, gubbar komma, allt till vapen gripit har;               55
  skilj ej gossen från hans broder, skilj ej sonen från hans far!
  
  Dagen är en fest för våren, unga krafters offerdag;
  men de gamle ha föryngrats--tag dem upp i helgat lag!
  Männen välja sig bland gossar märkesmän för flock och tropp:
  styrkan följer glad förtröstan. Låt vår skara bryta opp!              60
  
  Och nu tågar ut till leken under rop och blomsterregn,
  mellan kvinnor, som i tårar kalla ned Olympens hägn,
  ett panateneiskt festtåg, lysande i vapnens sken
  bland oliver och plataner ur det bävande Aten.
  
  Varm är dagen, men från havet fläktar vinden frisk och sval.          65
  Över bergen stiger tåget, stiger ned mot yppig dal.
  Passet vidgas--se, en tavla breder sig för häpen syn:
  eld och rök från tända byar fara virvlande mot skyn.
  
  Ständigt, ständigt nya eldar, och se där, i moln av damm
  gnägga redan gotens hästar, glimma gotens vapen fram!                 70
  Än en blick utöver fältet, och till häst Dexippos sprang,
  och hans stämma, följd av ekon, mäktig över hären klang:
  
  "Lekens glada stund är inne. Sluten leden! Fällen lans!"
  Leden slutas, lansar fällas, blixtrande i solens glans.--
  "Framåt!"--Fram falangen tågar.--"Och nu ljude stark och klar         75
  stridens sång, tyrteiska hymnen, från vår frihets stolta dar!"
  
  Sången brusar genom leden, tonande ur fulla bröst;
  gossars silverstämma blandas skönt med männens djupa röst.
  Hör, han stiger, krigarhymnen! Hör, han lyfter sig mot sky,
  svarad dovt av Nordens lurar, gotisk sång och vapengny.               80
  
  
  
  ATENARNES SÅNG.
  
  Härlig är döden, när modigt i främsta ledet du dignar,
  dignar i kamp för ditt land, dör för din stad och ditt hem.
  Därför med eldhåg upp att värna fädernejorden!
  Ila att offra med fröjd livet för kommande släkt!
  Fram, I ynglingar, fram i täta, oryggliga leder!                      85
  Aldrig en känsla av skräck, aldrig en tanke på flykt!
  
  Skam och nesa drabbar en här, då i fylkingespetsen
  framom de unge man ser gubben förblöda och dö.
  Detta höves ju främst en yngling, medan han ännu
  älskligt i lockarne bär vårliga blommornas krans.                     90
  Fager för kvinnor, ståtlig för män må han synas i livet;
  skön är han ännu som död, fallen i slaktningens mitt.
  
  
  GOTERNAS SÅNG.
  
      I nordanskogen
      där nickar granen:
      O, Vodans släkte,                                                 95
      du vapenglada,
      gå ned, där pinjer
      och palmer sucka
      bland levnadströtte
      och veke trälar!                                                 100
  
      Vig dem till vila
      med svärdets vaggsång!
      Bär gyllne bytet
      till norrskensbergen,
      till kämpens kulle,                                              105
      till kämpens kummel
      i furors skugga
      och granars skymning!
  
  Sången tystnar, lansar korsas, rasslande emot varann,
  svärden blodas, leken yrar sköld mot sköld och man mot man,          110
  gotisk fylkning bräcks och spränges, och när stumt är vapnens dån,
  märka Hellas' söner häpne, att de nu lekt Maraton.
  
  Över likstrött slagfält bryter äntligen ett jubel fram:
  "Hell Dexippos, hell dig, arving av vår forna hjältestam!"
  Och i jublet hörs en stämma, ack, så svag och späd och vek:          115
  "Hälsa till min mor, Dexippos! Tack för denna glada lek!"
  
  Hjälten står med tårat öga över bleknad gosse böjd,
  vars i döden väna anlet skimrar än av stridens fröjd.
  I sin famn han lyfter svennen, och han talar så: "Farväl!
  Barn, nu på din mun jag fångar i en kyss din hjältesjäl.             120
  
  Må hon sen i ord och toner sväva jublande och glad
  i de sånger, som jag diktar, och på mina hävders blad!
  Må hon sen igenom sekler andas ungdomsfrisk och varm,
  längtande till dåd och lekar, in i millioners barm!
  
  Salig, salig, trefalt salig prisar jag en lott som hans:             125
  att få fläta hjältens lager in i gossens rosenkrans,
  att ur älskad moders armar ila hän med kind i brand,
  strålande av fröjd och fägring, till att dö för fosterland.
  
  Vad vår värld är kallt förståndig! Vad vår värld är fåvitskt klok!
  Och hon lönas för sin klokskap med ett blytungt träldomsok:          130
  världens klokskap föder henne sorg och feghet, skam och svek.
  Fyll vårt land, o Zevs, med gossar, mod och tro och lust och lek!
  
  O, hur sorg för morgondagen fostrar lumpenhet och kiv!
  Hur det fega allvar kastar dödens skugga på vårt liv!
  Zevs, giv släktet gosselynne, hoppfull håg och fantasi!              135
  Då är träldomsoket fallet, då är världen skön och fri.
  
  Ej vid Segerns stolta altar må hon firas, dagens bragd;
  blygsamt på Barmhärtighetens vare offerkransen lagd,
  ty din miskund, höge fader, lät oss i en säll minut
  med en gudingiven barnlek plåna seklers nesa ut."                    140
  
  
  
  I KLOSTERCELLEN.
  
  Gamle munken putsar lampan, styrker sig ur fyllda kannan.
  Han kan pränta, han kan dricka fullt så väl som någon annan.
  För det ena kära värvet har han ej det andra glömt:
  fyllt har gubben mången kodex, flera bägare han tömt.
  
  Se, nu textar han så flitigt med en gammal bok framför sig,            5
  tryggt utöver pergamentet konstförfarna handen rör sig,
  och av barnslig glädje lyser, då han ser sitt vackra pränt,
  gubbens panna, själv ett åldrat, skrynkligt, gulnat pergament.
  
  Vad han skriver, vilka tankar, bryr den gamle icke mycket;
  riktig avskrift och siratlig är för honom huvudstycket.               10
  Åt var kapital, som lyckats, ler han glad och hämtar kraft
  till ett "vidare i texten" ur de milda druvors saft.
  
  Medan så sitt kall han sköter, är den tysta cellen vorden
  hylsan kring ett frö, som fälldes av ett ädelt träd till jorden,
  handen kring en liten låga, flämtande för vind och drag,              15
  liten låga, som skall varda stor en gång och göra dag.
  
  Om han visste, vad han verkar, kanske skulle då han kasta
  pennan med ett "hjälp, Maria!" och till bönkapellet hasta.
  Ej du vet det, dogmens fånge, att du frälst ur glömskans hand
  formeln, som en dag skall lösa andarna ur dogmens band.               20
  
  Ensam är du ej i cellen: tyst, osynlig, vid din sida
  dväljs ett sändebud från honom, vid vars fot eoner bida.
  Det är han, som styr din penna, där hon går så segerrik
  för att rädda Platos himmel och Perikles' republik.
  
  Drick, du gamle, ljuvt är vinet, och det fröjdar dig i själen,        25
  och gör färdig, förrn du somnar, den där nya kapitälen!
  Över tusenårig avgrund så en bro du stilla slår
  mellan tusen år bakom dig och framför dig tusen år--
  
  bron för tanken, som skall grusa fängseltorn och krossa bojor.
  Men i mörker höljas ännu herrars slott och trälars kojor,             30
  genom klostergluggen skimrar gamle munkens lampa matt,
  och utöver världen skrider medeltidens stjärnenatt.
  
  
  
  SNÖFRID.
  
  I kvällens mörker och stormens larm
  han hörde en röst vid sin fönsterkarm:
  "Gunnar,
  nu går det böljor över sjö.
  Kom, jag vill se, om din håg är varm,                                  5
  om mod kan bo i en gossebarm;
  kom, gunga på våg en huldremö!
  Och rädes du icke för svek och harm,
  Gunnar,
  då styra vi ut till din lyckas ö".                                    10
  
  Det var Snöfrid.
  Djupt i skogen stundom såg han henne;
  älskligare huldra aldrig fanns:
  skön hon var med blåa ögons glans,
  gyllne lockar om det vita änne.                                       15
  
  Han ilade ut, hon tog hans hand;
  så gingo de ned till sjöastrand.
  "Snöfrid,
  hur fager du är i din silverskrud!"
  Och månen rann upp vid skogens rand                                   20
  och lyste ur moln med rödgul brand
  å seglet, som spändes på ungmöns bud,
  och snäckan hon sköt i skum från land.
  "Snöfrid,
  vi gunga på våg, mina drömmars brud!"                                 25
  
  Vid hans sida
  sitter hon och lyss till vindens saga,
  skådar drömmande till månens klot;
  runt omkring dem dånar vågors hot,
  runt omkring dem stormens röster klaga.                               30
  
  Nu vräker en bränning mot stav och stam;
  där skjuter en berghög udde fram.
  "Gunnar,
  vi syna guld i månljus natt".
  Så locka små troll i dvärgaham;                                       35
  de locka och vinka från bergets kam:
  "Kom, gosse, tag din lycka fatt!
  Vi skola dig fria från armods skam.
  Gunnar,
  giv oss din själ, då får du vår skatt".                               40
  
  Det viner i luft, det skummar på fjärd,
  där brusar nu fram en rasande färd.
  "Gunnar,
  där kommer Utgårds vilda jakt!"
  De komma med lurar och fanor och svärd                                45
  och ryta sin dövande hyllningsgärd
  åt våldet, som Midgård i kedjor lagt.
  "Giv oss din själ, och i minnets värld,
  Gunnar,
  ditt namn skall stråla med ärans prakt".                              50
  
  Nu syntes en vik, där månen göt
  sitt skimmer och böljan domnad flöt.
  "Gunnar",
  så lockar en röst, "vänd hit din stäv!
  Dig väntar en hydda i lundens sköt,                                   55
  en trohet, som aldrig sitt löfte bröt;
  här drömme du ljuvt vid strandens säv!
  Den vänaste arm, som ett famntag knöt,
  Gunnar,
  skall väva med kärlek din levnads väv".                               60
  
      Men Snöfrid reste sig
      högt i stäven:
  
      "Bättre är kämpens
      ädla armod
      än drakens dolska                                                 65
      ro på guldet;
      bättre är hånad
      död för det goda
      än namnfrejd, vunnen
      i självisk ävlan;                                                 70
      bättre än fridens
      är farans famntag.
  
      Väljer du mig, då
      väljer du stormen;
      ty de hårda                                                       75
      hjältelivets
      runor lyda:
      'Svärd mot snöda
      jättar draga,
      modigt blöda                                                      80
      för de svaga,
      glad försaka,
      aldrig klaga,
      strida hopplös strid
      och namnlös dö'.                                                  85
  
  Det är livets sanna hjältesaga.
  Leta icke efter lyckans ö!"
  Och i töcken
  svann hans huldremö.
  Ensam drev han kring i böljors öken.                                  90
  
         *       *       *       *       *
  
  Gunnar, gosse!
  Många vägar öppna sig till griften;
  om bland dem du väljer kämpens stig,
  genom oro, kval och hårda skiften,
  genom tvivlets töcken för han dig.                                    95
  Trött och ensam
  kämpe i sitt blod den man, som lyfte
  sköld till värn för denna världens små,
  och ju himlen närmare hans syfte,
  desto tyngre fjät han måste gå.                                      100
  
  Dock, du gosse,
  är du dina bästa drömmar trogen,
  återser dig huldran någon gång,
  leker med dig, som I lekt i skogen,
  sjunger för dig tröstlig runosång,                                   105
  öppnar för dig
  dina barndomsminnens blomstergårdar,
  när från strid du längtar dit igen,
  där på Idavallen nornan vårdar
  morgonlivets gyllne tavlor än.                                       110
  
  
  
  TOMTEN.
  
  Midvinternattens köld är hård,
  stjärnorna gnistra och glimma.
  Alla sova i enslig gård
  djupt under midnattstimma.
  Månen vandrar sin tysta ban,                                           5
  snön lyser vit på fur och gran,
  snön lyser vit på taken.
  Endast tomten är vaken.
  
  Står där så grå vid ladgårdsdörr,
  grå mot den vita driva,                                               10
  tittar, som många vintrar förr,
  upp emot månens skiva,
  tittar mot skogen, där gran och fur
  drar kring gården sin dunkla mur,
  grubblar, fast ej det lär båta,                                       15
  över en underlig gåta.
  
  För sin hand genom skägg och hår,
  skakar huvud och hätta:
  "Nej, den gåtan är alltför svår,
  nej, jag gissar ej detta".                                            20
  Slår, som han plägar, inom kort
  slika spörjande tankar bort,
  går att ordna och pyssla,
  går att sköta sin syssla.
  
  Går till visthus och redskapshus,                                     25
  känner på alla låsen.
  Korna drömma vid månens ljus
  sommardrömmar i båsen;
  glömsk av sele och pisk och töm,
  Polle i stallet har ock en dröm:                                      30
  krubban han lutar över
  fylls av doftande klöver.
  
  Går till stängslet för lamm och får,
  ser, hur de sova där inne;
  går till hönsen, där tuppen står                                      35
  stolt på sin högste pinne;
  Karo i hundbots halm mår gott,
  vaknar och viftar svansen smått;
  Karo sin tomte känner,
  de äro goda vänner.                                                   40
  
  Tomten smyger till sist att se
  husbondfolket det kära;
  länge och väl han märkt, att de
  hålla hans flit i ära.
  Barnens kammar han sen på tå                                          45
  nalkas att se de söta små;
  ingen må det förtycka:
  det är hans största lycka.
  
  Så har han sett dem, far och son,
  ren genom många leder                                                 50
  slumra som barn; men varifrån
  komma de väl hit neder?
  Släkte följde på släkte snart,
  blomstrade, åldrades, gick--men vart?
  Gåtan, som icke låter                                                 55
  gissa sig, kom så åter.
  
  Tomten vandrar till ladans loft;
  där har han bo och fäste
  högt på skullen i höets doft
  nära vid svalans näste.                                               60
  Nu är väl svalans boning tom,
  men till våren med blad och blom
  kommer hon nog tillbaka,
  följd af sin näpna maka.
  
  Då har hon alltid att kvittra om                                      65
  månget ett färdeminne,
  intet likväl om gåtan, som
  rör sig i tomtens sinne.
  Genom en springa i ladans vägg
  lyser månen på gubbens skägg;                                         70
  strimman på skägget blänker,
  tomten grubblar och tänker.
  
  Tyst är skogen och nejden all:
  livet där ute är fruset;
  blott från fjärran af forsens fall                                    75
  höres helt sakta bruset.
  Tomten lyssnar och halvt i dröm
  tycker sig höra tidens ström,
  undrar, varthän den skall fara,
  undrar, var källan må vara.                                           80
  
  Midvinternattens köld är hård,
  stjärnorna gnistra och glimma.
  Alla sova i enslig gård
  gott intill morgontimma.
  Månen sänker sin tysta ban,                                           85
  snön lyser vit på fur och gran,
  snön lyser vit på taken.
  Endast tomten är vaken.
  
  
  
  I NATTEN.
  
  Tyst är lunden, och sjön, som kysst
  strandens somnade ros, är tyst.
  Aftonskimret, som milt besken
  tempelkullen, har bleknat ren
  stilla, drömmande stilla.                                              5
  
  Tysta stjärnor ur havet gå,
  stilla palmernas kronor stå,
  sen därunder i myrtenskog
  vinden suckade nyss och dog
  stilla, drömmande stilla.                                             10
  
  Tyst najad har på mossig bädd
  sjunkit ned vid sin urnas brädd,
  sövd av sorlande källans sus:
  barmen häves i månens ljus
  stilla, drömmande stilla,                                             15
  
  medan hon ser i ljuvlig dröm
  stelnad, kristallren, tidens ström
  och all världen från ve och harm
  somnad in på Allfaders arm
  stilla, drömmande stilla.                                             20
  
  
  
  
  KARL GUSTAV JOHAN SNOILSKY.
  
  
  _Karl Snoilsky_ [The Snoilsky family of Hungarian nobility was
  naturalized in Sweden as early as 1651.] föddes i Stockholm 1841. Efter
  avslutade studier inträdde han som tjänsteman i utrikesdepartementet,
  där han vann snabb befordran. År 1879 tog han avsked, lämnade Sverige
  och bosatte sig för en lång tid i utlandet. Först 1890 återvände han
  till fäderneslandet, sedan han utnämnts till överbibliotekarie vid
  kungliga biblioteket i Stockholm, vilken tjänst han innehade till sin
  död 1903.
  
  I Snoilskys skaldeutveckling kunna tre perioder särskiljas. Under den
  första, som inföll på 1860-talet, kännetecknas hans diktning av
  "jublande livsglädje, optimistisk frihetsentusiasm, parad med varm
  medkänsla för underkuvade och förtryckta folk, och en skönhetsträngtande
  kärlek till söderns natur och folkliv".
  
  1870-talet visar honom betydligt förändrad. Den hänförda livsberusningen
  har efterträtts av ett smått hånfullt betraktande på avstånd av livet,
  liksom av en som dragit sig tillbaka och ser på från sidan. Och det är
  företrädesvis i sonettens kyliga, konstnärligt avslipade form han kläder
  sina tankar.
  
  När han efter ett tiotal års tystnad åter låter sin lyra klinga, är
  denna stämning av bitterhet och köld borta. Rikare och varmare ljuda
  tonerna, på samma gång hans dikt röjer en mognare, mera fördjupad
  livserfarenhet. Det aristokratiska draget hos honom torde vara det
  starkaste, och i sammanhang härmed står den reservation, den ovilja mot
  att ge sig hän, som präglar hans lynne. Men på samma gång har han
  förstående lyssnat till tidens röster och därigenom demokratiserats;
  hans frihetskärlek har smultit samman med en vek, fin, miskundsam
  medkänsla med de små och förtryckta.--En särskild rangplats inom
  Snoilskys produktion intaga hans ypperliga fosterländska dikter:
  _Svenska bilder_.
  
  Som språkkonstnär står Snoilsky ofantligt högt. Kanske ingen av Sverges
  skalder har ett så elegant utförande, en så konstnärligt säkert
  utarbetad form som han.
  
  
  
  UR INLEDNINGSSÅNG.
  
  Jag bringar druvor, jag bringar rosor,
  jag skänker i av mitt unga vin.
  På alla stigar, på alla kosor
  jag slår den ljudande tamburin.
  
  Jag tröttar ingen utöver höva                                          5
  med tomma foster från drömmars hem.
  Jag sjunger endast, vad jag fått pröva
  med mina sinnen, de sunda fem.
  
  I moget kloke, I översluge,
  er har jag föga att bjuda på.                                         10
  Du varma hjärta på tre och tjuge,
  du, vet jag säkert, skall mig förstå.
  
  Kom, du som spritter i varje fiber
  och ej är vän av att skräda ord,
  följ mig till Brenta, följ mig till Tiber,                            15
  om det ibland känns för kallt i nord!
  
  Hesperien heter det paradiset,
  där aldrig sommarn tar något slut,
  och ingen knarrig kerub med riset
  de sälla syndiga jagar ut.                                            20
  
         *       *       *       *       *
  
  Ja, låt oss ila, ja, låt oss springa
  som yra fålar av idel fröjd!
  Hör du? Osynliga flöjter klinga
  ur luft, ur vågor, i dal, på höjd.
  
  O, vad mitt hjärta har våndats, fånget                                25
  i frack, i flärd och i onatur!
  Mitt unga lejon, tag nu ut språnget
  och slå med tassen omkull din bur!
  
  Ja, låt oss svärma, ja, låt oss vandra,
  där yppig skymning bland rosor rår!                                   30
  I morgon blyges man för varandra,
  att man var säll som en gud i går.
  
  I dag jag än kan få folk att lyssna,
  fastän jag blott har en svag tenor;
  i morgon blir det min lott att tystna                                 35
  för någon röst, som är stark och stor.
  
  I morgon skall man ha glömt det hela,
  i dag dock lever min lilla dikt
  och låter fritt små fontäner spela
  i lust och solljus och tillförsikt.                                   40
  
  Sitt ner och plocka bland mina rosor,
  och rör med läpparna vid mitt vin!
  På alla stigar, på alla kosor
  jag slår den ljudande tamburin.
  
  
  
  GAMMALT PORSLIN.
  
  En kung i Sachsen samlade porslin,
  men samlingsvurmen blev en riktig sjuka.
  Han bytte bort till kungen i Berlin
  sitt garde--tänk--mot en kinesisk kruka.
  
  Femhundra man med sabel och karbin,                                    5
  som preussarn visste att förträffligt bruka,
  i exercisen smidiga och mjuka,
  i krig en mur, tänk, mot--en blå terrin!
  
  Femhundra man med hårpung och med puder!
  Slikt dårhusdåd allt vanvett överbjuder                               10
  från världens början--ja, så tycker ni.
  
  Sen bytet gjordes, har ett sekel svunnit:
  femhundra tappra hjärtan brista hunnit,
  den gamla krukan--hon står ännu bi.
  
  
  
  DEN TJÄNANDE BRODERN.
  
  På resan igenom livet
  är du så trygg och tillfreds.
  Vid varje station, det är givet,
  ett dukat bord står tillreds.
  Du far genom sköna nejder                                              5
  och njuter på dunvarm ejder
  din rundliga vilas frid.
  Sov sött--den tjänande brodern
  han vakar emellertid.
  
  Vem är han? Hos dig i minnet                                          10
  hans drag ej fästat sig in,
  hans hand med det grova skinnet
  har knappast ens rört vid din.
  Som lampans ande allena
  osynlig han plägar tjäna                                              15
  och visar sig blott som _gagn_,
  ett månghövdat, mystiskt väsen,
  ibland ett sorl kring din vagn.
  
  Det hus, som sluter dig inne,
  ombonat, varmt och bekvämt,                                           20
  din nya rock och ditt linne,
  som lyser vitt och förnämt,
  en gata, sopad och putsad,
  att icke din fot blir smutsad,
  det färska bröd, som du skär--                                        25
  allt det är den tjänande brodern,
  som är i sitt verk dig när.
  
  Han håller i ångans tömmar,
  han steks i maskinrummets sot
  och för dig i leende drömmar                                          30
  omkring det rullande klot.
  När i förtrollning du vankar
  bland skaldens kolonner av tankar,
  bland välljud, som aldrig dö,
  den tjänande brodern, den svarte,                                     35
  har fäst dem på papperets snö.
  
  Så trampar han tyst den bana,
  som ödet, ej själv han valt.
  Allt går som av gammal vana;
  du tänker; jag har betalt.                                            40
  Mer tarvas det ej, du menar.
  Men tänk, om den ande, dig tjänar,
  en dag toge annan form,
  förvildad, förbittrad, förfärlig,
  ett hav av huvun i storm!                                             45
  
  Lär se i den tjänande anden
  personen--en like och vän!
  Tryck själva den valkiga handen,
  ej blott en penning i den!
  Hjälp honom att fritt sig förvandla                                   50
  till en som kan tänka och handla!
  Se in i hans anlete klart!
  Lär känna arbetarn, din broder--
  men minns: vad du gör, gör snart!
  
  
  
  I PORSLINSFABRIKEN.
  
  Jag på fabriken haft min ögonfröjd
  att se porslinsarbetarn strävsamt böjd
  att svarva utan rast det mjuka ler,
  tills än en kanna, än ett fat sig ter.
  
  Mig är du mer än drivet silver dyr,                                    5
  du kanna, skapt för konstlös vit glasyr;
  mer än en vas, för furstetaffel gjord,
  min aktning har du, fat för ringa bord.
  
  Jag vördar eder, enkla bohagsting,
  som inom kort i tusental gå kring                                     10
  till hantverksmannens och till bondens bo,
  där mödan har sin knappa måltidsro.
  
  På gagnlöst glitter har jag sett mig mätt,
  dess vackra tomhet umbär folket lätt;
  men hell den hand, som skapar tyst för dem,                           15
  de arbetströtte i de låga hem!
  
  Ja, hell och åter hell var okänd hand,
  som skänkte form åt skålen, till vars rand
  går varm och brådskande en törstig mund,
  då nötta verktyg vila för en stund!                                   20
  
  Ack, denna hand, vars verk vi gå förbi,
  långt mera oumbärlig är än vi,
  som blåsa bubblor blott av granna ord
  till lek vid övermättad bildnings bord.
  
  O, den som kunde skänka dikten så                                     25
  den enkla form, som tusenden förstå,
  den form som frambär kraftigt vardagsbröd
  till tjänst för hunger, ej för överflöd!
  
  O tänk, att bilda i en lycklig stund
  den bägare, som anstår var mans mund,                                 30
  som fylls vid tidens djupa brunn en gång
  för tusenden, som törsta efter sång!
  
  
  
  
  ALBERT ULRIK BÅÅTH.
  
  
  _Bååths_ första diktsamling, som utkom 1879, betecknar en epok i Sverges
  litteratur. Tillsammans med Strindbergs "Röda rummet" och fru Edgrens
  "Bilder ur livet" kännetecknar denna samling den rent realistiska
  diktningens inbrytande i Sverige. Bååth är dess förste lyriker. Helt
  naturligt väckte hans debut uppmärksamhet. I stället för det gamla,
  slentrianmässigt vordna versspråket, vilket utnötts och förslöats, så
  att det mistat sin förmåga att göra intryck eller framkalla en bild,
  fann man här en hel mängd nya ord, uttryck och former, som genom sin
  nyhet gåvo dikterna relief. Personer och landskap, som ansetts bannlysta
  från diktens värld, framställdes med innerlig sympati och äkta
  konstnärlig uppfattning. Bååth kan skriva en betagande vacker dikt över
  sådana motiv som en piga i ett kök, den blinde spelmannen, som trampar
  landsvägen fram, ett slättlandskap i våtkall kvällsdimma och höstrusk.
  Sådan hans skaldeindividualitet visade sig i hans första dikter,
  bibehöll den sig alltjämt i de sex följande samlingar, han utgivit.
  Möjligen mjuknade hans form något, men i det stora hela bibehöll den
  sina ursprungliga drag av manlig kraft och kärvhet.--Bååth har också
  utgivit arbeten om fornnordisk litteratur och odling och mästerligt
  tolkat flera isländska sagor.
  
  A. U. Bååth föddes 1853 i Skåne, där fadern var kyrkoherde. Efter
  avslutade universitetsstudier i Lund promoverades han till filosofie
  doktor 1886. Under studieåren hade han 1874--1879 varit anställd som
  lärare vid folkhögskolan Vilan och gav senare ofta i sin diktning
  uttryck för de stämningar, som fyllde den fosterländska
  folkhögskolerörelsen. Han verkade några år som föreläsare vid Göteborgs
  undervisningsfond samt blev 1891 intendent vid Göteborgs museum och
  samma år docent vid Göteborgs högskola. Han avled 1912.
  
  
  
  VINTERSTÄMNING.
  
  Så tyst kan det vara i julens tid,
  då snön ligger mjuk över frusen mark
  och skiner på alla taken i byn,
  på kyrkotorn och på prästgårdspark.
  
  Men när det lackar hän emot kväll                                      5
  och rutan en stund i strålar stått
  och helgmålsringningen stannat av
  och ringaren ned ifrån tornet gått,
  
  då spörjes det liv. Kring kyrkotorn
  det flaxar och kraxar ett snacksällt lag:                             10
  nog har man lov att ha glad sin kväll,
  då rätt man haft sig en arbetsdag.
  
  Från arla i morse, då snön låg röd,
  man strävat för kallaste husmanskost.
  Man snattat kring hus och grävt i snö                                 15
  kring mark och by i bitande frost.
  
  Från parken det svarar med samma fröjd,
  där har man sitt samvete lugnt också.
  Det kraxar belåtet i kronorna runt,
  det knäcker i grenarna då och då.                                     20
  
  Så blir det igen så juletyst.
  Det väntas i kyrkglugg och prästgårdspark
  på vikande vinter, på vår med mask
  längs rykande fåror i solig mark.
  
  
  
  EN PINGSTDAGSMORGON.
  
  _Motiv efter en tavla_.
  
  Sin symaskin hon trampar,
  hon märker ej det dagas,
  hur lampans ljus i kammarn
  allt mer och mer försvagas.
  
  Ej rast har henne unnats                                               5
  de sista dygnen långa,
  och sinnet tröttna hunnit
  vid styng--de många, många.
  
  Men färdig skall hon få den.
  den sista ljusblå dräkten.                                            10
  Och gott blir så att somna
  i sena morgonväkten.
  
  Och sedan få för vacker
  och dyrköpt silverpenning
  av ymnig pingstdagsglädje,                                            15
  hon ock, en smula känning.
  
  Det rör sig ren på gatan
  och dagern in sig bryter
  allt mer, i gyllne strimmor
  den snart i kammarn flyter.                                           20
  
  Ah, hur det dock kan suga
  i ådror och i leder--
  om blott en stund hon finge
  på bädd sig kasta neder!
  
  Men färdig skall den bliva,                                           25
  den sista fina dräkten,
  och sedan skall hon sova
  så gott i morgonväkten.
  
  Hon griper till, men händerna
  darra, och de slakna,                                                 30
  och bröst och huvud sjunka,
  och tunga tankar vakna.
  
  Vi vart åt hennes ungdom
  blott hårda slitet givet?
  och äger hon som andra                                                35
  ej rätt till fröjd i livet?
  
  Vi skall ur varma blodet
  dess friska kraft försina?
  Vi skall för andras glädje
  ur hennes kind det tvina?                                             40
  
  Vi lät hon sig ej falla
  för arm, som fräckt tog taget?
  Vi lät hon gråten strömma,
  som viste hjärtelaget?
  
  Nog skulle hon i glittrande                                           45
  pärlglans bättre stråla
  än den, som snart sig väntar
  i ljusblå dräkt få pråla.
  
  Och ögat stirrar, tills det
  ej mer sitt mål kan finna,                                            50
  tills tankarna, de mörka,
  förblekna och försvinna.
  
  Mot väggens gyllne skimmer
  det bleka huvut lutas,
  och matta ögonlocken                                                  55
  tillsamman sakta slutas.
  
  Mån unga sinnet åter
  av tankarna bestormas?
  Ha de blott flyktat hädan
  För att till drömmar formas?                                          60
  
  Kanske de lätt ha ljusnat,
  allt medan hon fått somna,
  och äro nu som vänliga
  syner återkomna.
  
  Det ljusblå klänningsstycket                                          65
  kanske det färdigt sitter
  om hennes egen midja
  bland grönt och solskensglitter;
  
  och hon om livet känner
  sig hult och höviskt tagen                                            70
  och ser den drömde vännen,
  de kära anletsdragen;
  
  och goda, djupa ögon
  hon ser emot sig glimma,
  och allt hon ser omkring sig                                          75
  i sol och jubel simma.--
  
  Kanske, att intet--intet
  i domnat sinne rör sig,
  att blicken blott ser mattgrå,
  oändlig tomhet för sig.                                               80
  
  Så lika gott--från sorger
  i solig stund hon dignat,
  och grytt har helig morgon,
  om någonsin, välsignat.
  
  
  
  BRIST.
  
  Och hade min själ en annan, som vid den sig fäste,
  som kände dess krafter, de sämsta och de bäste--
  
  en kvinnoande, en av de varma bara,
  som känna så djupt, att ögonen skåda klara--
  
  då skulle min kalla och strida sång måhända                            5
  varmare, mjukare toner i dagen sända.
  
  Såg jag av världen en vrå, som dugde att måla,
  av livet en syn, som kunde i färger stråla,
  
  och sökte dess mening jag, då skulle vi båda
  i skuggornas sorg, i dagrarnas glädje skåda.                          10
  
  Där skummast det var, kanske hon mig viste en gnista,
  som kämpande låg--ett hopp, som tog liv i det sista.
  
  Och där jag blott ljuset såg, som för stråligt blänkte,
  hon dämpade skenet och livande värma det skänkte.
  
  Nu låter sången mest som ur ängars dimma                              15
  en vipas vårskri i marskvällens dunkla timma.
  
  Kanske att den då som lärksång stiga finge
  hän över ljusa fält och med ljus på vinge,
  
  och sjunga den kunde varmt, vad den dejligt såge,
  där sol över gröna, vida bygder låge,                                 20
  
  och fram då tonade rent ur de starka slagen
  all bygdens lycka och sorg i den klara dagen.
  
  
  
  
  OSKAR IVAR LEVERTIN.
  
  
  _Oskar Levertin_ föddes 1862. Föräldrarna, som härstammade från en
  gammal från Holland i slutet av sjuttonhundratalet inflyttad judesläkt,
  [according to David Edström, the sculptor, related to Levertin by
  marriage, the family were originally Spanish Jews.] voro bosatta i
  Stockholm, där fadern innehade en konsthandel. Gossen erhöll en vårdad
  uppfostran såväl i det fint bildade hemmet som i det gamla ansedda Klara
  elementarläroverk, där han år 1881 avlade studentexamen. I skolan hade
  han särskilt utmärkt sig för sin stilistiska förmåga. Vid universitetet
  studerade han förnämligast litteraturhistoria, grekiska och romanska
  språk. Sin filosofie doktorsgrad förvärvade han sig 1887, och två år
  därefter utnämndes han till docent i litteraturhistoria. År 1899
  kallades han till professor vid Stockholms högskola, en befattning som
  han innehade till sin död 1906.
  
  Dessa data bilda ramen till ett liv, som mer än de flestas är fyllt av
  starka motsatser mellan sorg och glädje, ångest och hopp. Hans väg låg
  icke så jämn och fri, som man vore benägen att tro, när man blott tänker
  på hans regelbundna befordran och på den hyllning, som kom honom såsom
  skald till del. Tidigt yppade sig hos honom ett svårt bröstlidande, och
  åtminstone två gånger var han av läkarna dödsdömd. En brådstörtad sejour
  ena gången vid Rivieran (1881--82), andra gången vid alpkurorten Davos
  (1889--90) synes hava varit det enda, som räddade hans liv. Hans ungdoms
  älskade, med vilken han 1887 ingått giftermål, bortrycktes hastigt och
  oväntat efter endast två års äktenskap av sällspord lycka.--Döden
  kastade sålunda tidigt sin skugga över hans väg, och ensamhetskänslan
  omfamnade honom tidtals i hela sitt mörker.--Därtill kommo väl också
  slitningar av annan art. Genast vid sitt första framträdande såsom
  författare (1883) hade han helt och odelat anslutit sig till "det unga
  Sverge", som den realistiska diktningens anhängare kallades; han drogs
  dit både av sin frihetskänsla och av sin pessimism. Men hans i grunden
  romantiska sinne, hans känsloglöd och mystiska läggning och icke minst
  hans av omfattande historiska studier fostrade hänförelse för svunna
  tider drev honom så småningom allt längre bort från det litterära parti,
  i vars främsta led han en gång ställt sig--en utveckling för vilken han
  fick lida mycken bitter och oförstående kritik.
  
  Ej underligt då, att Levertin har blivit företrädesvis de trånsjuka
  drömmarnas, vemodets, dödsångestens och den heta lidelsens skald. Såsom
  sådan har han skapat sig en helt ny stil, smidig, glänsande och färgrik,
  och "drömt in sina stämningar i en rikt smyckad form, som bländade och
  fängslade med sin konstnärliga och insiktsfulla bearbetning."
  
  Utom såsom diktare har Levertin gjort sig ett namn som grundlig
  vetenskaplig forskare och som briljant essayist på litteraturhistoriens
  och konsthistoriens område.
  
  
  
  EN GAMMAL NYÅRSVISA.
  
  Staffan, Staffan stalledräng
  vattnar sina hästar fem,
  klar är nyårsnatten.
  Jesus ställt dem i hans vård,
  låtit kvälla på hans gård                                              5
  brunn med livets vatten.
  
  Just då klockorna slå tolv,
  träda de från stallets golv
  ut i gårdens driva.
  Himmelen är hög och blå,                                              10
  klart bland alla stjärnor små
  lyser månens skiva.
  
  Där går älskogs unga hingst,
  ljus och grann som sol i pingst,
  prydd med bröllopstömmar.                                             15
  Betslet är en blomsterrad,
  sadeln vävd av rosenblad,
  silverskir till sömmar.
  
  Lustigt gnäggar lyckans sto,
  guldsmidd sele, guldsmidd sko,                                        20
  van vid vilda ritter.
  Längtar ut mot drömda land,
  röda aftonhimlars brand,
  gyllne solars glitter.
  
  Långsamt haltar fram därnäst                                          25
  nödens gula, blacka häst.
  Matta släpa stegen.
  Ögat, glåmigt utav svält,
  letar hackelse och spält
  på den frusna vägen.                                                  30
  
  Men vid pilens nakna stam
  som en svart och spöklik ham
  sorgens fåle dröjer.
  Blicken stel mot rymden går,
  huvut med dess dunkla hår                                             35
  han mot marken böjer.
  
  Sist med man och mule grå
  som den sista dagen på
  ålderdomens himmel,
  hovens slag mot sten och stock                                        40
  dovt som mull mot kistelock
  dödens isgrå skimmel.
  
  Staffan, Staffan stalledräng
  vattnar sina hästar fem.
  Ljuft är livsens vatten.                                              45
  Festlikt blänka himmelns bloss.
  Jesus huldrik hjälpe oss
  uti nyårsnatten.
  
  
  
  FLOREZ OCH BLANZEFLOR.
  
  När aftonrodnan sin rosenkorg tömde
  i den flyende dagens spår,
  och maj i sitt vårliga töcken gömde
  all hagtornens blomstersnår,
  om blommas och vitblommas kärlek jag drömde,                           5
  om Florez och Blanzeflor.
  
  Det var två konungabarn, som lekte
  med spiror och äpplen av gull,
  varandra som bi och blomma smekte,
  då våren av doft stod full,                                           10
  och äppelblommornas snöfall blekte
  all örtagårdens mull.
  
  Det var två konungabarn, som redo
  till bröllop en sommardag,
  när lekarne nyckelharporna vredo,                                     15
  och burgundern rann röd över lag,
  och fälten klöverångorna spredo
  i starka, kryddade drag.
  
  Det var ett konungapar, som i gamman
  vid härden i högsätet satt,                                           20
  njöt de tunga tårarnas sorgdryck samman
  och samman festernas skratt,
  tills döden slog aska på spiselflamman
  och tog dem en kärleksnatt....
  
  När aftonrodnadens facklor blänkte                                    25
  vid den döende dagens bår,
  och maj i sin skymningsslöja sänkte
  min ensamma vandrings spår,
  på blommas och vitblommas kärlek jag tänkte,
  på Florez och Blanzeflor.                                             30
  
  
  
  ITHAKA.
  
  Jag drömt som främling på en främmad strand
  Gud vet hur många år.
  Nu vill jag hem. Jag redan lagt från land,
  i silkesseglet stormen slår.
  Framåt mot obefarna vattendrag                                         5
  förbi Herakles' stoder
  mot fjärran ö i blå arkipelag
  jag vridit skeppets roder.
  
  Där ligger solskenslyst i havets mitt
  mitt Ithaka, den ö,                                                   10
  där fruktträdsvalven evigt lysa vitt
  och dyningarna dö
  i säven som en mattad aftonsång
  från kärleksdomnad lyra,
  dit, vore färden än så hård och lång,                                 15
  vill jag min farkost styra.
  
  Där stå det vita, marmorsvala hus,
  i vilket jag vill bo.
  Där silverpoppeln har det högtidssus,
  som hägnar med sin ro.                                                20
  Ack, världens vägar, jag är trött på dem!
  Jag hör det dunkla kravet
  mot längtans Ithaka, mitt hjärtats hem,
  min vita ö i havet.
  
  På hemfärd stadd jag lyssnar så förstrött                             25
  på livets lust och larm
  som på en man, som av en slump mig mött
  och håller fast min arm.
  I bröder, än jag går som en bland er,
  men ren mot slag som smekning                                         30
  med avskedsstundens gåtfullhet jag ler.
  Jag har gjort upp min räkning.
  
  Blott starkare förnimmer jag var dag
  den manande musik,
  som eko är av kvällens böljeslag                                      35
  emot min hemös vik.
  Jag drömmer lutad över skeppets toft.
  I skum delfiner skalkas,
  än syns ej ön, men luftens mandeldoft
  förtäljer, att jag nalkas.                                            40
  
  Så vill jag bära allt, vad än en man
  kan bära utav ve,
  ty ett jag vet, ej evigt räcka kan
  mitt hjärtas odyssé.
  Min sorgs, min glädjes skiljemynt--allt glöms                         45
  som mull i mull begravet,
  när skeppet når sitt Ithaka, sin dröms
  vårvita ö i havet.
  
  
  
  MODERSPRÅKET.
  
  Sagoförtäljerska, när jag var barn,
  drömmens ande du väckte,
  Fantasos' tömmar av purpurgarn
  gossen vid elden räckte,
  visor sjöng från min moders mun,                                       5
  tanke gav leken vid bordet.
  Också för mig från begynnelsens stund
  skapades världen av ordet.
  
  Följeslagerska vart du mig sen,
  hur sig än vände mitt roder.                                          10
  Mer för mitt hjärta än någon vän,
  närmre än fader och moder,
  närmre än bruden tryckt mot mitt bröst
  ständigt var du mitt sinne,
  bikterska, trösterska, du vilkens röst                                15
  diktade rastlöst därinne.
  
  Reskamrat, du i fjärran land
  under främmande himmel
  log mot min längtan, tryckte min hand,
  ledsven i Babylons vimmel.                                            20
  Ensamhetssorgen som David du
  sjöng från min själ med din stämma.--
  Var du mitt sällskap, endast du,
  hjärtat kände sig hemma.
  
  Så har du följt mig från barndomens dar,                              25
  växlande skepnad med åren.
  Innerst dock alltid densamma du var,
  bliver väl också till båren,
  drömmerska, älskande tankens stål,
  men i din tonvärld fången,                                            30
  svärmande svenska modersmål
  med ditt kvällsus i sången.
  
  Dig jag tjänar som tacksam son,
  allt vad jag äger du skänkte.
  Smedens konst är ju eldens lån.                                       35
  Allt jag drömde och tänkte
  kommer från dig, som jag dyrka skall,
  tills mer ej livstråden spinnes.
  Bönhör mig, så när läppen är kall,
  man i ditt tempel mig minnes.                                         40
  
         *       *       *       *       *
  
  Moderspråk, du trädets sus,
  städse nytt och oändligt,
  annat i morgon- än aftonljus,
  men dock ett och beständigt.
  Tusende bladen från topp till fot                                     45
  kan till en kör du kalla,
  låta dem känna, att samma rot
  fostrar och bärer dem alla.
  
  Folkets levande andedräkt,
  het av hopp och av strider,                                           50
  arvked bindande släkt vid släkt
  ända mot bortersta tider.
  Alla stora hjärtan i dig
  klappa, än när de domnat.
  Lyssna, och ekot mångdubblar sig                                      55
  ändlöst från tider, som somnat.
  
  Landets ungdomsbrunn med våg
  speglande dåd och dygder,
  vinterlynne och sommarhåg
  runt över Sverges bygder!                                             60
  Hemlighetsfulla navelsträng
  djupt emot jordens sköte,
  sång vid vaggan samt vid den säng,
  där oss döden stämt möte.
  
  Guldtråd, på vilken vi våra liv                                       65
  träda med skiftande dagar,
  ring, som fäster oss vän och viv,
  tolk för stjärnor och lagar!
  Högsta tankar, dyraste namn,
  drömmen skimrande skärast--                                           70
  moderspråk, du bär i din famn
  allt oss i världen är kärast.
  
  
  
  
  GUSTAV FRÖDING.
  
  
  _Gustav Fröding_ föddes den 22 augusti 1860 på Alsters bruk i Värmland.
  Hemmet var musikaliskt och vittert men fördystrades genom sjukdom.
  Fadern var till lynnet mycket melankolisk och led av lungsjukdom, och
  när Gustav föddes, hade modern redan angripits av en så svår
  sinnessjukdom, att hon måste söka vård på en anstalt under den närmast
  följande tiden. Redan under sin skoltid hade Fröding hunnit att göra sig
  i ovanligt hög grad förtrogen med äldre och yngre svensk vitterhet. Och
  intresset för skönlitteratur--inländsk såväl som utländsk--lämnade ej
  mycket håg och tid kvar för öfriga studier vid universitetet i Uppsala,
  där Fröding år 1880 inskrevs som student. Han förde aldrig sina studier
  fram till någon examen, och efter fyra år övergav han Uppsala och
  återvände till Värmland. Han blev efterhand mer och mer reguljär
  medarbetare i Karlstadstidningen, där han 1886 erhöll fast anställning
  som litteraturanmälare, kåsör och referent. Med undantag av de perioder,
  då han på grund av tilltagande nervsjuklighet måste söka sanatorievård,
  tillhörde Fröding Karlstadstidningens redaktion till 1896. År 1891 utgav
  han--med mycken tvekan--sin första diktsamling "_Guitarr och
  dragharmonika_", som emellertid vann en snabb och ovanligt vidsträckt
  popularitet. Den följdes 1894 av "_Nya dikter_" och 1896 av "_Stänk och
  flikar_". Till dessa kommo ytterligare ett par små dikthäften, innan den
  länge lurande nerv- och sinnessjukdomen 1899 bröt ut och kom hans lyras
  strängar att brista. Han blev, tack vare omsorgsfull vård, småningom
  bättre, men fullt återställd blev han aldrig. Han var och förblev en
  bruten man, och som sådan framlevde han i stillhet och tillbakadragenhet
  sina sista år på lantstället "Gröndal" ute på Djurgården i Stockholm.
  Där slog den 8 februari 1911 befrielsens timme för hans flämtande ande.
  
  Under oerhörd tillslutning och allmänt deltagande firades hans
  begravning. Blommor hade sänts till båren av Sverges konung och
  drottning, av Uppsala och Lunds universitet, av svenska akademien och
  ett nära nog oräkneligt antal korporationer och enskilda. Jordfästningen
  förrättades i Klara kyrka av numera ärkebiskopen Söderblom i närvaro av
  så många, som denna huvudstadens största kyrka kunde rymma. Tusentals
  stodo utanför, och i hundratusen räknades de, som kantade gatorna, där
  liktåget skred fram. På extratåg fördes sedan skaldens stoft till
  Uppsala. Och på dess gamla minnesrika kyrkogård lades det till vila vid
  facklors fladdrande sken och under det studentfanorna sänktes till en
  sista, stum hyllning.
  
  Frödings tidigare dikter uppenbara en rik humor, en sällsynt
  iakttagelseförmåga och gestaltningskraft och en förbluffande teknisk
  skicklighet, som med det skälmskaste behag övervinner alla svårigheter.
  Senare--kanske delvis på grund av sin sjuklighet--drogs han alltmera
  till det bisarra och tungsinta, och hans dikt omfattar de mest skiftande
  sinnestillstånd: sorgslös ungdomsglädje, stolt patos, grubblande allvar,
  svårmod, hån och satir. Hans skaldskap är ett av dem, som mest bidragit
  till den svenska diktkonstens psykologiska fördjupning.
  
  I formellt hänseende har Fröding en alldeles särskild betydelse. En
  fenomenal virtuositet i det språkliga uttrycket har låtit honom uppnå de
  största verkningar genom suggestivt ordval och en nära nog enastående
  rytmisk fulländning. Han ägde absolut suveränitet över rimmens ostyriga
  skara, och hans öra var särskilt känsligt för ordens välljud och klang.
  Trots ett outtröttligt medvetet arbete på formen och trots alla
  nybildningar både i fråga om ord och versmått, förlorar hans stil aldrig
  sin enkelhet och naturlighet.
  
  
  
  VALLARELÅT.
  
  Hör du ej bjällrorna? Hör du, hur sången
  vallar och går och går vilse i vall?
  Korna de råma och påskynda gången,
  följa i lunk efter jäntans trall.
  
  Hör, hur det ljuder kring myr och mo:                                  5
  "Lilja--mi Lilja--mi Lilja--mi ko!"
  Eko vaknar i bergigt bo,
  svarar ur hällarna:
  Lilja--mi Lilja--mi ko!
  
  Bjällklangen dallrar och faller och stiger,                           10
  suset är stilla och vilar i ro,
  skogen är kvälltung och sömnig och tiger.
  Endast den vallande
  låten går kallande
  fram genom nejden kring myr och mö.                                   15
  
  Natten är nära, och solskenet rymmer;
  ser du på tjärnet, hur töcknet står?
  Skuggan förlänges, förtätas och skymmer,
  snart över skogarna mörkret rår.
  
  Mörk sover tallen, mörk sover granen,                                 20
  dovare sorlar en bergbäcks fall.
  Fjärmare klingar den höga sopranen,
  vallar och går och går vilse i vall.
  
  
  
  JONTE OCH BRUNTE.
  
  De kommo från ängen,
  och Brunte var hästen,
  och Jonte var drängen,
  som tjänte hos prästen,
  och gammal var Jonte                                                   5
  och gammal var Brunte
  och stocklat för resten.
  
  "Hå ja, gamle Brunte,
  för jämnan det tölas,
  att vi två", sa Jonte,                                                10
  "bli sist med vårt hölass,
  --när vägen är krokig,
  vem raggen kan hjälpa,
  att litet det sölas?"
  
  Och Jonte han runkade                                                 15
  sävligt på nacken,
  och Brunte han lunkade
  sävligt i backen.
  "Och jämt få vi ovett
  för mödan", sa Jonte,                                                 20
  --"skall det vara tacken?"
  
  Men Brunte han vände
  den åldriga mulen
  tillbaka och sände
  försiktigt förstulen                                                  25
  en blick under lasset
  att se, om det ännu
  gick runtom med hjulen.
  
  Och lugnad han svängde
  med svansen åt Jonten.                                                30
  Men Jonten han blängde
  blott sömnigt åt Brunten.
  Han hör ej, han ser ej,
  han glömmer snart allting,
  den utgamle strunten.                                                 35
  
  "Ja, nu är han utgammal
  bliven hos prästen,
  och jag är väl skjutgammal
  själv", tänkte hästen,
  "men gott är att sova                                                 40
  och få sig till kvällen
  en hötapp i västen!"
  
  Och Jonte han fumlade
  drumligt med tömmen,
  och Brunte han drumlade                                               45
  framåt i drömmen,
  han stötte, han stracklade,
  --hölasset vacklade
  fram utmed strömmen.
  
  
  
  UR STRÖVTÅG I HEMBYGDEN.
  
  
  I.
  
  Det är skimmer i molnen och glitter i sjön,
  det är ljus över stränder och näs,
  och omkring står den härliga skogen grön
  bakom ängarnas gungande gräs.
  
  Och med sommar och skönhet och skogsvindsackord                        5
  står min hembygd och hälsar mig glad,
  var mig hälsad!--Men var är min faders gård,
  det är tomt bakom lönnarnas rad.
  
  Det är tomt, det är bränt, det är härjat och kalt,
  där den låg, ligger berghällen bar,                                   10
  men däröver går minnet med vinden svalt,
  och det minnet är allt som är kvar.
  
  Och det är, som jag såge en gavel stå vit
  och ett fönster stå öppet däri,
  som piano det ljöd och en munter bit                                  15
  av en visa med käck melodi.
  
  Och det är, som det vore min faders röst,
  när han ännu var lycklig och ung,
  innan sången blev tyst i hans dödssjuka bröst
  och hans levnad blev sorgsen och tung.                                20
  
  Det är tomt, det är bränt, jag vill lägga mig ned
  invid sjön för att höra hans tal
  om det gamla, som gått, medan tiden led,
  om det gamla i Alsterns dal.
  
  Och sitt sorgsna och sorlande svar han slår,                          25
  men så svagt, som det blott vore drömt:
  "Det är kastat för vind sedan tjugu år,
  det är dött och begravet och glömt.
  
  Där du kära gestalter och syner minns,
  där står tomheten öde och kal,                                        30
  och min eviga vaggsång är allt som finns
  av det gamla i Alsterns dal."
  
  
  
  UR BIBLISKA FANTASIER.
  
  
  HOSIANNAH!
  
  Görer portarna höga och dörrarna vida
  och häng slingor av grönt över ringmuren din,
  dotter Zion, statt upp, att din konung må rida
  som en ärones konung,
  en ärones konung,                                                      5
  som en ärones konung må draga därin!
  
  Låter harporna ljuda, basunerna stöta
  och lägg kläden och palmer för konungens fot,
  låt ditt folk strömma ut att sin härskare möta
  under glädje och gamman,                                              10
  glädje och gamman,
  under gamman och fröjd gå sin konung emot!
  
  Bortom skyn är hans rike av vin och av honung,
  bortom skyn är hans härskarors vapendån,
  han är kärlekens konung och frihetens konung                          15
  --klinge högt: Hosiannah!
  högt: Hosiannah!
  klinge högt: Hosiannah, Davids son!
  
  
  
  MIN STJÄRNAS SÅNGER.
  
  
  I.
  
  Med vrede du ser från din gyllne stol,
  hur min stjärna slocknar och fläckas,
  vi gav du min stjärna så svagt, min sol,
  av ditt ljus, att det så skall släckas?
  
  Jag är dock din son, och allt frö, jag fått                            5
  till mitt ljus, är väl fött av din låga,
  så lider du själv av det ont mot gott,
  som för mig varit sjukdom och plåga.
  
  Och är ej min fläck av din egen art,
  men av ont ifrån rymdernas öken,                                      10
  vi stötte du mig med så våldsam fart
  långt ut, djupt i mörker och töcken?
  
  
  II.
  
  Du säger: "Kom hem till din faders gård
  att kyssas av fadersläppar!"
  Din kärlek är mig för bitter och hård,                                15
  den smeker och kysser med käppar.
  
  Med slag du renar, med kniven du tvår,
  mot din kärlek jag hårt vill mig värna,
  det känns, som du tvådde så fläckar och sår
  som livskraft och ljus ur min stjärna.                                20
  
  Du tvår med din lut min stjärna ren,
  den varder så ren som ett vatten,
  då bliver så tomt min stjärnas sken
  som en vattnets avbild av natten.
  
  
  III.
  
  Min stjärna var ändå väl något värd,                                  25
  trots fläck och försvagat ljus,
  en än milt lysande vänlig härd
  för mig och mitt fattiga hus.
  
  Det lyste av mitt om allt där var,
  det var gott, fastän ej likt ditt,                                    30
  din brännande stråles eld bortskar
  allt ljus, som var medfött mitt.
  
  Så brinn och förbränn i mitt fattiga hus,
  din låga, den hatar jag,
  till sot den bränner min stjärnas ljus                                35
  rättfärdighetsfullt enligt lag.
  
  Så bränn då och tro, att du bor i mig,
  du bor i min utrymda sal,
  ditt "brinn och tala" är "slockna och tig",
  du lyser ett utbränt skal.                                            40
  
  
  IV.
  
  En sista gnista av stjärna är kvar,
  den vill jag försöka att rädda
  och draga en väg, där ingen far,
  och stigar av ingen beträdda.
  
  Jag hatar din hjälp, och jag tror ej ditt ord,                        45
  trots ditt skryt, att du lyser för världar,
  din visdom är ej för stjärnor gjord,
  den vanvettiggör och förhärdar.
  
  Ditt faderskap är av tvivel höljt,
  min frändskap med ditt folk är ingen,                                 50
  kanhända en annan sol jag följt
  som broder i syskonringen,
  
  men kom som en bortbytt till dig och er,
  där främmande ögon stirra,
  jag vill icke vara i ditt land mer,                                   55
  i fjärran rymd vill jag irra.
  
  Där vill jag slockna i ensamhet
  långt bort från din hatade flamma,
  som bränner med kärlek, tills ingen vet,
  om ej kärlek och hat är detsamma.                                     60
  
  
  
  
  VERNER VON HEIDENSTAM.
  
  
  _Karl Gustav Verner v. Heidenstam_ föddes den 6 juli 1859. Han röjde
  tidigt livlig fantasi och konstnärliga anlag och idkade redan som
  sjuttonåring konstnärsstudier i Paris. Ganska snart fann han emellertid,
  att hans rätta uttrycksmedel icke var färgerna utan orden, och efter att
  i flera år hava vistats i Italien, Grekland och Orienten återvände han
  1887 till Sverge och debuterade följande år med diktsamlingen _Vallfart
  och vandringsår_. I denna bröt han med den ännu i allmänhet härskande
  realistiska riktningen, hävdade fantasiens och inbillningens rätt
  gentemot den exakta verklighetsskildringen och förkunnade en på
  njutningen av nuet och på en naiv skönhetskult grundad livsglädje, som
  stod i skarpaste motsats till den rådande pessimismen inom litteraturen.
  I sin närmast följande produktion: _Från Col di Tenda till Blocksberg_
  (1888), _Endymion_ (1889) och _Hans Alienus_ (1892) fortsätter han sitt
  sökande efter livsglädje och skönhetsnjutning men anslår snart
  allvarligare och djupare toner, i samma mån som han återvänder till
  inhemska motiv. Så i sina år 1895 utgivna _Dikter_. Den svenskhet i
  tonen, som spåras i denna diktsamling, varslar om den riktning mot det
  nationella, som är det mest framträdande draget i Heidenstams senare
  författareskap och som fått sitt ståtligaste uttryck i de båda
  historiska skildringarna _Karolinerna_ (1897--1898) och _Folkungaträdet_
  (1905--1907). Bland övriga alster av hans penna märkas _Heliga Birgittas
  pilgrimsfärd_ (1901), _Skogen susar_ (1904), flera smärre spirituella
  och stämningsfulla essayer samt _Nya dikter_ (1915). Dessa senare
  beteckna hittills höjdpunkten av skaldens utveckling; tankeinnehållet
  har fördjupats, och hans stil fått en klarhet och linjerenhet, som bär
  klassicitetens adelsmärke.
  
  Heidenstam erhöll 1916 nobelpriset i litteratur.
  
  
  
  DJUFARS VISA.
  
  I danserskornas stad, det glada Tanta,
  där bomullsbuskens ros blir vit och gul
  och Nilens delta står med gröna majsfält
  och bufflar draga vattenhissens hjul,
  i detta Tanta levde gamle Djufar.                                      5
  Han var beryktad för sin tungas makt
  att dikta långa österländska verser
  i takt med danserskornas muntra takt.
  Han sjöng så vackert om sin stad, som låg
  med hundra duvtorn, torg och minaret,                                 10
  att den som hänryckt ej sprang in i dansen,
  betäckte ögat med sin hand och grät.
  
  En morgon tidigt satt han på sin tröskel.
  Fast lågt stod solen, var han redan klädd.
  Då ropte alla flickorna vid brunnen:                                  15
  "Nu diktar Djufar! Han har glömt sin bädd!
  I afton kanske, när i haschischrök
  på nakna fötter och vid flöjters låt
  vi dansa slöjdans, att han sjunger visan
  och lockar än vårt skratt och än vår gråt."                           20
  
  Då sade Djufar: "Har jag tid till sång?
  Min tid är kort till ökengravens blund.
  Jag har ej råd att för min sömn försumma
  en sådan sval och ljuvlig morgonstund."
  
  Då ropte yngsta flickan med ett skratt                                25
  och lyfte krukan på sitt svarta hår:
  "Vår vän är alltför gammal till att dikta.
  När fyller Djufar sina hundra år?"
  
  Förbittrad steg den krökte gubben upp
  och strödde trumpen bröd för sina duvor.                              30
  Men när han såg kupolerna, som välvde
  på stadens höjder som en klase druvor,
  och såg kring slätten, klarnade hans min.
  "Kom, barn! Om jag var hundra år och mer,
  förmådde än min gamla tunga sjunga,                                   35
  när från min tröskel denna trakt jag ser."
  
  Det blev ett jubel. Folket kom ur staden
  och satte sig som kring ett lägerbål,
  och deras trummare bar ut sin puka,
  en fiskskinnsöverdragen mässingsskål.                                 40
  När musikanterna nu bildat ring
  med flöjten lyft och lutan på sitt knä
  och med sin smäckra, strängade rebabe,
  vars buckla sken av indiskt sandelträ,
  och när nu danserskorna togo dans,                                    45
  så var kring deras panna fästad slant
  begynte glindra som en liten gnista;
  då steg Djufar upp på brunnens låga kant.
  
  Han drog en papersremsa och en penna
  försiktigt ur en avlång silverslida                                   50
  och knäppte upp sitt bläckhorn, vilket hängde
  i gula silkessnören vid hans sida.
  Där låg ett sorglöst lugn på denna trakt,
  på tystnadens beständigt tysta land,
  på dvalans land, det tigande Egypten,                                 55
  där själva vattnet ljudlöst slår sin strand.
  På deltats revlar sov en rad flamingos.
  Ett fartyg sam på vattnets gula spegel
  med akterhuset målat grönt och rött
  och drev med floden utan rodd och segel.                              60
  
  Den gamle Djufar tog som en aktör
  på brunnens kant högtidligt ut sitt steg,
  och mödrar lyfte sina barn i höjden
  i väntan på hans sång--men Djufar teg.
  Hans ögon vidgades och glänste under                                  65
  hans panna, som var brun som mörknat läder,
  och i den ivrigt lyfta handen sken
  
  mot kornblå luft hans pennas vita fjäder.
  Han rörde sina läppar tyst, och han,
  som med sin vers och klangen av sin röst                              70
  så ofta lockat löjen eller tårar,
  lät hakan långsamt sjunka mot sitt bröst.
  
  Han vände sig från folket och betäckte
  sitt huvud med en ärm av sin burnus.
  Han brast i gråt. Han lät sin penna falla                             75
  och gick tillbaka till sitt låga hus.
  
  Då ropte närmsta flickan: "Ganska sant
  blev Djufar spådd, att diktens stora glädje
  ej mer är hans."--Den andra flickan gick
  förgrymmad hem från brunnen, men den tredje                           80
  gav musikanterna en vink och tog
  hans pappersremsa, som låg våt av gråt.
  Hon lyfte den och bar den, följd av folket,
  vid strängarnas och pukans muntra låt.
  Hon gick till stadens stilla helgedom.                                85
  Där fästes remsan i en pelargång,
  och Tantas döttrar kysste den och mindes
  i långa tider Djufars tysta sång.
  
  Den ögats glädje Österlandet skänker
  kan ingen skildra i en skriven rad,                                   90
  men gamle Djufar målar denna glädje
  i sitt av tårar vätta, tomma blad.
  
  
  
  UR ENSAMHETENS TANKAR.
  
  
  IV.
  
  Jag längtar hem sen åtta långa år.
  I själva sömnen har jag längtan känt.
  Jag längtar hem. Jag längtar, var jag går
  --men ej till människor! Jag längtar marken,
  jag längtar stenarna, där barn jag lekt.                               5
  
  
  XVIII.
  
  Kring halva jorden jag letat har
  en punkt, som jag vackrast fick kalla.
  Så vackra voro de alla,
  att ingen vackrare var.
  
  Tag allt som är mitt och mitt kan bli,                                10
  men lämna min yppersta gåva
  att kunna njuta och lova,
  där en annan går kallt förbi!
  
  
  
  PILGRIMENS JULSÅNG.
  
  Höstens slagregn och steppens sol
  blekte pilgrimsdräkten.
  Upp jag steg, då hanen gol
  tidigt i morgonväkten.
  Hundramilade                                                           5
  hän mot Sverige
  vägarna stego, och först mot kvälln
  trött jag vilade;
  natthärbärge
  bjöds på halmen vid spiselhälln.                                      10
  
  Korsfararsagor och pilgrimsskrock
  letade tanken till rätta.
  Snart i dörren en lantlig flock
  tyst mig hörde berätta.
  Kvinnorna lutade                                                      15
  tätt sig samman
  arm i arm i lyssnande led.
  Gnistorna sprutade
  högt ur flamman,
  vilken slickade spiselns ved.                                         20
  
  Äventyr på villande väg,
  månget vallfärdsminne
  sorglöst tolkades, men jag förteg
  elden, som falnar mitt sinne.
  Självförpinande                                                       25
  helig broder
  döljs ej under den rock jag bär.
  Ej den skinande
  fru Gudsmoder
  mina aningars drottning är.                                           30
  
  Genomvandrat jag har allen
  skuggornas land, de öde.
  Långt i öknen bland tistlar och ben
  talade jag med de döde.
  Sund och levande                                                      35
  gick jag dem nära,
  log och snyftade samman med dem.
  Följde dem bävande,
  fick dem kära,
  sökte i skuggornas hem ett hem.                                       40
  
  Skuggorna rörde min panna--och skönt
  steg en fornvärld ur graven.
  Ninives döttrar virade grönt
  runt kring pilgrimsstaven.
  Stjärnorna blossade                                                   45
  bibliskt klara.
  Sakta susade strängaspel.
  Skuggornas krossade
  underbara
  skönhetsrike betog min själ.                                          50
  
  Lyss jag i kåpans musselskal,
  brusar Arkipelagen.
  Ekon av tympanon och cymbal
  dallra vid böljeslagen.
  Jungfrur rövande                                                      55
  utan ånger
  frusta centaurer i flyende tramp.
  Avgrundsbedövande
  vilda sånger
  skratta i takt med hovarnas tramp.                                    60
  
  Trolöst flydde jag skuggornas land,
  trånade åter till livet,
  gators vimmel och lampors brand,
  dock--mitt öde stod skrivet.
  Livets böljande                                                       65
  städer och länder
  lockad av sorlet jag genomgick,
  men de förföljande
  skuggornas händer
  lades skymmande över min blick.                                       70
  
  Runt mig hälsa de unga fritt
  andra vaknande tider.
  Främmande står jag i deras mitt.
  Som en vålnad jag skrider.
  Dagens krigande                                                       75
  skara spänner
  ordets båge av senor och stål;
  drömsjukt tigande,
  arm på vänner,
  vandrar skuggornas son utan mål.                                      80
  
  Aldrig kan jag som fordom glatt
  stundens frågor dryfta;
  tankarna famla dag och natt
  nederst i skuggornas klyfta,
  där ej flämtande                                                      85
  facklan sänder
  livets sken, men en underjords.
  Aldrig bland skämtande
  bröder och fränder
  skall jag munter sitta till bords.                                    90
  
  Skriande tranorna flyktat ren.
  Vita bolstrar och putor
  flingorna bädda kring häll och sten.
  Kojornas trånga rutor
  glimta immiga.                                                        95
  Sparven i hunger
  letar kärven vid bondens skjul.
  Djupt ur dimmiga
  höstkvälln sjunger
  pilten vid foran om vinter och jul.                                  100
  
  Röster från barndomens år, till er
  snöiga stigar mig föra,
  men ni nå ej mitt hjärta mer,
  mumla blott i mitt öra.
  Stilla, saliga,                                                      105
  soningsfulla
  stämmor, fåfängt kallen I.
  Hotfullt otaliga
  syner rulla
  upp ur Hades min blick förbi.                                        110
  
  Glömska drickes ur Lethes våg,
  men med ögonen slutna
  drack jag ur mörka Styx--och såg
  sedan allen det förflutna.
  Bleka och krokiga                                                    115
  skuggorna locka
  anden att drömma vid Karons flod,
  men det brokiga
  livet vill plocka
  frukter, som vinkande trås av mitt blod.                             120
  
  Kedjad vid livet min stav jag bär.
  Rolös kring världen jag ledes.
  Längtar dit, där jag icke är.
  Främmande allestädes.
  Hades sig hämnade.                                                   125
  Skuggornas like
  strafflöst av livets frukter ej stjäl.
  Skuggornas jämnade
  skönhetsrike
  vann för eviga tider min själ.                                       130
  
  
  
  ÅKALLAN OCH LÖFTE.
  
  Och ropade trenne grannfolk: Glöm
  den storhet du bäddat i jorden!
  Jag svarade: Res dig, vår storhetsdröm
  om herraväldet i Norden!
  Den storhetsdrömmen lyster oss än                                      5
  att leka i nya bedrifter.
  Låt upp våra gravar, nej, giv oss män
  i forskning, i färger och skrifter.
  
  Ja, giv oss ett folk på ett bråddjups rand,
  där en dåre sin nacke kan bryta.                                      10
  Mitt folk, det finns annat att bära i hand
  än en bräddfull egyptisk gryta.
  Det är bättre, den grytan rämnar itu,
  än att levande hjärtat förrostar;
  och intet folk får bli mer än du,                                     15
  det är målet, vad helst det kostar.
  
  Det är bättre av en hämnare nås
  än till intet se åren förrinna,
  det är bättre att hela vårt folk förgås
  och gårdar och städer brinna.                                         20
  Det är stoltare våga sitt tärningskast,
  än tyna med slocknande låge.
  Det är skönare lyss till en sträng, som brast,
  än att aldrig spänna en båge.
  
  Jag vaknar om natten, men kring mig är fred.                          25
  Blott vattnen storma och sjuda.
  Jag kunde i längtan kasta mig ned
  som en bedjande stridsman av Juda.
  Ej vill jag tigga om soliga år,
  om skördar av guld utan ände.                                         30
  Barmhärtiga öde, tänd blixten, som slår
  ett folk med år av elände!
  
  Ja, driv oss samman med gisselslag,
  och blåaste vår skall knoppas.
  Du ler, mitt folk, men med stela drag,                                35
  och sjunger, men utan att hoppas.
  Du dansar hellre i sidenvåd
  än tyder din egen gåta.
  Mitt folk, du skall vakna till ynglingadåd
  den natt, du på nytt kan gråta.                                       40
  
  
  
  
  ERIK AXEL KARLFELDT.
  
  
  En svensk litteraturforskare inleder en uppsats om _Karlfeldt_ med
  följande ord:
  
  "Skulle våra stora hädangångna skalder från Elysiums svenska Parnass
  lyssna till den sång och den berättelse, som diktas i våra dagars
  Sverge, och se hän till de män, som här utöva skaldens och siarens kall,
  för att kora sig var sin gunstling, hur utfölle då deras val? Låt oss
  gissa! Bellman valde naturligtvis Fröding, Almqvist samlade kring sig
  Strindberg, Hallström och Selma Lagerlöf, Leopold sökte kanske opp
  Wirsén, Stagnelius, Levertin. Och mot Karlfeldt sträckte förvisso den
  gamle Georg Stiernhielm sin famn till välkomma."
  
  Och han tillägger:
  
  "Naturligtvis skulle redan landsmanskapet göra vår skaldekonsts fader
  benägen för den som förklarat:
  
      Min sångmö är icke av Pinden,
      hon är av Pungmakarbo,
  
  och som frågat:
  
      Vi kryddas poeter med lager?
      Har icke all Dalarnas vår
      en kvist i sin svalare dager
      till krans för en sångares hår?"
  
  Men det är ej blott landsmanskapet, som förenar de båda. Mer än ett
  lynnesdrag finna vi för dem gemensamt och liksom Stiernhielms har
  Karlfeldts dikt sina rötter i Dalarnas jord. I hemgården på Dalälvens
  strand ha hans förfäder bott i ett par hundra år, han är direkt utgången
  av bondestam och har i blodet liksom i sitt tal en mängd
  föreställningssätt och betraktelser, som äro oss andra okända och
  främmande. Av landskapets skiftande skönhet och stämningsfullhet väcks
  hans lust att sjunga och skildra. Han har noga reda på väderlekens
  alla företeelser, årstidernas skiften, örternas namn och egenskaper,
  höst- och vårstormarnas många olika genljud i vildmarken. Han hyllar
  gammaldags tro och heder, den trygga och oförfärade manligheten,
  kraftkänslan och livsglädjen.
  
  Hans manliga, fasta väsen avspeglas i hans dikters strama form. Hans
  vers är mönstergill, med konstfull strofbyggnad och rimflätning, rik
  ljudharmoni och mästerligt ordval.
  
  Karlfeldt föddes den 20 juli 1864 i Folkärna socken i sydligaste
  Dalarna. Efter avslutade skolstudier i Västerås blev han 1885 student i
  Uppsala och avlade där filosofie licentiatexamen år 1898. Efter att
  några år hava tjänstgjort vid kungliga biblioteket utnämndes han 1903
  till bibliotekarie vid lantbruksakademien. Efter sitt inval i svenska
  akademien år 1904 har han utsetts till akademiens ständige sekreterare.
  
  Hans utgivna diktsamlingar äro _Vildmarks- och kärleksvisor_ (1895),
  _Fridolins visor_ (1898), _Fridolins lustgård och Dalmålningar på rim_
  (1901) samt _Flora och Pomona_ (1906).
  
  
  
  INTET ÄR SOM VÄNTANSTIDER.
  
  Intet är som väntanstider,
  vårflodsveckor, knoppningstider,
  ingen maj en dager sprider
  som den klarnande april.
  Kom på stigens sista halka,                                            5
  skogen ger sin dävna svalka
  och sitt djupa sus därtill.
  Sommarns vällust vill jag skänka
  för de första strån, som blänka
  i en dunkel furusänka,                                                10
  och den första trastens drill.
  
  Intet är som längtanstider,
  väntansår, trolovningstider.
  Ingen vår ett skimmer sprider
  som en hemlig hjärtanskär.                                            15
  Sällan mötas, skiljas snarligt,
  drömma om allt ljuvt och farligt
  livet i sitt sköte bär!
  Gyllne frukt må andra skaka;
  jag vill dröja och försaka,                                           20
  i min lustgård vill jag vaka,
  medan träden knoppas där.
  
  
  
  UPPBROTT.
  
  De svarta skogarna mumla
  som psalmsång kring fädernas lutande kors,
  och dovt som en vakande humla
  bak åsarna tonar Avesta fors.
  Än vindspelet knarrar vid gruvan,                                      5
  och släggorna picka på hällarnas järn,
  men spoven sover på tuvan,
  och änderna vila på vilande tjärn.
  
  Nu ville jag girigt samla
  all nejdens drömmande fägring och sång                                10
  och minnena, unga och gamla,
  som sjunga i natt liksom livet en gång,
  nu ville jag dofterna fånga,
  som välla ur vårnattens jäsande brygd,
  och föra dig med på min långa,                                        15
  min ovissa väg, du min Folkarebygd.
  
  Jag går mellan lärkors nästen,
  jag följer din ström, som i saktmod och ro
  går fram mellan klippornas fästen
  och sandiga brinkar, där svalorna bo.                                 20
  Frid hägnar de vänliga Dalar,
  men stenen står hög vid Brunnbäcks älv
  och stolt i sin stumhet talar
  om kraft, som i trångmål vet hjälpa sig själv.
  
  
  
  JUNGFRU MARIA.
  
  Hon kommer utför ängarna vid Sjugareby.
  Hon är en liten kulla med mandelblommans hy,
  ja, som mandelblom och nyponblom långt bort från väg och by,
  där aldrig det dammar och vandras.
  Vilka stigar har du vankat, så att solen dig ej bränt?                 5
  Vad har du drömt, Maria, i ditt unga bröst och känt,
  att ditt blod icke brinner som de andras?
  Det skiner så förunderligt ifrån ditt bara hår,
  och din panna är som bågiga månen,
  när över Bergsängsbackar han vit och lutad går                        10
  och lyser genom vårliga slånen.
  
  Nu svalkar aftonvinden i aklejornas lid,
  och gula liljeklockor ringa helgsmål och frid;
  knappt gnäggar hagens fåle, knappt bräker fållans kid,
  knappt piper det i svalbon och lundar.                                15
  Nu gå Dalarnas ynglingar och flickor par om par:
  du är utvald framför andra, du är önskad av en var,
  vad går du så ensam och begrundar?
  Du är som jungfrun, kommen från sitt första nattvardsbord,
  som i den tysta pingstnatt vill vaka                                  20
  med all sitt hjärtas bävan och tänka på de ord
  hon förnummit och de under hon fått smaka.
  
  Vänd om, vänd om, Maria, nu blir aftonen sen.
  Din moder månde sörja, att du strövar så allen.
  Du är liten och bräcklig som knäckepilens gren,                       25
  och i skogen går den slående björnen.
  Ack, den rosen, som du håller, är ditt tecken och din vård,
  den är bringad av en ängel från en salig örtagård:
  du kan trampa på ormar och törnen.
  Ja, den strålen, som ligger så blänkande och lång                     30
  ifrån aftonrodnans fäste över Siljan--
  du kunde gå till paradis i kväll din brudegång
  på den smala och skälvande tiljan.
  
  
  
  VINTERHÄLSNING.
  
  Möter du nordanvinden, karl,
  då möter du sång och yra.
  Nordens Apoll bland tallarna far
  med snöfjun på sin lyra.
  
  Möter du nordanvinden, karl,                                           5
  då möter du eld och låge.
  Nordens Cupid bland granarna far
  med lingonlindad båge.
  
  Vädren blåsa utan ro
  ur himmelens sexton grindar.                                          10
  Vem kan du lita på och tro
  av alla de vilda vindar?
  
  Möter du nordanvinden, karl,
  då möter du man och ära,
  lustig och djärv, med blicken klar                                    15
  som nyårsmånens skära.
  
  Glad har jag hört hans muntra appell,
  när han trummade till på rutan.
  Ljöd hans signal genom springor och spjäll,
  då gömde jag svårmodslutan.                                           20
  
  Glad har jag följt så mången mil
  hans knarrande, vita vägar,
  druckit ur bergens frusande il
  hans ymniga hälsobägar.
  
  Kom, går du med för gammans skull?                                    25
  Den kyliga kvällen lågar,
  skyn är av glimmande strängar full
  till lyror och till bågar.
  
  Hövding, ryck an; jag är din man,
  din man under sälla stjärnor.                                         30
  Bistra kämpar följa ditt spann
  och leende vintertärnor.
  
  Kom och följ med för gammans skull,
  envar som kan le och sjunga!
  Skyarna gå som fanor av gull:                                         35
  framåt, I stridbart unga!
  
  
  
  
  
  
  NOTES.
  
  
  
  
  BERNHARD ELIS MALMSTRÖM.
  
  
  VI SUCKAR DET SÅ TUNGT UTI SKOGEN?
  
  1. The folk-song style is apparent throughout this poem, the first
  distinctive mark being the superfluous use of the pronoun immediately
  after its antecedent, a manner of speech borrowed from the vernacular
  and incorporated with numerous popular ballads. Cf. lines 18, 19, 22.
  
  8. _hemsk uti sitt mod_, apprehensive of danger; _till mods_ is the
  idiomatic phrase.
  
  10. _tänkte stygga tankar_, thought of grewsome things.
  
  II. _vilsegick_, usually not compounded.
  
  12. _kär_, properly _kära_.
  
  13. _Gud nåde mig, som liten är_, a paraphrase of the second line from a
  common children's prayer beginning, _Gud, som haver barnen kär_; the
  poet also seems to have copied from this the irregular form _kär_, in
  line 12.
  
  13. The home is so clearly in the lad's mind that the idea is adequately
  expressed by _där_.
  
  18. _trollena_, a vernacular def. pl. form for _trollen_. This form in
  _-a_ has been exploited by recent metropolitan writers, as also by Selma
  Lagerlöf, but without gaining general favor among the best stylists of
  Sweden.
  
  22. _vidan hed_, archaic for _vida heden_. Cf. _grönan ö (gröna ön)_,
  45.
  
  25. _så_, frequently thus interpolated in careless speech and here
  lending a savor of the common tongue.
  
  39. _hemsk_ (frightened),--_till mods_ being mentally supplied from the
  second stanza.
  
  50. _den arma jord(en)_, the suffixed definite sign being frequently
  dropped in poetic style.
  
  52. _all ... mord_; the correspondence between qualifiers and nouns is
  sometimes lost in a series, as here, _lögn_ and _flärd_ (sg.) requiring
  _all_, but _mord_ (pl.), _alla_. Analogous inconsistencies are found in
  the best literature, as in Tegner's Addresses (_På Växjö gymnasium,
  1836_): "Den som _sitter_ vid lästen och den som sitter vid statsstyret,
  vid svarvstolen eller på lärostolen, _vid plogen_ eller lyran," the
  quotation conveying the incongruous idea of "sitting at the plow," as at
  the shoemaker's bench or the turning lathe.
  
  62. _Herren vill jag lova_ calls for a sharp distinction between _lova_
  (praise) and _lova_ (promise).
  
  
  ÖDMJUKER ER!
  
  1. _ödmjuker_; the alternative form in _-er_ (2nd person pl.,
  imperative) is peculiar to solemn rhetorical style. Cf. lines 13, 15,
  32.
  
  2. _himlens rand_, usually the horizon, here has a vague and undefinable
  poetic meaning.
  
  
  
  K. V. A. STRANDBERG.
  
  
  BARRIKADER.
  
  14. _på sistone_, archaic form of _på det sista_; modern style, _till
  sist_, at length.
  
  
  MANING.
  
  2. _harar_, the common metaphor to designate cowardice.
  
  6. The red color indicating the liberalist party whose cause the poet
  pleaded.
  
  9. _Karlars blod_, the blood of the Swedish kings of that name.
  
  
  MITT DÖDA BARN.
  
  12. _karl_; the rhyme here calls for the popular pronunciation, with the
  _l_ mute.
  
  44. Allusion to an ancient Greek custom. _Thanatos_, death, was
  represented as a human figure with a torch reversed.
  
  
  TACK FÖR GOD VAKT!
  
  This poem, written shortly before his death, was the poet's farewell to
  life. The title is characteristic, being a traditional form of greeting
  when guards were dismissed from duty and replaced by others.
  
  9. _Georg Stiernhielm_ (1598-1672), philologist and poet, was the
  foremost Swedish savant of his time. His noted place among Swedish poets
  was won through priority rather than by any great creative genius.
  _Hakvin Spegel_ (1645-1714), archbishop of Sweden, was a noted religious
  poet, many of whose hymns are found in the present hymn book of the
  Church of Sweden.
  
  39-40. The sentiment contained in these lines is fully borne out in the
  foregoing poem, _Mitt döda barn_, a touching expression of intense
  parental affection.
  
  43-46. Though never suffering actual want, the poet for several years
  after his marriage in 1847 made a very meager living as a journalist,
  and the lines may be more poetic than true. "During these years his
  bread was not infrequently more than scarce, and want was often on the
  point of crossing his threshold," says J.A. RUNSTRÖM.
  
  53-56. The poet faintly alludes to an attack of blindness in his youth
  which left traces for life.
  
  
  
  VIKTOR RYDBERG.
  
  
  DEXIPPOS.
  
  The poem bears as its title the name of a Grecian historian, who
  flourished at the time of the invasion of the Goths, one episode of
  which is here described, the poet dating the event 267 A.D.
  
  1. _Pallas' stad_, i.e. Athens, whose tutelary goddess was Pallas
  Athene.
  
  8. _örnar_, the eagle-shaped figures used as standards in the Roman
  army. That emblem of imperialism had been the ensign of the kings of
  Babylon and of the Ptolemies. The Romans adopted it in conjunction with
  other devices, but Marius made it the ensign of the legion, and confined
  the other devices to the cohorts. It has remained to this day the
  preëminent sign of power in coats of arms, whether of monarchies,
  empires or republics. See U.S. seal and ensigns.
  
  _järn_, here, the swords and lances of the legions.
  
  24. The Corybant priests of the goddess Cybele in Phrygia, Asia Minor,
  worshiped by means of boisterous music and frantic dances.
  
  27. _Befriarn Dionysos_. Dionysus, the god of wine and vineyards and of
  dramatic poetry, was styled Liberator (from care). Note the effective
  application of the same epithet in the personifications following.
  
  39. _som Dodonas gamla ek_. The simile refers to the famous oracle at
  Dodona, in Epirus, dedicated to Zevs. The oracular answers were supposed
  to be derived from the whispering of the breezes in the crown of a great
  sacred oak.
  
      _Dodonas ekar talade fordomdags,
      ur helga skuggor stammades ödets dom_.
  
      (Dodona's oaks aforetime their message spake;
      Prom sacred shadows stammering Fate's decree.)
  
                                  TEGNÉR'S "_Träden_."
  
  42. The three great commanders and statesmen here named flourished about
  500-450 B.C. and their achievements were still fresh in the memory of
  the Athenians after more than two hundred years, hence, (43) _de leva
  ännu--de stå mig när_. Great as these heroes were, the hyperbole in line
  41, _då en värld befriades_, is obvious.
  
  45. _Kerameikos_, the old Potters' Quarter in Athens, transformed into
  one of the finest parts of the city, with a wide square or plaza which
  is here specifically meant.
  
  46. _pyrririsk vapendans_--the ancient Pyrrhic dance was performed to
  the music of flutes, by armed men simulating a hand to hand battle.
  
  63. _ett panateneiskt festtåg_--the Panathenaea was the most ancient and
  important festival of Athens, celebrated in honor of the goddess Athena,
  in part by a festive procession to her temple in the center of the
  Acropolis.
  
  75. _falang_--the Greek phalanx was a body of heavily armed infantry
  formed in close ranks and files varying from four to twenty-five ranks
  deep.
  
  76. _tyrteiska hymnen_, a martial hymn by the ancient Spartan poet
  Tyrtaeus who flourished in the seventh century B.C.
  
  81 ff. The Song of the Athenians is written in distich form, a strophic
  group of two lines; this was a favorite form for elegiac and other
  solemn poetry.
  
  93 ff. The Song of the Goths is characterized both by the irregularity
  of old German verse and the alliteration of the Eddic poetry of
  Scandinavia. It forms a striking contrast to the careful chiseling of
  the Greek verse.
  
  94. _nickar_ here implies not only a nodding or swaying motion but a
  command, as expressed in what follows. Thus, the pine tree of the North,
  like the oak of Dodona, is voicing the decree of destiny.
  
  112. _lekt Maraton_. The beating off of the Goths on this occasion,
  however, did not prove as decisive a battle as that of Marathon. Not
  until their defeat by Claudius in the battle of Naissus two years later
  did the Goths cease to harass and devastate Greece and other territories
  of the Roman empire inadequately protected by its legions (see line 8).
  
  
  I KLOSTERCELLEN.
  
  4. _kodex_, manuscript in text hand on parchment, usually containing
  some portion of Scripture or of classic literature.
  
  19-20. By conserving classic learning the monks during medieval times
  nurtured the seeds of culture from which was to spring the Reformation
  of the Church and its concomitant, the civilization of the modern age.
  Cf. lines 14-16.
  
  24. _Platos himmel och Perikles' republik_.--What the poet here refers
  to as "Plato's heaven" may be briefly defined as the ideal world (as
  conceived in his philosophy), dominated by the highest of all ideas,
  that of absolute good. But the ideal good in Plato's philosophy did not
  mean a personal God, hence a purely religious conception of heaven was
  not a part of his system.
  
  Pericles, though himself of aristocratic birth, was the protagonist of
  democracy in Greece, in opposition to Cimon, who through his influence
  was exiled 460 B.C. The republic subsequently established by Pericles
  was in fact, according to the contemporary historian Thucydides, an
  autocracy by common consent.---The line has reference to the activity of
  the learned friars, especially of the Renaissance period, in
  reduplicating copies of the remnants of the old Greek literature,
  thereby saving to the world the _knowledge_ of Greek thought and Greek
  institutions.
  
  30-32. The closing lines present, as does the poem as a whole, a picture
  of the entire period known as the Middle Ages.
  
  
  SNÖFRID.
  
  _Snöfrid_ is a mythical being idealized by Rydberg into a guiding genius
  pointing the way of ambition, strife and self-sacrifice, while most
  poets dealing with similar characters, so common in literature, make
  them out wanton and seductive agencies of destruction, like the sirens.
  
  35. _troll i dvärgaham_, dwarflike trolls. _Hamn_, shape, apparition, is
  sometimes, and probably more correctly, written _ham_; so also by
  LEVERTIN in _En gammal nyårsvisa_:
  
      _som en svart och spöklik ham
      sorgens fåle dröjer_.
  
  99. _ju himlen närmare_, for _ju närmare himlen_, is a poetic
  innovation; _ju_ and _desto_, as conjunctions, immediately precede the
  comparative form of the adjective.
  
  109-10. Allusion to the Eddic song _Voluspá_, stanzas 8 and 63, where it
  is said of the gods:
  
      8. _Guldtavel på gården
         de glade lekte
         --allt av guld
         de i överflöd hade_.
  
     63. _Därefter varda
         de underbara
         guldtavlorna
         i gräset funna,
         dem de i urtiden
         ägt hade_.
  
  
  TOMTEN.
  
  9. _Står där så grå_--the frequent omission of the subject (cf. lines
  17, 21, 25, 33), in imitation of an ancient manner, lends quaintness and
  an antiquated air to the poem.
  
  67. Rhyming and stressing the pronoun _som_ is a breach of the rules of
  good style rare in the polished and precise diction of Rydberg.
  
  75-76. Prose order: _blott bruset av forsens fall höres helt sakta från
  fjärran_.
  
  85. _Månen sänker sin tysta ban_--a poetic ellipse; supply _sig på_
  after _sänker_.
  
  
  I NATTEN.
  
  11-15. A poetic vision of rare beauty, exquisitely expressed. Note the
  hush in the onomatopoetic line, _sövd av sorlande källans sus_.
  
  
  
  KARL GUSTAV JOHAN SNOILSKY.
  
  
  Ur INLEDNINGSSÅNG.
  
  5. _utöver höva_--the elimination of the postpositive definite article
  in the archaic idiom _över hövan_ is quite irregular and a manifest
  sacrifice to the law of rhyme.
  
  15. _Brenta_, a river in northern Italy, whose picturesque shores,
  studded with villas, gardens and parks, are familiar to tourists.
  
  17. _Hesperien_. Snoilsky, like the Greek poets, applies this classic
  name distinctly to Italy. Cf. the poem, "_Neros gyllene hus_," the 16th
  stanza of which reads:
  
      _Att sjunga vaggsång för slavar
      Hesperiens vind var för god,
      för god att sucka bland gravar,
      där lagern på hån blott stod_.
  
  20. In the nine stanzas here omitted the poet revels in the scenes and
  pleasures, the historic memories and current strife indigenous to
  Italian soil.
  
  34. Note that the poet speaks in his own person throughout, not from the
  lips of an imaginary Muse.
  
  
  DEN TJÄNANDE BRODERN.
  
  This is one of the poems of purely democratic trend so characteristic of
  the literature of Sweden in the early eighties. It was written in 1882.
  
  14. _lampans ande_--allusion to the genius of Aladdin's magic lamp in
  "Arabian Nights' Tales."
  
  14-15. _allena_--_tjäna_, a "Stockholm rhyme," so called from the fact
  that the dialect of the capital discriminates none too well between the
  sounds of _e_ and _ä_.
  
  
  I PORSLINSFABRIKEN.
  
  In this as in the foregoing poem, Snoilsky pays high tribute to the man
  of labor, the artisan of common utilities as against the artist creator
  of costly luxuries. His exaltation of labor is hardly less fervent than
  the apotheosis of human liberty in a large number of his poems.
  
  
  
  ALBERT ULRIK BÅÅTH.
  
  
  VINTERSTÄMNING.
  
  10. _Ett snacksällt lag_--a flock of rooks disturbed at nightfall by the
  ringing of the vesper bell.
  
  
  EN PINGSTDAGSMORGON.
  
  This poem has its counterpart in English literature in HOOD'S _Song of
  the Shirt_.
  
  29. Metrically, the last syllable of _händerna_ belongs to the next
  line. Cf. lines 45-46 and 63-64.
  
  
  BRIST.
  
  The broken and irregular meter is quite in keeping with the plaintive
  note of this song, and others by Bååth, so strikingly described in
  lines 15-16.
  
  
  
  OSKAR IVAR LEVERTIN.
  
  
  EN GAMMAL NYÅRSVISA.
  
  This is an old ballad modernized by Levertin, its legendary style being
  rather too fantastical for present-day verse.
  
  16. _Betslet är en blomsterrad_--the reins, not the bit, forming a
  festoon of flowers, _betsel_ (bit) is a metonym for _tyglar_ (reins).
  
  20. _guldsmidd_ is here used in two senses--"gold-mounted" and "hammered
  out of gold."
  
  29. Spelt was the common variety of wheat in early times. It is still
  grown on poor soils in Germany and Switzerland.
  
  35. _huvut_, contraction of _huvudet_, the _t_ representing the definite
  suffix, not a consonantal change.
  
  45. _livsens_, archaic for _livets_.
  
  
  FLOREZ OCH BLANZEFLOR.
  
  This poem is based on an old medieval ballad which was translated into
  Swedish as early as 1312 and, together with similar versions of _Ivan
  Lejonriddaren_ and _Hertig Fredrik av Normandie_, formed a group of
  ballads of chivalry called _Eufemiavisorna_, Queen Euphemia of Norway
  having caused them to be translated into the Swedish tongue. While the
  source of "Ivan" appears to have been a French ballad and that of
  "Henrik" a German one, both belonging to the Arthurian Tales, nothing is
  said of the origin of "Flores," except that it was "turned into rhyme."
  The ballad was probably based on the Norse prose saga, "_Flores ok
  Blankiflur_," and a French redaction of the same. Critics have traced
  the romance back to a late Greek source. The Swedish translator is
  thought to have used the Old Norse prose version. A modern French
  version, "Floire et Blanceflor" by E. Du Meril (1856) bears close
  relation to the Old Swedish version. (GEETE and SCHÜCK.)
  
  5. The line gives the title of the poem in Swedish words--_blomma och
  vitblomma_.
  
  24. Levertin's poem, as here indicated, merely hints at the full
  contents of the original ballad.
  
  
  ITHAKA.
  
  The argument of the poem is found in the very title. Ithaka, according
  to the Odyssey, was the native island of Odysseus, to which the hero of
  the epic, after having taken part in the Trojan War, returned only after
  years of reverses and vicissitudes.
  
  6. _Herakles' stoder_, Gibraltar and the high rock on the opposite
  coast, known in classic lore as the Pillars of Hercules.
  
  30, 32. _smekning_--_räkning_--see SNOILSKY, _Den tjänande brodern_,
  14-15, note.
  
  
  MODERSPRÅKET.
  
  3. _Fantasos' tömmar_--carrying out the classic figure of Fancy as "the
  wingéd horse."
  
  8. Allusion to John 1, 1-3.
  
  9, 11. _sen_--_vän_--an extreme form of the "Stockholm rhyme," the
  vowels differing both in sound and in quantity.
  
  20. The masculine epithet _ledsven_, in the midst of the feminine
  _sagoförtäljerska, följeslagerska, bikterska, trösterska, drömmerska_,
  is somewhat disconcerting.
  
  _Babylons vimmel_ refers to the Babel of tongues.
  
  22, 24. _stämma_--_hemma_--Stockholm rhymes.
  
  34-38. Entirely in keeping with the poet's confession in these lines is
  the recent estimate of a critic who says: "Oskar Levertin, who was not
  ashamed of being a Jew, although his nature in a peculiar and fruitful
  way combined the characteristics of his own race with those of the race
  which fostered him, quite often struck the Jewish chord in his verse,
  yet he took a purely esthetic view of the subject, treating Jewish
  _motifs_ with romantic sentimentalism; at any rate, there was no
  distinctively Jewish mind or creative power back of the visions and
  songs of this occidental skeptic and art-dreamer." (OLOF RABENIUS in
  _Ord och Bild_, XXVI, 492.)
  
  64. _stämma möte_ ordinarily requires _med_ or _till_, thus: _där döden
  med oss stämt möte_, or, _där döden oss stämt till möte_.
  
  
  
  GUSTAV FRÖDING.
  
  
  VALLARELÅT.
  
  The musical quality of Fröding's verse is well exemplified in this
  pastoral, the mellifluous diction of which has been rarely matched in
  poetic literature. The Swedish _Anthology_ of Dr. Charles Wharton Stork
  (American-Scandinavian Foundation, 1917) contains able renderings into
  English of this and numerous other gems of modern Swedish verse. The
  volume will be found a great aid to the student who aspires to
  idealistic appreciation.
  
  2. The song goes reverberating from hill to hill until the sound is
  finally lost,--such is the sense of this figurative line.
  
  17. _tjärnet_, irregular neuter, probably the provincial form.
  
  
  JONTE OCH BRUNTE.
  
  The vernacular words and forms interwoven in the rhymes, as _tölas_ (9),
  _Jonten_ (30), _skjutgammal_ (38), _drumlade_ (45), _stracklade_ (47),
  add not a little to the bizarre humor of the rustic picture.
  
  15, 17. The true colloquial use of the pronoun with its antecedent is
  here shown. So also in _Vallarelåt_, line 3.
  
  33-35. The lines probably refer to the driver, but if he is mentally
  paying his respects to the old nag, the quotation which follows is a
  retort in kind, lending savor to the situation.
  
  
  Ur STRÖVTÅG I HEMBYGDEN.
  
  7. _var mig hälsad!_ presents an old construction with the dative
  (ethical dative) which is now obsolescent. Cf. Vol. I., STAGNELITUS,
  _Flyttfåglarna_, 45, note.
  
  17-20. See beginning of Fröding monograph.
  
  24. _Alsterns dal_, cf., in monograph, _Alsters bruk_, the birthplace of
  the poet.
  
  
  Ur BIBLISKA FANTASIER.
  
  _Hosiannah!_
  
  A song in imitation of old Biblical style, hence the archaisms, _görer
  (gören), statt (stå), ärones (ärans), låter (låten)_.
  
  
  MlN STJÄRNAS SÅNGER.
  
  The keynote of Fröding's psychological poems is probably struck in this
  series of songs, forming an allegory in which the figure is consistently
  maintained throughout. The Star Songs undoubtedly throw light upon
  Fröding's philosophy of life and his personal attitude towards the
  Creator of life. A comparison of TegnÊér's _Sång till solen_ (Vol. I.,
  p. 64) and Fröding's _Min stjärnas sånger_ yields the impression that
  the former is an impersonal, objective poetic pean, the latter a poet's
  creed.
  
  9. _av din egen art_, of the same kind as yours, i.e., the sunspots.
  
  19. _så = såväl_,
  
  41 ff. A study of Fröding's mental make-up is essential to a correct
  understanding of the metaphysical stanzas of part IV in particular.
  
  
  
  VERNER VON HEIDENSTAM.
  
  
  DJUFARS VISA.
  
  1. _Tanta_, a city in lower Egypt.
  
  17-19. _I afton kanske ... att han sjunger_--the _att_ here interposed
  has the effect of giving the adverbial _kanske_ its original verbal
  sense _kan ske_ (as, maybe he will--it may be _that_ he will).
  
  32. _en klase druvor_, a cluster of grapes. The preposition _av_ or
  _med_, sometimes found with such attributives, is generally dispensed
  with.
  
  34. _var_, the colloquial form for _vore_.
  
  39. _trummare_, regularly, _trumslagare_.
  
  55. The traditional quietude of Egypt was alluded to by Tegnér in his
  epic romance, _Axel_, thus:
  
      "... _tysta som Egyptens präster
      begynte stjärnorna sitt tåg_."
  
  60. _utan rodd och segel_, i.e., without propulsion by either oars or
  sails.
  
  77-78. _sant blev Djufar spådd_, in prose, _Djufar blev sannspådd_,
  Djufar told the truth.
  
  
  Ur ENSAMHETENS TANKAR.
  
  4-5. The poet's mode of expression in these lines has been subjected to
  much comment and adverse criticism, many characterizing it as too
  arbitrary a departure from established linguistic usage. The grammatical
  Swedish of it would be: _jag längtar_ TILL _marken, jag längtar_ TILL
  _stenarna, där_ SOM _barn jag lekt_.
  
  
  PILGRIMENS JULSÅNG.
  
  Headed "_Hemkomsten_" this poem forms the introduction to Part III of
  _Hans Alienus_, which bears the same general title. In _Hans Alienus_,
  the chief character, bearing that name, roams about Europe and the
  Orient in the guise of a friar. There is no unity or sequence in point
  of time, the pilgrim visiting the pope in the Vatican, Pontius Pilate in
  Jerusalem, Sardanapalus in ancient Ninive, and so on, then returning to
  modern Sweden to spend his last days. This oddly fantastical romance
  serves as the vehicle for Heidenstam's idealistic quest of beauty and
  his philosophy of life--a somewhat immature and immoderate Epicureanism.
  The latter part of this story of mingled fact and fiction is symbolical
  of the poet's return from foreign parts to his native soil. As events
  have gone in Heidenstam's literary career, it foreshadowed his return
  from extravagant Oriental dreams to purely Northern ideals.
  
  6. In _Sverige_, the _i_ is slurred. Cf. the corresponding rhyme.
  
  25-30. A renunciation of the ascetic and religious ideals supposed to go
  with the friar's garb.
  
  51. _kåpans musselskal_, reference to the shells with which the cloak of
  the friar Hans Alienus was ornamented. He is represented as a carver of
  mother of pearl and other ornaments from shells.
  
  103. _ni nå_ for _I nån_ (_ni_, second person sg., in polite address;
  _nå_, first or third person pl.), a colloquialism peculiar to the most
  recent writers, here followed shortly (line 107) by the regular form
  _kallen I_, where consistency would have required _kalla ni_.
  
  120. _vinkande_ refers to _frukter_, hence: fruits that beckon and stir
  a desire in my blood.
  
  
  ÅKALLAN OCH LÖFTE.
  
  The title has reference to an ancient Norse custom of invoking the gods
  when making solemn promise to achieve some great deed. Such promises,
  usually made at public feasts, were solemnized with the draining of the
  beaker of Brage (ON _bragafull_), in honor of the god of poetry and
  eloquence. It will be noticed that the poem in its entirety is an
  invocation and an invective, the pledge being a negligible element
  slightly traceable only in the first stanza. This poem closes a
  collection of poems under the general title, "_Ett folk_".
  
  17. _Det är bättre (att) av en hämnare nås_.
  
  
  
  ERIK AXEL KARLFELDT.
  
  
  INTET ÄR SOM VÄNTANSTIDER.
  
  This little poem holds a place alongside of Fröding's _Vallarelåt_ as
  one of the sweetest lyrics of recent Swedish verse. Each writer has
  evinced, in his own way, a mastery of diction rarely equaled. Karlfeldt
  excels in the subtly sentimental strain.
  
  
  UPPBROTT.
  
  4. _Avesta fors_--this locates the scene of the poem near the old copper
  works at the great and little falls (_Storforsen_ and _Lillforsen_) in
  _Dalälven_, the main river flowing through the poet's native province of
  _Dalarna_ (Dalecarlia). The old works were recently replaced by a large
  steel plant, iron ore being also abundant in this old copper region. Cf.
  line 6, _hällarnas järn_.
  
  15. As indicated here and in the title, this is a lyrical farewell to
  the poet's native scenes.
  
  22. _stenen_--a monument commemorating the battle of _Brunnbäck_ (also
  written _Brunbäck_). Here the peasant army of Gustav Vasa in 1521 gained
  their first victory over the Danish forces of King Christian sent from
  Stockholm under command of Gustav Trolle to put down the movement for
  Swedish independence. The victory was celebrated in a ballad
  (_Dalvisan_) which says:
  
      _Så körde vi jutar (Danes)i Brunbäcks älv,
      så vattnet dem porlade om.
      Vi sörjde däröver, att Kristian själv
      ej där tillika omkom_.
  
  
  JUNGFRU MARIA.
  
  This is a selection from a group of poems, entitled _Dalmålningar,
  utlagda på rim_ (Dalecarlian Paintings Interpreted in Rhyme), in which
  Karlfeldt describes old paintings in the churches of his native province
  with all the originality and quaintness that characterized these mural
  depictions by anonymous country artists.
  
  1-4 form the introduction to the poem, the body of which is a direct
  address to the Virgin.
  
  10. _vit och lutad går_ has the force of a personification of the moon
  as an old man, white-haired and stooping, though the simile in line 9
  has no such comparison in view, _bågig_ there serving to describe the
  arched forehead.
  
  12. _akleja_, a modification of the Latin _Aquilegia_, columbine.
  
  18. The progressive mood is often thus expressed in questions by an
  interposed verb, like _gå, stå, sitta_, between the principal verb and
  its object, where English requires an adverbial clause in addition to
  the progressive form. Thus, _vad sitter du och tänker på_--what are you
  thinking of (as you are sitting there)? The sense of the line in the
  text is, what are you pondering on, while walking thus alone?
  
  26. _den slående björnen_, in prose usually _slagbjörnen_, the large,
  man-eating bear.
  
  33. _tiljan_, in apposition with _strålen_ (line 30).
  
  
  VINTERHÄLSNING.
  
  3. _Apoll_, irregular form of _Apollo_.
  
  5-6. The incongruous combination _nordanvinden_--_eld och läge_ has the
  force of an oxymoron.
  
  7. _Cupid_, regularly written _Cupido_ or _Kupido_.
  
  10. _sexton grindar_, the sixteen points of the compass familiar to
  navigators.
  
  29. _Hövding, ryck an_--the North Wind here, as throughout, personifies
  the spirit and genius of the North, manifested in manhood and honor
  (lines 13-14), power and beauty (31-32), song and action (28, 34-36).
  
  
  
  
  
  
  VOCABULARY.
  
  
  
  
  EXPLANATORY.
  
  
  This vocabulary covers Vols. I and II of _Svensk Diktning_.
  
  The vertical line is used to set off that part of a word left intact in
  the process of inflection or conjugation; as, _aft|on (-onen, -nar)_;
  _akt|a (-ade, -at)_; _an|gripa (-grep, -gripit)_.
  
  The dash is employed for brevity and convenience to indicate that the
  indefinite nominative plural form of a noun is the same as the
  corresponding form in the singular; thus, _arbetare (-n, --)_. Also, in
  peculiar instances, to show that the supine of a verb is the same as the
  root, or, the infinitive without its sign _(-a)_; thus, _mist|a (-ade,
  -at; -e, --)_.
  
  Of _nouns_, the def. nom. sg. and the indef. nom. pl. are given or
  indicated within parentheses. Proper nouns are here included only where
  their Swedish and English forms differ or where they may be variously
  rendered.
  
  Of _regular verbs_, the principal parts are indicated by their
  conjugational endings in the preterite and supine, active or passive,
  according to the text and for the purpose of preciseness in rendition.
  _Strong_ and _irregular verbs_ are given either in full or mainly
  complete in form, as, _bryta (bröt, brutit)_; _be|grava (-grov, -gravit;
  -gravde, -gravt)_.
  
  A title-word with several radically different meanings is repeated.
  
  The use of inflected adjectives as adverbs and of participles as
  adjectives is noted except where the meaning is obvious.
  
  
  
  
  VOCABULARY.
  
  
  A.
  
  absolut, absolute.
  ack, ah, oh, alas.
  adelsmärke (-t, -n), mark of nobility.
  aderton, eighteen.
  adertonhundratalet, the eighteen hundreds; the nineteenth century.
  adjunkt (-en, -er), assistant pastor, curate; assistant teacher,
    instructor.
  adl|a (-ade, -at), to confer knighthood; to ennoble; to raise
    to nobility.
  aft|on (-onen, -nar), evening.
  aftonhim|mel (-meln, -len, -lar), evening sky, sunset sky.
  aftonljus (-et, --), evening light.
  aftonrodnad (-en, -er), evening glow, sunset glow.
  aftonskim|mer (-ret), evening glow.
  aftonsky (-n, -ar), evening sky.
  aftonstjärn|a (-an, -or), evening star.
  aftonstund (-en, -er), evening hour.
  aftonsång (-en, -er), vesper song, evening song.
  aftonvind (-en, -ar), evening breeze.
  aga (-n), punishment, chastisement, whipping.
  agg (-et), grudge, spite, malice.
  ah, ah, oh.
  Ahasverus, Ahasuerus, name applied to the Wandering Jew.
  akademi (-en, -er), academy; university;
    Svenska akademien, the Swedish Academy.
  akademisk, academic.
  aklej|a (-an, -or), columbine.
  akt, attention, heed, notice;
    giv akt! Attention! Notice!
  akt|a (-ade, -at), to consider, esteem; to notice;
    akta på (påakta), to observe, take notice of, mark.
  akterhus (et, --), deckhouse.
  aktning (-en), respect, deference, appreciation.
  aktör (-en, -er), actor.
  aldrig, never.
  Alienus, Alienus, a Latin cognomen for himself, employed by Heidenstam.
  all, all, the whole, every;
    dagen är all, the day is done, past.
  alla, all.
  allaredan, already.
  alldeles, just, exactly, precisely; altogether, very.
  allen, allena, alone, lonely.
  allestädes, everywhere.
  Allfader (-n), All-father.
  allmoge (-n), common people, commonalty.
  allmän, general, common, usual, customary; public.
  allmänhet (-en), public.
  allo, all.
  allra, of all, very, most;
    allra helst som, especially as;
    allra minst, least of all.
  allt, all, altogether, ever, constantly;
    allt för, too, all too;
    allt efter som, as, according as;
    allt oftare, oftener than before, the more often;
    allt hittills, until now, up to the present.
  alltför, too, all too.
  alltid, always, ever.
  alltigenom, throughout.
  alltjämt, constantly, always, ever.
  alltmer, alltmera, gradually, more and more, the more.
  alltnog, sufficiently, amply.
  alltren, already;
    usually allaredan.
  alltsedan, ever since, from the time (that).
  allvar (-et), earnestness, seriousness, soberness, intensity.
  allvarsam, serious, somber, solemn.
  allvarsfylld, serious, sober, heavy.
  alm (-en, -ar), elm.
  alpkurort (-en, -er), Alpine health resort.
  altar|e, altar (-et, -en or --), altar.
  Amerika, America.
  an, on, forward, onward.
  anande, anticipating.
  anblick (-en), aspect, sight, prospect, view.
  and (anden, änder), duck, wild duck.
  and|a (-an, -ar), spirit; breath.
  and|as (-ades, -ats), to breathe, inhale, respire, exhale.
  and|e (-en, -ar), spirit, mind, intellect; ghost, apparition;
    Anden or den Helige Ande, the Holy Spirit.
  andedräkt (-en), breath.
  andelig, andlig, spiritual.
  andeliv (-et), spiritual life.
  Anders, Andrew.
  anderöst (-en, -er), voice of a (the) spirit; spec.,
    the voice of the Holy Spirit.
  andevärld (-en, -ar), spirit world, spiritual world.
  andlig, spiritual, mental; theological, religious, divine.
  andra, other, different, others.
  Andreas, Andrew.
  anförvant (-en, -er),  kin, kindred.
  Angelika, Angelica.
  angrepp (-et, --), attack.
  an|gripa (-grep, -gripit), to attack.
  anhängare (-n, --), follower, devotee; member.
  aning (-en, -ar), anticipation, premonition; fancy.
  anklag|a (-ade, -at), to accuse, charge, implead; to complain of.
  anlag  (-et, --),  aptitude, aptness, ability; prerequisites.
  anledning (-en, -ar), reason, occasion, cause.
  anlet, anlet|e (-et, -en), face, countenance, visage.
  anletsdrag (-et, --), countenance, visage, features.
  anlän|da (-de, -t), to arrive.
  ann, annan, other.
  Anna, Anna, Ann, Anne.
  anna|n (-t) other, another; different; something else; otherwise;
    en och annan, a few, one here and there, sundry.
  anonymt, anonymously.
  anor (no sg.), ancestry, descent, pedigree.
  anrättning (-en, -ar), preparation, course, dish.
  ansad, cultivated, well cared for, nurtured.
  ansedd, renowned, noted.
  an|sluta (-slöt, -slutit) sig, to join.
  an|slå (-slog, -slagit), to intone; to strike (a note).
  anspråk (-en, --), claim, demand, requirement.
  anspråkslöshet (-en), simplicity, unassuming manner.
  anstalt (-en, -er), institution, establishment; pl., provision,
    arrangements.
  an|stå (-stod, -stått), to fit, become, beseem; to be suitable for.
  anställ|a (-de, -t), to engage, employ.
  anställning (-en, -ar), situation, position.
  anständig, decent, fitting, proper.
  ansvar (-et), responsibility.
  antagligen, presumably, supposedly.
  antal (-et, --), number.
  antites (-en, -er), antithesis.
  antåg (et, --), approach.
  anvisning (-en, -ar), suggestion, direction.
  använ|da (-de, -t), to use, employ.
  Apollo, Apollon, Apollo, god of music and poetry; also, poet., Apoll.
  apost|el (-eln, -lar), apostle.
  appell (-en, -er), appeal, call, signal.
  april, April.
  arbetare (-n, --), workman, laborer.
  arbete (-t, -n), work, labor, employment, occupation.
  arbetsdag (-en, -ar), working day, day of toil.
  arbetstrött, toilworn, tired, exhausted with work.
  arg, evil, depraved.
  aristokratisk, aristocratic.
  ark (-et, --), sheet (of paper).
  arkipelag (-en, -er), archipelago;
    Cap., the Grecian archipelago.
  arla, early.
  arm (-en, -ar), arm.
  arm, poor, pitiful, unfortunate.
  armé (-en, -er), army.
  armod (-et), poverty, need, want, penury.
  art (-en, -er), variety, kind; style, character.
  artighet (-en), politeness, courtesy;
    artigheter, compliments;
    säga artigheter, to pass compliments.
  artigt, politely, affably, courteously.
  artik|el (-eln, -lar), article.
  arv (-et, --), heritage, inheritance, legacy.
  arving, arvinge (-en, -ar), heir.
  arvked (-en), hereditary chain or link.
  ask|a (-an), ashes, cinders, dust, debris.
  Aten, Athens.
  atenare (-n, --), Athenian.
  atensk, Athenian.
  Atis, character in an epic poem by Creutz.
  att, to; that, so that, in order that.
  auktoritet (-en, -er), authority.
  Auroraförbundet, the Aurora Society.
  av, of, by, from; off; about, concerning.
  avbild (-en, -er), image.
  avböj|a (-de, -t), to decline, refuse, relinquish.
  avfall (-et, --), desertion, defection, falling away, dissension;
    apostasy, fall.
  avgrund (-en, -er), abyss, chasm, precipice; gulf, pit;
    bottomless pit, hell, Hades.
  avgrundsbedövande, infernally noisy, deafening as pandemonium.
  avgörande, decisive, final.
  av|lida (-led, -lidit), to pass away, die, expire.
  avlång, oblong.
  av|lägga (-lade, -lagt), to take (as a degree, an oath); to show,
    present; to take off, remove.
  avlös|a (-te, -t), to relieve; to remove;
    also lösa av.
  av|se (-såg, -sett), to intend, plan, propose, purpose; to design,
    have in mind, aim at; to have for one's object.
  avsked (-et), leave, farewell, parting; discharge, dismissal;
    taga avsked, to take leave, say farewell, depart; to resign.
  avskedsstund (-en, -er), hour or moment of farewell, parting or
    departure.
  avskrift (-en, -er), copy.
  avslipad, ground smooth, polished.
  avslut|a (-ade, -at), to finish, complete, end, close.
  avspegl|a (-ade, -at), to reflect.
  avstann|a (-ade, -at), to stop, cease, abate, subside.
  avstånd (-et, --), distance.
  avsän|da (-de, -t), to send, send away, send off; to dispatch.
  av|taga (-tog, -tagit), to diminish, decrease; to lapse; to ebb.
  avvikande, at variance (with), departing (from), different (from).
  
  B.
  
  backantisk, bacchantic, bacchanalian.
  back|e (-en, -ar), hill, hillside, incline.
  bakom, behind, in the rear.
  bal (-en, -er), ball, dance.
  balsam, (-en, rarely), balm, balsam.
  balsamisk, balmy, balsamic, incense-breathing.
  balsamluft (-en), balsamic air, balmy breeze.
  balsamlukt (-en), scent of balsam, balmy odor.
  balustrad (-en, -er), balustrade, banister.
  ban (-en), path, course; area, expanse.
  ban|a (-an, -or), course, way, path; career.
  band (-et, --), bond, band; ribbon, badge.
  banér (-et, --), banner, flag, colors, standard.
  bank (-en, -ar), bank, ridge.
  bannlys|a (-te, -t), to banish, debar, interdict.
  bannor, reproof, reprimand, scolding.
  bar, bare.
  bara, only, just.
  barbar (-en, -er), barbarian, savage, pagan, vandal.
  barbari (-et, poet., -t), barbarism.
  barkbröd (et), bread made from bark and flour.
  barm (-en, -ar), bosom.
  barmhärtig, merciful, gracious.
  barmhärtighet (-en), mercy, grace, compassion, loving-kindness.
  barn (-et, --), child, descendant.
  barnaög|a (-at, -on), eye of a child.
  barndom (-en), childhood.
  barndomshem (-met, --), childhood home.
  barndomsminne (-t, -n), childhood memory.
  barnlek (-en, -ar), child's play, frolic, pastime.
  barnlös, childless.
  barnslig, childish, childlike.
  baron (-en, -er), baron.
  barrikad (-en, -er), barricade.
  bas (-en, -ar), bass.
  basun (-en, -er), trumpet.
  basunaljud, basunljud (-et, --), sound of the trumpet or trumpets.
  be, (bad, bett), to beg; to pray (for); to beseech, supplicate.
  bebo (-dde, -tt), to inhabit; to dwell in.
  bedja (bad, bedit), to pray, ask; to invoke, beseech.
  be|draga (-drog, -dragit), to deceive, cheat.
  bedrift (-en, -er), act, achievement, deed.
  be|driva (-drev, -drivit), to carry on; to operate, prosecute.
  befall|a (-de, -t), to order, command.
  befallning (-en, -ar), order, command, instructions.
  befattning (-en, -ar), office, position.
  be|finna (-fann, -funnit) sig, to find oneself; to be;
    to dwell, live, reside.
  befordran, promotion, advancement.
  befordrande (-t), advancement, promotion.
  befri|a (-ade, -at), to liberate, set free.
  befriare (-n, --), liberator.
  befrielse (-n), liberation.
  befängd, absurd, preposterous, foolish, nonsensical.
  befäst|a (-ade, -at; -e, --), to establish.
  begap|a (-ade, -at), to stare at, ogle; to gaze at, in wonder
    or admiration.
  be|giva (-gav, -givit) sig, to betake oneself;
    begiva sig av, bort, to depart.
  be|grava (-grov, gravit; -gravde, -gravt), to bury, inter.
  begravning (-en, -ar), funeral, burial.
  begrepp, (-et, --), reason, conception, understanding.
  begrund|a (-ade, -at), to ponder (on), to meditate (on).
  be|gråta (-grät, -gråtit), to mourn, lament, bemoan; to grieve for.
  begyn|na (-te, -t), to begin.
  begynnelse (-n), beginning.
  begåvad, gifted, talented.
  begåvning (-en), talent, gifts; qualifications; genius.
  begär (-et, --), desire, passion; longing.
  begär|a (-de, -t), to demand, request; to covet.
  behag (-et, --), charm, grace, beauty, fascination, attraction.
  behag|a (-ade, -at), to suit, please, delight; to deign, condescend.
  behärsk|a (-ade, -at), to govern, control, rule; to reign over.
  behärskning (-en), control, self-control.
  bekant, known, well-known; acquainted.
  bekantskap (-en, -er), acquaintance; familiarity.
  beklag|a (-ade, -at), to regret.
  bekväm, comfortable, convenient.
  bekym|mer (-ret, --), care, trouble, worry, vexation, anxiety.
  bekän|na (-de, -t), to confess; to own to.
  belastad, laden, burdened.
  be|le (-log, -lett), to laugh at; to ridicule, deride.
  belevad, refined, elegant, chic.
  Belinda, Belinda, Belle.
  belåten, satisfied, cheerful.
  belön|a (-ade, -at or -t), to reward, compensate.
  bemärk|a (-te, -t), to notice, observe closely; to remark (upon).
  ben (-en, --), leg; bone; remains, dust.
  benägen, inclined, prone;
    benägen för, inclined to favor, in favor of.
  benämn|a (-de, -t), to call, term, designate.
  bepris|a (-ade, -at), to praise, compliment; to commend.
  bere|da (-dde, -tt), to prepare; to provide.
  beredd, prepared; tanned; reserved.
  berg (-et, --), mountain, rock.
  bergbäck (-en, -ar), mountain brook, run, rivulet; rocky brooklet.
  berghäll (-en, -ar), bedrock; ledge of rock.
  berghög, mountain high.
  bergig, rocky, mountainous.
  Bergsängsbacke (-en, -ar), hill of Bergsäng.
  Bernhard, Bernard, Bernard.
  beryktad, famous, much talked of, celebrated, illustrious.
  beräkna (-ade, -at), to calculate, estimate, reckon.
  berättelse (-n, -r), story, narrative.
  beröm|ma (-de, -t), to praise, laud, compliment, commend, extol,
    eulogize.
  berömd, famous, celebrated, illustrious, well-known.
  berör|a (-de, -t), to touch; to influence.
  beröring (-en), touch, association.
  be|se (-såg, -sett), to contemplate, inspect, examine.
  be|sitta (-satt, -suttit), to possess, own, have.
  be|skina (-sken, -skinit), to illumine, irradiate.
  be|skriva (-skrev, -skrivit), to explain; to describe.
  beskåd|a (-ade, -at), to contemplate, examine, look at.
  beskär|a (-de, -t), to bestow, grant, give, assign, allot, vouchsafe;
    cf. the related word "share".
  beslag (-et, --), claim, embargo;
    lägga beslag på, to claim, lay claim to.
  beslut (-et, --), decision, resolve, resolution.
  beslut|a (-ade, -at; beslöt, beslutit), to resolve, decide.
  bestorm|a (-ade, -at), to assail.
  bestyr|a (-de, -t), to manage, do;
    bestyra om, (ombestyra), to look after.
  be|stå (-stod, -stått), to prevail; to stand, remain.
  beställsam, busy, officious.
  bestäm|ma (-de, -t), to determine, decide, resolve, order.
  beständig, constant, permanent, enduring.
  beständigt, constantly, incessantly, forever, permanently.
  bestänk|a (-te, -t), to sprinkle, besprinkle.
  besvikelse (-n, -r), disappointment.
  besvär (-et, --), difficulty, trouble; work, pains.
  besök (-et, --), visit, call.
  betagande, charming, captivating.
  betagen, fascinated, charmed.
  betal|a (-ade, -at; -te, -t), to pay, settle; to compensate.
  beteckn|a (-ade, -at), to mark, designate; to signify, mean; to imply.
  betrakt|a (-ade, -at), to look at or upon; to consider, contemplate:
    to meditate on.
  betraktande (-t), contemplation.
  betraktelse (-n, -r), meditation; view.
  beträdd, trodden, entered.
  beträff|a (-ade, -at), to concern, to appertain;
    vad det beträffar, as to that, concerning that.
  bets|el (-let, --), bit, bridle.
  betvål|a (-ade, -at), lit., to lather, fig., to give someone his due;
    to satirize; now tilltvåla.
  betydande, significant, important.
  betydelse (-n, -r), meaning, significance, importance.
  betydelsefull, significant, important.
  betydlig, considerable, important, marked, remarkable.
  betydligt, considerably, materially.
  betäck|a (-te, -t), to cover.
  betänk|a (-te, -t), to consider, ponder, contemplate.
  beundr|a (-ade, -at), to admire.
  beundran, admiration.
  bevar|a (-ade, -at), to protect, preserve.
  bevars (bevare oss), dear me, mercy, for goodness sake.
  bevis (-et, --), proof; example, instance; argument.
  bevisligt, manifestly, evidently, clearly.
  bi, by;
    stå bi, to last, endure, hold out, remain; to stand by, assist.
  bibe|hålla (-höll, -hållit), to retain;
    bibehålla sig, to remain, endure; to continue to be.
  bib|el (-eln, -lar), Bible.
  bibliotek (-et, --), library.
  bibliotekari|e (-en, -er), librarian.
  biblisk, Biblical.
  bid|a (-ade, -at), to abide, await.
  bidrag (-et, --), contribution.
  bi|draga (-drog, -dragit), to contribute; to assist.
  bifall (-et, --), assent, acquiescence, approval, applause.
  bikt|a (-ade, -at), to confess.
  biktersk|a (-an, -or), confessor, pleader (fem.).
  bild (-en, -er), picture, figure, image.
  bild|a (-ade, -at), to form, mold, make, produce.
  bildning (-en), culture, education; formation.
  billig, reasonable, cheap.
  billigt, within reason, reasonably.
  binda (band, bundit), to bind; to present, put under obligation;
    to tie, connect; to fetter, shackle.
  Birgitta, Birgitta;
    heliga Birgitta, St. Birgitta.
  bisarr, bizarre; odd, fantastic.
  biskop (-en, -ar), bishop.
  bister, harsh, bitter, severe; rugged, rude.
  bit -(en, -ar), piece; snatch (of melody).
  bita (bet, bitit), to bite; to cut.
  bitande, biting, sharp.
  bitter, bitter, severe.
  bitterhet (-en), bitterness.
  bjuda (bjöd, bjudit), to offer, proffer, tender; to invite;
    to order, command, compel; to bid; rare pret., böd; bjuda
    spetsen, to challenge; to offer resistance.
  bjäfs (-et), finery, tinsel, gewgaw; ruching.
  bjälk|e (-en, -ar), beam.
  bjällklang (-en), tinkle of bells;
    regular form, bjällerklang.
  bjällr|a (-an, -or), bells, cowbells.
  björk (-en, -ar), birch.
  björn (-en, -ar), bear.
  björnjakt (-en, -er), bear hunt.
  black, tawny, muddy gray.
  blad (-et, --), leaf, blade; sheet.
  bladbekrönt, crowned with leaves.
  bland, among, in, of.
  bland|a (-ade, -at), to mingle, mix.
  blank, shiny, polished, bright, burnished.
  Blanzeflor, character in a medieval ballad.
  blek, pale.
  blek|a (-te, -t), to whiten.
  blekn|a (-ade, -at), to pale, grow wan; to fade.
  bli, (bliva), to be, become.
  blick (-en, -ar), look, eye, glance, glimpse; view, outlook.
  blick|a (-ade, -at), to look, glance.
  blid, blithe, mild, gentle.
  blind, blind.
  blindhet (-en), blindness.
  blindvis, blindly.
  blink (-en, -ar), instant, jiffy, second.
  bliva (blev, blivit), to be, become; to remain; to come into existence.
  blixt (-en, -ar), lightning, flash.
  blixtrande, sparkling, scintillating, gleaming, shining.
  Blocksberg, one of several mountains in Germany;
    spec., Mt. Brocken in the Harz range.
  blod (-et, rarely -en), blood.
  blod|as (-ades, -ats), to be stained with blood.
  blodbestänkt, bloodstained.
  blodig, bloody, gory.
  blom (-men), bloom, flower.
  blomdoft (-en, -et, -er), scent, fragrance, perfume, odor (of flowers).
  blomm|a (-an, -or), flower, blossom.
  blomm|a (-ade, -at), to bloom, blossom, flower.
  blommande, blooming, in bloom.
  blomst|er (-ret, --), blossom, flower.
  blomsterfan|a (-an, -or), flowery banner.
  blomstergård (-en, -ar), flower garden.
  blomsterkrans (-en, -ar), garland, wreath.
  blomsterkrönt, crowned with flowers.
  blomsterlindad, wreathed or decked with flowers.
  blomstermatta (-an, -or), flowery carpet, carpet of flowers.
  blomsterrad (-en, -er), flowery garland or festoon.
  blomsterregn (-et, --), floral shower.
  blomsterskål (-en, -ar), chalice, cup.
  blomstersnår (-et, --), tangle or mass of bloom, blooming shrubbery.
  blomsterstängel (-eln, -lar), flower stalk.
  blomstra (-ade, -at), to flourish; to blossom.
  bloss (-et, --), light, torch, blaze.
  bloss|a (-ade, -at), to twinkle, shine, beam, blaze.
  blott, only, just, merely, nothing but.
  blotta (-ade, -at), to lay bare, disclose, expose, reveal;
    to bare, uncover.
  blund (-en), slumber, nap.
  blund|a (-ade, -at), to wink, slumber.
  blyg|as (-des, -ts), to be ashamed; to blush; to be shy, bashful, timid.
  blygd (-en), shame, disgrace, ignominy.
  blygsam, modest, unostentatious, submissive.
  blygsamhet (-en), modesty, lowliness.
  blytung, heavy as lead, leaden, oppressive.
  blå, blue; det blå, the blue distance; Fågel Blå, "Bluebird".
  blån|a (-ade, -at), to turn blue.
  blånande, turning blue; blue.
  blåsa (-te, -t), to blow.
  bläckhorn (-et, --), ink-horn.
  bländ|a (-ade, -at), to dazzle, fascinate.
  bländande, brilliant, dazzling.
  blänga (-de, -t), to glare.
  blänka (-te, -t), to shine, glitter, gleam.
  blöda (-dde, -tt), to bleed.
  bo (-et, -n), nest; dwelling, hut, cot, home.
  bo (-dde, -tt), to live, dwell, reside.
  bock (-en, -ar), he-goat, buck.
  bohagsting (-et, --), household utensil.
  boj|a (-an, -or), bond, fetter, chain.
  bok (boken, böcker), book, volume.
  bokhylla (-an, -or), bookshelf, bookcase.
  boll (-en, -ar), ball, sphere.
  bolster (-ret, -rar), cushion, bolster, pillow.
  bom (-men, -mar), miss (in shooting and various games).
  bomullsbusk|e (-en, -ar), cotton plant.
  bonde (bonden, bönder), peasant, farmer, countryman.
  bondestam (-men, -mar), peasant blood or family.
  bondevis (-et); country manner; på bondevis, in peasant fashion;
    after the manner of peasants.
  bondpojk|e (-en, -ar), country boy.
  boning (-en, -ar), dwelling.
  bord (-et, --), table, board.
  Bore, Boreas, Winter.
  borg (-en, -ar), castle, palace, stronghold.
  bort, away, off, hence.
  bortbytt, exchanged; substantively, changeling.
  borterst, most distant, far past.
  bortglömd, forgotten, neglected.
  bortom, beyond.
  bortryck|a (-te, -t), to summon hence; to call away (by death).
  bortskära (-skar, -skurit), to cut off.
  bort|vika (-vek, -vikit), to turn away.
  boskap (-en), cattle, kine.
  bo|sätta (-satte, -satt) sig, to settle down, to locate;
    to make one's home; vara bo-satt, to live, dwell.
  bot (boten, böter), cure, remedy;
  böter, fine, damages.
  bot|a (-ade, -at), to cure, heal, remedy.
  bott|en (-nen, -nar), bottom.
  bragd (-en, -er), achievement, exploit.
  brak (-et, --), crash, din; thunder, boom, crack.
  brand (-en), fire, blaze; bränder, firebrands, glow; mor-gonens
  brand, glow of dawn, auroral splendor.
  brant (-en, -er), precipice, steep, brink.
  brant, steep.
  bras|a (-an, -or), grate fire, blaze, fire, hearth.
  bravoskri (-et, --), shout of bravo, hurrah; commonly bravo rop.
  bred, broad, wide.
  breda (bredde, brett), to spread, lay, stretch, scatter.
  bredvid, beside, nearby.
  briljant, brilliant.
  bring|a (-ade, -at; bräkte, bräkt), to bring.
  brink (-en, -ar), bank, steep hillside.
  brinna (brann, brunnit), to burn; to shine, twinkle (of
  stars); to glow.
  brist (-en, -er), fault, defect, flaw, failure, frailty, blemish;
    lack, want, need, scarcity, default.
  brista (brast, brustit), to break, snap, burst; to lack; to be wanting.
  bristande, lack of; lacking.
  bro (-n, -ar), bridge.
  broder (brodern, bröder), brother, friend.
  brokig, varicolored, motley.
  brons (-en, -er), bronze.
  bror (broder), brother.
  brott (-et, --), vice, crime; transgression.
  brud (-en, -ar), bride.
  brudegång (-en), poet., bridal procession; commonly, brud(e)färd.
  bruk (-et, --), use; service; mill, factory.
  bruk|a (-ade, -at), to use, employ.
  brukspatron (-en, -er), proprietor of industrial establishment;
    manufacturer; ironmaster.
  brunn (-en, -ar), well, spring.
  Brunte, name for a brown horse; also brunte, dobbin.
  brus (-et), roar, rush.
  brus|a (-ade, -at), to surge, rush, roar.
  brusande, stormy, uproarious.
  bry (-dde, -tt), to tease; to trouble, concern, bother.
  brydsam, embarrassing, trying, troublesome, vexed.
  brygd (-en, -er), brew.
  bryn (-et, --), edge, horizon; brim.
  bryta (bröt, brutit), to break, sever; to force a way; to share
    (as bread); to break off; to burst; to till, cultivate.
  bråddjup (-et, --), precipice.
  brådskande, eager, hurried.
  brådstörtad, precipitous, hurried.
  bråk (-et, --), trouble, ado, bother, pains; fluster, confusion.
  bråk|a (-ade, -at), to bother, trouble, worry;
    bråka sitt vett, (sin hjärna), to rack or beat one's brain.
  brått, soon, quickly, in haste.
  bråttom (brått),  hurried, in a hurry;
    ha bråttom, to be in a hurry;
    vara bråttom, to be urgent.
  bräck|a (-te, -t), to break, shatter.
  bräcklig, frail, slight, fragile.
  brädd (-en, -ar), verge, edge, rim.
  bräddad, filled, brimming.
  bräddfull, brimming over, full to the rim.
  bräk|a (-te, -t), to bleat.
  brän|na (-de, -t), to burn.
  bränning (-en, -ar), breaker, surf, surge.
  bröd (-et, --), bread, food, nourishment; loaf.
  bröllop (-et, --), wedding, marriage; marriage feast.
  bröllopstöm (-men, -mar), reins decorated for a wedding procession.
  bröst (-et, --), breast, bosom; heart.
  bröstlidande (-t), affection of the chest or lungs; consumption.
  bubbl|a (-an, -or), bubble.
  buckl|a (-an, -or), spec., bulging or rounded part (of a stringed
    instrument); gen., knob; dent.
  bud (-et, --), message, notice, intelligence; signal; order, command;
    skriva bud, to dictate, give orders.
  budskap (-et, --), message.
  buff|el (-eln, -lar), buffalo.
  bug|a (-ade, -at), to bow, bend.
  bugning (-en, -ar), bow.
  bull|er (-ret), noise, din, bustle, rumble, rattle, bluster,
    tumult, uproar, clamor.
  bunden, bound, shackled, fettered.
  bur (-en, -ar), cage.
  burgunder (-n), Burgundy wine.
  burnus (-en, -ar), burnoose, a cloaklike garment and hood
    in one piece, worn by Arabs.
  by (-n, -ar), village.
  bygd (-en, -er), neigborhood, environment, region; tract,
    settled district.
  bygg|a (-de, -t), to build, erect, construct.
  byt|a (-te, -t), to change, exchange; to trade; to transform;
    byta ord, to exchange words; to disagree, quarrel;
    byta bort, to barter away.
  byte (-t, -n), booty, spoils; trade, exchange, bargain.
  båd|a (-ade, -at), to announce, forebode.
  både, both.
  båg|e (-en, -ar), bow, arch.
  bågig, curved, bent;
    bågiga månen, the curving moon.
  bång, noise, bluster, fuss, din; ostentation;
    buller och bång, bluster and blare.
  bår (-en, -ar), bier; stretcher, litter.
  bårtäcke (-et, -en), pall.
  bås (-et, --), stall.
  båt|a (-ade, -at), to avail.
    Vad båtar det? What is the use?
  bäck (-en, -ar), brook, rivulet,
  bädd (-en, -ar), bed.
  bädd|a (-ade, -at), to make a bed.
  bägare (-n, --), beaker, drinking cup, goblet.
  bälte (-t, -n), belt.
  bära (bar, burit), to bear, carry, bring; to bring forth;
    bära ... drag, to resemble;
    buren av, characterized by, distinguished for;
    bära emot, to be disagreeable.
  bäst, best, foremost.
  bäv|a (-ade, -at), to quake, tremble.
  bävan, trembling.
  böj|a (-de, -t), to bend, bow, inflect;
    böja sig, to yield, submit.
  böjelse (-n, -r), passion, affection, infatuation; tendency.
  böl|a (-ade, -at), to bellow, low, moo.
  bölj|a (-an, -or), wave, billow.
  böljande, undulating, rocking, tossing.
  böljeslag (-et, --), wave-beat; lapping or dashing of waves.
  bön (-en, -er), prayer, supplication.
  bönhör|a (-de, -t), to hear prayer; to grant a petition.
  bönkapell (-et, --), chapel, house of prayer.
  böra (borde, bort), ought, should; sometimes in the sense of
    böra göra, ought to do, or borde hava gjort, ought
    to have one.
  börd (-en), birth, noble birth.
  börj|a (-ade, -at), to begin, start.
  början, beginning, outset, start.
  börs (-en, -ar), purse.
  böss|a (-an, -or), gun, rifle.
  
  C.
  
  Camilla, Camille, priestess in the temple of Diana, heroine
    of an epic poem by Creutz.
  ced|er (-ern, -rar), cedar.
  Celadon, favorite name for a lover in pastoral poetry.
  Celadondrion, arbitrary transformation of Celadon.
  cell (-en, -er), cell, chamber.
  central, central, chief, principal.
  centaur (-en, -er), centaur.
  centr|um (-a), commonly cent|er (-ern, -rer), center.
  char (-en, -er), chariot, car.
  Charlotta, Charlotte.
  cirk|el (-eln, -lar), circle, ring.
  cittr|a (-an, -or), zither.
  Cupid, Cupido, (also Kupido), Cupid, god of love;
    commonly Amor.
  cymbal (-en, -er), cymbal.
  
  D.
  
  dag (-en, -ar), day, daylight, light, dawn;
    i våra dagar (dar), in our day, time;
    lägga i dagen, to show, display, present.
  dag|as (-ades, -ats), to dawn.
  dag|er (-ern, -rar), daylight, dawn, light.
  dagg (-en), dew, dewdrop.
  dagligen, daily, day by day.
  dagligt, daily.
  dagsled (-en, -er), day's march or journey.
  dal (-en, -ar), valley, dale, vale.
  Dalarna, Dalecarlia (curiously formed from dalkarl, a man of this
    province), lit., The Dales.
  dallr|a (-ade, -at), to quaver, vibrate.
  dalmålning (-en, -ar), painting from Dalarna (Dalecarlia).
  Dalälven, river in Dalarna.
  damm (-et), dust.
  damm|a (-ade, -at), to dust.
  dans (-en, -ar or -er), dance.
  dans|a (-ade, -at), to dance; to gambol.
  dansersk|a (-an, -or), dancer (fem.), danseuse.
  dansk, Danish.
  dar (dagar), days.
  darr|a (-ade, -at), to flicker; to tremble, quaver, waver.
  data, data, facts;
    datum (sg.), date.
  de, the, they, those.
  debut (-en, -er), debut.
  debuter|a (-ade, -at), to make one's debut.
  december, December.
  dejlig, bonny, pretty, blithe.
  del (-en, -ar), part, portion, fraction;
    komma ... till del, to be accorded (some one).
  del|a (-ade, -at), to divide, distribute; to give out, dispense;
    to impart (cf. meddela); to share.
  delfin (-en, -er), dolphin.
  dels, partly.
  delta (-t or -n), delta.
  del|taga (-tog, -tagit), to take part, participate, assist.
  deltagande (-t), participation; sympathy.
  delvis, partly, in part.
  dem, them, those.
  demokratiser|as (-ades, -ats), to be democratized.
  den, the, that, he, it, that one, whoever.
  den och den, such and such.
  denna, denne, this, this one; he, she.
  dens, his, of that one, of him, of her.
  densamma, the same; him, her (in obj. case).
  deras, their, theirs.
  dess, its,
    ju ... dess, the ... the.
  dessa, these.
  desto, the, all the;
    ju ... desto, the ... the.
  det, it, the, that, what; whatever; there (as, det finns, there are).
  detsamma, the same, it;
    i or med detsamma, at once, in an instant, instantly, at that moment.
  detta, this, this one.
  Dexippos, Dexippus, Greek historian.
  dig, you, thee.
  dign|a (-ade, -at), to fall; to sink to the ground.
  dikt (-en, -er), poem, verses; poetic work; poetry; poetic endeavor;
    song.
  dikt|a (-ade, -at), to indite, compose; to write (verse or fiction);
    to conceive.
  diktcyk|el (-eln, -ler or -lar), cycle of poems.
  dikthäfte (-t, -n), small book of verse.
  diktkonst (-en), poetry, poesy, authorship.
  diktning (-en), poetry, poesy, fiction.
  diktsamling (-en, -ar), collection of poems or poetic works.
  diktverk (-et, --), poetic work.
  dillkött (-et), meat prepared with dill or served with dill sauce.
  dimm|a (-an, -or), fog, haze, obscurity.
  din, your, yours, thine.
  Dionysos, Dionysus, Bacchus.
  direkt, direct, directly.
  disputer|a (-ade, -at), to discuss, dispute.
  dit, thither, whither, thereto, to which.
  ditåt, in that direction.
  djup (-et, --), deep, abyss, depth.
  djup, deep, profound, deep-laid.
  djupsinnig, profound, meditative.
  djupt, far below.
  djur (-et, --), animal, creature.
  Djurgården, park at Stockholm;
    lit., the Zoo.
  Djurgårdsek (-en, -ar), oaks in Djurgården, a park in Stockholm.
  djärv, rash, brave, arrogant; resolute; ringing, rousing.
  djärvhet (-en, -er), bravery, rashness, arrogance.
  docent (-en, -er), instructor, assistant professor.
  dock, yet, nevertheless, still, however.
  doft (-en or -et, -er), fragrance, odor, scent.
  doft|a (-ade, -at), to give out fragrance; to exhale sweet odors;
    to smell (sweet).
  doftande, fragrant.
  dogm (-en, -er), dogma, doctrine.
  dok (-et, --), veil.
  doktorsgrad (-en, -er), doctor's degree.
  dold, hidden, secret, secluded.
  dolsk, wily, designing, crafty, insidious.
  dom (-en, -ar), verdict, judgment, decision.
  domn|a (-ade, -at), to grow numb, dull, dormant; to abate, subside
    (as wind, storm); to doze away, drop into a light slumber.
  domprost (-en, -ar), dean.
  dotter (dottern, döttrar), daughter.
  dotter|son (-sonen, -söner), grandson.
  dov, dull, hollow.
  dovt, with a hollow sound, dismally.
  drabant (-en, -er), attendant, satellite, aide.
  drabb|a (-ade, -at), to strike; to befall; to attack;
    striden drabbar hård, the battle rages fiercely.
  drag (-et, --), feature, characteristic, mark; countenance; draught;
    breath of air, breeze, current.
  draga (drog, dragit), to bear; to draw, attract; to bring out; to raise;
    to wear; to go; draga ut på tiden, to take a long time, grow tedious.
  dragharmonik|a (-an, -or), accordion.
  drak|e (-en, -ar), dragon.
  dram (-en, -er), drama.
  dram|a (-at, -er), drama.
  dramatisk, dramatic.
  drap|a (-an, -or), dirge, threnody, death-song.
  dricka (drack, druckit), to drink; to carouse;
    dricka ... till, to drink to; to drink the health of.
  drill (-en, -ar), trill, warble, run, quaver.
  driv|a (-an, -or), drift, snowdrift, bank of snow.
  driva (drev, drivit), to drive; to drift.
  driv|en (-et), chased, embossed, hammered, tooled;
    drivet silver, chased silver.
  dropp|a (-ade, -at), to drop, drip.
  drottning (-en, -ar), queen.
  druck|en, drunken, intoxicated.
  druml|a (-ade, -at), to stumble along; to move clumsily.
  drumlig, awkward, clumsy.
  drunkn|a (-ade, -at), to drown; to be submerged.
  druv|a (-an, -or), grape, cluster of grapes.
  dryck (-en, -er), drink, potion.
  dryft|a (-ade, -at), to discuss.
  dräkt (-en, -er), gown, dress, costume; form.
  dräng (-en, -ar), manservant, hired man; menial.
  dränk|a (-te, -t), to drown.
  dränkning (-en), drowning.
  dröj|a (-de, -t), to linger, tarry, stay, remain.
  dröm (-men, -mar), dream.
  dröm|ma (-de, -t), to dream.
  drömmande, dreamy, fanciful, meditative, contemplative; dreamily.
  drömmersk|a (-an, -or), dreamer.
  drömsjuk, melancholy.
  du, you, thou.
  dubbel, double, twofold.
  dubbelt, doubly, twice.
  dug|a (-de, -t), to be good for, to be fit, suitable (for); to be good
    enough; duga till, to be good for, able (to).
  duk|a (-ade, -at), to set the table;
    bordet är dukat, the table is spread.
  dukat (-en, -er), ducat.
  dukning (-en), setting the table, laying covers.
  dum, foolish, idiotic, senseless, nonsensical;
    Dummer, old form of dum, used as a proper name.
  dumhet (-en, -er), folly, foolishness.
  dummerjöns (-en, -ar), tomfool, simpleton, dunce, dullard.
  Dunciad (-en), the Dunciad, by Alexander Pope.
  dundergud (-en, -ar), god of thunder, thunderer.
  dunderslag (-et, --), thunderstroke;
    fig., stupendous achievement.
  dundrar|e (-en or -n, --), thunderer.
  dunkel, gloomy, dark, faint, dim; obscure; indistinct.
  dunkelhet (-en), dimness, gloom; vagueness, obscurity.
  dunst|a (-ade, -at), to smell of; to evaporate.
  dunvarm, warm and downy.
  duv|a (-an, -or), dove, pigeon.
  duvtorn (-et, --), pigeon tower.
  dvala (-n), sleep, lethargy, dormancy, stupor.
  dväljas (dvaldes, dvalts), to dwell, to sojourn; to remain.
  dvärg (-en, -ar), dwarf, gnome, pygmy.
  dvärgaham, -hamn (-en, -ar), dwarflike figure, pygmy.
  dvärgalåt (-en, -ar), howling of pygmies.
  dygd (-en, -er), virtue.
  dygn (-et, --), day of twenty-four hours, a day and a night.
  dyka (dök or dykte, dykt), to dive.
  dylik, such, similar;
    dylikt, such like, such things.
  dynande, surging;
    dynande våg, breaker.
  dyning (-en, -ar), surge, surf.
  dyr, dear, precious, priceless.
  dyrk (-en, -ar), picklock, skeleton key.
  dyrk|a (-ade, -at), to worship, adore.
  dyrkan, worship, adoration.
  dyrköpt, high-priced; hard-earned.
  dyster, gloomy, dreary, cheerless, somber.
  då, then, when, at that time;
    då och då, now and then, occasionally.
  dåd (-et, --), deed, exploit, achievement.
  dån (-et, --), noise, din, rush, roar.
  dån|a (-ade, -at), to roar, rush, rumble, boom.
  dår|e (-en, -ar), fool.
  dårhusdåd (-et, --), mad deed, idiotic act, folly, lunacy.
  dårskap (-en, -er), folly, madness; absurdity; extravagances.
  dåtid (-en), that time, that period.
  däm|ma (-de, -t), to dam, stem, hem in; to impede, confine.
  d.ä. (den äldre), the elder.
  dämp|a (-ade, -at), to dim, darken; to subdue, suppress.
  där, there, where.
  därefter, after, thereafter.
  däremot, on the contrary.
  däribland, among them.
  därifrån, thence, from that place; away (from it); from it.
  därigenom, thereby.
  därinne, within (it), in it.
  därjämte, also, besides, moreover.
  därnäst, next in order, next (to it).
  därom, about it, to that, concerning that, as to that, in that respect.
  därstädes, there; in that place, locality.
  därtill, thereto, thereof, of it; furthermore, in addition.
  därunder, beneath, under it.
  däruppe, up yonder, aloft, on high.
  därur, out of it, from it, thence.
  däruti, therein, in it.
  däven, muggy, damp, moist.
  dö (dog, dött), to die, pass away.
  död, (-en, rarely -ar), death, mortality.
  död, dead, unfeeling, callous.
  dödlig, deadly, mortal, fatal.
  dödsbädd (-en, -ar), deathbed.
  dödsdömd, pronounced incurable.
  dödssjuk, mortally sick.
  dödssång (-en, -er), death song; dirge, requiem.
  dödsångest (-en), fear of death.
  dölja (dolde, dolt), to hide, conceal, cover.
  döm|a (-de, -t), to judge.
  dörr (-en, -ar), door.
  döv, deaf.
  döv|a (-ade, -at), to dull, deaden; ease, reduce, alleviate;
    to deafen, stupefy.
  
  E.
  
  Eden, Eden, paradise.
  eder (edert, edra), thy, thine, thee; you, your, yours.
  edgång (-en, -ar), oath, taking oath.
  edra, thy, thine; you, yours.
  efter, after, since;
    giva efter, to consent, yield, submit.
  efterhand, gradually, by and by.
  efterlämn|a (-ade, -at), to leave behind; to leave.
  efterskänk|a (-te, -t), to remit; to give up, resign.
  efterträ|da (-dde, -tt), to succeed, follow.
  egen, own; peculiar.
  egendom (-en, -ar), possession, property, estate.
  egendomlig, peculiar, characteristic.
  egenskap (-en, -er), quality, characteristic, trait.
  egentligen, properly, actually, really.
  egoncentriker (-n, --), egocentric, a self-centered person.
  Egypten, Egypt.
  egyptisk, Egyptian.
  eho, whoever.
  ehuru, although, though.
  ej, not.
  ejd|er (-ern, -rar), eider down, eider duck.
  ek (-en, -ar), oak.
  eko (-t, -n), echo.
  ekonomisk, economical, financial;
    ekonomiskt, economically, financially.
  eld (-en, -ar), fire, flame, heat.
  eldhåg (-en), fiery determination, enthusiasm.
  eldig, fiery, impetuous.
  eldsvåd|a (-an, -or), fire, conflagration.
  elegant, elegant, graceful, refined.
  element (-et, -- or -er), element.
  elementarläroverk (-et, --), college, lyceum, graded school.
  eller, or, otherwise.
  elva, eleven.
  elände (-t), misery, sorrow, wretchedness.
  embry|o, embry|on (-ot, -a), germ, embryo.
  emedan, because, whereas, inasmuch as.
  emellan, mellan, between, among.
  emellertid, however, meanwhile, in any event.
  emot, against, toward.
  en, a, an, one.
  ena, one thing, single thing, essential;
    det ena, that one thing, the essential thing.
  enastående, unique, unparalleled.
  endast, only, merely, just.
  enformigt, monotonously.
  engelska (-n), English, the English language.
  enkel, plain, simple, single.
  enkelhet (-en), simplicity, artlessness.
  enkom, especially, particularly, alone.
  ens; med ens, at once, suddenly, immediately, instantly.
  ensam, alone, lone, lonely, lonesome, solitary.
  ensamhet (-en), solitude, loneliness.
  ensamhetskänsl|a (-an, -or), feeling of loneliness.
  ensamhetssorg (-en, -er), melancholy; silent, solitary mourning.
  ensamhetsställning (-en), solitariness, segregation.
  ensidig, one-sided, narrow.
  enskild, private, single.
  enslig, lone, lonely, solitary, dreary.
  enslighet (-en), loneliness, solitude.
  ensling (-en, -ar), recluse, hermit.
  entusiastisk, enthusiastic, eager.
  envar, every one.
  enär, because, for the reason that.
  eon (-en, -er), æon, age.
  epilog (-en, -er), epilogue.
  episk, epic, epical.
  epok (-en, -er), epoch, period, era.
  er, your, you; thy, thee.
  er|bjuda (-bjöd, -bjudit), to offer.
  er|hålla (-höll, -hållit), to receive, obtain, secure.
  Erik, Eric.
  erkänd, acknowledged, recognized.
  erkännande (-t, -n), recognition, acknowledgment.
  erkänsl|a (-an), recognition.
  ers, your; in titles, as, Ers Majestät, your Majesty.
  erövr|a (-ade, -at), to conquer, subdue; to win, gain.
  essay (-n, -er), essay.
  essayist (-en, -er), essayist.
  estetik, esthetics.
  ett, a, an, one;
    i ett, together, continuously,
    med ett, instantly.
  Europa, Europe.
  europeisk, European, continental European.
  evad, whatever, whether.
  evangelisk, evangelical.
  evig, eternal, everlasting;
    den Evige, the Eternal One.
  evighet (-en, -er), eternity.
  evighetshopp (-et), hope of eternity (eternal life).
  evigt, eternally, forever, always.
  evoe, evoe, bacchanalian exclamation.
  evärdlig, eternal, everlasting.
  exakt, exact.
  excellens (-en, -er), excellency.
  excipe (L.), excepting.
  exemp|el (-let, --), example, instance.
  exercis (-en), drill, exercise, esp. military drill.
  exister|a (-ade, -at), to exist.
  extratåg (-et, --), special train.
  
  F.
  
  fab|el (-eln, -ler), fable, story, tale.
  fabrik (-en, -er), factory, workshop.
  fackl|a (-an, -or), torch.
  fader (fadern, fäder), father;
    Fadern, Fadren, the (heavenly) Father.
  faderlig, fatherly, paternal, providential.
  faderskap (-et), fatherhood.
  fadersläpp (-en, -ar), a father's lips.
  fager, fair, pretty, comely, handsome.
  fal, for sale; wanton, mercenary.
  falang (-en, -er), phalanx.
  fall (-et, --), fall; case, instance; waterfall, cataract, cascade;
    destruction, catastrophe.
  falla (föll, fallit), to fall; falla ... in, to occur to.
  fallen, fallen.
  fallenhet (-en), inclination, disposition.
  faln|a (-ade, -at), to fade, wither; to be blighted; rarely tr.,
    to blight.
  falsk, false, deceitful, treacherous; unreliable, untrustworthy;
    counterfeit.
  falskhet (-en), falsity, deception, deceitfulness, treachery, perfidy,
    deceit.
  faml|a (-ade, -at), to grope.
  famn (-en), embrace, arms, bosom.
  famna (-ade, -at), to embrace; to fathom; to surround.
  famntag (-et, --), embrace.
  fan|a (-an, -or), flag, banner.
  fantasi (-en, -er), fancy, imagination, fantasy.
  fantasivärld (-en, -ar), world of fancy; imaginary world.
  Fantasos, fancy, fantasy (personified).
  fantast (-en, -er), fantast, dreamer, visionary.
  fantastisk, fantastic, dreamy, visionary.
  fantiser|a (-ade, -at), to dream; to give free reins to one's fancy.
  far (fader), father.
  far|a (-an, -or), peril, danger.
  fara (for, farit), to rush; to travel, journey, fare; to pass.
  far|far, far|fader (-fadern), grandfather.
  farkost (-en, -er), vessel, craft, bark.
  farlig, dangerous, unsafe, risky, hazardous.
  fart (-en), speed, pace; activity; passage.
  fartyg (-et, --), ship, vessel.
  farväl, farewell, good-bye.
  fas|a (-an, -or), horror, terror.
  fason (-en, -er), fashion, style; form, shape; manner.
  fast, firm, fixed, fast.
  fast, although.
  fastän, although.
  fat (-et, --), plate, platter, bowl.
  fatt (fast), hold of, fast, up with;
    få fatt, to get hold of, seize;
    gå fatt, to catch up with.
  fatt|a (-ade, -at), to seize, grasp; to comprehend, understand;
    to embrace.
  fattig, poor, needy, indigent, impoverished, meager, destitute.
  faun (-en, -er), faun.
  Faust, Faust, a character in literature, treated by Goethe, Marlowe
    (as Faustus), Rydberg, and others.
  Febus, Phoebus, the sun-god.
  feg, cowardly.
  feghet (-en), cowardice.
  fej (-et), cleaning, polishing.
  fejdenamn (-et, --), controversial name.
  fel (-et, --), fault, error, mistake.
  fel|a (-ade, -at), to err, fail; to make a mistake.
  fel|as (-ades or -tes, -ats), to be lacking, wanting; to fall short.
  fem, five.
  femhundra, five hundred.
  femtio, femti, fifty.
  femtiårs, semicentennial.
  femton, fifteen.
  fenomenal, phenomenal.
  fest (-en, -er), festival, feast.
  festlik, festlig, festive.
  festtåg (-et, --), procession, parade.
  fet, fat, chubby, fleshy.
  fete (-n, -r), festival.
  fib|er (-ern, -rer), fiber.
  fiende (-n, -r), enemy, foe, antagonist.
  figur (-en, -er), figure, character.
  fik|a (-ade, -at), to yearn for; to strive; to covet;
    reg., fika efter (not för).
  filosof (-en, -er), philosopher, thinker.
  filosofi (-en or -n), philosophy.
  filosofie, of philosophy (in degrees, as filosofie doktor).
  filosofisk, philosophical.
  fin, fine, exquisite, dainty, elegant, delicate; slender.
  finbildad, highly educated, highly accomplished, erudite.
  fing|er (-ern, or -ret, -rar), finger.
  finna (fann, funnit), to find, discover;
    finna på, to discover, devise;
    finna upp, to invent.
  finnas (fanns, funnits), to be, exist; to be found; to be discovered.
  finsk, Finnish.
  fintlig, inventive, clever.
  fir|a (-ade, -at), to celebrate, commemorate.
  fiskar(e)flick|a (-an, -or), fisher maiden, fisherman's daughter.
  fiskskinnsöverdragen, covered with fish skin.
  fjorton, fourteen.
  fjäd|er (-ern, -rar), feather, quill.
  fjädrad, feathery, feathered.
  fjäll (-en, -- or -ar), mountain, fjeld.
  fjärd (-en, -ar), bay, fiord.
  fjär|il (-ilen, -iln, -ilar, -lar), butterfly.
  fjärm|a (-ade, -at), to remove;
    fjärma sig, to absent oneself; to leave, depart, withdraw.
  fjärmare, more distant, farther off.
  fjärran, far, distant; afar, remote.
  fjäsk (-et), fuss, bustle, flurry, stew.
  fjät (-et, --), pace, step; footprint, footstep.
  fladdrande, flickering, fluttering.
  flamingo (-n, -s), flamingo.
  flamm|a (-an, -or), flame, fire; spark of inspiration.
  flamm|a (-ade, -at), to flame, burn, flicker.
  flammande, flaming.
  flarn (-et, --), chip.
  flax|a (-ade, -at), to flutter, flicker.
  flegma (-n), sluggishness, dullness, apathy.
  fler, flera, more, several; others.
  flertal (-et), number.
  flick|a (-an, -or), girl, maiden, miss.
  flik (-en, -ar), shred.
  fling|a (-an, -or), flake.
  flit (-en), diligence.
  flitig, diligent, industrious.
  flock (-en, -ar), flock, herd; crowd.
  flod (-en, -er), flood; river, stream.
  flor (-et, --), veil, screen.
  Florez, Flores, a character in a medieval ballad.
  fly (-dde, -tt), to flee, escape, fly; to disappear, pass.
  flyende, passing, fugitive.
  flyga (flög, flugit), to fly.
  flykt (-en), flight.
  flykt|a (-ade, -at), to flee, fly away.
  flyktad, past, gone, over, done, vanished.
  flyktig, flighty, fickle, flitting, transitory, vanishing, fleeting;
    light, casual, desultory; shiftless, transient.
  flyktigt, lightly, casually, fitfully, airily.
  flyta (flöt, flutit), to flow, course.
  flytt|a (-ade, -at), to move, remove, transfer.
  flyttfåg|el (-eln, -lar), migratory bird, bird of passage.
  fläck (-en, -ar), spot, blotch, blemish.
  fläck|as (-ades, -ats), to be spotted, defiled.
  fläkt (-en, -ar), breeze, breath.
  fläkt|a (-ade, -at), to fan, blow.
  flämt|a (-ade, -at), to flicker.
  fläng (-et), bustle, hurry, scurry.
  flärd (-en), vanity, frivolity.
  flärdfull, vain, frivolous, giddy, ostentatious.
  flät|a (-ade, -at), entwine, braid, intertwine.
  flöjt (-en, -er), flute.
  fod|er (-ret), fodder, feed.
  folk (-et, --), people, nation, race.
  folkegen, peculiar to the people, characteristic of a nation,
    distinctive of a people.
  folkhögskola (-an, -or), people's high school, a Swedish institution
    giving popular courses of instruction.
  folkhögskolerörelse (-n, -r), activities of the people's high schools;
    people's high school movement.
  folkkär, popular, dear to or cherished by the people.
  folkliv (-et), life of the people.
  Folkungaträdet, "The Tree of the Folkungs", a story of the Folkung line.
  fontän (-en, -er), fountain.
  for|a (-an, -or), wagon-load.
  forden, forn, former, quondam.
  fordom, formerly.
  fordomdags, formerly, aforetime.
  form (-en, -er), form, shape; mode, manner; character.
  form|a (-ade, -at), to form.
  form|el (-eln, -ler), formula.
  formell, formal, relating to form.
  formfulländning (-en), perfection of form, finish, perfection.
  formskönhet (-en), beauty of form, grace.
  forn|a (-e), former, ancient, of old, whilom;
    rarely forn.
  fornnordisk, old Norse, early Scandinavian.
  forntid (-en), antiquity, ancient time.
  fornvärld (-en, -ar), ancient world.
  fornåldrig, ancient, old time, antiquated.
  fors (-en, -ar), torrent, rapids, falls.
  forskare (-n, --), seeker, searcher, investigator, student; one who
    makes researches; scholar, scientist.
  forskargärning (-en, -ar), research; scholarly activity.
  forskning (-en, -ar), research.
  fort, fast, rapidly, quickly.
  fort|sätta (-satte, -satt), to continue, proceed, go on, advance;
    to prosecute.
  fosforist (-en, -er), member of the Aurora Society; ultra-romanticist.
  Fosforos, Phosphorus, light-bringer; morning star.
  fost|er (-ret, --), creation, product, breed.
  fosterbarn (-et, --), foster-child.
  fosterjord (-en), native soil, native land.
  fosterland (-et), native land, country.
  fosterländsk, patriotic, pertaining to the mother country.
  fostr|a (-ade, -at), to foster, train, bring up, rear, nourish.
  fostran, rearing, bringing up, education.
  fot (foten, fötter), foot, base.
  frack (-en, -ar), dress coat;
    i frack, in full dress.
  fragment (-et, -- or -er), fragment.
  fram, forth, on, forward, ahead, up, along.
  fram|bjuda (-bjöd, -bjudit), to offer; to serve.
  fram|bära (-bar, -burit), to serve, furnish.
  framfaren, past, elapsed.
  framför, before, ahead of;
    framför allt, primarily, in the first place.
  framför|a (-de, -t), to present, introduce; to bring, carry forward.
  framgång (-en, -ar), success, advancement.
  fram|hålla (-höll, -hållit), to point out, present, state; to stress,
    accentuate.
  framkall|a (-ade, -at), to call forth, produce.
  framlev|a (-de, -at), to live; to pass (one's years, etc.)
  fram|lägga (-lade, -lagt), to present, offer, bring out.
  framom, before, in front (of), ahead (of).
  framskjuten, prominent, conspicious.
  framsorl|a (-ade, -at), to rush forth; to flow with a murmur.
  framstupa, forward, prone, head first.
  framställ|a (-de, -t), to present, offer.
  framställning (-en, -ar), presentation, treatment, depiction.
  framtid (-en), future.
  framträ|da (-dde, -tt), to appear.
  framträdande (-t, -n), appearance.
  framträdande, salient, conspicuous.
  framåt, forward, onward.
  fransk, French.
  franska (-n), French, the French language.
  fras (-en, -er), phrase.
  fred (-en), peace, quietude.
  fredlig, peaceful, quiet, peaceable.
  fri, free, at liberty, independent;
    fri från, rid of.
  fri|a (-ade, -at), to make free, release;
    commonly befria or frigöra.
  frid (-en), peace, calm, quietude.
  fri|göra (-gjorde, -gjort), to liberate, make free, divorce;
    frigöra sig, to break with, break away, depart (from).
  frigörelsekamp (-en), fight for liberty, emancipation struggle.
  frihet (-en, -er), freedom, liberty; leisure; pl., liberties.
  frihetsentusiasm (-en), enthusiasm for liberty.
  frihetskänsl|a (-an, -or), sense of freedom, liberal tendency.
  frihetskärlek (-en), love of liberty.
  frihetsstund (-en), hour of liberation.
  frikadell (-en, -er), fricadelle.
  frikän|na (-de, -t), to acquit, exonerate.
  frisinnad, liberal.
  frisk, fresh, pure, healthy, wholesome.
  friskt, quickly, instantly.
  fritimm|e, -a (-en, or -an, -ar), leisure hour, recess.
  fritt, freely, at will.
  frivol, frivolous.
  from, kind, gentle, pious.
  frostblomm|a (-an, -or), frost flower.
  fru (-n, -ar), wife, spouse, madam, Mrs., Lady.
  frukt (-en, -er), fruit, result.
  frukt|a (-ade, -at), to fear.
  fruktan, fear, apprehension.
  fruktträdsvalv (-et, -en), vault or arch formed by the limbs of
    fruit trees.
  frusande, gushing.
  frusen, frozen.
  frusta (-ade, -at), to snort.
  fryntlig, genial, affable, hearty, jovial.
  fråg|a (-an, -or), question, problem, topic.
  fråg|a (-ade, -at), to ask, inquire, question.
  från, from, of; från och med,
  from and including.
  fråss|a (-ade, -at), to feast;
  fråssa i sin olycka, to brood over one's misfortune.
  fräck, insolent, arrogant, brazen, bold, audacious, shameless, daring.
  frälst, saved, rescued, ransomed.
  främling (-en, -ar), stranger.
  främmad, foreign, strange.
  främmande, foreign, strange, unfamiliar; -- (-t), visitor, caller,
    stranger.
  främst, foremost.
  frände (-n, -r), kinsman, relative, friend.
  frändskap (-en), kinship, relationship.
  frö (-et, -n), seed.
  fröjd (-en, -er), joy, merriment, hilarity, glee, delight, pleasure.
  fröjd|a (-ade, -at), to rejoice; to give, impart joy; to give pleasure;
  fröjdas, fröjda sig, to rejoice.
  fröjderop (-et, --), shout of joy.
  frök|en (-nen, -nar), miss, young lady.
  ful, homely, ugly, hideous.
  fullbesatt, crowded.
  fullblodig, full-blooded, thoroughbred.
  fullbord|a (-ade, -at), to complete, finish, close, end.
  fullkomn|a (-ade, -at), to complete, finish.
  fullmogen, mature, ripe, fully ripe, fully developed.
  fullständigt, completely, perfectly, fully, thoroughly.
  fullt, full, fully, complete, truly, thoroughly.
  fulländning (-en), perfection.
  fuml|a (-ade, -at) to fumble.
  fur|a (-an, -or), fir; also fur (-en).
  furstetaff|el (-eln, -lar), table of a prince, royal board.
  furulund (-en, -ar, -er), fir or pine wood or grove.
  furusänk|a (-an, -or), dell in the fir woods.
  fylking (-en, -ar), troop, army division.
  fylkingespets (-en), head or front of a troop.
  fyll|a (-de, -t), to fill; to occupy; to replenish; to complete;
  fylla opp (uppfylla), to fulfill, accomplish; fyllas (uppfyllas),
    to be fulfilled.
  fyra, four.
  fyrk (-en, -ar), doit, farthing, copper, penny; any coin of
    trifling value.
  Fyrtio (fyratio, fyrti, colloq., förti), forty.
  fyrtiofyra, forty-four.
  få, few.
  Få (fick, fått), may; to be permitted; to receive.
  fåfängt, vainly, in vain, uselessly.
  fåg|el (-eln, -lar), bird; Fågel Blå, "Bluebird".
  fågelsång (-en, -er), bird song.
  fåglanäste (-t, -n), bird's nest; usually fågelnäste or fågelbo.
  fål|e (-en, -ar), colt, horse.
  fåll|a (-an, -or), fold, pen.
  fån (-et, --), fool, idiot, oaf, dolt.
  fång|a (-ade, -at), to capture, snatch.
  fång|e (-en, -ar), prisoner, captive.
  fången, imprisoned, confined.
  får (-et, --), sheep.
  får|a (-an, -or), furrow.
  fåvitsk, foolish, witless.
  fädernejord (-en), native soil, fatherland.
  fädernesland (-et), fatherland, native country.
  fägring (-en), beauty, charm.
  fäll|a (-de, -t), to fell; to cause to fall; to betray; to convict;
    to cut or strike down; to shed; to charge (with weapons).
  fält (-et, --), field, plain.
  fängelse (-t, -r), prison.
  fängelsedirektör (-en, -er), prison warden.
  fängelsetorn (-et, --), prison tower.
  fängsl|a (-ade, -at), to captivate.
  färd (-en, -er), journey, travel, voyage, trip; race, course, career.
  färdeminne (-t, -n), memory of travel, recollection from a journey.
  färdig, ready, finished, completed; prepared.
  färg (-en, -er), color, tint, shade.
  färg|a (-ade, -at), to dye, color.
  färg|as (-ades, -ats), to gain color, to become tinted, flushed.
  färgglöd (-en), wealth of color, brilliancy of color.
  färgrik, colorful, glowing, rich in color.
  färsk, fresh.
  fäst|a (-ade, -at; -e, --), to attach, fasten, fix.
  fäste (-t, -n), fastening, hold; firmament; heavens; fastness.
  fäst|man (-männen, -män), lover; one betrothed or affianced.
  föd|a (-an), food, nourishment; living.
  fö|da (-dde, -tt), to bear; to give birth to; to feed, nourish.
  fö|das (-ddes, -tts), to be born.
  föga, slightly, a little, little, hardly any.
  följ|a (-de, -t), to follow, to succeed; to adhere to; to observe;
    to accompany; följa med, to go along; to accompany.
  följande, following, succeeding, next,
  följeslagersk|a (-an, -or), companion.
  fönst|er (-ret, --), window.
  fönsterkarm (-en, -ar), casement, window frame.
  för, for, of, during, as regards, relative to, before, in preference
      to; too; at, with, under;
    för att, to, in order to.
  för|a (-de, -t), to bear, bring, convey, conduct, carry;
    föra ut (utföra), to carry out;
    föra ordet, to preside, dictate, dominate;
    föra till minnes, to recall; to bring to mind.
  förakt (-et), contempt, disdain, scorn, dislike, disfavor, disregard,
    slight.
  förandra (förändra), to change.
  föranle|da (-dde, -tt), to cause, bring about, occasion; to induce,
    move, lead.
  förbarm|a (-ade, -at) sig, to have mercy; to take pity.
  förbi, past, over, at an end; by.
  förbindelse (-n, -r), connection.
  förbindligt, obligingly, with complaisance, affably.
  förbittrad, bitter, envenomed, enraged, embittered, wroth, exasperated.
  förblekna (-ade, -at), to pale, fade, wither.
  förblind|a (-ade, -at), to blind; to dazzle.
  för|bliva (-blev, -blivit), to remain.
  förbluffande, astonishing.
  förblö|da (-dde, -tt), to bleed to death; to expire.
  förbrän|na (-de, -t), to burn up; to consume by fire.
  förbund (-et, --), union, association, society, league.
  förbyt|a (-te, -t), to change.
  fördel|a (-ade, -at), to relieve, allay, dispel.
  fördjup|a (-ade, -at), to deepen.
  fördjupning (-en, -ar), deepening.
  för|draga (-drog, -dragit), to bear, tolerate.
  fördubbl|a (-ade, -at), to double; to duplicate.
  fördystr|a (-ade, -at), to darken, sadden; to throw a gloom over.
  fördömd, accursed, damned.
  före, before, in advance, ahead of, in front of.
  förebåd|a (-ade, -at), to presage, foreshadow, predict.
  före|falla (-föll, -fallit), to appear, seem; to strike (one).
  föreläsare (-n, --), lecturer.
  föreläsning (-en, -ar), lecture.
  fören|a (-ade, -at), to unite, join, combine.
  förenad, förent, united.
  Förenta staterna, the United States.
  före|stå (-stod, -stått), to be at hand; to approach, impend; to be
    imminent.
  föreställningssätt (-et), view, viewpoint.
  före|taga (-tog, -tagit), to undertake, enter upon, engage in;
    to take (as a journey).
  företeelse (-n, -r), phenomenon, sign.
  företrä|da (-dde, -tt), to represent; to stand for.
  företrädare (-n, --), predecessor; representative.
  företrädesvis, preeminently, chiefly, primarily.
  förfallna (förfalna), to wither.
  förfaln|a (-ade, -at), to wither, wilt, fade; to be blighted;
    usually falna.
  författare (-n, --), author, writer.
  författarinn|a (-an, -or), authoress.
  förfluten, past;
    det förflutna, the past.
  förflytt|a (-ade, -at), to remove.
  förfrus|en, frozen, chilled, deadened, cold, benumbed.
  förfäder, forefathers.
  förfärlig, fearful, terrible, dreaded, dread.
  förföljande, pursuing.
  förgift|a (-ade, -at), to poison, infect.
  förgrymmad, enraged.
  förgyll|a (-de, -t), to gild; to embellish.
  förgylld. gilded, gilt.
  för|gås (-gicks, -gåtts), to be annihilated, destroyed.
  förgänglig, transient, transitory, fleeting.
  för|gäta (-gat, -gätit), to forget.
  förgäves, in vain.
  förhoppning (-en, -ar), hope, expectation.
  för|hålla (-höll, -hållit), to withhold.
  förhållande (-t, -n), circumstance, condition, situation.
  förhärd|a (-ade, -at), to harden.
  förkastad, rejected, despised, condemned.
  förklar|a (-ade, -at), to explain, make clear, elucidate.
  förklarad, transfigured, glorified.
  förklaring (-en, -ar), transfiguration, glorification; declaration,
    explanation, interpretation.
  förkunn|a (-ade, -at), to proclaim, make known; to preach.
  förliden, last, past.
  förljuv|a (-ade, -at), to sweeten; to brighten; to soothe.
  förlor|a (-ade, -at), to lose;
    förlora sig, to be lost, of no avail, ineffective.
  förloss|a (-ade, -at), to redeem; to liberate.
  förlovning (-en, -ar), engagement, betrothal.
  förlust (-en, -er), loss.
  för|låta (-lät, -låtit), to forgive.
  förlägen, embarrassed, nonplussed, puzzled.
  förlän|a (-ade, -at, or -te, -t), to give, grant, bestow; endow, invest.
  förläng|a (-de, -t), to lengthen, extend; to draw out.
  för|må (-dde, -tt), to be able; to be equal to.
  förmåg|a (-an, -or), ability, power.
  förnek|a (-ade, -at), to deny.
  för|nimma (-nam, -nummit), to be aware of; to notice; to experience,
    sense, know, learn.
  förnuft (-et, --), reason, intelligence, intellect.
  förnuftsdyrkan, worship of reason, rationalism.
  förny|a (-ade, -at), to renew;
    förnya sig, to recur, repeat itself.
  förnäm, prominent, distinguished; cultured, refined; dainty;
    aristocratic.
  förnämst, most prominent, foremost, chief, supreme; chiefly, notably,
    above all.
  förnämligast, chiefly, mainly, in the first place, primarily.
  förnöj|a (-de, -t), to please, entertain, charm.
  förnöjd, satisfied, contented.
  förr, formerly, before, heretofore, erstwhile, aforetime, once;
    sooner, rather.
  för|rinna (-rann, runnit), to run out; to pass.
  förrost|a (-ade, -at),> to rust; to corrode.
  förruttnelse (-n), corruption, rottenness, decomposition.
  förrätt|a (-ade, -at), to officiate at; to perform.
  försak|a (-ade, -at), to forego, do without, resign; to deny oneself
    something; to renounce.
  församl|a (-ade, -at), to assemble, gather, collect.
  församling (-en, -ar), congregation, assemblage, gathering; parish.
  förseelse (-n, -r), offense, crime, fault, error, blunder, mistake.
  försiktig, careful, cautious, prudent, wary.
  försin|a (-ade, -at; -te, -t), to run dry; to dry out, give out;
    commonly utsina.
  förskaff|a (-ade, -at), to obtain, secure;
    förskaffa sig, to provide oneself with.
  förskräck|a (-te, -t), to frighten, alarm, terrify, shock.
  förskön|a (-ade, -at), to beautify.
  förslagen, clever, alert, inventive, resourceful.
  försliten, worn out, weary and worn.
  förslö|a (-ade, -at), to dull, blunt, weaken.
  försmå (-dde, -tt), to despise, ignore, disregard.
  försmäkt|a (-ade, -at), to languish, pine; to droop, wither.
  försmält, blended, mingled, welded.
  förson|a (-ade, -at or -t), to reconcile.
  först, first, foremost, primary; at first; not until;
    först nu, not until now, now for the first time.
  förstorad, enlarged.
  förströdd, distracted, absent-minded.
  förströelse (-n, -r), diversion, pastime, amusement, recreation.
  förstulen, secret, hidden; furtive, stealthy, sly.
  förstumm|as (-ades, -ats), to grow mute, silent; to be silenced.
  för|stå (-stod, -stått), to understand, comprehend.
  förstående, intelligently, understandingly.
  förstånd (-et), intellect, understanding, reason, intelligence,
      comprehension;
    krysta förståndet, to cudgel or beat one's brains.
  förståndig, intelligent, wise, intellectual.
  förståndsmässig, intellectual; matter-of-fact; in accord with common
    sense.
  förståndsmässighet (-en), intellectualism.
  förstör|a (-de, -t), to destroy, despoil, annihilate,
  förstörd, ravaged, ruined.
  försumlig, negligent, careless, thoughtless, remiss, forgetful.
  försvag|a (-ade, -at), to weaken; to grow dim.
  försvar (-et, --), defense, protection.
  försvär|a (-ade, -at), to defend, protect; to merit.
  för|svinna (-svann, -svunnit), to disappear; to pass over, by,
    out of sight.
  försyn (-en), providence, destiny, fate.
  försynt, considerate.
  försynthet (-en), considerateness, consideration, discretion,
    circumspection.
  försänk|a (-te, -t), to sink; to steep.
  försök (-et, --), effort, attempt, trial.
  försök|a (-te, -t), to try, attempt, endeavor, seek.
  för|tiga (-teg, -tegat), to keep secret; to maintain silence about.
  förtjus|a (-te, -t), to fascinate, charm.
  förtjusare (-n, --), charmer, enchanter.
  förtjusning (-en), delight, rapture, infatuation, enchantment,
    fascination.
  förtjust, delighted, enchanted, enraptured.
  förtjän|a (-te, -t or -ade, -at), to deserve; to be worthy of;
    to merit, earn.
  förtjänst (-en, -er), merit, worth, excellence, deserts.
  förtjänstfull, meritorious, excellent, deserving, worthy.
  förtrogen, acquainted, familiar.
  förtrolig, intimate, thorough, confidential.
  förtrollning (-en), enchantment, charm, fascination, witchery.
  förtryck (-et), oppression, tyranny.
  förtryck|a (-te, -t), to oppress, tyrannize.
  för|tryta (-tröt, -trutit), to provoke, aggravate, irritate, offend,
    anger.
  förträfflig, excellent, capital, splendid, choice.
  förträffligt, admirably, splendidly.
  förtröstan, confidence, trust.
  förtvivlan, despair.
  förtyck|a (-te, -t), to begrudge, take amiss.
  för|tälja (-täljde, -täljt; -tålde, -tält), to tell, narrate.
  förtär|a (-de, -t), to consume, devour, absorb.
  förtärd, consumed, spent.
  förtät|as (-ades, -äts), to be condensed; to grow dense.
  förunderlig, wondrous, miraculous.
  förutan, without, except; lacking.
  förvandl|a (-ade, -at), to change, alter, transform.
  förvandling (-en, -ar), change, tranformation, alteration,
    metamorphosis, mutation.
  förvildad, wild, brutalized, savage.
  förvill|a (-ade, -at), to bewilder; to lead astray.
  förvisningsdom (-en, -ar), verdict of exile, deportation.
  förvissnad, withered, blighted.
  förvisso, assuredly, certainly, undoubtedly.
  förvuxen, overgrown, rank, degenerate.
  förvänd, wrong, fallacious, erroneous; perverse, irrational.
  förvärv|a (-ade, -at), to earn;
    förvärva sig, to earn.
  föryngr|as (-ades, -ats), to grow young; to be rejuvenated.
  föräldrar, parents.
  förälsk|a (-ade, -at) sig, to fall in love; to be enamored.
  förälskad, enamored, smitten.
  förändr|a (-ade, -at), to change, alter, transmute.
  förö|da (-dde, -tt), to lay waste, despoil, devastate, ravage,
    ruin; to squander.
  
  G.
  
  gack (gå), go.
  gagn (-et), use, utility.
  gagnlös, useless, vain, unprofitable, idle.
  gala (gol, galit), to crow.
  galakläder, festive garb.
  gammal, old, aged, ancient, venerable.
  gammaldags, old-fashioned.
  gammalsvensk, old Swedish.
  gamman, mirth, glee, merriment.
  ganska, very, quite, rather.
  garde (-t, -n), guard.
  garnering (-en, -ar), trimming, passementerie; ruffle.
  gat|a (-an, -or), street, avenue.
  Gautjod, poetic name for Sweden.
  gav|el (-eln, -lar), gable.
  ge (gaf, gett), short form of giva, to give.
  gemak (-et, --), apartment.
  gemen, common, mean, ordinary, lowly, abject.
  gemensam, common, general.
  genast, instantly, at once.
  general (-en, -er), general.
  gengäld (-en), return, compensation.
  geni|us (-en, -er), genius, spirit.
  genkänsl|a (-an, -or), response, sympathy, reciprocation.
  genljud (-et, --), echo.
  gen|ljuda (-ljöd, -ljudit), to resound, echo.
  genom, through, by, throughout; by means of.
  genom|bryta (-bröt, -brutit), to break through; to overcome.
  genom|gå (-gick, -gått), to go through; to pass, traverse.
  genomvandr|a (-ade, -at), to pass through, traverse.
  gensägelse (-n, -r), contradiction.
  gent, straight, directly.
  gentemot, over against, as against; in contradiction to; opposite to.
  gestalt (-en, -er), figure, form, shape; apparition.
  gestaltningskraft (-en, -er), creative power.
  get (-en, -ter), goat; in sg. esp., she-goat.
  gift (-et, -er), poison.
  giftermål (-et, --), marriage.
  gig|a (-an, -or), harp.
  gille (-t, -n), guild, society, club, union.
  girig, greedy; eager; prompt.
  giss|a (-ade, -at), to guess.
  giss|el (-let, --), scourge, lash.
  gisselslag (-et, --), stroke of the lash or scourge.
  gissl|a (-ade, -at), to lash, flog, scourge.
  giva (gav, givit), or ge (gav, gett), to give;
    det är givet, that is  certain, admitted; undoubtedly.
  gjuta (göt, gjutit), to pour; to shed; to mold.
  glad, glad, merry, joyous, delighted, delightful, happy, pleased.
  gladlynt, beaming, benign, in pleasant mood.
  glans (-en), brilliancy, brightness, splendor.
  glasyr (-en, -er), glaze, glazing.
  glatt, gladly, joyfully.
  glimm|a (-ade, -at), to gleam.
  glimt|a (-ade, -at), to glint, flash.
  glindr|a (-ade, -at), to glitter.
  glitt|er (-ret), glitter, glamor, show, display; tinsel.
  glittr|a (-ade, -at), to glitter, gleam.
  glittrande, glittering, gleaming, shining.
  glämig, glassy, dim, misty, sallow, wan.
  glädja (gladde, glatt, glatt), to gladden, please, delight;
    glädja sig, to rejoice, exult; to be delighted.
  glädjas (gladdes, glatts), to rejoice.
  glädje (-n), joy, gladness, delight.
  glädjeskrud (-en, -ar), robes of joy, garb of pleasure.
  glädjetår (-en, -ar), tear of joy.
  glänsande, shining, lustrous, brilliant, illustrious.
  glättig, merry, glad, jovial, mirthful.
  glöd (-en, -er), glow.
  glö|da (-dde, -tt), to glow,
  glöm|ma (-de, -t), to forget, ignore; to omit, neglect.
  glömsk, forgetful.
  glömska (-n), oblivion.
  gnist|a (-an, -or), spark.
  gnistr|a (-ade, -at), to twinkle, sparkle.
  gnistrande, sparkling.
  gny (-dde, -tt), to moan.
  gnägg|a (-ade, -at), to whinny, neigh.
  gnäll (-et), whine.
  god, good, kind, fair, sound, hearty, sweet, favorable, easy,
    comfortable.
  goddag  or god dag, good morning, how do you do? A form of address
    at meeting, not at parting (as, good day).
  godhet (-en), goodness, kindness, mercy.
  godo; komma till godo, to benefit.
  gods (-et, --), goods, property;
    gods och guld, wealth.
  golv (-et, --), floor.
  goss|e (-en, -ar), boy, lad.
  gossebarm (-en, -ar), youthful breast.
  gosselynne (-t, -n), youthful spirits, boyish disposition.
  gossekar|a (-an, -or), crowd or concourse of boys.
  got (-en, -er), Goth.
  gotisk, Gothic.
  gott (god), good, well.
  grad (-en, -er), degree, grade.
  gran (-en, -ar), pine.
  grand (-et, --), particle, whit, bit, iota.
  grann, pretty, handsome.
  granne (-en, -ar), neighbor.
  grannfolk (-et, --), neighboring nation.
  granngålsmamsell (-en, -er), young lady of the neighborhood.
  grannskap (-et, --), neighborhood, vicinity.
  granskning (en, -ar), review, examination.
  grant, clearly, distinctly.
  grantopp (-en, -ar), top of the pine.
  gratie (-n, -r), grace, pl., Graces.
  gratuler|a (-ade, -at), to congratulate, felicitate.
  grav (-en, -ar), grave, tomb.
  gravvalv (-et, --), funeral vault, vaulted tomb, mausoleum.
  grekisk, Greek, Grecian.
  grekiska (-n), Greek language, Greek.
  Grekland, Greece.
  gren (-en, -ar), branch, limb.
  grev|e (-en, -ar), count.
  grevinn|a (-an, -or), countess.
  grevlig, belonging to a count or countess.
  grevskap (-et, --), county; shire, earldom;
    used by Lenngren, like herrskap, for count and countess.
  grift (-en, -er), grave, tomb.
  grind (-en, -ar), gate.
  gripa (grep, gripit), to seize; to overwhelm;
    gripa till, to begin.
  gro (-dde, -tt), to grow.
  grop (-en, -ar), pit, hole, cavity, cave.
  grov, coarse, rough, rugged, husky, robust.
  grubbl|a (-ade, -at), to brood over; to ruminate on; to puzzle over.
  gruml|a (-ade, -at), to muddle, muddy; to soil, becloud, dim, obscure.
  grund (-en, -er), ground; basis, foundation; principle; bottom, depth;
      soil;
    i grunden, at bottom, fundamentally;
    på grund av, on account of, owing to, in consequence of.
  grundlighet, thoroughness, depth, profundity.
  grundläggare (-n, --), founder, pioneer, originator.
  grundritning (-en, -ar), ground plan, sketch.
  grundton (-en, -er), dominant note.
  grus (-et), dust, debris, rubbish, gravel.
  grus|a (-ade, -at), to destroy, devastate, ruin.
  gruv|a (-an, -or), mine.
  gruvlig, fearful, terrible, dire, dreadful.
  gry (-dde, -tt), to dawn, rise.
  grym, brutal.
  grymt, brutally, harshly.
  gryning (-en, rarely -ar), dawn, dawning.
  gryt|a (-an, -or), pot.
  gråhårad, gray-haired.
  grån|a (-ade, -at), to turn gray.
  gråt (-en), weeping, crying, tears, grief, lamentation.
  gråta (grät, gråtit), to weep, lament, cry; to shed tears.
  gråtögd, tearful, lachrymose.
  gräl (-et, --), quarrel, strife.
  gränd (-en, -er), alley, court.
  gräns (-en, -er), limit, boundary, bounds.
  gränslös, boundless, illimitable, extreme.
  gräs (-et, --), grass.
  gräv|a (-de, -t), to dig, delve.
  gröd|a (-an, -or), crop, harvest.
  grön, green, verdant.
  Gröndal, Greendale.
  grönklädd, garbed in green, verdant.
  grönmantlad, green-mantled, attired in green.
  grönska (-ade, -at), to grow or turn green; to become covered with
    verdure.
  grönskande, growing or turning green; shading into green.
  gubb|e (-en, -ar), old man.
  gud (-en, -ar), god, idol;
    o gudar, ye gods.
  Gud (-en), God.
  gudaberg (-et, --), mount of the gods.
  gudadans (-en, -ar, -er), dance of the gods.
  gudaord (-et, --), word of God, divine word.
  gudastam (-men), godlike race, race of gods.
  gudasänd, sent by God, heavenly, supernal.
  gudingiven, inspired, divine.
  gudlöshet (-en), godlessness, wickedness, irreverence, impiety.
  gudom (-en), godhead; God, divinity.
  gudomlig, godlike, divine.
  gudomlighet (-en, -er), godhead, divinity.
  Gudsmoder (-n), Mother of God, Holy Mother.
  guitarr (-en, -er), guitar;
    also gitarr.
  gul, yellow; sallow, faded.
  guld (-et), gold.
  guldgrund (-en), golden background.
  guldmoln (-en, --), golden clouds.
  guldsmidd, gold-mounted, gold-beaten.
  guldtråd (-en, -ar), gold cord.
  gull (-et), gold, treasure.
  gullgul, golden.
  gullhårig, golden-haired.
  gullvingad, golden-winged.
  gulnad, faded, yellowed by age.
  gumm|a (-an, -or), old woman, old lady.
  gung|a (-ade, -at), to rock; to stir, agitate; to toss; to wave,
    undulate.
  gunst (-en), favor, grace, good will, kindness, benefit, boon.
  gunstling (-en, -ar), favorite.
  Gustav, Gustav, Gustave, Gustavus.
  gustaviad (-en, -er), Gustaviad, heroic poem on any of the Gustavian
    kings.
  gustaviansk, Gustavian, with specific reference to the time of Gustavus
    III. of Sweden.
  gustavisk, Gustavian.
  gyckelbild (-en, -er), illusion.
  gyllene, gyllne, golden.
  gå (gick, gått), to go, walk; to run;
    gå an, to be permissible;
    det går an, it will do, it will pass, very well;
    det går, it works, it can be done.
  gål (-n), yard, lawn; farmhouse;
    colloq. for gård.
  gång (-en, -er), time;
    en gång, some time, once, once on a time;
    på en gång, at one time, simultaneously;
    en och annan gång, now and then.
  gång (-en), gait, pace; walk; movements;
    gångar, walks, paths.
  gångjärn (-en, --), hinge.
  går;
    i går, yesterday;
    i går afton, last evening, night.
  gård (-en, -ar), farmhouse, farm, homestead, manse, manor, grange;
    yard, lawn.
  gås (-en, gäss), goose.
  gåt|a (-an, -or), riddle.
  gåtfullhet (-en), mystery.
  gåv|a (-an, -or), gift, present; talent, accomplishment; blessing.
  gäck (-en, -ar), fool.
  gäck|a (-ade, -at), to deceive, delude, mock, elude; to baffle,
    defeat, disappoint, thwart, fool.
  gäll|a (-de, -t), to mean; to amount to; to be in force; to be valid;
    to pass for; to be a question of.
  gängse, common, usual, traditional, accepted, customary.
    (Archaic form corresponding to gående, going, and gångbar, passing
    current.)
  gärna, fain, lief, willingly, well, gladly, readily.
  gäst (-en, -er), guest, stranger, visitor, sojourner.
  gö|da (-dde, -tt), to feed, fatten, batten; to glut (oneself).
  göm|ma (-de, -t), to hide, conceal; to contain.
  göra (gjorde, gjort), to do, make, accomplish, cause; to form.
  Göran, George.
  göromål (-en, --), employment, work, duties, business.
  göt (pret. of gjuta), shed, poured.
  Göteborg, Gothenburg.
  götisk, Gothic.
  Götiska förbundet, the Gothic Society.
  
  H.
  
  ha, ah, aha.
  hackelse (-t), chopped straw, chaff.
  Hades, Hades, the lower regions.
  hag|e (-en, -ar), enclosure, pasture.
  hagtorn (-en), hawthorn.
  hak|a (-an, -or), chin.
  halk|a (-an, -or), slippery place, icy slope.
  hall (-en, -ar), rock, slab, crag;
    commonly häll.
  halm (-en), straw.
  hals (-en, -ar), neck, throat.
  halt|a (-ade, -at), to halt, limp.
  halvsagd, half uttered, half pronounced.
  halvläten, half-eaten, partly consumed.
  ham, hamn (-en, -ar), phantom, ghost, wraith, specter.
  hamn (-en, -ar), haven, port; retreat.
  hamr|a (-ade, -at), to hammer, pound, strike, beat.
  han, he.
  hand (handen, händer), hand;
    poet., händren for händerna;
    efter hand, by degrees;
    till handa or hands, at hand, present;
    på egen hand, on one's own account.
  handel (-n), commerce, trade, business.
  handelstidning (-en, -ar), mercantile journal.
  handfull, handful.
  handgriplig, tangible.
  handl|a (-ade, -at), to act; to strive,
  handling (-en, -ar), document, paper; act, action.
  han|e (-en, -ar), cock, rooster; male.
  hans, his.
  hantering (-en, -ar), handling, manipulation.
  hantverks|man (-mannen, -män), artisan, workman.
  har|e (-en, -ar), hare, rabbit.
  harjakt (-en, -er), rabbit hunt.
  harm (-en), anger, mortification, indignation, vexation; injury, peril.
  harmoni (-en, -er), harmony.
  harp|a (-an, -or), harp.
  haschischrök  (-en), hashish smoke, fumes.
  hast, haste, hurry, rapidity;
    i hast, i en hast, suddenly, of a sudden, in haste;
    med hast, quickly, hastily.
  hast|a (-ade, -at), to hasten, hurry.
  hastig, rapid, quick, sudden.
  hastigt, suddenly, at once, rapidly.
  hat (-et), hate, hatred.
  hatt (-en, -ar), hat.
  hav (-et, --), sea, ocean, main.
  hava (hade, haft), to have, own, possess.
  hed (-en, -ar), heath, field.
  heder (-n), honor, glory.
  hedersdag (-en, -ar), day of honor.
  hedersmåg (-en, -ar), favorite son-in-law.
  hel, whole, entire, all; i det stora hela, taken altogether,
    in the aggregate.
  hel|a (-ade, -at), to heal, cure, remedy; to make whole.
  helg|a (-ade, -at), to consecrate, sanctify, dedicate.
  helgad, sacred, sanctified, consecrated, dedicated, devoted.
  helgdagskjort|el (-eln, -lar), holiday dress, festive garb.
  helgedom (-en, -ar), sanctuary.
  helgemålsringning (-en), vesper bells just preceding Sunday or
    other church holiday.
  helgsmål, vespers before a holiday.
  helig, holy, sacred;
    def., heliga or helga.
  helikonsk, of Helicon, the mountain of Apollo and the Muses.
  hell, hail.
  hellen (-en, -er), Grecian.
  heller, either;
    ej heller, neither, nor.
  hellre, rather.
  helst, preferably, especially, rather.
  helt, wholly, entirely, fully, totally, quite; rather; very;
    helt visst, certainly, doubtless;
    helt och hållet, altogether, wholly, perfectly, totally;
    helt säkert, helt visst, very likely, most certainly.
  hem (-met, --), home, house.
  hembygd (-en, -er), native place; environments of one's birthplace.
  hemfärd (-en, -er), return home; journey or voyage homeward.
  hemför|a (-de, -t), to bring home.
  hemgård (-en, -ar), homestead.
  hem|komma (-kom, -kommit), to come home; to return (home).
  hemland (-et), home land, native country.
  hemlig, secret, hidden, surreptitious.
  hemligt, unawares, unbeknown.
  hemlighet (-en, -er), secret.
  hemlighetsfull, mysterious.
  hemlighetsfullhet (-en), secrecy, mysteriousness.
  hemliv (-et), home life, domestic life, family life.
  hemsk, grim, ghastly, weird, dismal, grewsome, awful, horrible;
    horrified.
  hemskt, horribly, grimly, awfully.
  hemtrevlig, homelike, homely, cozy.
  hemåt, homeward.
  hemö (-n), native isle.
  henne, her.
  hennes, her, hers.
  Henrik, Henry.
  Herakles, Hercules, Heracles.
  herd|e (-en, -ar), shepherd, herdsman;
    lover (in pastoral poetry).
  herdekväde (-t, -n), pastoral.
  herdinn|a (-an, -or), shepherdess;
    lady love (in pastoral and idyllic poetry).
  Hercules, Herkules, Hercules.
  herr, mister, sir.
  herravälde (-t), sovereignty, rule, sway, dominion.
  herr|e (-en, -ar), master, gentleman, lord.
  herre|man (-mannen, -män), gentleman, lord.
  Herren (Herran), the Lord.
  herrskap (-et, -- or -er), couple, as, lord and lady, Mr. and Mrs.;
    a party of ladies and gentlemen.
  Herta, poet., Earth, Terra.
  Hesperien,  Hesperia,  The Western Land; esp. Italy,
  het, hot.
  heta (hette, hetat), to be named;
    jag heter, my name is;
    det heter, it is said.
  hetta (-n), heat.
  himlabarn (-et, --), child of heaven.
  himlaboren, heaven-born; of divine origin.
  himlaburen, heaven-born, divine, sublime.
  himlafärd (-en, -er), poet., heavenly course, orbit; commonly, ascension.
  himlaljus (-et, --), heavenly light.
  him|mel (-meln, -melen, or -len, -lar), heaven, sky.
  himmelsblå, sky-blue, heavenly blue.
  himmelsk, heavenly, divine, supernal.
  hind|er (-ret, --), obstacle, hindrance, barrier.
  hindr|a (-ade, -at), to hinder, prevent.
  hingst (-en, -ar), stallion.
  hinna (hann, hunnit), to reach; to acquire; to overtake; to have time;
    to gain, arrive at.
  hinsidan, on the other side, beyond.
  histori|a (-en, -er), history, story;
    pl., stories, tales;
    fig., nonsense.
  historieskrivare (-n, --), historian.
  historieverk (-et, --), historical work.
  hit, hither, here.
  hitt|a (-ade, -at), to find;
    hitta på, to stumble upon; to devise, discover.
  hittebarn (-et, --), foundling, orphan.
  hittills, hitherto.
  hjon (-et, --), helpmate; inmate, servant.
  hjord (-en, -ar), herd, flock.
  hjul (-et), wheel.
  hjälp|a (-te, -t; halp, hulpit), to help, aid, assist.
  hjälplös, helpless.
  hjälte (-en, -ar), hero.
  hjältedikt (-en, -er), heroic poem.
  hjältegestalt (-en, -er), heroic figure, hero.
  hjälteliv (-et), life of a hero, heroism.
  hjältesag|a (-an, -or), tale of a hero or of heroism, story of
    achievement.
  hjältesjäl (-en, -ar), heroic soul.
  hjältestam (-men), race of heroes.
  hjärn|a (-an, -or), brain, mind.
  hjärta (-t, -n), heart, soul, mind, spirit; breast, bosom.
  hjärtanskär, darling, sweetheart, beloved.
  hjärtblad (-et, --), seed leaf; cotyledon.
  hjärtelag (-et), heart, disposition, mood, mind, nature.
  hjärtinnerlig, extremely cordial.
  hjärtlig, hearty, cordial, sincere, heartfelt.
  hjärtligt, heartily, cordially.
  hjärtsjukdom (-en), affliction of the heart, heart disease.
  hjäss|a (-an, -or), crown, head, summit.
  ho, who; archaic for vem, vilken.
  holländare (-n, --), Hollander, Dutchman.
  Homer, Homeros, Homer.
  hon, she.
  honom, him.
  hop (-en, -ar), number, assemblage, multitude, crowd; heap, pile,
    lot, herd.
  hopp (-et), hope, expectation.
  hopp (-et, --), leap, jump.
  hopp|a (-ade, -at), to leap, jump, gambol, hop.
  hoppfull, hopeful, trustful, reliant.
  hopplös, hopeless.
  horn (-et, --), horn; drinking horn.
  hos, with, in, at, beside.
  hosianna(h), hosanna.
  hospital (-et, --), asylum, hospital.
  hot (-et), threat, peril, menace.
  hotande, threatening, forbidding.
  hotfull, threatening.
  hov (-et, --), court.
  hov (-en, -ar), hoof.
  hovliv (-et), court life.
  hov|man (-mannen, -män), courtier.
  hug (-en), mind, intent.
  hugn|a (-ade, -at), to cheer, comfort, gratify; to hearten.
  huld, dear, faithful, loyal, sweet, gracious, kind;
    hult, fondly, tenderly.
  huldr|a (-an, -or), fairy.
  huldremö (-n, -r), fairy.
  huldrik, gracious, merciful.
  humanistisk, humanistic.
  humanitet (-en), humanity, humaneness.
  huml|a (-an, -or), bumblebee.
  humor (-n), humor.
  hundbo (-et, -n), kennel;
    commonly, hundkoja.
  hundra (-det, -- or -den), (one) hundred.
  hundramilad, of a hundred or hundreds of miles.
  hundratusen, a hundred thousand.
  hundraårig, centenary, century-old.
  hunger (-n), hunger.
  hungrig, hungry, starved.
  hur, huru, how.
  hurr|a (-ade, -at), to cheer, hurrah.
  hurtig, merry, jolly, bright, chipper; smart, brisk; active, hearty,
    alert, cheerful.
  hus (-et, --), house, building, structure; family.
  husbondfolk (-et), people of the household.
  husmanskost (-en), common food, homely fare.
  hustru (-n, -r), wife.
  huvud (-et, -- or -en), head.
  huvudsakligast, chiefly, principally.
  huvudsakligen, chiefly, principally.
  huvud|stad (-staden, -städer), capital city, capital.
  huvudstadsliv (-et), metropolitan life; life in a capital.
  huvudstycke (-t, -n), chief thing; main subject, topic, article.
  hy (-n), complexion.
  hyacint (-en, -er), hyacinth.
  hydd|a (-an, -or), hut, cottage, cot, dwelling.
  hyll|a (-ade, -at), to pay homage to; to honor, hail; to recognize.
  hyllning (-en, -ar), homage, tribute.
  hyllningsgärd (-en, -er), homage, tribute of respect.
  hyls|a (-an, -or), sheath, hull, pod.
  hymn (-en, -er), hymn, air.
  hys|a (-te, -t), to contain; to house, shelter; to entertain.
  hå, oh;
    hå ja, oh well.
  håg (-en), mind, disposition; inclination.
  hålögd, hollow-eyed.
  håll (-et, --), direction, quarter.
  hålla (höll, hållit), to hold, keep, retain; to contain; to stand;
      to confine; to have;
    hålla sig vid, to abide by;
    hålla tal, to make an address;
    hålla upp, to hold on; to stop, cease.
  hån (-et), scorn, mockery, sneer.
  hån|a (-ade, -at), to mock, scorn;
    hånad, disgraced, inglorious.
  hånfull, sneering, scornful.
  hår (-et, --), hair.
  hård, hard, cruel, harsh; severe; furious.
  hårpung (-en, -ar), a net for confining the hair.
  hårstrå (-et, -n), hair.
  häck (-en, -ar), hedge.
  hädan, hence, away.
  hädangången, departed, deceased.
  häftig, vehement, violent, sudden.
  häftighet (-en), vehemence, violence, impetuosity.
  hägn (-et), shelter, protection, cover.
  hägn|a (-ade, -at), to shelter, protect.
  hälft (-en, -er), half;
    till hälften, half, partly.
  häll (-en, -ar), rock, ledge.
  hälsa (-n), health; strength.
  häls|a (-ade, -at), to hail, greet; to bear greeting;
    var hälsad, all hail, we greet thee.
  hälsobägar|e, -bägar (-en, -e), beaker of health.
  hälsodryck (-en, -er), wholesome beverage, elixir.
  hälsosam, wholesome, salubrious, healthful, healthy.
  hämm|a (-ade, -at), to check, confine, stem, suppress; to interfere
    with; to obstruct, retard, restrain, repress.
  hämmande, interfering, obstructive, repressive, restraining, retarding.
  hämnare (-n, --), avenger.
  hämn|as (-ades, -ats), to take revenge, to avenge; to repay (evil);
    also hämna sig.
  hämnd (-en), vengeance, revenge.
  hämt|a (-ade, -at), to gather, derive; fetch, bring.
  hän, away, off;
    ge sig hän, to yield oneself.
  hän|da (-de, -t), to happen, occur, come to pass.
  hänförd, enraptured, ecstatic, charmed, carried away; transcendent.
  hänförelse (-n), exaltation, enthusiasm.
  häng|a (-de, -t), to hang.
  hänryck|a (-te, -t), to enrapture, enchant, entrance.
  hänryckt, enchanted, enraptured, entranced, carried away, in ecstasy.
  hänseende (-t, -n), respect;
    i or med hänseende till, with respect to.
  häpen, astounded, shocked, astonished.
  häpn|a (-ade, -at), to be astonished, surprised, shocked.
  här (-en, -ar), army, host.
  här, here.
  härd (-en, -ar), hearth, fireside; forge.
  härefter, hereafter, from now on.
  härför, for this, of this.
  härj|a (-ade, -at), to waste, devastate, lay waste, ravage.
  härlig, glorious, grand, magnificent, sublime.
  härm|a (-ade, -at), to mock; to copy, imitate.
  härnad (-en), warfare;
    i härnad, (up) in arms.
  härsk|a (-ade, -at), to rule, reign, dominate, govern.
  härskande, ruling, prevailing, governing, predominant.
  härskar|a (-an, -or), host.
  härskare (-n, --), ruler, monarch.
  härskarvilj|a (-an, -or), sovereign will, will of the autocrat.
  härstamm|a (-ade, -at), to be descended; to derive one's origin;
    (of things), to be handed down.
  härvid, here, at this, at that.
  häröver, over this (matter), on this account, owing to this fact,
    on this subject.
  häst (-en, -ar), horse;
    till häst, on horseback, mounted;
    stiga till häst, to mount.
  hätt|a (-an, -or), cowl, hood.
  häv|a (-de or hov, -t), to heave; to raise; to hurl, throw.
  hävd (-en, -er), record, annals, history.
  hävd|a (-ade, -at), to vindicate, assert, support, enforce.
  hävdande (-t), maintenance, conservation, perpetuation; assertion.
  hävdatecknare (-n, --), historian, annalist, chronicler.
  hävdateckning (-en), historical writing.
  häx|a (-an, -or), witch, vixen.
  hö (-et), hay.
  hög, high, lofty; tall, stately, lordly.
  högbarmad, full-bosomed.
  högboren, highborn, noble.
  höghet (-en, -er), highness, loftiness.
  högmod (-et), pride, haughtiness.
  högmålsbrott (-et, --), treason, lese majesty.
  högskol|a (-an, -or), college.
  högsäte (-t, -n), high seat, seat of honor.
  högt, high, aloft, high up.
  högtid (-en, -er), festival, solemn occasion, festal day.
  högtidlighet (-en, -er), solemnity; solemn occasion, festivity.
  högtidskläder (no sg.), holiday attire.
  högtidssus (-et), solemn murmur.
  högtstrålande, effulgent.
  höj|a (-de, -t), to raise, elevate; to hold aloft.
  höjd (-en, -er), height, excelence; hill, eminence;
    på sin höjd, at most.
  höjdpunkt (-en, -er), acme, highest point.
  hölass (-et, --), load of hay.
  hölj|a (-de, -t), to cover, conceal; to heap upon, overwhelm.
  höns (-et, --), chicken.
  hörja (-de, -t), to hear, listen, hark; to learn; to listen to; to obey.
  hör|a (-de, -t), to belong;
    höra till, to belong to; to be part of; to be a member of.
  hörn (-et, --), corner, quarters.
  höst (-en, -ar), fall, autumn, harvest.
  höstkväll, höstekväll (-en, -ar), autumnal evening.
  höstlig, autumnal.
  hösttermin (-en, -er), fall term.
  höstrusk (-et), raw autumn weather, autumnal drizzle.
  höststorm (-en, -ar), autumnal storm.
  höstvind (-en, -ar), autumn wind.
  hötapp (-en, -ar), whisk of hay.
  höva (-n), need;
    över hövan, needlessly, to excess, more than what is right.
  höv|as (-des, -ts), to be proper, fit; to befit; to be in order.
  hövding (-en, -ar), chieftain.
  hövisk, courteous, respectful.
  
  I.
  
  i, in, into, to, at, of.
  I, you, ye.
  iakttagelseförmåga (-n), sense of observation.
  ibland, among, in, of; sometimes.
  icke, not.
  Idavallen, Norse mythol., the field or realm where dwelt the gods
    in primeval bliss.
  idé (-en or -n, -er), idea.
  ideal (-et, --), ideal, ideals.
  idédiktare (-n, --), idealistic poet.
  idel, all, nothing but; purely.
  idelig, repeated, renewed, incessant, continuous.
  idkare (-n, --), devotee, practitioner; artisan, craftsman.
  idrottsövning (-en, -ar), athletic sport.
  idyll (-en, -er), idyl; idyllic condition, charm or surroundings.
  idyllisk, idyllic.
  igen, again, back; left.
  igenom (genom), throughout, through.
  igår, yesterday.
  ihjäl, to death;
    slå ihjäl, to kill, slay.
  ihåg|komma (-kom, -kommit), to remember, bear in mind, recall, recognize.
  il (-en, -ar), gust, blast, rush (of wind).
  il|a (-ade, -at), to pass rapidly; to hasten, hurry, rush, dash.
  ilbud (-et, --), courier.
  illa, bad, badly, ill, disagreeably, horribly, detestably;
    låta illa, to sound bad; to make an ugly, frightful or hideous noise;
    böla illa, to bellow dreadfully;
    ta illa (upp), to take amiss.
  immig, vapory, misty.
  in, in;
    in i or ini, into, inside, within.
  inbillning (-en, -ar), imagination, fancy.
  inbrytande (-t), advent.
  inbrän|na (-de, -t), to impress, brand.
  indisk, Indian, Hindu.
  individuell, individual, personal.
  indräktig, remunerative, lucrative, well paid, high-salaried.
  in|falla (-föll, -fallit), to fall within.
  inflytande (-t, -n), influence.
  inflytt|a (-ade, -at), to immigrate; to move in.
  informator (-n, -er), private teacher, tutor.
  informatorsbefattning (-en, -ar), tutorship.
  informatorsplats (-en, -er), tutorship, situation as private teacher.
  inför|a (-de, -t), to introduce, bring in.
  ingalunda, not, not at all, by no means.
  ingen, no, no one, none.
  ingendera, neither.
  ingenjör (-en, -er), civil engineer.
  ingenting (ingen ting), nothing, nought.
  ingrediens (-en, -er), ingredient.
  in|gå (-gick, -gått), to enter, go in.
  inhemsk, domestic.
  inle|da (-dde, -tt), to open, begin, start; to introduce; to head.
  inledningssång (-en, -er), introductory song.
  inländsk, domestic, national.
  innan (innanför), inside.
  innan, before.
  inne, in, at hand, here.
  inne|hava (-hade, -haft), to own, possess (property); to administer,
    hold (office).
  innehåll (-et), contents.
  innehållslöshet (-en), emptiness, lack of contents.
  innerlig, intimate, cordial; deep; ardent, fervent, sincere; intense.
  innerlighet (-en), sincerity, ardor, fervor, intensity, intimacy.
  innerst, innermost; within, inwardly.
  inre, inner, interior, mental.
  inrikes, domestic.
  insats (-en, -er), contribution, share, stake.
  insiktsfull, discerning, intelligent.
  in|skriva (-skrev, -skrivit), to enroll, register;
    inskriva sig, to have oneself enrolled.
  inskränk|a (-te, -t), to limit; to confine.
  in|taga (-tog, -tagit), to take, assume; to occupy.
  intagande, captivating, pleasing.
  intendent (-en, -er), director; commissioner.
  intet, nothing, no, not.
  intill, unto, until, up to.
  intim, intimate, thorough, close.
  intresse (-t, -n), interest.
  intresserad, interested.
  intryck (-et, --), impression, influence.
  inträ|da (-dde, -tt), to enter.
  inunder, under, beneath.
  inuti, within, inside.
  inval (-et, --), election.
  inveckl|a (-ade, -at), to involve, entangle, bewilder; to wrap, enclose.
  in|välja (-valde, -valt), to elect; to admit to membership.
  irr|a (-ade, -at), to roam, wander.
  is (-en, -ar), ice.
  isgrå, icy gray.
  isländsk, Icelandic.
  isoler|a (-ade, -at), to isolate; to shut in, off; to seclude, segregate.
  Italien, Italy.
  Ithaka, Ithaca, Ionian island; also its main city.
  itu, in two, to pieces, apart.
  
  J.
  
  ja, yes, ay, yea.
  jag, I;
    jaget, the ego, self,
    min lilla jag, my dear little self.
  jag|a (-ade, -at), to chase, hunt; to drive.
  Jakob, Jacob, James.
  januari, January.
  jo, yes, aye, yea;
    jo jo, indeed, sure enough.
  Johan, John.
  jollrande, babbling, chattering, prattling.
  Jonte, Johnny.
  jord (-en, -ar), earth, globe, world; soil, sod.
  jordfäst|a (-ade, -at; -e, --), to bury, inter.
  jordfästning (-en, -ar), interment.
  jordgubb|e (-en, -ar), strawberry.
  jordisk, earthly, mundane, worldly.
  ju, why, well, indeed, certainly, of course, as you know.
  jub|el (-let), jubilee, exultation, rejoicing.
  jubeldag (-en, -ar), day of jubilee, day of triumph.
  Jubeltal (-et, --), jubilee address.
  jublande, jubilant.
  Juda, Judah, the Jewish nation.
  judesläkt (-en, -er), Jewish family.
  juletyst, quiet as at Christmas.
  julsång (-en, -er), Christmas song or carol.
  jungfru (-n, -r), maiden, young woman; maid; virgin;
    Jungfru Maria, the Virgin Mary.
  juridisk, juridical, pertaining to law or jurisprudence.
  just, just.
  juvelskrin (-et, --), jewelry box, box of jewels.
  jägare (-n, --), huntsman.
  jämnställdhet (-en), equality, parity.
  jämk|a (-ade, -at), to level, smooth, adjust, arrange.
  jämn, level, even, smooth.
  jämnad, leveled, razed, overthrown.
  jämnan; för jämnan, constantly, all the time.
  jämnmått (-et, --), even measure, average pace.
  jämväl, also, furthermore.
  jänk (-et), adjustment, arrangement, tucking, pressing, (cf. jämka).
  jänt|a (-an, -or), lass.
  järn (-et, --), iron; fetters, chains.
  järnbruk (-et, --), iron works.
  järnhård, rigid, hard as steel.
  järnmängd, mixed with iron, ore-bearing.
  järnväg (-en, -ar), railway.
  jäsande, fermenting, foaming.
  jätt|e (-en, -ar), giant.
  Jöns, Johnny, Jeems.
  Jöran, George.
  
  K.
  
  kaffe (-t), coffee.
  kaftan (-en, -er), caftan; clergyman's gown or frock.
  kainsmärke (-t, -n), mark of Cain, stigma of sin or crime.
  kal, barren.
  kalas (-et, -- or -er), dinner party, feast, spread, party, banquet.
  kalkon (-en, -er), turkey.
  kall (-et, --), calling, office, profession.
  kall, cold, frigid, cool, chilly.
  kalla (-ade, -at), to call, name; to appoint;
    kalla ned, nedkalla, to invoke.
  kallna (-ade, -at), to cool, grow cold.
  Kalmar, Calmar.
  kalv (-en, -ar), calf.
  kam (-men, -mar), ridge, crest.
  kam|mare (-maren, -rar or --), chamber, room.
  kammarkollegi|um (-et, -er), land revenue department.
  kamp (-en), fight, battle, combat, struggle, strife; contest, match;
    debate, discussion; controversy.
  kamrat (-en, -er), comrade, fellow, playmate, chum; associate.
  kamrerare (-n, --), or kamrer (-en, -er), accountant, cashier, clerk.
  kanhända, perhaps, possibly, perchance.
  kann|a (-an, -or), tankard.
  kanske, perhaps, perchance, possibly, maybe.
  kansliråd (-et, --), secretary (in the chancery department or other
    government office).
  kant (-en, -er), border, quarter, direction, rim.
  kant|a (-ade, -at), to line, edge.
  kaos, chaos.
  kapitäl (-en, -er), capital, letter, initial; commonly capital
    (of column, pillar).
  kaplan (-en, -er), chaplain, ordinary.
  karakteristisk, characteristic.
  karbin (-en, -er), carbine.
  karl (-en, -n, -ar), man.
  Karl, Charles, Carl;
    Karlar the Charleses.
  Karl XII, Charles XII.
  Karlstadstidningen, The Karlstad News.
  Karo, common name for a dog, as Rover, Fido, etc.
  karolin (-en, -er), Carolinian, spec., soldier of Charles XII., veteran
    of the army of Charles XII.
  Karon, Charon, mythological ferryman of the river Styx.
  kast|a (-ade, -at), to throw; to pitch or roll (in games).
  katt (-en, -er), cat.
  kedjad, chained, fettered.
  Kerameikos, Cerameicus, the Potters' Quarter in Athens.
  kerub (-en, -er), cherub, angel.
  kid (-et, --), kid.
  Kimon, Cimon, Athenian commander.
  kind (-en, -er), cheek.
  kinesisk, Chinese.
  kist|a (-an, -or), casket, coffin.
  kist(e)lock (-et, --), coffin lid, cover of casket.
  kiv (-et, --), wrangle, quarrel.
  kiv|a (-ade, -at), to quarrel; to quibble, wrangle;
    commonly kivas.
  kjol (-en, -ar), skirt, gown, flounces.
  kjort|el (-eln, -lar), kirtle, skirt, robe, gown.
  klag|a (-ade, -at), to complain, lament, grumble;
    klaga an (anklaga), to accuse.
  klagan, complaint, lamentation, plaint.
  klagande, plaintive, pitiful.
  klandr|a (-ade, -at), to censure, reproach, blame, condemn, denounce,
    criticise; to complain of; to find fault with.
  klang (-en, -ar), ring, sound, tone, peal, tinkle.
  klangdag (-en, -ar), gala day; pl. palmy days.
  klangfull, ringing, resonant, melodious, musical, sonorous.
  klapp|a (-ade, -at), to strike together; to pat; to beat, throb;
    klappa i händerna, to applaud.
  klappande (-t), clapping (of hands), applause, patter, rapping.
  klar, clear, bright.
  Klara, St. Clara church or parish.
  klarhet (-en, -er), clearness, lucidity.
  klarn|a (-ade, -at), to clear, grow clear; to brighten.
  klas|e (-en, -ar), cluster.
  klassicitet (-en), classicism.
  klassisk, classical.
  klenät (-et, --), butter cooky, a crisp cooky shaped in a form and
    fried in lard.
  klimat (-et, -- or -er), climate, clime.
  kling|a (-ade, -at), to sound, ring, jingle, tinkle, chink.
  klipp|a (-an, -or), rock, crag, cliff.
  klock|a (-an, -or), clock, time-piece; bell.
  klok, sane, wise.
  klokskap (-en), wisdom, prudence.
  klost|er (-ret, --), convent, cloister, monastery.
  klostercell (-en, -er), convent chamber.
  klosterglugg (-en, -ar), convent wicket; aperture or loophole in
    a convent wall.
  klot (-et, --), globe, ball, orb.
  klubb (-en, -ar), club.
  klyft|a (-an, -or), chasm, cleft.
  kläck|a (-te, -t), to hatch.
  klä|da (-dde, -tt), to clothe, array, dress, garb; to cover.
  klädd, dressed, clothed.
  kläde (-t, -n), cloth.
  kläden (kläderna), garments.
  klädnad (-en, -er), clothing, raiment, garb.
  klänningsstycke (-t, -n), piece of dress goods.
  klöver (-n), clover.
  klöverång|a (-an, -or), scent of clover.
  knall (-en, -ar), crash, crack, clap, peal; report.
  knapp, meager, sparse, brief.
  knappast, scarcely, hardly, barely.
  knarr|a (-ade, -at), to creak; to make a grating or jarring sound.
  knarrig, crabbed, grumpy, gruff, crusty.
  kniv (-en, -ar), knife, carving knife.
  knopp (-en, -ar), bud.
  knopp|as (-ades, -ats), to bud.
  knoppningstid (-en, -er), budding time.
  knot (-et), rage, wrath; murmur.
  knyst|a (-ade, -at or knyste, knyst), to make a sound; to say a word;
    to grumble.
  knyta (knöt, knutit), to tie, bind; to pledge;
    knyta bekantskap, to form acquaintance.
  knä (-et, -n), knee, lap.
  knäck|a (-te, -t), to crack, snap, break.
  knäckepil (-en, -ar), a species of willow.
  ko (-n, -r), cow.
  kodex (-en), codex, code.
  koj|a (-an, -or), cot, cottage, hut.
  kokvett (-et), knowledge of cooking.
  kolera (-n), cholera.
  kolleg|a (-an, -er), colleague; fellow, compeer.
  kolonn (-en, -er), column.
  kolonnad (-en, -er), colonnade.
  komma (kom, kommit), to come; to happen; to arrive, appear; to cause.
  kompani (-et, -er), company, party, consorts.
  komplimenter|a (-ade, -at), to pay compliments (to).
  kompositör (-en, -er), composer.
  konsekvens (-en, -er), consequence; consistency.
  konservativ, conservative.
  konst (-en, -er), art, skill, fine art.
  konstfull, artistic, skillful.
  konstförfaren, skillful, expert.
  konsthandel (-n), art store.
  konsthistori|a (-en), history of art.
  konstlös, artless, simple, natural, plain.
  konstnär (-en, -er), artist.
  konstnärlig, artistic.
  konstnärsstudi|um (-et, -er), study of art, spec. in pl., studies for
    an artist's career.
  konung (-en, -ar), king.
  konungabarn (-et, --), child of the king.
  konungapar (-et, --), Their Royal Majesties; the king and queen;
    the royal pair.
  konungastol (-en, -ar), royal throne.
  koppar (-n), copper.
  kopp|el (-let, --), leash.
  kor|a (-ade, -at), to choose, select.
  korg (-en, -ar), basket.
  kornblå, blue as a cornflower.
  korndrällsduk (-en, -ar), diapered table cloth of dotted pattern.
  korporation (-en, -er), organization, association.
  kors (-et, --), cross; as expletive, heavens, my, gracious, mercy, zounds;
    kors och tvärs, criss-cross, this way and that.
  kors|as (-ades, -ats), to be crossed.
  korsett (-en, -er), corset; an outer garment resembling a corset.
  korsfararsag|a (-an, -or), tale or legend of the Crusaders.
  korslagd, crossed.
  kort, short, brief; shortly, briefly;
    inom kort, soon, shortly.
  korv (-en, -ar), sausage.
  korybantisk, Corybantic, pertaining to or like the orgiastic rites and
    revels of the priests of Cybele.
  kos|a (-an, -or), course, way.
  kost|a (-ade, -at), to cost.
  kraft (-en, -er), force, power.
  kraftig, strong, lusty, powerful, forcible; substantial, pithy, marrowy.
  kraftkänsl|a (-an, -or), consciousness of power.
  kraftödande, enervating, debilitating, demoralizing, exhausting.
  krag|e (-en, -ar), collar, neckband.
  krams (-et, --), little of everything, what not;
    commonly krimskrams.
  krans (-en, -ar), wreath, garland.
  krans|a (-ade, -at), to wreathe; to deck with flowers; to encircle.
  kras (-et), crash; a crackling or crunching sound;
    i kras, to pieces; in or to fragments, atoms, flinders, smithereens.
  krav (-et, --), craving, urge.
  krax|a (-ade, -at), to caw.
  kreatur (-et, --), creature; collective, nature.
  Kresus, Krösus, Croesus;
    Kreser, sons of Croesus.
  krets (-en, -ar), circle; society, environment;
    blånande krets, blue vault or arch.
  krig (-et, --), war, warfare.
  krigande, warring, warlike.
  krigarhymn (-en, -er), war song, martial air.
  krigsakademi (-en, -n, -er), military academy.
  kring, about, around, in.
  kris (-en, -er), crisis.
  kristallren, pure as crystal; crystalline.
  kristen (kristna), Christian.
  kristlig, Christian.
  Kristus, Christ.
  kritik (-en), criticism.
  kritisk, critical.
  krokig, crooked.
  kron|a (-an, -or), crown; top, apex, summit.
  kronofogdekontor (-et, --), office of high-bailiff.
  kronprins (-en, -ar), crown prince.
  kropp (-en, -ar), body.
  kross|a (-ade, -at), to crush.
  krubb|a (-an, -or), manger.
  kruk|a (-an, -or), pot, pitcher, jar.
  krumm|a (-ade, -at), to caper, strut, gambol, frisk; to cut capers; (of
    horses) to curvet; modern form, kråma sig, lit., to arch one's neck.
  krus (-et), strained courtesy, ceremony;
    buga och krusa, to bow and scrape.
  krydd|a (-ade, -at), to season, spice.
  kryddad, spicy, aromatic.
  krypa (kröp, krupit), to creep, crawl; to hide, sneak.
  kryst|a (-ade, -at; -t, --), to strain, squeeze.
  krång|el (-let), trouble, difficulty; quibbling; circumstance.
  kräft|a (-an), cancer.
  krämare (-n, --), merchant, merchantman.
  kränk|a (-te, -t), to violate, infringe, break.
  krök|a (-te, -t), to bend, bow;
    krökt, bent, stooping,
  krön|a (-te, -t), to crown; to cap.
  kulen, chilly, cool.
  kull|a (-an, -or), girl, lass, esp. a girl of the province of Dalarna,
    Sweden.
  kull|e (-en, -ar), mound, hill, barrow.
  kultur (-en, -er), culture.
  kulturhistori|a (-en), history of civilization.
  kulturhistorisk, pertaining to the history of culture.
  kulturström (-men, -mar), culture, (lit., stream or flood of culture);
    drift of civilization.
  kum|mel (-let, --), burial mound, cairn.
  kung (-en, -ar), king; king pin (in a game of bowling).
  kungaborg (-en, -ar), royal palace.
  kunga|stad (-staden, -städer), royal city, capital.
  kungastol (-en, -ar), throne, royal seat.
  kunglig, royal.
  kungssorg (-en), national mourning; a nation in mourning.
  kunna (kunde, kunnat), to be able (to); to know how (to); to know.
  kunskapstörst (-en), thirst for knowledge.
  kupol (-en, -er), cupola, dome.
  kurs (-en, -er), course.
  kust (-en, -er), coast, shore.
  kval (-et, --), agony, pang, torment, throes, anguish, sufferings.
  kvalmig, stifling, suffocating, close, stuffy.
  kvantitet (-en, -er), quantity.
  kvar, remaining, left.
  kvarn (-en, -ar), mill, water wheel; toy mill wheel.
  kvick, witty, brilliant.
  kvickhet (-en, -er), wit, brilliancy, jest, witticism.
  kvi|da (-dde, -dit), to complain, lament; to whimper, wail.
  kvidan, moaning.
  kvig|a (-an, -or), heifer.
  kvinn|a (-an, -or), woman, female.
  kvinnlig, womanly, feminine.
  kvinnoand|e (-en, -ar), womanly spirit; woman's soul.
  kvist (-en, -ar), twig, branch, limb; knot (in wood).
  kvitt, rid of, free from.
  kvitt|er (-ret), chirp, twitter.
  kvittr|a (-ade, -at), to twitter, chirp.
  kvä|da (-dde, -tt), to sing; to praise.
  kväde (-t, -n), song, ditty, poem.
  kväll (-en, -ar), evening.
  kväll|a (-de, -t), to well up, burst forth, spring forth.
  kvällsdimm|a (-an, -or), evening fog, mist of twilight.
  kvällsus (-et), vesper murmur, soughing of the evening breeze.
  kvälltung, drowsy, hazy.
  kväv|a (-de, -t), to stifle, suffocate; to muffle, subdue; to control;
    to thwart.
  kyckling (-en, -ar), chicken, spring chicken.
  kylig, cool, chilly; frigid, refreshing.
  kyll|er (-ret, --), buff jerkin, leather jerkin.
  kyrkglugg (-en, -ar), aperture in church belfry.
  kyrkherrgård (-en, -ar), parsonage.
  kyrkogård (-en, -ar), churchyard, cemetery.
  kyrkoherd|e (-en, -ar), rector, parson.
  kyrk(o)torn (-et, --), church steeple.
  kyss (-en, -ar), kiss.
  kyss|a (-te, -t), to kiss.
  kål (-en), cabbage, kale.
  kåp|a (-an, -or), cloak.
  kåsör (-en, -er), causerie Writer, writer of literary chat.
  käck, bright, lively, spirited; gallant; brisk.
  käckhet (-en), boldness, dash, intrepidity, audacity.
  kägelspel (-et, --), game of bowling or tenpins.
  käll|a (-an, -or), spring, well, source, fountain.
  källarstug|a (-an, -or), inn, tavern, taproom.
  kämp|a (-ade, -at), to fight, battle, struggle.
  kämp|e (-en, -ar), warrior, hero; champion.
  känd, known, familiar, acquainted, notable.
  kän|na (-de, -t), to feel; to know, be acquainted or familiar with;
    to experience; to be conscious of.
  känneteckn|a (ade, -at), to characterize, mark, distinguish.
  känning (-en, -ar), experience, feeling.
  känsl|a (-an, -or), feeling, sentiment, sensation, sense.
  känslig, sensitive.
  känsloglöd (-en), warmth of feeling.
  känsloliv (-et), inner life, soul life, sentiments.
  känslostämning (-en, -ar), strain of sentiment.
  känsloutbrott (-et, --), sentimentality, effusiveness.
  käpp (-en, -ar), cane, walking-stick, cudgel, rod.
  kär, dear, beloved, enamored.
  kärlek (-en), love, infatuation; charity; passion.
  kärleksdomnad, grown faint or silent with love.
  kärleksfull, loving, affectionate, tender.
  kärleks|natt (-natten, -nätter), night of love.
  kärlekssag|a (-an, -or), love story, love affair, affair of the heart.
  kärleksvis|a (-an, -or), love song.
  kärlighet (-en), fondness, affection, love, tenderness, amorousness.
  kärn|a (-an, -or), kernel, pit, meat.
  kärv|e (-en, -ar), sheaf.
  kärvhet (-en), ruggedness, austerity.
  kök (-et, --), kitchen.
  köld (-en), coldness, frigidity, cold, coolness.
  kön (-et, --), sex; tribe, kind.
  köp (-et, --), purchase;
    till på köpet, in addition, in the bargain, to boot; furthermore.
  köp|a (-te, -t), to buy, purchase, barter.
  kör (-en, -er), chorus; choir.
  kör|a (-de, -t), to drive.
  
  L.
  
  lack|a (-ade, -at), to drip;
    lacka hän, to drop off; to draw nigh.
  lad|a (-an, -or), barn.
  laddning (-en, -ar), lading, cargo.
  lad(u)gårdsdörr (-en, -ar), barn door.
  lag (-en, -ar), law, rule, statute.
  lag (-et, --), company, party, set, circle, crowd.
  lag|er (-ern, -rar), laurel, laurel wreath.
  lagerlund (-en, -ar, -er), laurel grove.
  lag|man (-mannen, -män), lawman, counselor for the people.
  lagrad, laureled.
  lamm (-et, --), lamb.
  lamp|a (-an, -or), lamp.
  land (-et, -- or länder), country, land.
  land|a (-ade, -at), to land; to alight, settle.
  landgång (-en, -ar), landing;
    usually landstigning in verbal sense.
  landsflykt (-en), exile.
  landskap (-et, --), landscape; region.
  landsmanskap (-et), compatriotism; spec., fellowship in the matter of
    being born in the same province.
  landsort (-en), country.
  landsväg (-en, -ar), public highway, country road.
  lans (-en, -ar), lance.
  lantbruksakademi (-en, -er), Academy of Agriculture, agricultural
    institute.
  lantlig, rural, rustic.
  lantställe (-t, -n), country place.
  lantvärn (-et, --), militia, national guard.
  larm (-et), roar, din, noise.
  larmtrumm|a (-an, -or), signal drum.
  larv (-en, -er), mask, phantom, ghost, ghoul.
  lass (-et, --), load.
  last (-en, -er), vice; load, burden, cargo.
  last|a (-ade, -at), to blame, charge, accuse, find fault with; to load,
    burden.
  latinsk, Latin.
  le (log, lett), to smile, beam.
  led (-en, -er), road, path.
  led (-et, -er or --), rank; generation; joint, member.
  le|da (-dde, -tt), to lead, direct; to bring, to derive; to trace.
  ledig, unoccupied, vacant; off duty, free; easy;
    lediga stunder, leisure moments or hours, leisure time.
  ledsn|a (-ade, -at), to grow weary, tired; to be saddened.
  ledsven (-nen, -ner), guide.
  legion (-en, -er), legion.
  lejon (-et, --), lion.
  lejonman (-en, -ar), lion's mane.
  lek (-en, -ar), play, game, pastime, sport.
  lek|a (-te, -t), to play, gambol, sport, make merry.
  lekande, merry, jolly, joyful, playful.
  lekar|e (-en, --), player, musician.
  lekbror, playmate, comrade.
  lekkamrat (-en, -er), playmate.
  lem (-men, -mar), limb.
  ler (-et), ler|a (-an, -or), clay.
  let|a (-ade, -at), to search, seek; to hunt for;
    leta sig väg, to find one's way.
  Lethe, Lethe, mythological river.
  Leukas (Leukadia), Leucadia.
  lev|a (-de, -t), to live; to exist;
    leva upp, to revive.
  levande, living, live, alive, animate;
    allt levande, all living things.
  levnad (-en), life, career.
  levnadsbeslut (-et), resolution of life.
  levnadsdag (-en, -ar), life, span of life, temporal life.
  levnadstrött, weary of life, degenerate.
  li|a, li|e (-an, -en, -ar), scythe.
  liberal, liberal.
  liberalism (-en), liberalism.
  licentiatexam|en (-en, -ina), university examination for the degree
    preceding the doctoral degree.
  lid (-en, -er), slope, hillside, incline.
  lida (led, lidit), to suffer, endure; to tolerate.
  lida (led, lidit), to pass.
  lidande (-t, -n), suffering, affliction, pain.
  lidelse (-n, -r), passion, fervor.
  lidelsefull, impassioned, inflammable.
  li|e (-en, -ar), scythe;
    poet., lia.
  ligga (låg, legat), to lie; to be situated.
  lik (-et, --), corpse, dead body.
  lika, as, so, just as, just so, like, similar, identical, alike, equal;
    lika gott, no matter; very well, well and good; well, never mind;
    lika litet, as little; no more.
  likafullt, nevertheless.
  likaså, so also; just as.
  lik|e (-en, -ar), like, peer, equal.
  likgiltig, indifferent.
  liklukt (-en), smell of the mortuary, pestiferous air.
  likn|a (-ade, -at), to be like; to resemble; to liken, compare.
  liksom, like, as, just as;
    liksom ock, as also, just like.
  likströdd, covered with corpses.
  liktåg (-et, --), funeral procession.
  likväl, likaväl, yet, however, though, nevertheless, notwithstanding.
  lilj|a (-an, -or), lily.
  liljeklock|a (-an, -or), lily bell, lily cap or chalice.
  lilla, little.
  lind (-en, -ar), linden, basswood tree.
  lindansarmöd|a (-an, -or), acrobatics.
  lindr|a (-ade, -at), to soothe, relieve, assuage, alleviate; to lighten.
  lindrig, gentle, moderate, temperate, lenient, balmy.
  lindring (-en), relief, alleviation, solace, comfort, abatement.
  lingonlindad, entwined with whortleberry leaves.
  linjerenhet (-en), clearness of outline or contour.
  linne (-t, -n), linen.
  list (-en), deception, stealth, treachery, artifice, trick, device,
    cunning, guile, stratagem.
  litani (litania), litany.
  litani|a (-an, -or), litany.
  litet, little, a little.
  litteratur (-en), literature.
  litteraturanmälare (-n, --), literary reviewer.
  litteraturforskare (-n, --), scholar; literary critic.
  litteraturhistori|a (-en, -er), history of literature.
  litterär, literary.
  liv (-et, --), life, lifetime; soul.
  liv|a (-ade, -at), to enliven.
  livegenskap (-en), bondage, servitude.
  livlig, lively, alive, animated, lifelike, vivid; enthusiastic;
    livligt, vividly.
  livsberusning (-en), quality of being infatuated with life; lit.,
    life-intoxication.
  livserfarenhet (-en, -er), experience of life.
  livsglädje (-n), joy of life.
  livskraft (-en, -er), vital force, vitality, energy.
  livstråd (-en, -ar), thread of life.
  livsåskådning (-en, -ar), view of life, conception of life.
  ljud (-et, --), sound.
  ljuda (ljöd, ljudit), to sound, ring.
  ljudande, sounding, ringing, sonorous.
  ljudharmoni (-en, -er), harmony of sounds.
  ljudlös, noiseless, silent.
  ljuga (ljög, ljugit), to lie, fib.
  ljummande, growing warm.
  ljungbevuxen, overgrown with heather, heathery.
  ljus (-et, --), light; candle.
  ljus, light, bright, brilliant; fair.
  ljusblå, light blue.
  ljusn|a (-ade, -at), to brighten, grow light.
  ljusnande, brightening, growing light, dawning.
  ljussken (-et, --), gleam of light, light, candle light.
  ljuv, sweet, delightful, blissful, beautiful; tender, soft.
  ljuvlig, delightful, charming, sweet.
  lock (-en, -ar), lock, tresses, hair.
  lock (-et, --), lid, cover.
  lock|a (-ade, -at), to induce, entice, lure, tempt, persuade; call,
    beckon.
  lod (-et, --), bullet, ball.
  loft (-et, --), loft; hall;
    höga loft, lofty halls.
  lopp (-et, --), course, way; career; journey (of life).
  loss|a (-ade, -at), to release, set free; to loosen.
  lott (-en, -er), lot, share, portion;
    draga, kasta lott, to draw lot; to cast the die.
  lov (-et), permission.
  lov|a (-ade, -at), to promise.
  lov|a (-ade, -at), to praise, extol.
  Lovisa, Louise.
  lovsång (-en, -er), song or hymn of praise.
  Lucifer, Lucifer, light-bringer.
  luck|a (-an, -or), opening; trapdoor.
  luden, shaggy, hairy.
  luft (-en), air, atmosphere, wind.
  luftig, airy, aerial.
  luftsprång (-et, --), airy leap.
  lugn (-et), quiet, tranquillity, peace of mind.
  lugn|a (-ade, -at), to pacify, appease; to soothe; to satisfy.
  lukt (-en), smell, scent, odor.
  lumpenhet (-en), sordidness, meanness, paltriness.
  lund (-en, -ar or -er), grove.
  lungsjukdom (-en, -ar), disease of the lungs, consumption.
  lunk (-en), slow trot, jog.
  lunk|a (-ade, -at), to jog along; to trot.
  lur (-en, -ar), horn, speaking trumpet, trumpet.
  lurande, lurking.
  lust (-en), pleasure, joy; passion; enjoyment.
  lusteld (-en, -ar), bonfire.
  lustgård (-en, -ar), paradise, Eden.
  lustig, pleasant, merry, jolly, lusty.
  lustvandr|a (-ade, -at), to rove, saunter; to stroll (for pleasure);
    to wander idly.
  lut (-en), lye (solved in water).
  lut|a (-an, -or), lute.
  lut|a (-ade, -at), to bend, lean;
    luta sig, to stoop, lean, bend.
  lux (L.), light.
  lyck|a (-an), luck, fortune, blessing;
    till all lycka, fortunately.
  lyck|as (-ades, -ats), to succeed; to turn out well; to be fortunate.
  lycklig, happy, fortunate, blissful, blessed.
  lyckosam, fortunate.
  lycksalighet (-en), bliss, happiness, perfect bliss.
  ly|da (-dde, -tt), to obey; to bow to, accede to; to follow; to observe.
  lydig, obedient.
  lydnad (-en), obedience, subordination.
  lyft|a (-ade, -at; lyfte, lyft), to lift, raise, elevate.
  lykt|a (-ade, -at), to end, finish, close.
  lynne (-t, -n), mood, temperament.
  lynnesdrag (-et, --), characteristic, mark of character.
  lyr|a (-an, -or), lyre.
  lyr|a (-an, -or), fly (in the game of ball).
  lyrik (-en), lyrics, lyric poetry.
  lyriker (-n, --), lyric poet, lyrist.
  lyrisk, lyrical.
  lys|a (-te, -t), to shine, beam, blaze, glow; to make a display.
  lysande, brilliant, illustrious.
  lyss (lyssna), listen.
  lyssn|a (-ade, -at), to listen, pay attention, hearken.
  lyssnande, listening, alert, attentive.
  låg, low, base, mean, inferior, deep.
  låg|a, låg|e (-an, -en, -or), flame, fire, blaze.
  låg|a (-ade, -at), to flame, sparkle; to burn.
  lån (-et, --), loan, gift.
  lån|a (-ade, -at; -te, -t), to lend, borrow.
  lång, long.
  långkoft, långkoft|a (-an, -or), long jacket, basque, sacque;
    a garment worn over the gown.
  långsam, slow.
  långt, far;
    långt ifrån, far away, from afar.
  långvarig, long, abiding, enduring, lasting.
  lånt (lånad), borrowed, produced, copied.
  lås (-et, --; -en, -ar), lock, latch.
  låt (-en, -ar), tone, sound.
  låta (lät, låtit), to let, permit, allow; to have (some one do);
    to cause (something to be done).
  läcker, delicious, appetizing.
  läd|er (-ret, --), leather.
  läg|er (-ret, --), camp, group, circle.
  lägerbål (-et, --), campfire.
  lägga (lade, lagt), to lay, put, place;
    lägga av, to put off, discard;
    lägga i dagen (ådagalägga), to show, reveal, disclose, display;
    lägga för, to serve at table.
  läggning (-en), disposition, nature, temperament.
  lägre, lower, meaner, lesser.
  läkedom, läkdom (-en), cure, healing, remedy.
  lämn|a (-ade, -at), to leave; to depart from; to give.
  län|da (-de, -t), poet., to go, wend.
  länge, long, for a long time.
  längesedan, long ago.
  längesen, long ago; since far back, for a long time past.
  längre, longer, further.
  längs, along, alongside of.
  längst, longest, farthest.
  längt|a (-ade, -at), to long, yearn; to desire ardently.
  längtan, longing, yearning.
  längtanstid (-en, -er), time of longing.
  läpp (-en, -ar), lip.
  lär|a (-an, -or), doctrine, teaching.
  lär|a (-de, -t), to learn; to teach, instruct.
  lärare (-n, --), instructor, teacher, tutor.
  lärd, learned, taught, educated; classical.
  lärd, savant, man of learning.
  lärdom (-en, -ar), learning, scholarship; knowledge.
  lärk|a (-an, -or), lark.
  lärksång (-en, -er), song of the lark.
  lärodikt (-en, -er), didactic poem.
  lärospån, achievement, first trial or experience.
  lärostrid (-en, -er), doctrinal controversy.
  läs|a (-te, -t), to read; to study; to pursue studies.
  läsare (-n, --), reader.
  läslig, plain, legible.
  läslust (-en), taste for reading.
  läspande (-t), lisp, lisping.
  läte (-t, -n), sound, note; noise (esp. disagreeable).
  lätt, light, easy; airy.
  lättja (-n), ease, languor, idleness, indolence.
  lättro (lättrogenhet), credulity, gullibility.
  läx|a (-an, -or), lesson.
  löddrig, foaming.
  löfte (-t, -n), promise, pledge.
  löftesrik, promising, rich in promise.
  lögn (-en, -er), lie, falsehood, untruth.
  löje (-t, -n), smile, laughter, merriment; derision; pleasantry,
    amusement.
  löjlig, laughable, ridiculous, foolish, comical, droll, ludicrous.
  lömsk, insidious, treacherous.
  lön (-en, -er), reward, pay, wages.
  lönande, paying, remunerative.
  lön|as (-ades, -ats), to be paid, compensated.
  lönn (-en, -ar), maple.
  löp|a (-te, -t; lopp, lupit), to run, scurry, hurry.
  lös, loose;
    elden är lös, there is a fire.
  lös|a (-te, -t), to loosen; to dissolve, sever; to remove;
    lösa upp, opp, to dissolve, change, transform.
  lösskummad, skimmed off.
  löv (-et, --), leaf, foliage.
  lövig, leafy.
  lövsal (-en, -ar), arbor, bower.
  
  M.
  
  mager, lean, gaunt, ill-fed, thin; meager, slender, dry, spare.
  magiskt, magical, as by magic, mysteriously.
  magisterpromotion (-en, -er), conferring of doctors' degrees, laureation.
  maj, May.
  majestät (-et), majesty, grandeur;
    pl. majestäter, used of persons only, as, deras mäjestater,
    Their Royal Majesties.
  majfält (-et, --), flowery field.
  majsfält (-et, --), cornfield.
  majsky (-n, -ar), cloud of spring.
  mak (-et, --), room, quarters, apartment;
    usually gemak.
  mak|e, mak|a (-en, -an, -ar), mate, spouse; husband; wife.
  makt (-en, -er), power, might, force.
  malm (-en, -er), ore, metal.
  malmklang (-en), metallic ring.
  man (-nen, män or --, poet. männer), man, male.
  man (-en, -ar), mane.
  man, one, you, they, people, a person.
  man|a (-ade, -at), to prompt, summon; to advise, notify, warn.
  mandelblom (-men, coll. pl.), almond blossom.
  mandelblomm|a (-an, -or), almond flower.
  mandeldoft (-en, -et, -er), scent of almonds.
  mangrant, generally, fully represented, one and all.
  maning (-en, -ar), exhortation, challenge, summons.
  manlig, manly, heroic, bold, brave, strong.
  manlighet (-en), manliness.
  manligt, manly, firmly, bravely, powerfully.
  mant|el (-eln, -lar), mantle.
  manuskript (-et, --), manuscript.
  Maraton, Marathon.
  Maria, Mary.
  Marjo, old form of Maria, Mary.
  mark (-en, -er), ground, field.
  marmor (-n), marble.
  marmorsval, cool as marble.
  marskväll (-en, -ar), March evening.
  mask (-en, -ar), worm.
  maskinrum (-met, --), machine room.
  mass|a (-an, -or), mass, quantity; multitude, populace.
  mat (-en), food, viands.
  mat|a (-ade, -at), to feed.
  materi|a (-en), matter.
  mat|mor, mat|moder (-modern, -mödrar), mistress, matron.
  matron|a (-an, -or), matron.
  matt, faint, weak, feeble, dull.
  matt|a (-ade, -at), to dull; to weaken; to enfeeble.
  mattgrå, dull gray, drab.
  med, with, by, by means of, for; along, present;
    från och med, from and including;
    med mera, and so forth, abbrev. m.m., etc.;
    med och mot, for and against.
  medan, while.
  medarbetare (-n, --), co-worker; contributor or associate editor.
  medarbetersk|a (-an, -or), (female) co-worker, associate, assistant.
  medborgerlig, civil, civic.
  meddel|a (-ade, -at), to quote, reproduce; to give, offer.
  med|el (-let, --), means, factor, instrument, remedy.
  medelpunkt (-en), central point, center.
  medeltid (-en), the Middle Ages.
  medfödd, inborn, innate.
  medför|a (-de, -t), to entail, involve; to carry with (it).
  medgång (-en), fortune, success, prosperity; luck.
  medkänsl|a (-an, -or), sympathy, compassion.
  medlem (-men, -mar), member.
  medredaktör (-en, -er), associate editor.
  medveten, conscious.
  medvetslös, unconscious, insensible.
  melankolisk, melancholy, gloomy, brooding, moody.
  mellan (emellan), between, among.
  melodi (-en, -er), melody, strain.
  melodisk, melodious.
  men, but, yet, nevertheless.
  men|a (-ade, -at; -te, -t), to mean, think; to say.
  menighet (-en, -er), people, commonalty.
  mening (-en, -ar), meaning, sense, import, interpretation; opinion,
    tenet, teaching, theory; sentence.
  meningsfrände (-n, -r), adherent, follower, sympathizer; one of a number
    holding identical views.
  meningslös, vague, meaningless, senseless, worthless, insignificant.
  menlöshet (-en), innocence.
  mer, mera, more; again; another; longer; else.
  mest, most, mostly; almost.
  mestadels, mostly, principally, chiefly, largely.
  mi, dialect form of min, my.
  middagsbesök (-et, --), noon-day visit, visit for dinner.
  middagsstund (-en, -er), dinner hour, dinner time, noon hour.
  Midgård, the realm of humanity in Norse mythology.
  midj|a (-an, -or), waist.
  midnattsklock|a (-an, -or), midnight bell.
  midnattssol (-en), midnight sun.
  midnattstimm|a or -e (-an, -en, -ar), midnight hour.
  midsommars|natt (-natten, nätter), midsummer night.
  midvinter|natt (-natten, -nätter), midwinter night.
  mig, me.
  mil (-en, --), mile.
  mild, mild, gentle, tender, kind, sweet, merciful, soft, lenient,
    clement.
  mildhet (-en), tenderness, mildness, gentleness, softness, clemency,
    mercy.
  mildr|a (-ade, -at), to soften, ease, mollify, temper, mitigate;
    to extenuate, moderate.
  million, miljon (-en, -er), million.
  min (-en, -er), mien; countenance.
  min, my, mine.
  minaret (-en, -er), minaret.
  mindre, smaller, less.
  min|nas (-des, -ts), to remember, recollect, recall.
  minne (-t, -n), memory, recollection; fame, reputation.
  minneshögtid (-en, -er), memorial celebration.
  minnesrik, memorable, rich in memories.
  minnesskrift (-en, -er), inscription, memorial legend.
  minsann or min sann, forsooth, indeed, upon my word, to be sure.
  minst, least, smallest.
  minut (-en, -er), minute, moment.
  miskund (-en), commiseration, pity, compassion.
  miskundsam, gracious, compassionate, charitable.
  missljud (-et, --), discord, dissonance.
  missmod (-et, --), despair, despondency.
  mist|a (-ade, -at; -e, --), to lose.
  mitt (-en), middle, center, midst;
    mitt i, in the middle of; amidst, among;
    mitt emellan, halfway between.
  mjuk, limber; soft, smooth; pliable, plastic.
  mjukn|a (-ade, -at), to soften; to grow mellow.
  mjäll, clear.
  mjältsjuka (-n), hypochondria, spleen.
  mjöd (-et), mead.
  mo (-n, -ar), moor, heath.
  mod (-et), courage, bravery, heroism, valor; cheer; spirit, heart, pluck.
  moder (modern, mödrar), mother.
  modersmål (-et, --), mother tongue.
  moderspråk (-et, --), mother tongue, native language.
  modig, brave, courageous, valiant, dauntless.
  mogen, ripe, mature, complete.
  mognad (-en), ripeness, maturity.
  mogningsstund (-en, -er), hour of ripening, time of fruition.
  moln (-et, --), cloud.
  monark (-en, -er), monarch, ruler.
  mor (moder), mother.
  moral (-en), morals.
  mord (-et, --), murder, homicide.
  morfar, mor|fader (-fadern, -fäder), grandfather.
  morg|on (-onen, -nar), morning.
  morgondag (-en), morrow.
  morgondagg (-en), morning dew.
  morgonkvitt|er (-ret), morning twitter, morning song.
  morgonliv (-et), future life.
  morgonrodnad (-en, -er), auroral light, morning glow;
    poet., morgonrodnan.
  morgonstund (-en, -er), morning hour.
  morgontimm|a or -e (-an, -en, -ar), morning hour.
  morgonväkt (-en, -er), morning watch.
  mormor, mor|moder (-modern, -mödrar), grandmother.
  morse; i morse, this morning.
  mort|el (-eln, -lar), mortar, mortar and pestle.
  moskovit (-en, -er), Muscovite, Russian.
  mossa (-n), moss.
  mossig, mossy, overgrown with moss.
  mot, against, toward, to; in return for; about.
  motgång (-en, -ar), adversity, opposition, trouble.
  mothugg (-et, --), resistance, opposition, counterstroke.
  motiv (-et, --), motive, subject.
  motsats (-en, -er), contrast.
  motståndare (-n, --), antagonist, opponent.
  motsvar|a (-ade, -at), to answer to, correspond to or with.
  mot|taga (-tog, -tagit), to receive.
  mottaglig, receptive, sensitive, open (to).
  mul|e (-en, -ar), mouth and nose (of horses and cattle).
  mull (-en), mold, earth, soil, sod.
  mullr|a (-ade, -at), to thunder, roar.
  mullrande, thundering, roaring.
  multn|a (-ade, -at), to molder, decay.
  muml|a (-ade, -at), to mumble.
  mun (-nen, -nar), mouth, lips.
  mund (rarely inflected), poetic archaic form for mun, mouth.
  munk (-en, -ar), monk, friar.
  munter, merry, lively.
  munterhet (-en), gaiety, hilarity, conviviality, cheerfulness.
  mur (-en, -ar), wall.
  mur|a (-ade, -at), to build with masonry; to wall;
    mura till, to wall up.
  muse|um (-et, -er), museum.
  musik (-en), music.
  musikalisk, musical, melodious.
  musikant (-en, -er), musician, player.
  muskus, musk.
  musselskal (-et, --), shell, mussel shell.
  must (-en), must, juice, sap; essence.
  mycken, much, many.
  myll|a (-ade, -at), to bury, inter; inhume;
    usually, mylla ned, to put underground;
    myllas (ned), to be buried, planted in the soil, interred.
  myr (-en, -ar), fen, bog, marsh.
  myrten (-- or, rarely, myrtnen), myrtnar; sometimes poet., myrt (-en),
    myrtle.
  myrtenskog (-en, -ar), myrtle grove.
  mysticism (-en), mysticism.
  mystik (-en),  mysticism; mystery, mysteriousness.
  mystisk, mystical, mysterious.
  mystär (-en, -er), mystery, secret.
  må (-dde, -tt), to feel, fare;
    må gott, feel well, fine; to enjoy oneself; to thrive.
  må (-tte), may, must, shall, let.
  måg (-en, -ar), son-in-law.
  måhända, perhaps, maybe, possibly.
  mål (-et, --), object, aim; goal, destination.
  mål|a (-ade, -at), to paint, depict; to decorate.
  måls|man (-mannen, -män), champion, promoter; guardian.
  måltid (-en, -er), meal; feast, collation.
  måltidsro (-n), mealtime rest, dinner hour.
  mån, measure, degree, respect, extent, turn.
  månad (-en, -er), month.
  månde, might.
  mån|e (-en, -ar), moon.
  många, many, numerous;
    sometimes mång.
  mångdubbl|a (-ade, -at), to multiply.
  mången, many a, many a man;
    mången en, many a.
  månghövdad, manyheaded.
  mångsidighet (-en), many-sideness.
  månljus, moonlit.
  månne (abbrev. månn', månn or mån), may be, perhaps, possibly;
    månn det? really? indeed?
  månskens|natt (-natten, -nätter), moonlight night.
  måste (måst), must, (to be) obliged to, (to be) necessary, (to) have to.
  mått (-et, --), measure, limit.
  mäktig, mighty, exalted, influential, powerful.
  Mälaren, Lake Mälar or Mälaren.
  mängd (-en, -er), mass, great number, quantity, crowd, rabble.
  människ|a, mänsk|a (-an, -or), man, human being, humanity, mankind.
  människohjärta (-t, -n), human heart.
  människoliv (-et, --), life, human life.
  mänsklig, human.
  mänsklighet (-en), humanity, human feeling; humaneness; mankind,
    the human race.
  mänskligt, humanly, humanely.
  mänskoflärd (-en), human vanity, human foibles.
  mänskosläkt (-en, -er), generation of mankind;
    mänskosläkte (-t, -n), human race, mankind.
  människovår (-en, -ar), flower of the nation.
  mänskoätt (-en, -er), race, humanity.
  märg (-en), marrow.
  märk|a (-te, -t), to mark, notice; to remark upon; to observe;
    det märks, märkes, it is evident; it can be seen.
  märke (-t, -n), mark, sign.
  märkes|man (-mannen, -män), standard-bearer, chieftain, leader.
  mässingsskål (-en, -ar), brass bowl.
  mästare (-n, --), master.
  mästerlig masterly, masterful.
  mästerverk (-et, --), masterpiece, master work.
  mäta (mätte, mätt), to pace; to measure, estimate;
    mäta ut, to mete out, survey, compute.
  mätt, sated, full, satisfied;
    äta, se, höra sig mätt, to have one's fill.
  mö (-n, -r), maiden, lass;
    taga sig en mö, to take a wife; to wed.
  möb|el (-eln, -ler), furniture.
  möd|a (-an, -or), toil, labor, task; strife, effort; exertion, trouble;
    med möda, barely, with difficulty.
  möjligen, possibly, perchance.
  mönstergill, worthy of being taken as a model, exemplary.
  mönstergillt, in an exemplary manner.
  mörk, dark, gloomy, dismal.
  mörk|er (-ret), gloom, darkness.
  mörkn|a (-ade, -at), to grow dark, darken.
  möss|a (-an, -or), cap.
  möt|a (-te, -t), to meet, encounter; to assemble.
  möt|as (-tes, -ts), to meet.
  möte (-t, -n), meeting;
    gå till mötes, to go to meet; to favor, accommodate, meet halfway.
  
  N.
  
  nack|e (-en, -ar), neck, shoulders, back; back of the head.
  naiv, naïve.
  najad (-en, -er), naiad, water nymph.
  naken, naked, bare, destitute.
  nalk|as (-ades, -ats), to approach, draw near.
  namn (-et, --), name; reputation.
  namnfrejd (-en), fame, renown.
  namnkunnighet (-en), renown, notoriety.
  namnlös, nameless, inexpressible; unknown.
  narr (-en, -ar), fool, fop, dupe, buffoon, jester, clown.
  nation (-en, -er), nation.
  nationalvett (-et), national conscience, national intelligence.
  nationell, national.
  natt (natten, nätter), night, darkness, gloom.
  natthärbärge (-t, -n), lodging or shelter for the night.
  nattlamp|a (-an, -or), night lamp.
  nattrock (-en, -ar), dressing gown, house-coat, chamber robe.
  nattvardsbord (-et, --), communion table; holy communion.
  nattyg (-et, --), night or morning apparel; spec., morning cap.
  natur (-en), nature; character, disposition.
  naturlig, natural, native, inborn.
  naturligt, naturally;
    helt naturligt, quite naturally, manifestly.
  navelsträng (-en, -ar), umbilical cord.
  ned, down.
  nedan, wane; abyss;
    i nedan, on the wane.
  nedanför, beneath, below.
  nedblick|a (-ade, -at), to look down.
  neder, down.
  nederst, nethermost.
  nedlåten (nedlåtande), condescending.
  nedrighet (-en, -er), wickedness, infamy, atrocity, rascality, baseness.
  ned|slå (-slog, -slagit), to alight, settle; to strike down.
  nedstämmande, dispiriting, depressing.
  nedvänd, inverted, reversed;
    commonly upp- och nedvänd, turned upside down.
  nej, no, nay.
  nejd (-en, -er), surroundings, environment, neighborhood.
  nek|a (-ade, -at), to deny, refuse.
  nektarskål (-en, -ar), nectar cup, bowl or chalice.
  ner, down.
  nervsjukdom (-en, -ar), nervous disease.
  nervsjuklighet (-en), nervous disorder.
  nervös, nervous.
  nes|a (-an), disgrace, shame.
  neslig, despicable, shameful, nefarious.
  nick|a (-ade, -at), to nod; to doze; to grow dull; to bend, sway (to the
    wind).
  nigning (-en, -ar), curtsy.
  Nilen, the Nile,
  Nilvåg (-en, -or), wave or waters of the Nile.
  Ninive, Nineveh.
  nio, nine.
  nit (-et), zeal, ardor.
  nittio (nitti), ninety.
  nitton, nineteen.
  njuta (njöt, njutit), to enjoy, relish.
  njutning (-en, -ar), enjoyment, delight, pleasure.
  nobel, noble, dignified.
  nobelpris (-et, --), Nobel prize (No-bel').
  nog, enough, sufficient;
    ej nog, furthermore;
    nog av, at all events, nevertheless.
  noga, closely, thoroughly, minutely, carefully, precisely, accurately.
  nord or Nord (-en), the North, the Scandinavian countries or any of them.
  nordan, the north wind.
  nordanskog (-en, -ar), northern forest.
  nordanstorm (-en, -ar), storm from the north, north wind.
  nordanvind (-en, -ar), north wind.
  nordanväd|er (-ret, --), north wind.
  nordisk, northern.
  nordlig, northern, northerly.
  norn|a (-an, -or), Norn, one of three demigoddesses of fate.
  norr, north;
    på Norr, on the north side in Stockholm.
  norrskensberg (-en, --), mountains over which the northern lights play.
  norrskenslåg|a (-an, -or), Aurora Borealis, northern light.
  Norrström, North river (in Stockholm).
  nu, now, at present.
  nu (-et), the present.
  num|mer (abbrev., n:o or nr), -ret, or -mern, -- or numror), number,
    figure.
  ny, new, novel, unusual;
    på nytt, anew, again.
  nybildning (-en, -ar), new formation.
  nyck (-en, -er), whim, fancy, caprice, conceit, vagary, humor.
  nyckelharp|a (-an, -or), hurdy-gurdy.
  nyckelknipp|a (-an, -or), bunch of keys.
  nyfödd, newborn.
  nyhet (-en, -er), newness, novelty.
  nymf (-en, -er), nymph, fairy.
  nyponblom (-men, coll. pl.), brier rose, wild brier.
  nyromantiker (-n, --), new romanticist.
  nyromantisk, neo-romantic.
  nyss, just now.
  nyssfödd (nyfödd), newborn.
  nystiftad, newly organized.
  nysvensk, new or modern Swedish.
  nytta (-n), use, purpose.
  nyttig, useful, beneficial.
  nyttj|a (-ade, -at), to use, employ.
  nytänd, lighted anew (of the moon); rekindled.
  nyårsdag (-en, -ar), New Year's Day.
  nyårsmån|e (-en, -ar), New Year's moon.
  nyårs|natt (-natten, -nätter), New Year's night.
  nyårsvis|a (-an, -or), New Year's ballad.
  nå (-dde, -tt), to reach; to attain; to stretch,
  nåd (-en, rarely -er), grace, mercy, favor;
    hans, hennes nåd, (nåde) his, her grace, his lordship, her ladyship,
    nådig herrn, the master.
  nåde, have mercy on; (pres. subj. only).
  nådig, lordly, highborn; merciful, gracious.
  någ|on (-ot), some, some one, any, anyone, several, a few, anything,
    something.
  någonsin, ever, at any time.
  nål (-en, -ar), needle, pin;
    på nålar, on pins, on the anxious seat.
  nånsin (någonsin), ever.
  Näcken, the nix, the water sprite; commonly used as a proper noun in the
    definite form; sometimes as a common noun--näck, näckar.
  näktergal (-en, -ar), nightingale.
  nämn|a (-de, -t), to name, mention; to enumerate; som nämnt, as stated.
  när, when; near.
  nära, near, nearly;
    nära nog, almost, well-nigh.
  när|a (-de, -t), to nourish, feed.
  närande, nourishing, nutritious.
  närmare, närmre, nearer, closer.
  närmast, nearest, next.
  närmaste, kindred, relatives, family.
  närvaro (-n), presence.
  näs (-et, --), ness, point.
  näsduk (-en, -ar), handkerchief.
  näst, next.
  nästan, almost.
  näste (-t, -n), nest; cove; den, hovel.
  nät (-et, --), net, fish net; network.
  nätt, neat, prim.
  näv|e (-en, -ar), hand, fist.
  nöd (-en), need, trouble, distress, want, necessity.
  nödg|as (-ades, -ats), to be compelled, obliged.
  nöj|as (-des, -ts), to be satisfied, pleased; to take satisfaction,
    be sated.
  nöjd, satisfied, pleased.
  nöje (-t, -n), joy, pleasure, merriment, amusement, delight,
    gratification.
  nöt|a (-te, -t), to wear, use.
  nött, worn.
  
  O.
  
  o, O, oh, alas.
  oavbruten, unceasing, incessant, uninterrupted.
  obefaren, untraversed.
  obehärskat, unreservedly, aggressively.
  oberoende, independent.
  obesökt, unfrequented, unexplored.
  obetvinglig, unconquerable, irresistible, insatiable.
  obetydlig, insignificant, limited, small, minor.
  obotlig, incurable.
  ocean (-en, -er), ocean, sea.
  och, and.
  ock, also, too.
  också, also, too.
  odal|bonde (-bonden, -bönder), allodial peasant, freeholder;
    odalman or udalman.
  ode (-t, -n; -n, -r), ode.
  odelat, exclusively, undividedly.
  odling (-en), culture, civilization.
  odräglig, intolerable, odious, insufferable, unbearable.
  odyssé (-en, -er), Odyssey.
  odödlig, immortal.
  odödlighetstank|e (-en, -ar), concept of immortality.
  oerhörd, unheard of, unequaled.
  ofantlig, great, enormous;
    ofantligt, greatly, highly, very.
  offentlig, public, general.
  off|er (-ret, --), victim; sacrifice.
  offerdag (-en, -ar), day of sacrifice.
  offerkrans (-en, -ar), sacrificial garland.
  ofri, dependent, unfree, unemancipated.
  ofta, often, ofttimes, frequently.
  ofärd (-en), misfortune, ill luck, adversity.
  oförfärad, unafraid, dauntless, undismayed, fearless, intrepid.
  oförstådd, misjudged, misunderstood.
  oförstående, unjust, unintelligent, injudicious.
  oförtjänt, undeserved, unmerited.
  oförtänkt, unforeseen, unsuspected, unlooked for; suddenly, unexpectedly.
  ogift, unmarried, single.
  ogrundad, unfounded, false.
  ohöljd, bare, frank, unconcealed; brazen.
  ohörd, unheard, unheeded.
  ok (-et, --), yoke; fig., burden.
  okuvlig, dauntless, unconquerable.
  okänd, unknown, strange, foreign.
  olika, different, various.
  olikartad, unlike, different, varied, miscellaneous.
  oliv (-en, -er), olive, olive branch.
  olyck|a (-an, -or), mishap, misfortune, disaster.
  olycklig, unhappy; unfortunate.
  olycksfull, wretched, unfortunate.
  Olymp (-en), Olympus, abode of the gods.
  om, about, concerning, of; around; again; back; if, whether;
    ack om, oh that.
  ombonad, equipped for comfort, comfortable, well ordered.
  omdöme (-t, -n), judgment, opinion, conclusion.
  omfamn|a (-ade, -at), to embrace, fathom.
  omfatt|a (-ade, -at), to embrace, include, comprise.
  omfattande, comprehensive, extensive.
  omfång (-et), extent, volume, voluminousness.
  om|giva (-gav, -givit), to surround, encircle.
  omkring, around, about, approximately;
    runt omkring, all around.
  omkull, over, down;
    slå omkull, to strike, knock down; to overturn, upset.
  område (-t, -n), domain, field, sphere, realm.
  omsider, eventually, at length, finally.
  omslag (-et, --), change, reversal.
  om|smyga (-smög, -smugit), to prowl around, steal about;
    commonly kringsmyga.
  omsorg (-en, -er), care, attention, pains, heed.
  omsorgsfull, careful, painstaking.
  omständighet (-en, -er), circumstance, fact; pl., condition.
  omtöckn|as (-ades, -ats), to be veiled, dimmed, darkened; to grow hazy.
  omätlig, immeasurable, infinite, endless.
  onatur (-en), unnaturalness, conventionalism, artifice.
  ond, evil, wicked, bad, vicious, corrupt.
  ondska (-n), evil.
  ont (ond), evil.
  onåd, disgrace, disfavor.
  opi|um (-et), opium.
  opp (upp), up.
  optimistisk, optimistic.
  oratorisk, oratorical, rhetorical.
  ord (-et, --), word, letter;
    ha ordet, to have the floor;
    Herrens (Guds) ord, the Word of God, Holy Writ.
  ordentlig, proper, orderly.
  ordentligt, properly, in good order, systematically.
  ordn|a (-ade, -at), to arrange, order; to set in order.
  ordning (-en, -ar), order, arrangement, system.
  ordskatt (-en, -er), vocabulary; language; choice or wealth of words.
  ordval (-et), choice of words.
  organ (-et, --), organ, mouthpiece, official publication.
  Orienten, the Orient.
  originalitetsbegär (-et), affectation, desire to appear original,
    odd or peculiar.
  orkan (-en, -er), hurricane, tempest, tornado.
  orm (-en, -ar), serpent, snake.
  oro (-n), unrest, anxiety, disquiet, agitation, trouble,
    molestation, excitement, hubbub, alarm.
  orolig, restless, agitated, anxious, troubled, alarmed, excited.
  orsak (-en, -er), reason, cause, origin.
  ort (-en, -er), place, locality.
  orygglig, unswervable.
  oräknelig, innumerable, countless.
  orättvis|a (-an, -or), injustice, wrong.
  osann, untrue, false.
  osedd, unseen, invisible.
  Oskar, Oscar.
  oskuld (-en), innocence, guilelessness, purity.
  oskuldsfull, innocent, pure, guileless, artless.
  oskuldsglans (-en), pure light of innocence, radiance of purity.
  oskyldig, innocent, guileless; guiltless.
  oskär|a (-ade, -at), to pollute, stain; to make impure; to desecrate.
  osläcklig, quenchless, unquenchable.
  oss, us.
  ostkak|a (-an, -or), a kind of pudding prepared with rennet; curd-cake.
  ostyrig, unruly, frisky.
  osynlig, unseen, invisible, hidden, secret.
  osäglig, inexpressible, unutterable, indescribable.
  otacksam, ungrateful, thankless.
  otalig, countless, innumerable.
  otrolig, incredible, unbelievable, improbable, unlikely.
  oumbärlig, indispensable.
  outplånlig, indelible, ineffaceable.
  outtröttlig, untiring, tireless, indefatigable.
  ovan, above, on high;
    från ovan, from on high, above.
  ovannämnd, aforesaid.
  ovett (-et), abuse, insult.
  ovilja (-n), antipathy.
  oviss, uncertain, vague, aimless.
  oväld, justice, impartiality, fairness.
  oväldighet (-en), impartiality.
  oväntad, unexpected, unforeseen.
  ox|e (-en, -ar), ox.
  oändlig, endless, unfathomable, profound.
  oändlighet (-en), endlessness, eternity, infinitude.
  oändlighetslängtan, longing for the infinite, or indefinable.
  
  P.
  
  pack|a (-ade, -at), to pack.
  palats (-et, --), palace.
  palm (-en, -er), palm.
  panateneisk, Panathenæan, pert. to the Panathenæa.
  pann|a (-an, -or), forehead, temples.
  pant (-en, -er), pledge, gage, pawn.
  papper (-et, --), paper.
  pappersrems|a (-an, -or), strip of paper.
  par (-et, --), pair, couple, few;
    par om par, in pairs, by pairs, two and two.
  par|a (-ade, -at), to couple; to pair, mate; to combine.
  paradis (-et, --), paradise.
  parentation (-en, -er), eulogy, funeral oration, obsequies.
  park (-en, -er), park.
  Parnass (-en), Parnassus.
  parti (-et, -er), party; part, passage; faction, section; game;
    taga parti, to take sides; to take exception.
  pass (-et, --), pass.
  pass;
    så pass, so far, to such a degree;
    vid pass, about, approximately.
  passionerad, passionate, impassioned, intense.
  pastor (-n, -er), pastor.
  pastorsk|a (-an, -or), pastor's wife.
  patent (-et, --), engrossed sheet of paper.
  patos, pathos.
  Paulus, Paul the Apostle, St. Paul.
  pelargång (-en, -ar), colonnade.
  penn|a (-an, -or), pen, quill.
  penning (-en, -ar), coin, money.
  pepparkak|a (-an, -or), gingersnap.
  Per, Peter, Pierre.
  pergament (-et, --), parchment.
  periferi (-en, -er), periphery, circumference.
  Perikles, Pericles.
  period (-en, -er), period.
  person (-en, -er), person, individual.
  personlig, personal, individual.
  peruk (-en, -er), wig, periwig.
  pessimism (-en), pessimism.
  pest (-en), epidemic, pestilence.
  piano (-t, -n), piano.
  pick|a (-ade, -at), to peck; to make a pecking or ticking sound.
  pig|a (-an, -or), hired girl, maidservant.
  pikant, piquant, sharp, smart, racy.
  pil (-en, -ar), arrow, shaft.
  pil (-en, -ar), willow.
  pilgrim (-en, -er), pilgrim.
  pilgrimsdräkt (-en, -er), garb of a pilgrim.
  pilgrimsskrock (-et), pilgrim superstition.
  pilgrimsstav (-en, -ar), pilgrim staff.
  pilt (-en, -ar), lad, boy, stripling.
  Pinden, the Pindus.
  pingst (-en, -ar), Pentecost, Whitsunday.
  pingstdagsglädje (-n), Pentecostal joy, Whitsuntide pleasure.
  pingstdagsmorg|on (-onen, -nar), Whitsunday morning.
  pingst|natt (-natten, -nätter), Pentecostal night, night before
    Whitsunday.
  pinje (-n, -r), pinea, stone pine.
  pinn|e (-en, -ar), roost, peg.
  pip|a (-an, -or), barrel of a gun.
  pipa (pep, pipit), to pipe, chirp.
  pisk (-en, -or), pisk|a (-an, -or), whip.
  pisksnärt (-en, -ar), whip.
  planet (-en, -er), planet.
  plant|a (-an, -or), plant; fig., children.
  plant|a (-ade, -at), to plant.
  planter|a (-ade, -at), to plant.
  platan (-en, -er), plantain.
  plats (-en, -er), place, locality; position, situation.
  platt, flat, plane.
  platt, totally, thoroughly, entirely.
  plåg|a (-an, -or), pain, torture, suffering; malady, complaint.
  plågsam, painful.
  plån|a (-ade, -at) ut, to erace, wipe out, efface;
    commonly utplåna.
  pläg|a (-ade, -at), to be used to; to be in the habit of or
    accustomed to.
  plär (plägar), (am, is) accustomed to.
  plötslig, sudden, unforeseen, instant.
  plötsligt, suddenly.
  poem (-et, --), poem.
  poesi (-en), poetry, poesy;
    pl. poesier, verses, doggerel.
  poetast|er (-ern, -rer), poetaster, petty rhymer, rhymester.
  poetisk, poetic.
  pojk|e (-en, -ar), boy, lad, stripling, youngster.
  pokal (-en or -n, -er), cup, goblet, beaker.
  pol (-en, -er), pole.
  politik (-en), politics.
  politisk, political.
  Polle, also Pålle or pålle, common pet name for a horse; dobbin.
  polsk|a, polk|a (-an, -or), polka.
  pontak (-en), pontac, a dark red wine of France.
  popularitet (-en), popularity.
  populär, popular.
  porslin (-et), porcelain.
  porslinsarbetare (-n, --), maker of porcelain.
  porslinsfabrik (-en, -er), porcelain factory.
  port (-en, -ar), gate, entrance, door.
  porträtt (-et, -- or -er), portrait.
  post (-en), post, mail.
  Post- och Inrikes Tidningar, official newspaper of Sweden, organ of
    the Swedish government.
  prakt (-en), splendor, grandeur, pomp, magnificence, display, brilliancy.
  praktfull, splendid, brilliant.
  praktstycke (-t, -n), masterpiece, splendid work.
  prassl|a (-ade, -at), to rustle.
  predik|a (-ade, -at), to preach.
  predikant (-en, -er), preacher.
  president (-en, -er), president.
  press (-en), press (newspaperdom).
  preussare (-n, --), Prussian.
  primarius, first, superior;
    pastor primarius, the ranking pastor of the Stockholm clergy.
  pris (-et, --), prize.
  pris|a (-ade, -at), to praise, laud, glorify; to commend;
    prisa salig, to call blessed.
  prisämne (-t, -n), subject for competition.
  privatlärare (-n, --), private teacher, tutor.
  produktion (-en, -er), production, output, product; literary production;
    writings.
  professor (-n, -er), professor.
  prolog (-en, -er), prologue.
  Prometeus, Prometevs, Greek mythol., Prometheus, a Titan.
  promover|a (-ade, -at), to promote, advance; to confer academic degrees.
  pros|a (-an), prose.
  prosaförfattare (-n, --), prose writer.
  prov (-et, --), test, proof;
    hålla provet, to stand the test.
  pry|da (-dde, -tt), to adorn, decorate, deck.
  prydd, adorned, embellished, decorated, decked.
  prydlig, decorative.
  prål|a (-ade, -at), to shine, show off, parade; to make ostentatious
    display; to vaunt.
  präg|el (-eln, -lar), stamp, mark, character, impress.
  prägl|a (-ade, -at), to engrave, stamp, delineate, fashion, formulate;
    to characterize.
  prägl|as (-ades, -ats), to be stamped, characterized;
    präglas av, to be characterized by, distinguished for.
  präktig, brilliant, splendid; excellent.
  pränt (-et, --), manuscript in text-hand; handwriting in imitation
    of print.
  pränt|a (-ade, -at), to text; to write in text-hand; to engross.
  präst (-en, -er), preacher, pastor, priest.
  prästerlig, clerical, priestly, ministerial.
  prästfar, worthy parson, reverend father.
  prästfolk (-et, --), the pastors family.
  prästfru (-n, -ar), minister's wife.
  prästgård (-en, -ar), parsonage; manse;
    colloq., prästgål.
  prästgårdspark (-en, -er), park surrounding a parsonage.
  prästmor (-an), parson's wife.
  präst|son (-sonen, -söner), son of a minister, preacher's son.
  pröv|a (-ade, -at), to test, prove, try;
    pröva på, to put to the test; to attempt.
  prövning (-en, -ar), trial, test.
  psalm (-en, -er), hymn, psalm.
  psalm|bok (-boken, böcker), hymn book, hymnal, psalmody, psalm book.
  psalmdiktning (-en), composition of hymns.
  psalmsång (-en), singing of psalms.
  psalmsångare (-n, --), psalmist, singer of psalms, hymn writer.
  psykologisk, psychological.
  publicer|a (-ade, -at), to publish, issue; to have or cause to be
    published.
  pud|er (-ret), powder.
  puk|a (-an, -or), kettledrum, timbal.
  puls (-en, -ar), pulse.
  pulsslag (-et, --), pulse beat, throb.
  purpur (-n), purple, ruddiness.
  purpurfärg (-en, -er), purple.
  purpurgarn (-et), purple or crimson cord.
  purpurglöd (-en), purple glow.
  pust (-en, -ar), breath, sigh.
  put|a (-an, -or), pillow, cushion.
  puts|a (-ade, -at), to trim (a lamp); to polish, clean, furbish.
  pyrrikisk, Pyrrhic.
  pyssl|a (-ade, -at), to busy oneself with trifling duties; to look after
    (things); to potter; usually with med, om, to take care of.
  på, on, upon, in, of, to, at;
    göra ända på, make an end of, put an end to;
    på det (att), so that, in order that;
    på grund av, on account of.
  pågående, going on, proceeding, current, existing.
  påklä|da (-dde, -tt), to put on, dress.
  påskynd|a (-ade, -at), to accelerate, hasten.
  påverk|a (-ade, -at), to influence.
  påverkan, influence.
  pärl|a (-an, -or), pearl; poet, dewdrop.
  pärlglans (-en), pearly sheen, glitter of pearls.
  pöbel (-n), mob, rabble.
  
  R.
  
  rad (-en, -er), line, row.
  raggen, the devil, the dickens.
  ragl|a (-ade, -at), to stagger, reel.
  rak, straight;
    rak(t) på sak, straight to the point, direct.
  ram (-en, -ar), frame.
  raml|a (-ade, -at), to tumble, fall.
  rand (-en), rim, edge, border.
  rangplats (-en, -er), position of rank.
  rank|a (-an, -or), vine.
  rannsak|a (-ade, -at), to search, study.
  rar, rare, sweet.
  ras (-et), wild, boisterous play; frolic, mirth.
  rasande, raging, wild, furious.
  raseri (-et), rage, craze, madness.
  rask, adroit, active, spry, lively, quick, smart; fast, brisk, rapid.
  rassl|a (-ade, -at), to clash, rattle.
  rast (-en, -er), rest, pause, halt;
    utan rast, ceaselessly.
  rastlös, incessant, without resting or ceasing.
  realistisk, realistic.
  rebab|e (-en, -er), rebab, a stringed instrument (medieval and
    Oriental) resembling the violin.
  reda (-n), order, clearness;
    skaffa (taga) reda på, to find out, get to know; to learn of.
  re|da (-dde, -tt), to prepare, make ready;
    poet. for bereda.
  redaktion (-en, -er), editorship, editorial work; editorial staff.
  redan (ren), already, as early as.
  redlig, honest, upright, righteous, fair and square.
  redskapshus (-et, --), tool house, repair shop.
  referent (-en, -er), reporter, spec., reporter of meetings,
    conventions, etc.
  refflad, fluted, corrugated, filleted.
  reflektion, reflexion (-en), reflection, introspection.
  reformationsfest (-en, -er), Reformation festival.
  reg|el (-eln, -ler), rule, law, form.
  regelbunden, regular, uniform.
  regeltvång (-et), submission to rules, tyranny of form, regularity,
    conventionality.
  regering (-en, -ar), government, administration.
  regnbegjuten, drenched or dripping with rain.
  regnbäck (-en, -ar), freshet.
  reguljär, regular.
  relief (-en, -er), relief.
  religionshån (-et), scoffing at or mockery of religion, irreverence.
  religiositet (-en), religiousness, piety, godliness, devoutness.
  religiös, religious.
  rems|a (-an, -or), strip.
  ren, pure, clear; true, genuine.
  ren (redan), already, even now.
  ren|a (-ade, -at), to cleanse, purify.
  renhet (-en), purity.
  rens|a (-ade, -at), to purify, cleanse, clean; to clear.
  representer|a (-ade, -at), to represent.
  republik (-en, -er), republic.
  res|e (-en, -ar), giant.
  resebrev (-et, --), letter of travel.
  reservation (-en, -er), reservation.
  reskamrat (-en, -er), traveling companion.
  resning (-en, -ar), erection, elevation.
  resoner|a (-ade, -at), to reason; to argue.
  rest (-en, -er), rest, remainder;
   för resten, besides.
  resultat (-et, -- or -er), result.
  ret|a (-ade, -at), to madden, enrage, provoke, infuriate.
  retad, enraged, maddened, furious.
  retorik (-en), rhetoric; eloquence.
  rev|el (-eln, -lar), reef, sand bar.
  rida (red, ridit), to ride.
  rik, rich, great, profuse, abundant, opulent.
  rike (-t, -n), realm, kingdom, domain, state.
  rikedom (-en, -ar), wealth, riches.
  riklig, abundant, profuse, plentiful, bounteous.
  riksarkiv (-et, --), royal archives, state archives.
  riksdag (-en, -ar), parliament, session of parliament, the Swedish
    legislative body or its term of session; riksdag.
  rikshistoriograf (-en, -er), state historiographer; a title bestowed
    on noted historians.
  rikt|a (-ade, -at), to enrich.
  riktig, true, trusty, faithful; real; correct, accurate; proper.
  riktigt, right, squarely, properly, correctly.
  riktning (-en, -ar), direction; tendency; trend; school, group.
  rim (-met, --), rhyme.
  rimflätning (-en, -ar), interlacing of rhymes.
  rimfrost (-en), hoarfrost, rime.
  rimm|a (-ade, -at), to rhyme; to write verses.
  ring (-en, -ar), ring, circle; arch, vault; whirl; orbit.
  ringa, lowly, humble, mean, slight, small, trifling, insignificant.
  ringare (-n, --), bell-ringer.
  ringmur (-en, -ar), wall surrounding a city, encircling wall.
  rinna (rann, runnit), to run, flow;
    rinna upp, to rise.
  rinnande, running.
  ris (-et, --), switch, rod.
  ris|a (-ade, -at), to chastise, switch; to satirize; to criticise.
  ritt (-en, -er), ride.
  riva (rev, rivit), to tear, wrench; to scratch.
  Rivieran, the Riviera.
  ro (-n), peace, rest, quiet, tranquillity.
  ro|a (-ade, -at), to amuse, entertain, divert.
  rock (-en, -ar), coat.
  rodd (-en), rowing.
  rod|er (-ret, --), rudder.
  rolig, calm, peaceful, undisturbed, sweet, placid; funny, amusing,
    laughable; jolly, merry, pleasant.
  rolös, restless.
  Roma, Rome.
  roman (-en, -er), novel.
  romansk, Romance.
  romantik (-en), romanticism.
  romantiker (-n, --), romanticist.
  romantisk, romantic.
  romare (-n, --), Roman.
  rop|a (-ade, -at; colloq. and poet. -te, -t), to exclaim,
    call out, shout.
  ros (-en, -or), rose.
  rosenband (-et, --), wreath of roses, rosy band.
  rosenblad (-et, --), rose leaves.
  rosenjungfru (-n, -r), rose maiden, flower girl.
  rosenkorg (-en, -ar), basket of roses.
  rosenkrans (-en, -ar), wreath of roses.
  rosenröd, rosy, roseate, rosy red.
  rosig, rosy, bearing roses, roseate; figured with roses.
  rostig, rusty.
  rot (roten, rötter), root.
  rov (-et, --), spoils, plunder, booty.
  ruin (-en, -er), ruin.
  rull|a (-ade, -at), to roll.
  rullning (-en, -ar), revolution, rolling.
  rum (-met, --), place; room; chamber; space.
  run|a (-an, -or), rune.
  rund (-en, -er), circle, sphere, round.
  rund, round, ample, plentiful; circular, globular.
  rundlig, generous, liberal, round.
  runk|a (-ade, -at), to shake.
  runosång (-en, -er), runic song.
  runt, around, about; amply, roundly, abundantly; runt omkring,
    all around.
  runtom, around.
  rusig, drunk, intoxicated.
  rut|a (-an, -or), windowpane, square.
  ruv|a (-ade, -at), to brood.
  ryck|a (-te, -t), to move, march, rush; rycka an, to sally forth,
    advance.
  ryckning (-en, -ar), twitch, spasm.
  rygg (-en, -ar), back; ridge.
  rygg|a (-ade, -at), to fall back; to swerve; to evade;
    usually with tillbaka.
  ryk|a (-te, -t; rök or rökte, rökt), to smoke, steam, fume.
  rykte (-t, -n), rumor, fame, reputation.
  ryktbarhet (-en, --), fame;
    ryktbarheter, celebrities.
  rymd (-en, -er), space, universe, expanse, world.
  rym|ma (-de, -t), to desert, depart, flee; to contain, hold.
  rysning (-en, -ar), shudder.
  ryta (röt, rutit), to roar.
  rytm (-en, -er), rhythm.
  rytmisk, rhythmical.
  rå (-et, -n), a kind of crisp cake or waffle;
    usually, gorån (godrån).
  rå, raw, savage.
  rå, råda, (rådde, rått), to rule, reign; to have power; to prevail,
    predominate.
  råd (-et, --), advice, counsel, admonition; council, consultation;
    counselor.
  rå|da (-dde, -tt), to rule, reign, govern, control; to predominate.
  rådplägning (-en, -ar), council, deliberation, conference.
  rådvillhet (-en), perplexity, hesitation, doubt, uncertainty,
    irresolution.
  råm|a (-ade, -at), to low, moo.
  rån (-et, --), robbery.
  räck|a (-te, -t), to reach, last, endure, extend; to stretch; to hand.
  rädas (räddes, rädits), to fear.
  rädd|a (-ade, -at), to save, rescue, preserve.
  räkn|a (-ade, -at), to count, reckon; to consider, esteem; to date;
    to number, enumerate.
  räkning (-en, -ar), account.
  rämn|a (-ade, -at), to crack, break.
  ränker, intrigues, plots, machinations, cabals.
  rätt (-en, rarely -er), right, privilege.
  rätt (-en, -er), dish, course at table.
  rätt, right, correct, proper, suitable, appropriate.
  rätta;
    till rätta, aright; to light;
    ställa till rätta, to set right; to put in order;
    leta till rätta, to bring to light; to bring out.
  rättfärdighet (-en), righteousness.
  rättfärdighetsfullt, full righteously.
  röd, red, ruddy.
  rödgul, reddish yellow, glowing.
  röj|a (-de, -t), to discern; to discover; to betray; to give evidence of.
  rök (-en), smoke;
    rökar, pillars or wreaths of smoke, as from many chimneys.
  rökelse (-n, -r), incense.
  rön|a (-te, -t), to learn, observe, discover; to apprehend; to enjoy;
    to encounter.
  rönndruv|a (-an, -or), cluster of rowan-berries, berries of the
    mountain ash.
  rör|a (-de, -t), to move, stir; to touch; to affect, impress;
    to strike, play upon (a musical instrument).
  rör|as (-des, -ts), to be moved, touched, stirred;
    röra sig, to move, stir, bestir oneself.
  rörelse (-n, -r), movement, motion; emotion.
  röst (-en, -er), voice.
  röv|a (-ade, -at), to rob, steal;
    röva till sig, to appropriate; to arrogate to oneself.
  
  S.
  
  sa (sade), quoth.
  sab|el (-eln, -lar), saber.
  Sachsen, Saxony.
  sad' (sade), said.
  sad|el (-eln, -lar), saddle.
  saft (-en, -er), sap, juice; essence, strength.
  sag|a (-an, -or), saga, tale, story, romance; fairy tale.
  sagoförtäljersk|a (-an, -or), story-teller.
  sago|land (-landet, -länder), land of sagas; land famed in story.
  sagospel (-et, --), poetic romance; mythical or fabled poem; fairy
    romance; cycle of poems built on the sagas.
  sak (-en, -er), thing, object; cause, matter, question;
    pl., baggage, belongings;
    till saken, på sak, to the point.
  sakn|a (-ade, -at), to miss, lack; to want.
  saknad (-en), regret; need, want; desire; loss.
  sakta, quiet, slow, silent, subdued; quietly, slowly.
  saktmod (-et), meekness, patience.
  sakören, fees; fines, penalty.
  sal (-en, -ar), hall, salon, parlor, room.
  salig, sainted, blessed, happy.
  salopp (-en, -er), a short sacque or coat of light material;
    an overgarment without sleeves (Schück).
  samhällsliv (-et), social life, community life.
  samkväm (-et, --), company, society, social gathering, meeting.
  saml|a (-ade, -at), to gather, collect, assemble;
    samlas, samla sig, to gather, come together, meet.
  samling (-en, -ar), collection.
  samlingsvurm (-en), mania for collecting.
  samma, the same;
    ett och samma, the same thing.
  samman, together, jointly.
  sammanförd, brought together, gathered.
  sammanhang (-et, --), connection.
  sammanslutning (-en, -ar), association, federation.
  samman|smälta, (-smälte, -smält), to unite, combine.
  sammetsmöss|a (-an, -or), velvet cap; skullcap of velvet.
  samtid (-en), age, time; contemporaneous persons and things;
    contemporaries.
  samtidig, simultaneous, coeval, contemporaneous;
    samtidigt, at the same time, simultaneously, meanwhile, coincidentally.
  samvet|e, samvet (-et, -en), conscience.
  samvetsgrann, conscientious.
  sanatorievård (-en), care at a sanatorium.
  sand (-en), sand.
  sandelträ (-et), sandalwood.
  sandig, sandy.
  sann, true, real, genuine.
  sanning (-en, -ar), truth, verity, fact.
  sanningssökare (-n, --), seeker after truth.
  sanningsträngtan, yearning for the truth.
  sansad, sane, sensible.
  sansning (-en), sense, intelligence, sanity.
  sant, true.
  Sapfo, Sappho, Grecian poetess.
  satir (-en, -er), satire; pl., satirical works.
  satirisk, satirical.
  seen (-en, -er), stage.
  schablonmässig, stereotyped, traditional, formal.
  schakt (-et, -- or -er), shaft, pit (of a mine).
  se (såg, sett), to see, look; to notice; to perceive; to understand;
    se an, to await, contemplate;
    se, interj., lo, behold.
  sed (-en, -er), habit, custom, manner, way.
  sedan (sen), after, afterward, subsequently, later; ago;
    sedan tjugu år, since twenty years ago; these twenty years past.
  sedermera, afterwards, subsequently, later.
  sedesam (sedsam), virtuous, modest.
  sefir (-en), zephyr, the west wind.
  seg|el (-let, -len), sail.
  seg|er (-ern, -rar), victory.
  segerfan|a (-an, -or), flag of victory, triumphant standard.
  segerkrans (-en, -ar), wreath of victory.
  segerled (-en, -er), triumphant march.
  segerrik, victorious, triumphant.
  segersäll, triumphant, victorious.
  seglare (-n, --), seaman, sailor.
  segr|a (-ade, -at), to win, triumph, gain victory; to come out (be)
    victorious.
  segrare (-n, --), victor, conqueror.
  sejour (-en, -er), season.
  sek|el (-let, -ler), century.
  sekelskifte (-t, -n), beginning or end of a century.
  sekreterare (-n, --), secretary.
  sel|e (-en, -ar), harness.
  sen (sedan), after; later;
    Än sen? What of it? What next?
  sen|a (-an, -or), tendon, sinew.
  senare, later, latter, subsequent; subsequently, thereafter.
  september, September.
  september|natt (-natten, -nätter), September night.
  seraf (-en, -er or -im), seraph.
  sex, six.
  sextio (sexti), sixty.
  sexton, sixteen.
  sextonårig, sixteen years old, of sixteen (years).
  sfär (-en, -er), sphere, orb, ball, globe, field.
  si|a (-ade, -at), to predict, foretell.
  siare (-n, --), seer.
  sid|a (-an, -or), side;
    åt sidan, aside;
    vid sidan om, beside, aside from.
  siden (-et), satin.
  sidenvåd (-en, -er), poet, silken garb.
  siffr|a (-an, -or), figure, number, cipher.
  sig, himself, herself, itself, themselves.
  signal (-en, -er), signal.
  silkesseg|el (-let, --), silken sail.
  silkessnöre (-t, -n), silken cord.
  silv|er (-ret), silver.
  silverbäck (-en, -ar), silvery brook.
  silverkann|a (-an, -or), silver goblet, decanter.
  silverklar, silvery, with silvery tone.
  silverpenning (-en, -ar), silver coin.
  silverpopp|el (-eln, -lar), silver poplar.
  silverskir (-et), silvery gossamer, film or gauze.
  silverskrud (-en, -ar), silvery gown, glittering raiment.
  silversky (-n, -ar), silvery cloud.
  silverslid|a (-an, -or), silver sheath.
  silverstämm|a (-an, -or), silvery voice, tone.
  silvertår (-en, -ar), silvery tear.
  silvertäcke (-t, -n), silvery blanket.
  silvervit, silvery, silvery gray or white.
  silvervåg (-en, -or), silvery wave.
  simm|a (sam, summit or -ade, -at), to swim, float.
  sin, his, her, hers, its, their, theirs.
  sinne (-t, -n), mind; sense; nature, character; poet. sinn;
    i sitt sinne, inwardly;
    låga sinnen, depraved characters;
    sinnen, senses.
  sinnesro (-n), peace of mind.
  sinnessjukdom (-en, -ar), mental affection, disease of the mind,
    insanity.
  sinnestillstånd (-et, --), state of mind.
  sipp|a (-an, -or), windflower, anemone.
  sir|a (-ade, -at), to adorn, decorate, grace.
  siratlig, ornate, ornamented, graceful, fancy, elaborate, embellished.
  siren (-en, -er), siren.
  sist, last, latest; lastly, finally;
    in i det sista, to the last, to the end.
  sistone, end, last;
    på sistone, at last, in the end, ultimately.
  sitt, his, her, hers, its, their, theirs.
  sitta (satt, suttit), to sit; to be placed, applied.
  sju, seven.
  sjuda (sjöd, sjudit), to seethe.
  sjuk, sick, ill; corrupt, tainted; infected.
  sjuka (-n), ailment, malady, illness; weakness.
  sjukdom (-en, -ar), illness, malady, sickness, disease.
  sjuklighet (-en), sickness, infirmity.
  sjunga (sjöng, sjungit), to sing, warble.
  sjunka (sjönk, sjunkit), to sink.
  sjuttio (sjutti), seventy.
  sjutton, seventeen.
  sjuttonhundratalet, the eighteenth century.
  sjuttonåring (-en, -ar), a youth of seventeen.
  själ (-en, -ar), soul, heart.
  själaro (-n), peace of mind; rest for the soul.
  själfullhet (-en), soulfulness, inspiration.
  själsfrände (-n, -r), sympathizer; intimate friend; follower.
  själva, even, itself, the very.
  självförpinande, poet. for självpinande, self-torturing.
  självgjord, self-made, self-inflicted.
  självmordstank|e (-en, -ar), thought or intention of committing suicide,
    suicidal intent.
  självständighet (-en), independence.
  självvald, self-chosen, voluntary.
  sjö (-n, -ar), lake, sea;
    till sjöss, to sea; at sea.
  sjöa|strand (-stranden, -stränder), seashore, lake shore.
  sjöfartstidning, maritime journal.
  sjökonung (-en, -ar), seaking.
  s.k. (så kallad), so-called.
  skadlig, injurious, harmful, mischievous, pernicious, detrimental.
  skaff|a (-ade, -at), to procure, get, secure, obtain; to be
      concerned with;
    intet att skaffa med, nothing to do with; no business with.
  skak|a (-ade, -at), to shake, stir, quake; to shake down.
  skal (-et, --), shell, covering, exterior, surface.
  skald (-en, -er), poet, singer.
  skaldebegåvning (-en), poetic gift, literary talent.
  skaldeindividualitet (-en, -er), poetic individuality.
  skaldekall (-et), poetic calling.
  skaldekynne (-t, -n), poetic temperament, make-up, character.
  skaldemö (-n, -r), Muse, goddess of song.
  skalderykte (-t), poetic fame, reputation.
  skaldeutveckling (-en), poetic development.
  skaldeverksamhet (-en), poetic pursuits, poetic work.
  skaldskap (-et), poetic production.
  skalk|as (-ades, -ats), to play, sport, frolic; to trifle.
  skall (pres. of skola), shall, will.
  skallande, clanging, ringing.
  skam (-men), shame, disgrace.
  skandisk, Scandian, Scandinavian.
  skap|a (-ade, -at), to create.
  skapare (-n, --), creator, maker.
  skapelse (-n, -r), creation, handiwork; work; composition; opus;
    world, universe.
  skaplynne (-t, -n), nature, disposition, temperament.
  skapnad (-en, -er), shape, form, figure.
  skar|a (-an, -or), flock, group; party, company, assemblage.
  skarp, sharp, bitter, harsh, severe; keen, acute.
  skatt (-en, -er), treasure, wealth; tax.
  skatt|a (-ade, -at), to pay tribute; to adjudge; to deem; to prize,
    value.
  ske (-dde, -tt), to happen; to be rendered to; to be accorded, granted,
  sked|a (-ade, -at), to test by chemical process.
  sken (-et, --), light, shine, radiance, glare; sheen.
  skepnad (-en, -er), shape, form, vision.
  skepp (-et, --), ship, vessel.
  skeppsbruten, shipwrecked.
  skick (-et, --), order, custom, form, propriety, manners, behavior,
    deportment.
  skicklighet (-en), skill, ability, talent, adroitness, aptitude,
    mastery, fitness, orderliness, propriety.
  skift|a (-ade, -at), to vary, change.
  skiftande, changeable, variable.
  skifte (-t, -n), change, shift, mutation, vicissitude;
    phase, stage, turn.
  skiftrik, changeable, varicolored.
  skild, different, various.
  skildr|a (-ade, -at), to depict, present, narrate, describe
  skil|ja (-de, -t), to separate, part, sever; to distinguish.
  skiljemynt (-et, --), change (money), small change.
  skillnad (-en, -er), difference, distinction.
  skim|mel (-meln, -lar), roan horse.
  skim|mer (-ret), shimmer, gleam, sheen, luster.
  skimr|a (-ade, -at), to shimmer, shine; to be radiant.
  skina (sken, skinit), to shine, beam.
  skingr|a (-ade, -at), to scatter, disperse.
  skinn (-et, --), skin.
  skiv|a (-an, -or), disc.
  skjul (-et, --), shed.
  skjuta (sköt, skjutit), to shoot; to push:
    skjuta upp, fram, ut, to sprout, spring forth.
  skjutgammal, old enough to be shot.
  sko (-n, -r), shoe.
  skog (-en, -ar), forest, wood.
  skogsfru (-n), "The Lady of the Woods", a supernatural being supposed
    to inhabit the forest.
  skogsvindsackord (-et, --), chord or harmony of woodland breezes.
  skol|a (-an, -or), school; style, views (in art or literature).
  skola (skulle, skolat), shall, will, to be about to, to be on the
    point of.
  skolgång (-en), schooling.
  skolstud|ium (-et, -er), study, academic course.
  skoltid (-en), school years, time of attending school.
  skon|a (-ade, -at), to save, preserve.
  skratt (-et, --), laughter, laugh, merriment.
  skratt|a (-ade, -at), to laugh;
    skratta åt, to laugh at; to deride, ridicule.
  skrev|a (-an, -or), crevice.
  skri (-et, -na), shriek, scream, cry, moan.
  skriande, calling, shrieking, crying.
  skribler (-en or -n, -er), scribbler.
  skrida (skred, skridit), to glide, travel, move slowly, pass by.
  skrift (-en, -er), writing; (with or without cap.) Holy Writ; the
    Scriptures; work, literary production.
  skriftställare (-n, --), writer, author, litterateur.
  skrik (-et, --), cry, shriek.
  skrika (skrek, skrikit), to cry, shout, scream, exclaim;
    skrika till, to exclaim suddenly; to ejaculate.
  skrin (-et, --), casket, box.
  skriva (skrev, skrivit), to write; to compose.
  skrivare (-n, --), clerk, scrivener.
  skrivbord (-et, --), desk, writing table.
  skrud (-en, -ar), robe, dress, garb, raiment, attire, esp. for festive
    or solemn occasions.
  skrud|a (-ade, -at), to robe, garb, attire.
  skrynklig, wrinkled, crumpled.
  skryt (-et), boast.
  skryta (skröt, skrutit), to boast, brag, vaunt.
  skrål|a (-ade, -at), to bawl, roar; to howl, yell, clamor.
  skräck (-en), terror, horror.
  skrä|da (-dde, -tt), to reject;
    skräda ord, to mince words.
  skräll (-en, -ar), crash, stroke, clap.
  skräm|ma (-de, -t), to frighten, terrify, intimidate;
    skrämma upp, to frighten, startle.
  sku' (skola), shall, will.
  skugg|a (-an, -or), shade, shadow; gloom; phantom.
  skuggande, shady.
  skuldr|a (-an, -or), shoulder.
  skull|e (-en, -ar), haymow.
  skum (-met), foam.
  skum, gloomy, dark, blind.
  skumm|a (-ade, -at), to foam, froth.
  skummande, foaming, frothy.
  skummig, foamy, frothy.
  sky (-n, -ar), sky, cloud.
  sky (-dde, -tt), to avoid, evade, detest.
  skyddningsblick (-en, -ar), patronizing look.
  skygd (-et, --), shelter, protection.
  skyhög, sky high, lofty, towering.
  skylt (-en, -ar), sign.
  skym|ma (-de, -t), to darken, grow dusk.
  skymning (-en), gloaming, dusk, nightfall, twilight.
  skymningsslöj|a  (-an, -or), veil of dusk, twilight shadows.
  skymt (-en, -ar), glimpse, glint, gleam, trace, inkling.
  skymt|a (-ade, -at), to flit; to pass quickly; to glance, glimpse.
  skynd|a (-ade, -at), to hasten, hurry.
  skåd|a (-ade, -at), to view, spy, observe; to look, peer.
  skådespelsutkast (-et, --), dramatic outline, plan or rough sketch
    for a drama.
  skål (-en, -ar), bowl, dish; toast, health.
  skålbrö|d (-det, -- or -n), coffee bread, coffee cake; wheat rolls
    or biscuits shaped like bowls (Ekermann); large biscuits shaped
    in bowls (Schück).
  skånsk, Scanian, of or pertaining to Skåne.
  skägg (-et, --), beard, whiskers.
  skägglös, beardless.
  skäl (-et, --), reason, cause, ground, motive, occasion, argument.
  skäll|a (-de, -t), to bark; to call names; to vilify, abuse, traduce,
    defame; to upbraid.
  skälmsk, arch, cunning, sly, roguish, mischievous, tricksy.
  skälva (skälvde or skalv, skälvt), to tremble, quake.
  skälvande, vacillating, tremulous, wavering.
  skäm|mas (-des, -ts), to be ashamed;
    Skäms! For shame! Shame on you!
  skämt (-et, --), jest, wit, witticism.
  skämt|a (ade, -at), to jest.
  skämtlynne (-t, -n), jocularity, humor, jocoseness, fun, pleasantry,
    raillery.
  skänk|a (-te, -t), to give, donate, present; to award, grant, accord;
      to render, lend; to devote;
    skänka i, to pour and offer (as wine).
  skär (-et, --), skerry, reef.
  skär, pure, clear, sheer; immaculate.
  skär|a (-an, -or), sickle, crescent.
  skära (skar, skurit), to cut, carve; to reap;
    skära för, to carve at table;
    skära till i växten, to exaggerate.
  skär|a (-ade, -at), to shrive, purify.
  skärpa (-n), sharpness, keenness, acuteness, harshness, bitterness,
    pungency, acrimony, acerbity, asperity, severity; sagacity, acumen.
  skärp|a (-te, -t), to sharpen.
  skärv|a (-an, -or), shard, fragment.
  sköld (-en, -ar), shield, buckler; arms, escutcheon.
  sköldemärke (-t, -n), escutcheon, arms.
  skölj|a (-de, -t), to wash; to rinse; to flood, bathe;
    skölja bort, to sweep away.
  skön, beautiful, charming, pretty, handsome, fine.
  skönhet (-en, -er), beauty, charm, the beautiful.
  skönhetskult (-en, -er), beauty cult.
  skönhetsnjutning (-en), esthetic pleasure, enjoyment of beauty.
  skönhetsrike (-t, -n), realm of beauty.
  skönhetsträngtande, yearning for or aspiring to beauty.
  skönlitterär, belletristic; of or pertaining to fine literature.
  skönt, charmingly, beautifully, delightfully.
  skörd (-en, -ar), harvest.
  sköt|a (-te, -t), to care for, attend; to minister to; to mind.
  sköte (-t, -n), lap, bosom; also sköt.
  skövl|a (-ade, -at), to lay waste, ruin, devastate.
  slag (-et, --), stroke, blow;
    slå ett slag, to strike a telling blow;
    slå ett slag för, to champion; to lead the fight for.
  slaganfall (-et, --), apoplectic stroke.
  slagfält (-et, --), battlefield.
  slagregn (-et, --), heavy shower.
  slakn|a (-ade, -at), to slacken; to grow limp.
  slaktning (-en, -ar), carnage, battle.
  slamr|a (-ade, -at), to rattle, clatter.
  slant (-en, -ar), coin.
  slapp, lax.
  slav (-en, -ar), slave, serf.
  slaveri (-et), slavery, servitude, thraldom.
  slentrianmässig, conventionalized, conforming to routine.
  slick|a (-ade, -at), to lick.
  slik, such, such a.
  sling|a (-an, -or), garland, festoon; coil, loop.
  slippa (slapp, sluppit), to escape; to be excused, let off; to be spared;
    slippa fram, to pass, to be permitted to pass.
  slit (-et), toil, moil, drudgery.
  slita (slet, slitit), to tear, break, sever; to struggle;
    slita i tu, to tear asunder;
    slita ut, to wear out.
  slitning (-en, -ar), dissension, disorder.
  slockn|a (-ade, -at), to be extinguished, go out; to cease shining
    or burning.
  slott (-et, --), palace, castle.
  slummer (-n), slumber.
  slump (-en), chance.
  slumr|a (-ade, -at), to slumber, sleep.
  slut (-et, --), end, close, upshot, finis;
    taga slut, to end, to be finished;
    till slut, at last.
  slut|a (-ade, -at), to end; to finish; to close, stop.
  sluta (slöt, slutit), to close, shut, bar; to end, finish.
  slutad, completed, ended, finished.
  sluten, reticent.
  slutligen, finally, at last, at length, eventually.
  slå (slog, slagit), to strike, hit; to beat; to toss about;
      to strike down, slay; to throb; to throw;
    slå upp, to open; to look up;
    slå ihjäl, to kill, strike down, slay;
    slå i järn, to fetter, put in chains;
    slå sig igenom, to win out; to establish oneself; to achieve success;
    slå ut, to break out;
    slå bort, to dismiss from the mind, put away.
  slående, striking, characteristic, forcible, impressive.
  slån (-et or -en, --), sloe, blackthorn.
  slåss (slogs, slagits), to fight, struggle.
  släck|a (-te, -t), to quench, extinguish, put out; to snuff out
    (as a candle).
  slägg|a (-an, -or), sledge.
  släkt (-en, -er), kindred, kin, relatives, relationship, family.
  släkte (-t, -n), generation.
  släp|a (-ade, -at), to drag.
  slätt (-en, -er), plain.
  slättlandskap (et, --), plain.
  slöjdans (-en, -ar, -er), dance of the veil.
  smak (-en), taste; style; school (of literature).
  smak|a (-ade, -at), to taste; to experience.
  smakdomare (-n, --), critic, esthete.
  smakriktning (-en, -ar), taste, style, manner; school.
  smal, narrow, slender.
  smed (-en, -er), smith.
  smek (-et), caress, dalliance.
  smek|a (-te, -t), to caress, fondle; to please.
  smekande, caressing, gentle, mild.
  smekning (-en, -ar), caress.
  smickermun (-nen, -nar), flatterer.
  smi|da (-dde, -tt), to fasten with chains; to fetter; to strike,
    hammer, forge.
  smidig, supple, lithe, limber, agile.
  smink (-et), rouge, cosmetic.
  smitt|a (-an, -or), contagion, pest, pestilence.
  smul|a (-an, -or), crumb, trifle; whit, bit, particle.
  smultron (no sg.), strawberries.
  smuts|a (-ade, -at), to soil, stain, muddy, defile.
  smyck|a (-ade, -at), to adorn, decorate, embellish; to bedizen.
  smyg (-en, -ar), recess, niche, corner, covert;
    i smyg, in secret, by stealth, furtively, clandestinely.
  smyga (smög, smugit), to steal, slip, creep, sneak, slink; to smuggle;
    to place secretly.
  små (pl. of liten), small, little.
  småningom, little by little, slowly, gradually, by slow degrees;
    eventually.
  smått, slightly, a trifle, somewhat.
  smäcker, of graceful form; slender.
  smälta (smalt, smultit), to melt;
    smälta samman, to amalgamate, commingle.
  smältande, melting, mellifluent, soft.
  smärre (små), smaller, lesser, inferior.
  smärt, slender.
  smärt|a (-an, -or), pain, suffering, pang, throe, hurt, grief,
    distress, affliction.
  snabb, rapid, fleet, quick, fast.
  snacksäll, gossipy, talkative.
  snar, quick, rapid; early; fast, fleet.
  snar|a (-an, -or), snare, trap.
  snark|a (-ade, -at), to snore.
  snarligt, soon, shortly.
  snart, soon, early, quickly, shortly.
  snatt|a (-ade, -at), to pilfer.
  snille (-t, -n), genius.
  snillrik, ingenious.
  snyft|a (-ade, -at), to sob.
  snäck|a (-an, -or), bark, skiff, shallop.
  snäll, good, kind, dutiful.
  snällt, gracefully, daintily, rapidly.
  snäv, narrow.
  snö (-n), snow.
  snöd, paltry, worthless, base, sordid, vile, mean.
  snödropp|e (-en, -ar), snow-drop.
  snöfall (-et, --), snowfall.
  snöfjun (-et, --), snowflake, down or film of snow.
  Snöfrid, name of a fairy, fairy queen; Queen, Snow-white.
  snöig, snowy, snow-covered.
  snörd, laced.
  sock|en (-nen, -nar), parish.
  sockenbo (-n, -r), parishioner.
  sol (-en, -ar), sun, sunlight.
  solbeglänst, sunlit, sunkissed.
  solbränd, sunburnt, tanned.
  sold (-en), pay, employ.
  soldatsläkt (-en, -er), military family.
  solglans (-en), sunlight, effulgence.
  solig, sunny, sunshiny.
  solljus (-et), sunlight, sunshine.
  solskensglitt|er (-ret), glitter of sunlight.
  solskenslyst, bright with sunshine, bathing or basking in the sun.
  solskensstund (-en, -er), hour of sunshine, brightest time or period.
  som, who, which, that, whom; as, like;
    efter som, in turn as.
  som|mar (-maren, -marn, -rar), summer.
  sommardag (-en, -ar), summer day.
  sommardröm (-men, -mar), dream of summer.
  sommarhåg (-en), summery mood or disposition.
  sommarkväll (-en, -ar), summer evening.
  sommarskur (-en, -ar), summer shower.
  sommarvind (-en, -ar), summer wind, breeze.
  somn|a (-ade, -at), to fall asleep; to go to sleep.
  son (sonen, söner), son.
  sonett (-en, -er), sonnet.
  soningsfull, poet., conciliatory; regularly, försonande.
  sop|a (-ade, -at), to sweep.
  sopp|a (-an, -or), soup, broth, stew.
  sopran (-en, -er), soprano.
  sorg (-en, -er), sorrow, grief, care.
  sorgdryck (-en), cup of sorrow, potion of grief.
  sorgedok (-et, --), veil of mourning.
  sorgeeld (-en), burning grief.
  sorgeklagan, lamentation.
  sorgesång (-en, -er), plaintive song, mournful lay, dirge.
  sorgeton (-en, -er), plaint.
  sorghus (-et, --), house of mourning; also sorgehus.
  sorglös, carefree.
  sorgsen, sad, mournful, woebegone.
  sorl (-et, --), murmur; din.
  sorl|a (-ade, -at), to murmur, purl, swirl.
  sot (-et), soot.
  sotad, sooty, blackened by smoke.
  sova (sov, sovit), to sleep.
  spann (-et, --), span; pair.
  sparsam, meager, sparse, sparing.
  sparv (-en, -ar), sparrow.
  spatser|a (-ade, -at), to stroll, walk, promenade.
  speg|el (-eln, -lar), mirror.
  spegelklar, clear as a mirror, crystalline, pellucid.
  spegl|a (-ade, -at), to mirror, reflect;
    spegla sig, to look in a mirror.
  spej|a (-ade, -at), to spy; to look out (for);
    spejande, on the lookout.
  spekulation (-en, -er), speculation.
  spel|a (-ade, -at), to play; to perform music; to make melody;
    to be in action; to gush (as a fountain).
  spel|man (-mannen, -män), fiddler, musician.
  spets (-en, -ar), point, tip, apex.
  spett (-et, --), spit.
  spinna (spann, spunnit), to spin.
  spir|a (-an, -or), scepter.
  spirituell, full of esprit, vivacious, vivid.
  spis (-en), food.
  spis (-en, -ar), hearth, fireplace; stove.
  spis|el (-eln, -lar), hearth, fireside.
  spiselflamm|a (-an, -or), hearth-flame.
  spiselhäll (-en, -n, -ar), hearthstone.
  spjäll (-et, --), damper.
  split (-et), strife, disagreement, dissension.
  sporr|a (-ade, -at), to spur, prod, urge, drive.
  spov (-en, -ar), curlew.
  sprakande, crackling.
  spratt (-et, --), trick, prank, practical joke.
  sprida (spred, spridit), to spread, extend, circulate.
  spring|a (-an, -or), crack, chink, rift, cranny.
  springa (sprang, sprungit), to spring; to run; to burst;
    springa opp, to burst open, to be thrown ajar; to open suddenly.
  spritta (spratt, spruttit), to start, leap, jump;
    spritta till, to be suddenly startled.
  sprut|a (-an, -or), fire engine, syringe, squirtgun.
  sprut|a (-ade, -at), to spout, spray, sputter.
  språk (-et, --), language, speech, tongue; passage of Scripture.
  språkkonstnär (-en, -er), stylist, literary artist.
  språklig, linguistic.
  språkrensning (-en), purification of language; linguistic reform.
  språng (-et, --), jump, leap; race.
  spräng|a (-de, -t), to burst, break; to disperse;
    spränga in, to rush or break in;
    spränga fram, to charge, rush forward.
  spå (-dde, -tt), to tell fortunes; to practice sooth-saying; to predict.
  spådd, having had something predicted of oneself.
  spår (-et, --), track, trace, vestige; wake; footstep; mark.
  spår|a (-ade, -at), to trace, track; to follow; to find traces.
  späck|a (-ade, -at), to garnish, embellish, trim.
  späd, tender, young, little, frail.
  spält (-en), spelt, a variety of wheat.
  spän|na (-de, -t), to bend, stretch, draw;
    spänna segel, to hoist (set) sail.
  spänning (-en, -ar), excitement; strain.
  spärr|a (-ade, -at), to bar; to separate.
  spö (-t or -et, -n), rod, cane, wand, lash; stripe, stroke.
  spöklig, spöklik, ghostlike, ghastly.
  spör, old form of spörjer, learn, hear.
  spörja (sporde, sport), to inquire, ask, question; to learn,
    be informed of.
  spörjande, inquiring, questioning; puzzling, pondering, meditative.
  stackars, poor, pity on, alas for.
  stad (staden, städer), city, town.
  stadd, being in the act of; engaged in.
  stadga (-n), stability, steadiness, firmness;
    stadg|a (-an, -ar), statute, rule, regulation, law.
  stadg|a (-ade, -at), to steady, fix; to establish; to settle.
  stadig, steady, constant, continous, permanent.
  stadigt, steadily, constantly.
  stadi|um (-et, -er), stage; state, condition.
  Staffan, Stephen.
  stall (-et, --), stable.
  stall(e)dräng (-en, -ar), hostler, groom, stableman.
  stam (-men, -mar), stem (of ship); trunk (of tree).
  stam|fader (-fadern, -fäder), ancestor.
  stammande, stuttering, faltering.
  stam|moder (-modern, -mödrar), mother, foremother.
  stamp (-et), stamping, beating (of horses' hoofs).
  stann|a (-ade, -at), to stop, stay, halt; to remain;
    stanna av, to stop, cease.
  stark, strong, mighty; firm, substantial.
  starklemmad, strong of limb, strong, robust.
  stat (-en, -er), state.
  station (-en, -er), station.
  statskonst (-en), statesmanship.
  statsråd (-et, --), councillor of state, king's councillor, cabinet
    officer, minister.
  statssystem (-et, -- or -er), system of government.
  statt (imperative of stå), stand;
    Statt upp! Arise!
  stav (-en, -ar), staff.
  steg (-et, --), step, pace.
  stek (-en, -ar), steak.
  stek|as (-tes, -ts), to be roasted.
  stel, stiff, lifeless, stale, rigid, stern, numb, formal.
  stelnad, stagnated.
  sten (-en, -ar), stone, rock, pebble.
  stepp (-en, -er), steppe.
  stift|a (-ade, -at), to enact, pass (a law); to organize, found,
    institute.
  stig (-en, -ar), path, way, track, trail.
  stiga (steg, stigit), to rise, mount; to amount to, aggregate, total;
    to step.
  stil (-en, -ar), style, manner, order; type.
  stilistisk, literary, stylistic.
  stilla, still, silent, quiet, calm, peaceful; quietly, calmly,
    tranquilly, peacefully, silently.
  still|a (-ade, -at), to calm, still, stop, subdue, appease; to relieve,
      alleviate, lighten;
    stillas, to be stilled; to grow calm.
  stillhet (-en), stillness, quietude.
  stirr|a (-ade, -at), to stare.
  stjäla (stal, stulit), to steal; to go stealthily, sneak; to pilfer,
    filch.
  stjälp|a (-te, -t), to overturn; to topple over.
  stjärn|a (-an, -or), star; order, decoration.
  stjärne|natt (-natten, -nätter), starry night.
  stjärnerik, starry, star-spangled, studded with stars.
  stjärnhim|mel (-meln, -lar), starry heaven, starlit firmament.
  stjärnmusik (-en), music of the spheres.
  stjärnströdd, studded or beset with stars.
  stjärnvalv (-et, --), firmament, starry vault, welkin.
  sto (-et, -n), mare.
  stock (-en, -ar), stock;
    stock och sten or sten och stock, stock and stone.
  Stockholmsposten, The Stockholm Post.
  stocklat, utterly lazy.
  stod (-en, -er), statue, monument; pillar, column.
  stoffering (-en, -ar), trimming; rigging; ruching.
  stoft (-et), dust, clay, ashes, earth;
    i stoftet, prone, prostrate, abjectly.
  stoftgrand (-et, --), speck of dust, atom, mote, particle.
  stoj (-et), noise, row, hubbub, uproar, tumult.
  stoj|a (-ade, -at), to make a noise; to be noisy, boisterous;
    to cause a disturbance.
  stol (-en, -ar), chair, bench, stool, pew.
  stolt, proud, elated, haughty.
  stoppad, wadded.
  stor, great, large, grand.
  storhet (-en, -er), greatness, grandeur, vastness, magnitude.
  storhetsdröm (-men, -mar), dream of greatness, ambition.
  storm (-en, -ar), storm, stress, tempest.
  storm|a (-ade, -at), to storm; to rage, bluster, blow.
  stor|man (-mannen, -män), great man, notable, celebrity.
  storslagen, grand, lofty.
  stort, much;
    ej stort mer, not much more.
  strackl|a (-ade, -at), dial., to wobble, or shift from side to side.
    Cf. Sw. streta; Dial. Eng., strackling, giddy, shiftless person.
  straff (-et, --), punishment, penalty.
  strafflöst, without punishment; with impunity.
  stram, stale, stiff, strained.
  strand (stranden, stränder), shore, strand; coast.
  strand|a (-ade, -at), to run aground, go on the rocks; to be beached,
    stranded.
  strax, at once, immediately, instantly.
  stret|a (-ade, -at), to struggle, stagger on, toil.
  strid (-en, -er), strife, struggle, discord, battle, warfare.
  strid, violent, strong, coarse.
  strida (stred, stridit), to fight, strive, battle, struggle;
    strida mot, to oppose; to conflict with.
  stridbar, able-bodied, aggressive; warlike, fit for military service.
  stridssätt (-et, --), manner or method of fighting, mode of controversy.
  strimm|a (-an, -or), streak, beam, ray.
  strimm|a (-ade, -at), to beam.
  strofbyggnad (-en), verse structure, stanza formation.
  strofvis, a stanza in turn, by stanzas.
  struken, ironed, smooth.
  strunt (-en), sorry old wreck, good for nothing, worthless fellow,
    ne'er-do-well.
  struv|a (-an, -or), fritter.
  stryka (strök, strukit), to strike; to smooth, iron; to cross out.
  strål|a (-ade, -at), to beam, shine, blaze.
  strålande, beaming, lustrous, radiant.
  strål|e (-en, -ar), beam, ray.
  strålig, radiant.
  sträck|a (-te, -t), to stretch, expand, extend; to augment; to direct.
  sträng (-en, -ar), string.
  sträng, severe, harsh, hard, onerous, strenuous, heavy, stern,
    relentless.
  strängad, stringed.
  strängalek (-en), minstrelsy.
  strängaspel (-et, --), string music; strain from a stringed instrument.
  strängt, severely, harshly.
  sträv|a (-ade, -at), to strive, struggle, labor, toil,
  strävsam, diligent, laborious, irksiome, toilsome;
    strävsamt, wearily, diligently.
  strö (-dde, -tt), to scatter, strew.
  ström (-men, -mar), stream, river.
  strömm|a (-ade, -at), to flow, stream, rush.
  strömning (-en, -ar), trend, tendency, drift.
  ströv|a (-ade, -at), to roam, stray.
  strövtåg (-et, --), ramble.
  stubb|e (-en, -ar), stump.
  student (-en, -er), college graduate; student.
  studentexam|en (-en, pl. -ina), college graduation.
  studentfan|a (-an, -or), students' flag, college or university flag.
  studentfest (-en, -er), celebration, demonstration or festival by
    students.
  studer|a (-ade, -at), to study.
  studerande (-n, --), student.
  studieår (-et, --), year of study, school year.
  studi|um (-et, -er), study.
  stug|a (-an, -or), cottage, dwelling; living room.
  stum, dumb, mute, silent.
  stumhet (-en), silence, dumbness.
  stund (-en, -er), moment, hour, while.
  stundom, at times, sometimes, now and then.
  stup|a (-ade, -at), to fall, die (in battle).
  stut (-en, -ar), steer.
  styck|a (-ade, -at), to apportion, divide, partition.
  stygg, evil, grewsome.
  styng (-et, --), stitch.
  Styx (Stygen), Styx, the River of Death.
  styrk|a (-an, -or), strength, force, power, might; pl., military forces.
  styrk|a (-te, -t), to strengthen, reinforce, brace.
  stå (stod, stått), to stand; to be; to take place; to stand still;
    to be stagnant.
  stål (-et), steel.
  stånd (-et, --), standing, order, condition, state, effect;
    komma till stånd, to be accomplished, effected, realized, completed,
      established; to take place; to go into effect.
  ståndaktighet (-en), constancy, steadfastness, firmness.
  ståndpunkt (-en, -er), standpoint, point of view.
  ståtlig, stately, splendid, excellent; pompous, grand, grandiloquent,
    lofty.
  ståtlighet (-en, -er), pomp, display, parade, splendor, show.
  städad, neat, prim, proper, decent.
  stads, städse, always, ever, constantly, continually.
  ställ|a (-de, -t), to place, put; to raise;
    ställa sig, to stand, take a position;
    ställa till (tillställa), to arrange, contrive, plan.
  ställning (-en, -ar), position, attitude; place, situation.
  stämd, keyed, attuned.
  stämm|a (-an, -or), voice, tone.
  stämning (-en, -ar), tone, atmosphere, mood; temper.
  stämningsfullhet (-en), sentimentality.
  stämp|el (-eln, -lar), stamp, mark, impress.
  stämpling (-en, -ar), usually pl., plot, intrigues, conspiracy;
    sg., stamping, marking.
  ständig, constant, perpetual, continuous, permanent.
  ständigt, always, ever, constantly.
  stäng|a (-de, -t), to shut, close, lock, bar.
  stängs|el (-let, --), enclosure.
  stänk (-et, --), spray, splash.
  stäv (-en, -ar), prow.
  stöd (-et, --), support, prop, stay.
  stödd, leaning, supported.
  stö|dja (-dde, -tt), to support, brace;
    stödja sig, to lean, depend.
  stök (-et), stir, bustle.
  stör|a (-de, -t), to disturb, annoy; to interfere with; to interrupt.
  stört|a (-ade, -at), to throw (down); to precipitate; to thrust;
    to rush, leap, bound; to fall, tumble.
  stöt|a (-te, -t), to push; to stamp, so as to be hard to ride
      (as horses);
    stöta fram, to utter forcibly;
    stöta i basun, to blow the trumpet.
  subjektiv, subjective.
  subjektivitet (-en), subjectiveness, subjectivity.
  sublim, sublime.
  suck (-en, -ar), sigh, breath.
  suck|a (-ade, -at), to sigh, sough; to long, yearn.
  suckan, sighing, agony.
  suga (sög, sugit), to suck, draw.
  suggestiv, suggestive,
  summ|a (-an, -or), sum.
  sund, sound, healthy.
  sundhet (-en), health; soundness.
  supplikant (-en, -er), supplicant, applicant, suppliant.
  surr|a (-ade, -at), to hum, whir, buzz.
  surögd, blear-eyed, dimsighted.
  sus (-et), murmur, rustle, whisper, moan, wail, whir, whistle, whiz.
  sus|a (-ade, -at), to blow; to moan, murmur, sough, whisper; to rush.
  suveränitet (-en), sovereignty.
  svag, weak, feeble; svagt, scantily, meagerly.
  svaghet (-en, -er), weakness, frailty, shortcoming.
  sval, cool.
  sval|a (-an, -or), swallow, marten.
  svala (svalka), to cool.
  svalbo (-et, -n), swallow's nest.
  svalka (-n), coolness.
  svalk|a (-ade, -at), to cool;
    svalkas, to turn cool; to grow cool;
    då dagen svalkas, at the approach of evening, at eventide.
  svall (-et), surge, roar, rush.
  svallande, surging, tossing.
  svan (-en, -ar, -er, -or), swan.
  svans (-en, -ar), tail.
  Svanvit, lit., Swanwhite, a mythical character recurring in romantic
      poetry;
    svanvit, white as swan's-down.
  svar (-et, --), answer, reply, response; solution.
  svar|a (-ade, -at), to answer, respond; to echo.
  svart, black, dark.
  svartalf (-en, -er), dark elf.
  svarv|a (-ade, -at), to turn; to mold, shape, form.
  Svea, traditional and poetic name for Sweden.
  svedenborgsk, Swedenborgian.
  svek (-et, --), perfidy, treachery, deceit.
  sven (-nen, -ner), swain, lad, boy.
  svensk (-en, -ar), Swede.
  svensk, Swedish.
  svenska (-n), Swedish, the Swedish language.
  svensk|a (-an, -or), Swedish girl or woman.
  svep|a (-te, -t), to wrap.
  Sverge, (Sverige), Sweden.
  svett (-en), sweat, perspiration.
  svida (sved, svidit), to smart, pain, hurt, ache.
  svika (svek, svikit), to betray, disappoint; to fall short of; to fail.
  svin (-et, --), hog, swine, pig.
  sving|a (-ade, -at), to hover.
  svinna (svann, svunnit), to disappear, pass;
    poet. for försvinna.
  svåg|er (-ern, -rar), brother in-law.
  svår, heavy, severe, burdensome, difficult, painful, bad, ill.
  svårighet (-en, -er), difficulty, hardship.
  svårmod (-et), melancholy.
  svårmodslut|a (-an, -or), lute of melancholy.
  svårt, difficult, hard.
  svårtillgänglig, difficult of access, inaccessible.
  svälja (sväljde or svalde, svalt), to swallow; to gulp down.
  sväll|a (-de, -t), to swell, expand.
  svält (-en), starvation, hunger, famine.
  sväl|ta (-te, -t; svalt, svultit), to starve, famish.
  sväng|a (-de, -t), to swing, revolve;
    svänga sig, to bustle around; to flaunt oneself.
  svärd (-et, --), sword.
  svärja, svära (svor, svurit), to swear, curse; to take oath.
  svärm|a (-ade, -at), to play, swarm; to muse, dream; to give free reins
    to one's fancy.
  svärmare (-n, --), visionary, fanatic, dreamer.
  svärmisk, romantic, dreamy, fanciful, extravagant, visionary, fanatical,
    whimsical.
  sväv|a (-ade, -at), to hover, soar, float, flit, flutter, hang;
    to glide; to fluctuate, waver.
  sydlig, southern, southerly.
  syft|a (-ade, -at), to aim at; to aspire to; to strive for;
    to have reference to.
  symaskin (-en, -er), sewing machine.
  sympati (-en, -er), sympathy.
  syn (-en, -er), sight, view, apparition; vision, eyesight.
  syn|a (-ade, -at), to examine, view; to search for.
  syn|as (-tes, -ts), to be visible, seen; to come into view, appear;
    to seem.
  synd (-en, -er), sin, offence, trespass, iniquity, evil.
  syndig, sinful.
  synnerligen, particularly, very, notably, highly, peculiarly.
  syskon, brothers and sisters.
  syskonring (-en, -ar), circle of brothers and sisters, family circle.
  syssl|a (-an, -or), office, position; task, duty, work, charge,
    business; house work, chores.
  syssl|a (-ade, -at), to be busy, occupied, absorbed; to be at work.
  syst|er (-ern, -rar), sister.
  så, so, thus; then;
    så ... som, as well ... as.
  så (-dde, -tt), to sow, plant, scatter.
  sådan, such.
  sålunda, thus.
  sång (-en, -er), song, lay, chant; poem; poetry.
  sångare (-n, --), singer, poet, bard.
  sångardrag (-et, --), mark of the singer, stamp of the poet.
  sångar|fader (-fadern, -fäder), father of song, ancient singer,
    poet of a former period.
  sångargratie (-n, -r), Muse.
  sångargud (-en, -ar), god of song.
  sångarkung (-en, -ar), king of singers, poets; bard supreme; chief poet.
  sångarrad (-en, -er), array of singers.
  sångarskol|a (-an, -or), literary school.
  sångartemp|el (-let, --), hall of song.
  sångartid (-en, -er), epoch of song, literary period.
  sangarund|er (-ret, --), wonders of song.
  sånggudinn|a (-an, -or), Muse.
  sångmö (-n, -r), Muse.
  sår (-et, --), sore, wound, pain, injury.
  sår|a (-ade, -at), to wound; to inflict pain; to aggrieve, injure, hurt.
  såsom, as, like, thus, for instance.
  såväl, as well, both,
    såväl ... som, as well ... as, both ... and.
  säck (-en, -ar), sack, bag.
  säd (-en), seed, grain.
  säga (sade, sagt), to say, speak; to pronounce.
  säg|en (-nen, -ner), legend, tale, fairy tale.
  säker, safe, sure, secure, certain.
  säkerligen, surely, undoubtedly, indeed.
  säkert, securely; certainly, indeed;
    helt säkert, doubtless.
  sälja (sålde, sålt), to sell; to barter.
  säll, happy, blessed.
  sällan, seldom, rarely.
  sällhet (-en), happiness, joy, bliss, felicity.
  sällskap (-et, --), fellowship, companionship, company; society.
  sällskapsdam (-en, -er), lady companion.
  sällskapsliv (-et), social life, society.
  sällskapstvång (-et), conventionality.
  sällspord, rare, exceptional, unusual, signal, uncommon, extraordinary.
  sällsynt, rare, uncommon, exceptional, unusual.
  sämre, worse.
  sän|da (-de, -t), to send.
  sändebud (-et, --), messenger.
  säng (-en, -ar), bed;
    till sängs, abed, in bed, to bed;
    gå till sängs, to go to bed, retire.
  sänk|a (-te, -t), to lower; to sink; to steep; to subdue, soften,
      silence (a voice, sound);
    sänka fanan, to present the flag.
  särskild, particular, special, distinct;
  särskilt, especially.
  särskil|ja (-de, -t), to distinguish.
  sätt (-et, --), manner, wise; habit.
  sätta (satte, satt), to set, put, place;
    sätta ord till, furnish text for;
    sätta sig, to sit down.
  säv (-en), reed, rush, sedge.
  sävligt, leisurely, slowly, lazily.
  söder, south, southward;
    på Söder, on the south side in Stockholm;
    mot söder, to or toward the south, southward;
    södern, the South.
  sök|a (-te, -t), to seek, reach; to try, attempt, endeavor;
    sökt, sought for.
  sökande (-t), searching, research, investigation.
  söl|a (-ade, -at), to delay; to fall behind.
  söm (-men, -mar), seam.
  sömn (-en), sleep;
    till sömns, to sleep;
    i sömn, asleep.
  sömnigt, sleepily.
  sömnsjuk, drowsy, lethargic.
  sönder, asunder, to pieces; broken.
  sönderbrusten, riven, torn.
  sönderbruten, broken, shattered.
  söndersprungen, broken, shattered, sundered.
  sörj|a (-de, -t), to mourn, sorrow, grieve; to bemoan;
    sörja för, to care for; to take trouble or pains for;
      to have charge of.
  söt, sweet;
    sova sött, to sleep peacefully.
  söv|a (-de, -t), to lull to rest, put to sleep; to silence.
  
  T.
  
  tack (-et or -en), thanks, gratitude.
  tack|a (-an, -or), sheep (female); ewe.
  tacksam, thankful, grateful.
  tadelpil (-en, -ar), arrow or shaft of blame, censure; caviling,
    faultfinding.
  tag (-et, --), hold, grasp.
  taga (tog, tagit), to take; to assume; to earn, acquire; to pass
      (in a test);
    taga graden, to be promoted;
    taga livet av sig, to take one's own life, to commit suicide;
    taga i anspråk, to occupy; to claim, demand, lay claim to.
  tagg (-en, -ar), thorn, spine.
  tak (-et, --), roof; ceiling.
  taklist (-en, -er), eaves.
  takt (-en, -er), beat;
    slå takt, beat time;
    slå i takt med, beat or throb in unison with, in sympathy with.
  tal (-et, --), number; -talet, as åttiotalet, 1840-talet, the eighties,
    the forties of the last century.
  tal (-et, --), speech, address; conversation.
  talangfull, talented, accomplished.
  talarstol (-en, -ar), platform.
  tale|man (-mannen, -män), spokesman.
  talgljus (-et, --), tallow candle.
  Talia, Thalia, Muse of comedy and bucolic poetry.
  Talis Qualis, pen name of K.V.A. Strandberg.
  tall (-en, -ar), pine.
  tallrik (-en, -ar), plate.
  talmansbord (-et, --), speaker's desk, chairman's table.
  tamburin (-en, -er), tambourine.
  tand (-en, tänder), tooth; tändren, archaic def. pl. for tänderna.
  tank|e (-en, -ar), thought, idea; reflection, mind, conception, notion;
    reason; meditation.
  tankefrihet (-en), freedom of thought.
  tankeinnehåll (-et), content, thought content.
  tankeklarhet (-en), clearness of thought, clear thinking.
  tankerik, full of thought, pregnant, profound.
  tankespel (-et, --), play of fancy, reveries, contemplations.
  tankfull, thoughtful, pensive.
  tapper, brave, valiant, heroic, courageous.
  tarv|a (-ade, -at), to need;
    det tarvas, it behooves, there is need of.
  tass (-en, -ar), paw.
  tavl|a (-an, -or), picture, view, prospect; tablet.
  te (-dde, -tt), to appear; to manifest, disclose.
  teck|en (-net, --), sign, symbol, mark, token.
  teckn|a (-ade, -at), to sketch, write; to give a sign;
    teckna upp (uppteckna), to note, jot down, record.
  teckning (-en, -ar), figure, image, picture, drawing.
  teknisk, technical.
  Temistokles, Themistocles, Athenian general and statesman.
  temp|el (-let, --), temple, fane, shrine.
  tempelkull|e (-en, -ar), templed hill.
  tempelsmyckad, adorned with or surrounded by temples.
  tenor (-en, -er), tenor.
  terrin (-en, -er), terrine, tureen.
  t. ex. (till exempel), for example, for instance.
  text (-en, -er), text.
  text|a (-ade, -at), to write text-hand, to engross.
  then, old Sw. for den, the.
  tid (-en, -er), time, period, times, age, era.
  tidevarv (-et, --), age, epoch, period.
  tidig, early.
  tidigt, early.
  tidning (-en, -ar), newspaper, journal, periodical.
  tidsfördriv (-et, --), pastime, pleasure, recreation.
  tidskrift (-en, -er), periodical; journal; magazine.
  tidsödande, wasteful, time-killing.
  tidtals, at times, at intervals.
  tiga (teg, tegat), to be silent; to keep quiet; to keep one's peace;
      to stop speaking;
    tiga stilla, to keep quiet; to maintain silence.
  tiggare (-n, --), beggar, mendicant.
  tilj|a (-an, -or), board.
  till, to, into, of, for, unto, as to, toward;
    till dess, until;
    till och med, even; to and including.
  tillbaka, back, backward.
  tillbakadragenhet (-en), retirement.
  till|be, till|bedja (-bad, bett, -bedit), to adore, worship.
  tilldragelse (-n, -r), episode, event, occasion.
  tillfreds, satisfied.
  tillfredsställ|a (-de, -t), to satisfy.
  tillfredsställande, adequate, satisfactory.
  tillfyllest, fully, adequately, sufficiently, enough.
  tillfälle (-t, -n), opportunity, chance, occasion, event.
  tillfällig, temporary, accidental.
  tillförsikt (-en), assurance, confidence.
  till|gå (-gick, -gått), to transpire, happen.
  tillhopa, together.
  tillhör|a (-de, -t), höra till, to belong to; to be part of or member
    of; to appertain to.
  tillit (-en), confidence, trust, assurance.
  tillkämp|a (-ade, -at) sig, to acquire, earn; to fight or strive for.
  tillreds, prepared, ready.
  tillräcklig, sufficient, ample.
  tills, until.
  tillsamman(s), together.
  tillsats (-en, -er), admixture, addition, ingredient.
  tillslutning (-en), participation, attendance.
  tilltagande, increasing, ag-gravated.
  tilltalande, appealing, attractive, sympathetic.
  tillträ|da (-dde, -tt), to enter upon; to accept, assume.
  til|lägga (-lade, -lagt), to add, subjoin.
  timm|a or -e (-an, -en, -ar), hour.
  ting, (-et, --), thing, object; tingen, creation.
  ting, thing, court;
    Svea ting, the national thing or assembly of the Svea realm.
  tinn|e (-en, -ar), pinnacle.
  tinning (-en, -ar), temple, forehead.
  tio, ten.
  tionde (-t, -n), tithe, tenth.
  tiotal (-et), decade.
  Tiresias, a seer of ancient Thebes, struck blind by the goddess Athena.
  tist|el (-eln, -lar), thistle.
  tit|el (-eln, -lar), title, caption, heading.
  titt|a (-ade, -at), to peer, look, pry, leer.
  tjock, thick, dense.
  tjugo, tjugu, twenty; sometimes tjuge.
  tjugoett, twenty-one.
  tjugonde, twentieth.
  tjugoårig, twenty years old.
  tjugosexårig, twenty-six years old; at the age of twenty-six.
  tjus|a (-ade, -at; -te, -t), to charm, enchant, enrapture,
    captivate, delight.
  tjuv (-en, -ar), thief.
  tjäll (-et, --), dwelling, hut, cot; tent.
  tjän|a (-ade, -at; -te, -t), to serve; to work out (as a servant).
  tjänare (-n, --), servant.
  tjänlig, serviceable, useful, fitting.
  tjänst (-en, -er), service.
  tjänste|man (-mannen, -män), official.
  tjänst|göra (-gjorde, -gjort), to serve; to hold office.
  tjärn (-en, -ar), tarn, woodland pool.
  toft (-en, -er), thwart.
  tok (-en, -ar), fool, dolt, idiot, dunce.
  tolk (-en, -ar), interpreter.
  tolk|a (-ade, -at), to interpret, render, translate; to explain.
  tolv, twelve.
  tom, empty, vacant.
  tomhet (-en), emptiness, void, vacancy.
  tomt|e (-en, -ar), brownie.
  tomtegubb|e (-en, -ar), brownie.
  ton (-en, -er), tone, note, sound, tune; song; taste, style, trend;
    god ton, good taste, propriety.
  ton|a (-ade, -at), to sound.
  tonkonst (-en), musical composition, art of music.
  tonvärld (-en, -ar), world of tone, music.
  topp (-en, -ar), top, crown (of a tree); summit.
  torde (tör), might.
  torftig, frugal, simple, plain; needy, indigent, scanty;
    i torftiga omständigheter, in narrow circumstances; in need.
  torg (-et, --), market square, public square.
  tork|a (-ade, -at), to dry; to wipe.
  torn (-et, --), tower, steeple.
  torr, dry.
  trakt (-en, -er), region, locality, place, neighborhood.
  trall (-en, -ar), simple tune, ditty, refrain, falderal.
  tramp (-et), tramping, stamping (as of horses).
  tramp|a (-ade, -at), to tread, trample.
  tran|a (-an, -or), crane.
  trapp|a (-an, -or), stair, stairway, doorsteps.
  trasig, ragged.
  trast (-en, -ar), thrush.
  trav|e (-en, -ar), heap, pile; stack, shock.
  tre, three.
  trefalt, threefold, thrice.
  trettio (tretti), thirty.
  tretton, thirteen.
  tripp|a (-ade, -at), to trip; to move lightly about.
  triv|as (-des, -ts), to thrive, be comfortable; to fare well.
  tro (-n), trust, faith, belief, conviction.
  tro (-dde, -tt), to believe, trust, fancy, imagine, think.
  trofast, faithful, constant.
  trog|en (-et, -na), faithful;
    troget, faithfully, constantly;
    trogna, believers.
  trohet (-en), faithfulness, constancy, fidelity, loyalty.
  troll (-et, --), trull, hag, goblin, ogre.
  trollstav (-en, -ar), magic rod.
  trolov|a (-ade, -at), to plight troth; to engage oneself or became
    engaged; to affiance.
  trolovningstid (-en, -er), time of plighting troth; period of betrothal.
  trolös, faithless, treacherous.
  tron (-en, -er), throne.
  tropp, trupp (-en, -ar, -er), troop.
  trots, despite, in spite of.
  trugning (-en, -ar), urging, insistent offer.
  trumm|a (-an, -or), drum.
  trummare (-n, --), drummer.
  trumpen, surly, moody, sullen, disconsolate.
  tryck|a (-te, -t), to press; to impress, imprint; to print.
  tryckande, oppressive, heavy, pressing.
  tryckfrihetsåtal (-et, --), indictment under the press law;
    action for libel.
  trygg, safe, secure; tranquil, cool.
  trygg|a (-ade, -at), to secure; to make safe;
    tryggad, comfortable.
  tryta (tröt, trutit), to fall short; to be lacking; to want.
  trå (-dde, -tt), to yearn;
    trås, to be coveted;
    commonly, åtrå, åtrås.
  trån|a (-ade, -at), to yearn.
  trånad (-en), longing, yearning.
  trång, narrow, strait, limited; cramped, crowded; small.
  trångmål (-et, --), distress, straits, dire necessity.
  trånsjuk, pensive, languid, melancholy.
  träd (-et, -- or trän), tree.
  trä|da (-dde, -tt), to step, tread, walk, go, pass;
    träda fram, to step forth, to advance.
  trä|da (-dde, -tt), to thread.
  trädgård (-en, -ar), garden, orchard.
  träff|a (-ade, -at), to strike; to hit upon; to find by chance;
    to meet; to befall.
  träffande, striking.
  trägen, diligent, intense; absorbing; steady.
  träl (-en, -ar), slave, thrall.
  träldom (-en), slavery, servitude.
  träldomsok (-et, --), yoke of servitude.
  träng|a (-de, -t), to force, press, push;
    tränga genom, to penetrate.
  träng|as (-des, -ts), to crowd; to jostle one another.
  trängtja (-ade, -at), to yearn, long; to seek anxiously.
  trängtan, yearning, aspiration, fervid longing.
  trög, slow, tardy, dull, heavy, backward, listless; sluggish, lax,
    slack, lazy.
  trögväxt, of slow growth.
  trösk|el (-eln, -lar), threshold.
  tröst|a (-ade, -at), to comfort, console.
  tröstersk|a (-an, -or), comforter.
  tröstlig, comforting.
  trött, tried, weary, exhausted.
  trött|a (-ade, -at), to weary; to make tired.
  tröttande, tiring, tiresome, wearisome.
  tu, two;
    i tu or itu, in two, asunder.
  tukt (-en), discipline.
  tuktan, punishment, chastisement.
  tuml|a (-ade, -at), to tumble, gambol, play, frolic, frisk; to fall;
    tumla sig, to roll around.
  tumm|a (-ade, -at), to thumb, finger, handle.
  tung, heavy, irksome, arduous, laborious; cumbersome, unwieldy,
    uncouth; severe.
  tung|a (-an, -or), tongue, speech, language.
  tungomål (-et, ---), speech, tongue, language.
  tungsint, melancholy, gloomy.
  tungt, heavily, deeply, profoundly.
  tupp (-en, -ar), cockerel, rooster.
  turturduva (-an, -or), turtledove.
  turturfjäd|er (-ern, -rar), feather of the turtledove.
  tusen, tusen|de (-det, -- or -den), thousand.
  tusenskön|a (-an, -or), daisy (bellis perennis); English daisy;
    also tusenskön.
  tusental (-et, --), thousand;
    tusentals (människor), thousands.
  tusenårig, a thousand years old, millennial.
  tuv|a (-an, -or), turf, sod, little knoll.
  tvekan, hesitation; doubt, misgiving.
  tvenne, two, twain.
  tvin|a (-ade, -at), to fade, pale, wither; to grow wan.
  tvungen, compelled, forced.
  två, two.
  två (tvådde, tvagit or tvått), to wash, cleanse.
  tvång (-et), restraint, check, trammel, stress, compulsion,
    coercion, constraint, pressure.
  tvätt|a (-ade, -at), to wash, lave; to cleanse.
  ty, for, therefore.
  tyck|a (-te, -t), to think; to opine; to argue; to say, as,
    tyckte de, said they.
  tyck|as (-tes, -te), to seem, appear.
  tydlig, plain, evident, manifest, clear.
  tyg|el (-eln, -lar), rein, check, bridle, curb.
  tygl|a (-ade, -at), to bridle, curb; to control, direct.
  tympanon, tympanum, tympanon, ancient Greek kettledrum.
  tyn|a (-ade, -at), to wane; to go out (as a light).
  typ (-en, -er), type, exemplar.
  tyrteisk, Tyrtæan, in the manner of Tyrtæus, a martial and patriotic
    poet of Sparta.
  tyska (-n), German, the German language.
  Tyskland, Germany.
  tyst, quiet, silent, unobtrusive;
    i det tysta, in obscurity, in private.
  tysthet (-en), silence, quietude.
  tystn|a (-ade, -at), to grow silent; to be silenced, become mute.
  tystnad (-en), silence.
  tyvärr, unfortunately, alas.
  tå (-n, -r), toe;
    på tå, on tip-toe.
  tål|a (-de, -t), to brook; to endure, tolerate, suffer, bear, stand;
    to put up with.
  tålamod (-et), patience.
  tår (-en, -ar), tear.
  tårad, tearful.
  tårt|a (-an, -or), cake, tart.
  täck, pretty, handsome, fair, sweet.
  täck|as (-tes, -ts), to deign, condescend.
  täckhet (-en), charm, sweetness, prettiness, daintiness, beauty.
  tälj|a (-de, -t, talde, talt), to tell, recount; to count.
  tälj|a (-de, -t), to cut, whittle.
  tält (-et, --), tent, shelter.
  tän|da (-de, -t), to kindle, light, ignite; to inflame.
  tänk|a (-te, -t), to think; to suppose, imagine, fancy.
  tänkare (-n, --), thinker; philosopher.
  tär|a (-de, -t), to consume; to prey on; to corrode.
  tärn|a (-an, -or), maiden, lass, lassie, maid.
  tärningskast (-et, --), throw of dice, cast of the die.
  tät, frequent, repeated; close, dense, thick.
  tätt, closely.
  tävling (-en, -ar), competition; contest, rivalry.
  töck|en (-net, --), haze, mist.
  töcknig, hazy, dim, foggy.
  töl|as (-ades, -ats), provincial for tålas, to stand, tolerate,
    put up with, have patience with.
  tölpig, awkward, boorish, churlish.
  töm (-men, -mar), rein.
  töm|ma (-de, -t), to empty; to pour (out or forth); to drain, quaff.
  tör (torde), may, might; aux. v. with the force of perhaps, possibly,
    maybe.
  töras (tordes, torts), to dare; to venture.
  törne (-t, -n), thorn, brier.
  törnros (-en, -or), rose, brier rose.
  törst|a (-ade, -at), to thirst.
  törstig, thirsty.
  
  U.
  
  udd|e (-en, -ar), point, cape, headland.
  uddig, pointed, incisive, keen, sharp.
  Ulrik, Ulric.
  Ulrika, Ulrica.
  um|bära (-bar, -burit), to do without, dispense with.
  umgänge (-t), associates, circle of friends.
  undangömd, secluded, hidden, sequestered, obscure; concealed.
  undantag (-et, --), exception.
  undantagsvis, exceptionally, occasionally, sporadically, in rare
    instances.
  und|er (-ret, --), wonder, miracle.
  under, under, beneath.
  underbar, marvelous, wonderful, miraculous.
  underdån-hjärtligt, humbly, cordially.
  underdånig, humble, submissive.
  undergivenhet (-en), submission, humility, resignation.
  underjord (-en), lower regions, abyss, inferno.
  underkuvad, conquered, subject.
  underlig, peculiar.
  underrättelse (-n, -r), notice, information.
  underskön, exquisite, beautiful beyond conception.
  understundom (stundom), sometimes, now and then, occasionally.
  undersåt|e (-en, -ar), subject.
  undervisning (-en), instruction, tutoring.
  undervisningsfond (-en, -er), education fund.
  undr|a (-ade, -at), to wonder, marvel.
  ung, young; tender.
  ungdom (-en, -ar), youth.
  ungdomlig, youthful.
  ungdomsbrunn (-en, -ar), wellspring of youth.
  ungdomsfrisk, youthful, exuberant.
  ungdomsglädje (-n), joy of youth, youthful pleasure.
  ungdomshopp (-et), youthful hope, ambition.
  ungdomsvän (-nen, -ner), friends of one's youth, childhood friends.
  ungdomsälskade, sweetheart from youth.
  ung|e (-en, -ar), youngster, urchin; young (ones).
  ungefär, about, approximately, thereabout, nearly.
  ungmö (-n, -r), maiden.
  universitet (-et, --), university.
  universitetsstudi|um (-et, -er), university study or course.
  unn|a (-ade, -at), to grant, allow, concede.
  uns (-et, --), ounce.
  upp (opp), up, upward.
  uppbloss|a (-ade, -at), to flare up; to break out (of fire).
  uppbrott (-et, --), departure, decampment.
  uppburen, esteemed, honored, exalted.
  uppbåd (-et, --), call; spec., call to arms.
  uppe|hålla (-höll, -hållit), to maintain, support;
    uppehålla sig, to stay, remain.
  uppehälle (-t), support, livelihood, living.
  uppenbar|a (-ade, -at), to manifest, show.
  uppfattning (-en, -ar), conception; understanding.
  uppfostran, education, bringing up, breeding, rearing.
  uppfrisk|a (-ade, -at), to refresh, revivify, quicken, enliven.
  uppfylld, filled.
  upp|giva (-gav, -givit), to give up, surrender; to state; to allege.
  upphäv|a (-de, -t), to annul, cancel, rescind.
  upphöj|a (-de, -t), to exalt, elevate, raise.
  upphör|a (-de, -t), to close, stop, discontinue, quit, leave off.
  upplysningsfilosofi (-en), philosophy of the Era of Illumination.
  upplysningstid (-en), Era of Illumination.
  upplysningstidevarv (-et, --), Era of Illumination.
  upplös|a (-te, -t), to dissolve, transform, change.
  uppmuntran, encouragement.
  uppmärksam, attentive, alert; cognizant;
    bliva uppmärksam (-mad) på, to have one's attention called to;
      to take notice of; to be cognizant of.
  uppmärksamhet (-en), attention, notice.
  uppnå (-dde, -tt), to attain, reach, realize; to gain.
  upprep|a (-ade, -at), to repeat, recount;
    rarely, repa upp.
  upprätt, upright; staunch.
  uppsats (-en, -er), essay, article.
  uppskatt|a (-ade, -at), to value, appreciate.
  upp|skjuta (-sköt, -skjutit), to postpone, defer, put off; to delay.
  uppsluppen, hilarious, good-natured, jolly.
  upp|stå (-stod, -stått), to rise, arise.
  uppsyn (-en), visage, face, features.
  upp|taga (-tog, -tagit), to adopt, take up; to occupy; to absorb.
  uppteckn|a (-ade, -at), to make note of, jot down, record.
  uppträ|da (-dde, -tt), to appear;
    uppträda för, to stand up for; to champion;
    uppträda emot, to oppose, combat.
  upptäck|a (-te, -t), to discover, disclose.
  uppvakt|a (-ade, -at), to wait upon, pay one's respects; to regard.
  uppväck|a (-te, -t), to awaken.
  uppväx|a (-te, -t), to grow up.
  uppå (på), upon, in.
  uppåt, up, upward; up toward.
  ur, from, out of.
  urbild (-en, -er), pattern, model, original, archetype.
  urliv (-et), primitive life.
  urn|a (-an, -or), urn.
  ursprunglig, original.
  ursprungligen, originally, primarily.
  usel, wretched, poor, unfortunate, worthless, squalid, pitiful,
    miserable.
  ut, out; to the end.
  utan, without, destitute of; but.
  utarbet|a (-ade, -at), to work out, execute, perform;
    utarbetad, finished, accomplished.
  utarbetande (-t), execution, working out.
  utarbetning (-en), execution.
  utav, of, from, off.
  utbild|a (-ade, -at), to develop.
  utbre|da (-dde, -tt), to spread out, extend.
  utbrott (-et, --), outburst.
  ut|bryta (-bröt, -brutit), to break out, ensue.
  utbränd, burnt out, consumed by fire.
  utdrag (-et, --), extract, excerpt, summary.
  ute, outside, without.
  ute|sluta (-slöt, -slutit), to exclude, eliminate.
  ut|falla (-föll, -fallit), to result.
  utför|a (-de, -t), to accomplish, achieve, carry out, complete.
  utförande (-et), execution, performance.
  utgammal, superannuated.
  ut|giva (-gav, -givit), to publish; to cause to be published.
  utgivare (-n, --), publisher.
  utgång (-en), outcome, result.
  utgången, issued.
  Utgård, the realm of giants in Norse mythology.
  ut|göra (-gjorde, -gjort), to consist of, make up, amount to, constitute;
    utgöras av, to consist in.
  uti, in, within.
  ut|komma (-kom, -kommit), to be published, or issued; to come out.
  utkomst (-en), livelihood, support.
  utlandet, foreign parts; i, till utlandet, abroad.
  utländsk, foreign, outlandish.
  utmanande, challenging, pugnacions.
  utmärk|a (-te, -t) sig, to be characterized; to be distinguished;
    to distinguish oneself; utmärka sig för, to be characterized by.
  utmärkande, distinctive, characteristic.
  utmärkelse (-n, -r), distinction, honors.
  utnämn|a (-de, -t), to name, appoint.
  utnämning (-en, -ar), appointment.
  utnöt|a (-te, -t), to wear out.
  utom, beside, besides, in addition, except.
  utomordentlig, extraordinary, exceptional.
  utomordentligt, extraordinarily, especially, exceptionally.
  utpräglad, pronounced, striking, salient, marked, remarkable;
    decided, distinct.
  utrikesdepartement (-et), foreign department.
  utrymd, vacated, empty.
  ut|se (-såg, -sett), to appoint, select, designate; to elect.
  utsikt (-en, -er), view, prospect.
  utsätta (-satte, -satt), to expose; to subject; to put, place.
  uttal|a (-ade, -at), to express, utter, pronounce.
  uttryck (-et, --), expression, utterance; phrase, word.
  uttrycksmed|el (-let, --), means or vehicle of expression.
  uttröttad, weary, tired.
  utur, of, out of, from.
  utvald, select, choice, delicious.
  utvandr|a (-ade, -at), to emigrate.
  utveckl|a (-ade, -at), to explain; to evince, display; to develop.
  utveckling (-en), development.
  utvecklingsmöjlighet (-en, -er), generally pl., possibilities; chance
    for development.
  utöv|a (-ade, -at), to exert; to exercise.
  utöver, over, of, more than, above; across, athwart; beyond.
  uv (-en, -ar), great-owl, great horned owl.
  
  V.
  
  vacker, beautiful, pretty, attractive, handsome.
  vackl|a (-ade, -at), to totter, falter.
  vad, what, that which, what a.
  vadan, whence.
  vagg|a (-an, -or), cradle.
  vagg|a (-ade, -at), to rock.
  vaggande, rocking, unsteady, fluctuating.
  vaggsång (-en, -er), cradle song, lullaby.
  vagn (-en, -ar), chariot, car, wagon, wain.
  vak|a (-ade, -at), to wake, stay awake; to hold vigil.
  vaken, awake, alert, wide-awake.
  vakn|a (-ade, -at), to awake; to rise from sleep; to rouse oneself.
  vakt (-en, -er), guard, watch.
  vakt|a (-ade, -at), to guard, watch; to herd;
    vakta på, to keep watch on, to have under observation.
  val (-et, --), choice, election.
  valkig, callused, horny.
  vall (-en, -ar), grass land, pasture, fallow ground, grassy slope;
    i vall, aherding.
  vall|a (-ade, -at), to stray, roam; to herd.
  Valland, ancient Norse name for northwestern France.
  vallande, wandering, sauntering.
  vallarelåt (-en, -ar), herdsman's song; pastoral.
  vallfart (-en), pilgrimage.
  vallfärdsminne (-t, -n), recollection from travel, pilgrim memory.
  valv (-et, --), vault.
  van|a (-an, -or), habit, usage, custom.
  vandr|a (-ade, -at), to wander, walk about.
  vandrare (-n, --), wanderer, traveler.
  vandring (-en, -ar), wandering, walk, roaming.
  vandringslopp (-et, --), path of life; life's journey, pilgrimage;
    span of life.
  vandringsår (-et, --), years of wandering, roaming, travel.
  vank|a (-ade, -at), to saunter; to wander aimlessly, to waddle,
    go awkwardly.
  vank|as (-ades, -ats), to be offered; to be given; to be had, bestowed.
  vantro (-n), superstition.
  vanvett (-et), insanity, idiocy, madness, folly.
  vanvettig|göra (-gjorde, -gjort), to make insane, to shatter the mind.
  vap|en (-net, --), weapon, arms.
  vapendans (-en, -ar or -er), war dance.
  vapendån (-et, --), din or clash of arms.
  vapenglad, warlike.
  vapengny (-et), clamor of warriors; din of arms.
  vapenskifte (-t, -n), clash of arms, battle.
  var (vara), pret., was; imperative, be.
  var, each, every;
    vars, whose, of which, whereof;
    var en, en var, var och en, each one, every one.
  var|a (-an, -or), goods, merchandise, wares.
  var|a (-ade, -at), to last, endure, remain.
  vara (var, varit), to be;
    vara till, to exist, live.
  varaktighet (-en), duration, durability, permanence.
  varannan, varann, each other; every other one; alternate.
  varav, of which, from which, whereof.
  varda (vart), to become.
  vardagsbröd (-et), everyday fare, plain bread.
  varenda, every.
  varför, why.
  varhelst, wherever.
  vari, wherein, in which, in what, where.
  varifrån, whence, from where.
  varje, each, every.
  varm, warm, fervid.
  varmed, whereby, by which.
  varning (-en, -ar), warning.
  vars, whose, of which.
  varsam, gentle, careful, considerate; wary.
  varsl|a (-ade, -at), to give a premonition; to foreshadow, predict.
  varsn|a (-ade, -at), to take notice of; to see, observe.
  vart, whither, where.
  varthelst, wherever, whithersoever.
  varthän, whither.
  vartill, to which.
  vas (-en, -er), vase.
  vasall (-en, -er), vassal.
  vasa|son (-sonen, -söner), son of Vasa, scion of the house of Vasa
    (Gustavus I.).
  vatt|en (-net, --), water.
  vattendrag (-et, --), watercourse, stream.
  vattenhiss (-en, -ar), appliance for raising water, water lift.
  vattn|a (-ade, -at), to water.
  ve, woe, pity;
    ve dig, woe unto you;
    väl och ve, weal and woe.
  veckotidskrift (-en, -er), weekly journal.
  vek, weak, feeble, frail, tender, soft, faint; impotent; futile.
  vem, who, whom.
  vemod (-et), sadness, melancholy.
  vemodsdrag (-et, --), air, touch or sign of melancholy, mark or
    stamp of sadness.
  vemodsfull, somber, gloomy, melancholy.
  verk (-et, --), work, achievement.
  verk|a (-ade, -at), to work, labor, operate; to achieve, accomplish.
  verklighet (-en, -er), reality.
  verklighetsskildring (-en, -ar), realistic fiction, true-to-life writing.
  verklighetstrogen, true to reality, realistic, natural.
  verklighetstrohet (-en), realism, naturalness.
  verkning (-en, -ar), effect, result.
  verksamhet (-en), labor, activity, work.
  verktyg (-et, --), implement, tool, instrument.
  Verner, Werner.
  vers (-en, -er), verse, stanza; poetry.
  versmått (-et, --), meter, metrical structure.
  versspråk (-et), language of poetry.
  veta (visste, vetat), to know; to know how (to); to be able;
    veta med sig, to be conscious of.
  vetenskap (-en, -er), science, knowledge.
  vetenskaplig, scientific.
  veteran (-en, -er), veteran.
  vetgirighet (-en), curiosity, thirst for knowledge.
  vett (-et), learning, erudition; sense, good sense; mind, intellect;
    wits; brain.
  vi, we.
  vi, why.
  vice, vice.
  vid, wide, broad, expansive;
    det vida, space, the open.
  vid, at, by, near, about, to, of.
  vida, widely, far, afar.
  vidd (-en, -er), area, territory, field.
  vidg|a (-ade, -at), to widen, extend.
  vidg|as (-ades, -ats), to widen; to be distended.
  vidsträckt, extensive, wide.
  vift|a (-ade, -at), to wave, flutter; to wag.
  vig|a (-de, -t), to dedicate, consecrate.
  vigd, sacred, consecrated.
  vigg, vigg|e (-en, -ar), thunderbolt; levin; wedge.
  vik (-en, -ar), bay, inlet.
  vika (vek, vikit), to yield, give way; to be defeated; to disappear.
  viking (-en, -ar), viking.
  vikingafärd (-en, -er), viking expedition; voyage of vikings.
  vikingaseg|el (-let, --), viking sail, ship.
  vikingavänskap (-en), viking friendship.
  viktig, weighty, important.
  Viktor, Victor, Victor.
  vila (-n), rest.
  vil|a (-ade, -at), to rest, repose;
    vila ut, to rest thoroughly or continuously.
  vild, wild, uncultivated, rank.
  vildmark (-en, -er), wilderness.
  vildmarksvis|a (-an, -or), ballad of the wilderness.
  vildskön, of wild beauty.
  Vilhelm, William.
  vilj|a (-an, -or), will, will power.
  vilja (ville, velat), to will, desire; to strive for, be devoted to.
  vilk|en (-et, -a), who, which, what.
  vill (vilja), will, want.
  vill, giddy, wild, excited.
  vill|a (-an, -or), illusion, confusion;
    vagueness (as, kvällens villa, the vague twilight).
  villande, bewildering, confusing.
  vilse, astray.
  vilse|gå (-gick, -gått), to go astray.
  vilsen, bewildered, confused.
  viml|a (-ade, -at), to reel, grope about, wander; to swarm.
  vim|mel (-let), throng; stir, crowding, tumult.
  vin (-et, -er), wine.
  vina (ven, vinit), to whiz, whistle, whine.
  vind (-en, -ar), wind, breeze; air.
  vind (-en, -ar), attic.
  vindspel (-et, --), windlass, hoisting machine.
  Vindsvale, father of winter; (Icel., vindsvalr, chilly wind).
  ving|e (-en, -ar), wing.
  ving|skjuta (-sköt, skjutit), to wing; to wound in the wing.
  vingsnabb, vingesnabb, fleet, swift on the wing.
  vingud (-en), god of wine.
  vink|a (-ade, -at), to beckon, signal; to give a sign; to wave.
  vinlövskrans (-en, -ar), wreath of the grapevine.
  vinna (vann, vunnit), to win, gain; to receive, acquire; to achieve
    (success); to be victorious; to triumph.
  vinst (-en, -er), gain, profit, prize, winnings, earnings.
  vint|er (-ern, -rar), winter.
  vinterhälsning (-en, -ar), winter greeting.
  vinterkväll (-en, -ar), winter evening.
  vinterlynne (-t, -n), wintry mood.
  vintersolstånd (-et, --), the winter solstice.
  vinterstämning (-en, -ar), wintry mood.
  vintertärn|a (-an, -or), winter maiden.
  vinterur, wintry storm.
  viol (-en, -er), violet.
  vip|a (-an, -or), lapwing.
  vir|a (-ade, -at), to twine.
  virk|a (-ade, -at), to crochet; to make a netted fabric.
  virtuositet (-en), virtuosity, mastery.
  virvl|a (-ade, -at), to whirl, circle.
  vis, wise, learned, sage; substantively, wise man, savant, philosopher.
  vis, way, mode, wise, manner.
  vis|a (-an, -or), ditty, ballad, song.
  vis|a (-ade, -at; -te, -t), to show, display; to prove; to to present,
    manifest, exhibit.
  visdiktare (-n, --), ballad writer.
  visdom (-en), wisdom, learning, knowledge.
  visdomsdjup (-et, --), depth of wisdom.
  vishet (-en), wisdom, learning.
  visk|a (-ade, -at), to whisper.
  vislig, prudent, wise, sensible.
  viss, certain, positive.
  vissn|a (-ade, -at), to wither, fade, wilt.
  visst, surely, apparently, evidently, certainly, indeed, of course;
    I believe; undoubtedly.
  vist|as (-ades, -ats), to live, sojourn, stay.
  vistelse (-n), stay, sojourn.
  visthus (-et, --), storehouse, larder.
  vitblomm|a (-an, -or), white flower.
  vitn|a (-ade, -at), to turn white; to whiten.
  vitt, white.
  vitter, literary, learned, scholarly.
  vitterhet (-en), literature, belles lettres.
  vitterhetsakademi (-en, -er), academy of belles lettres, literary
    academy.
  vitterhetsidkare (-n, --), author, writer, man of letters.
  vittj|a (-ade, -at), to examine and empty (a fishnet); to run or haul in
    (a net or line).
  vittr|a (-ade, -at), to erode, molder.
  viv (-et, --), wife.
  Vodan, Wotan.
  von, of.
  vorden (varda), become; changed, transformed, made (into).
  vred, angry, wroth, irate, furious, mad.
  vrede (-n), wrath, anger, fury, madness.
  vredgad, angry, wroth.
  vrida (vred, vridit), to wrench; to twist, turn, wring.
  vrå (-n, -r), nook, corner, retreat.
  vräk|a (-te or vrok, -t), to hurl, cast, throw; to rush.
  vurmeri (-et, -er), craze, mania, hobby, fancy.
  vyss|a (-ade, -at), to lull.
  våd|a (-an, -or), danger, peril, risk, accident.
  våg (-en, -or), wave, billow; waters.
  våg|a (-ade, -at), to dare, venture; to risk.
  våld (-et), power, might, force, tyranny.
  våldsam, violent, sudden.
  vålnad (-en, -er), spirit, ghost, spook, wraith.
  vånd|as (-ades, -ats), to suffer, writhe, agonize; to be in pain.
  vår (-en, -ar), spring, springtime.
  vår, our, ours.
  vård (-en, -ar), mark, sign, emblem, symbol.
  vård (-en), care.
  vård|a (-ade, -at), to keep, preserve, have in charge; to take care of.
  vårdad, careful, thorough.
  vårdanstalt (-en, -er), sanatorium, asylum, hospital.
  vårdslös, careless, heedless, negligent, slovenly.
  vårflodsveck|a (-an, -or), week of spring floods.
  vårlig, springlike, pertaining to spring, vernal.
  vår|natt (-natten, -nätter), spring night.
  vårskri (-et, --), vernal call.
  vårstorm (-en, -ar), spring storm.
  vårvind (-en, -ar), spring wind, vernal breeze.
  vårvis|a (-an, -or), spring song.
  vårvit, white with spring blossoms.
  våtkall, damp and chilly.
  väck|a (-te, -t), to awaken, rouse, inspire; to cause; to wake.
  väd|er (-ret, --), weather, wind; vädren, the winds.
  väderbubbl|a (-an, -or), bubble.
  väderlek (-en), weather.
  väg (-en, -ar), way, road, course,
  väg|a (-de, -t), to weigh, balance.
  vägg (-en, -ar), wall, partition;
    uppåt väggarna, utterly nonsensical, absurd, preposterous, out of
      all reason; extremely.
  väkt (-en, -er), watch.
  väktare (-n, --), watchman, guardsman.
  väl, welfare, weal;
    väl den, blessed be he, happy he;
    väl och ve, weal and woe.
  väl, of course, indeed, true; well; carefully; doubtless, forsooth; then.
  välbehag (-et), pleasure, enjoyment, delight.
  väld, favor, partiality, bias.
  väldig, mighty; grand, great.
  välfägnad (-en), entertainment.
  välgång (-en), welfare, weal; health.
  välja (valde, valt), to choose, elect, select.
  välkomm|a (-an, -or), welcome.
  väll|a (-de, -t), to well, flow, pour, rise.
  välljud (-et, --), sweet sound, harmony, melodiousness.
  vällukt (-en, -er), fragrance, scent.
  vällust (-en), rapture, pleasure, enjoyment, voluptuousness.
  vällärd, scholarly, erudite, well versed.
  välsignad, blessed, blissful.
  vältalare (-n, --), orator;
    andlig vältalare, pulpit orator.
  vältalig, eloquent, grandiloquent.
  välv|a (-de, -t), to roll, heave, tumble (of waves); to circle; to
    bulge up or out.
  vän, fair, bonny, dainty.
  vän (-nen, -ner), friend, acquaintance, associate; darling, dear one.
  vän|da (-de, -t), to turn, revolve, swing, rotate; to turn over, reverse;
    vända åter (återvända), to return, turn back, come again.
  vänlig, friendly, cordial, kind.
  vänskap (-en), friendship.
  vänt|a (-ade, -at), to await, to expect, to look for;
    vänta sig, to expect, hope for.
  väntan, waiting, wait.
  väntanstid (-en, -er), time of waiting, expectancy.
  väntansår (-en, --), year of waiting.
  värd, worth, worthy of.
  värde (-t, -n), value, worth, meaning, import.
  värderad, esteemed, valued, appreciated.
  värdig, worthy.
  värdinn|a (-an, -or), hostess.
  värj|a (-de, -t), to defend, protect, guard.
  värld (-en, -ar), world, universe; humanity; realm.
  världsförakt (-et), contempt of the world, pessimism.
  världslitteratur (-en), world literature.
  världssmärta (-n), sentimental pessimism, Weltschmerz.
  världsåskådning (-en, -ar), views, view of life, tenets.
  värma (-n), heat, ardor varmth.
  värm|a (-de, -t), to warm.
  värme (-n or -t), warmth, heat.
  värn (-et, --), protection, defense.
  värn|a (-ade, -at), to defend, protect, guard.
  värre, worse;
    dess värre (tyvärr), unfortunately, all the worse.
  värv (-et, --), duty, vocation, occupation, commission.
  värv|a (-de, -t), to earn, acquire, establish; poet. for förvärva.
  väsen (-det, --), being, essence.
  väss|a (-te, -t), to sharpen, point.
  väst (-en, -ar), vest.
  västanfläkt (-en, -ar), west wind, zephyr.
  västanvind (-en, -ar), zephyr, west wind.
  väster (-n), west.
  västlig, western, westerly.
  vätt, moistened.
  väv (-en, -ar), woof, web; weaving.
  väv|a (-de, -t), to weave.
  vävd, woven.
  väx|a (-te, -t), to grow, spring.
  växl|a (-ade, -at), to change; to alternate, shift, vary.
  växt (-en, -er), form, figure; plant, growth.
  vörd|a (-ade, -at), to respect, honor.
  vördnad (-en), reverence, respect, adoration.
  vördsamligen, respectfully.
  
  Y.
  
  ymnig, copious, abundant, brimming, brimful.
  yngling (-en, -ar), youth, young man.
  ynglingadåd (-et, --), youthful deed or achievement.
  yngre, younger; recent.
  yngst, youngest.
  ypp|a (-ade, -at), to discover, disclose, betray;
    yppas, to appear;
    yppa sig, to manifest itself.
  ypperlig, excellent, superior, of high standing, grade, quality or
    character.
  ypperst, foremost, most excellent, highest, most exalted.
  yppig, luxuriant, full, swelling, abundant, rich, sumptuous.
  yr, giddy, wild, mad, dizzy.
  yra (-n), excitement, stir, bustle; fury.
  yr|a (-de, -t) sometimes -ade, -at), to drift; to rage.
  yrsel (-n), giddiness, dizziness, feverish excitement or pleasure.
    Obsolete form, yrsla (-n).
  yster, lively, wild, frisky.
  yt|a (-an, -or), surface, exterior.
  ytterligare, further, furthermore.
  yttr|a (-ade, -at), to utter, express; to speak, voice;
    yttra sig, as above, also, to manifest.
  yttrande (-t, -n), expression, utterance, phrase.
  yttre, outer, exterior, physical.
  
  Z.
  
  Zevs, Zeus, chief of the Olympian gods.
  Zion (Sion), Zion.
  
  Å.
  
  å, on.
  åd|er (-ern, -ror), ådr|a (-an, -or), vein.
  ådraga (ådrog, ådragit), to render, bring on.
  åhörareskar|a (-an, -or), audience, assemblage.
  åkallan, invocation.
  åld|er (-ern, -rar), age; era, period;
    ... års ålder, age of ... (years).
  ålderdom (-en), old age, olden times, antiquity, the past.
  åldrad, aged.
  åldr|as (-ades, -ats), to grow old; to wane, decline; to age.
  åldrig, ancient, old, hoary.
  åliggande (-t, -n), duty, obligation.
  ånga (-an, -or), exhalation, scent, odor, fragrance; steam, vapor.
  ånger (-n), remorse, regret.
  ångerfri, carefree, without regret.
  ångest (-en), anguish, anxiety, despair.
  ångmaskin (-en, -er), steam engine.
  år, (-et, --), year; (with numeral) age of.
  årshelg (-en), annual holiday or festival.
  årstid (-en, -er), season.
  ås (-en, -ar), ridge.
  åsikt (-en, -er), view, opinion, notion, mind, idea.
  åsk|a (-an, -or), thunder.
  åskådning (-en, -ar), view, opinion, tenet, views.
  åsyn (-en), sight, view, presence.
  åt, to, for, toward, in the direction of.
  åter, again, anew, back, on the other hand.
  återbruten, reflected.
  återflytt|a (-ade, -at), to move back, return.
  åter|komma (-kom, -kommit), to return, come again; to revert.
  åter|se (-såg, -sett), to see again; to meet again.
  återställ|a (-de, -t), to restore.
  återsvar|a (-ade, -at), to re-echo, answer; to give back a sound.
  återtänd|a (-de, -t), to rekindle.
  återupp|taga (-tog, -tagit), to resume.
  återupp|tagas (-togs, -tagits), to be restored, returned, reaccepted,
    taken back.
  återvän|da (-de, -t), to return, come back; to recur.
  åtminstone, at least, at any rate, leastwise.
  åtskillig, sundry, several, various, divers.
  åtta, eight.
  åttio, (åttatio, åtti), eighty.
  
  Ä.
  
  ädel, noble, pure, refined.
  ädelsten (-en, -ar), precious stone, jewel.
  ädelt, nobly.
  äg|a (-de, -t), to own, have, possess;
    äga rum, to take place.
  ägare (-n, --), owner, proprietor.
  ägn|a (-ade, -at), to devote.
  äkta, genuine, true, sterling, authentic, original.
  äktenskap (-et, --), marriage, wedlock, married life;
    ingå äktenskap, to enter wedlock, to be married.
  äktsvensk, genuinely Swedish.
  äldre, older, elder.
  älsk|a (-ade, -at), to love; to take delight in; to be fond of.
  älskad, beloved;
    hans ungdoms älskade, the beloved of his youth.
  älsklig, lovely, lovable, amiable, charming.
  älsklingsskald (-en, -er), favorite poet.
  älskog (-en), love, affection.
  älskogskrank, lovelorn, lovesick.
  älskvärd, amiable, lovely, charming.
  älv (-en, -ar), river, stream.
  älv|a (-an, -or), fairy.
  älvadrottning (-en, -ar), queen of the elves, fairy queen.
  ämbete (-t, -n), office, position.
  ämbetsgöromål (-et, --), official duties.
  ämbetsutövning (-en), official duties.
  ämbetsverk (-et, --), department, executive or administrative office.
  ämbetsåliggande (-t, -n), official duties.
  ämn|a (-ade, -at), to intend.
  ämnad, intended.
  ämne (-t, -n), subject, topic.
  än (ännu), yet, still, as yet; than;
    än så, ever so;
    om än, even though; however;
    förr än (förrän), before, until.
  änd|a, änd|e (-an, -en, -ar), end, close, finish;
    taga (en) ända, to end.
  ända, all the way;
    ända tills, until, up to, all along till.
  änd|a (-ade, -at), to end; to cease; to put an end to.
  ände (ända), end.
  ändlös, endless, unceasing, incessant.
  ändr|a (-ade, -at), to alter, change.
  ändå, yet, still, nevertheless.
  äng (-en, -ar), meadow.
  ängd (-en, -er), domain, vicinity, bourne.
  äng|el (-eln, -lar), angel.
  ängla|hand (-handen, -händer), angel's hand.
  ängslan, anxiety;
    ängslansdok, veil of sorrow.
  äntligen (äntligt, äntlig), finally, at last, at length,
  änne (-t), forehead, temples.
  ännu, still, yet.
  äppelblomm|a (-an, -or), apple blossom.
  är (vara), am, art, is.
  ära (-n), honor, glory, distinction;
    hålla i ära, to hold in high esteem; to honor, appreciate.
  ärbar, honest, virtuous, proper, modest.
  ärekrans (-en, -ar), wreath of honor.
  äreminne (-t, -n), memorial sketch or address.
  ärende (-t, -n), errand; business; service; duty.
  ärestod (-en, -er), monument, memorial statue.
  ärftlig, hereditary.
  ärkebiskop (-en, -ar), archbishop.
  ärlig, honest, upright, true, sincere.
  ärm (-en, -ar), sleeve.
  ärones, archaic for ärans;
    ärones konung, the King of glory.
  ärv|a (-de, -t), to inherit.
  äsk|a (-ade, -at), to ask, demand, request.
  ästetik (-en), esthetics.
  ätt (-en, -er), lineage, tribe, family; descendants.
  ättehög (-en, -ar), burial mound, barrow.
  även, even, also.
  äventyr (-et, --), adventure.
  ävlan, struggle, strife; effort.
  
  Ö.
  
  ö (-n, -ar), island;
    Lycksalighetens ö, The Isle of Bliss.
  öde (-t, -n), fate, destiny.
  öde, barren, bleak, deserted.
  ödmjuk, humble, lowly, profound.
  ödmjuk|a (-ade, -at) sig, to humble oneself.
  ödslig, desolate, waste.
  ög|a (-at, -on), eye.
  ögonblick (-et, --), instant, moment, twinkling of an eye.
  ögonfröjd (-en, -er), pleasure to the eye, enjoyment.
  ögonlock (-et, --), eyelid.
  ök|en, (-nen, -nar), desert, waste, wilderness.
  ökengrav (-en, -ar), desert grave.
  öl (-et), ale, beer, small beer.
  öm, tender, fond, loving, affectionate, sensitive.
  ömhet (-en), tenderness, affection, kindness, love, sensitiveness.
  ömk|a (-ade, -at), to pity; to take compassion on; to sympathize with.
  ömkan, pity, compassion.
  ömsom, by turns, ever and anon, back and forth, now and then;
    ömsom ... ömsom, now ... now.
  önsk|a (-ade, -at), to wish, desire; önskad, wished for, longed for,
    desired.
  önskan, wish, desire, hope, expectation.
  öppenhjärtig, openhearted, frank.
  öppn|a (-ade, -at), to open;
    jorden öppnar sig, the earth yawns.
  ör|a (-at, -on), ear.
  örfil (-en, -ar), box on the ear; buffet.
  örn (-en, -ar), eagle.
  ört (-en, -er), herb, plant; flower, blossom.
  örtagård (-en, -ar), garden.
  ös|a (-te, -t), to pour.
  öster (-n), east.
  österland (-et), Orient.
  österländsk, Oriental.
  östervåg (-en, -or), Baltic Sea.
  över, over, against, above, on (a subject), at, across.
  överallt, everywhere, all over.
  överbibliotekarie (-n, -r), head librarian.
  över|bjuda (-bjöd, -bjudit), to surpass, exceed, outdo, excel.
  överdrift (-en, -er), exaggeration.
  överflöd (-et), plenty, excess, surplus; surfeit.
  över|giva (-gav, -givit), to desert, leave, abandon.
  övergrepp (-et, --), undue interference, arbitrariness.
  övergång (-en, -ar), transition, transfer, going over.
  överherr|e (-en, -ar), overlord, superior.
  överlev|a (-de, -t), to outlive; to survive.
  över|man (-mannen, -män), master, superior.
  övermättad, sated, surfeited.
  överrask|a (-ade, -at), to surprise; to take by surprise.
  översinnlig, supersensuous, supernatural.
  överskatt|a (-ade, -at), to overestimate, exaggerate.
  överslug, overwise, too clever, affectedly wise.
  överspänd, extravagant, exaggerated, overdrawn, wild, quixotic.
  över|vinna (-vann, -vunnit), to conquer, overcome; to master.
  överväg|a (-de, -t), to outweigh; to preponderate; to exceed,
    excel, overbalance.
  övrig, other, remaining.
  
  
  
  
  
  
  
  
  End of the Project Gutenberg EBook of Svensk diktning II, by Various