This  is  a  digital  copy  of  a  book  that  was  preserved  for  generations  on  library  shelves  before  it  was  carefully  scanned  by  Google  as  part  of  a  project 
to  make  the  world's  books  discoverable  online. 

It  has  survived  long  enough  for  the  copyright  to  expire  and  the  book  to  enter  the  public  domain.  A  public  domain  book  is  one  that  was  never  subject 
to  copyright  or  whose  legal  copyright  term  has  expired.  Whether  a  book  is  in  the  public  domain  may  vary  country  to  country.  Public  domain  books 
are  our  gateways  to  the  past,  representing  a  wealth  of  history,  culture  and  knowledge  that's  often  difficult  to  discover. 

Marks,  notations  and  other  marginalia  present  in  the  original  volume  will  appear  in  this  file  -  a  reminder  of  this  book's  long  journey  from  the 
publisher  to  a  library  and  finally  to  you. 

Usage  guidelines 

Google  is  proud  to  partner  with  libraries  to  digitize  public  domain  materials  and  make  them  widely  accessible.  Public  domain  books  belong  to  the 
public  and  we  are  merely  their  custodians.  Nevertheless,  this  work  is  expensive,  so  in  order  to  keep  providing  this  resource,  we  have  taken  steps  to 
prevent  abuse  by  commercial  parties,  including  placing  technical  restrictions  on  automated  querying. 

We  also  ask  that  you: 

+  Make  non-commercial  use  of  the  files  We  designed  Google  Book  Search  for  use  by  individuals,  and  we  request  that  you  use  these  files  for 
personal,  non-commercial  purposes. 

+  Refrain  from  automated  querying  Do  not  send  automated  queries  of  any  sort  to  Google's  system:  If  you  are  conducting  research  on  machine 
translation,  optical  character  recognition  or  other  areas  where  access  to  a  large  amount  of  text  is  helpful,  please  contact  us.  We  encourage  the 
use  of  public  domain  materials  for  these  purposes  and  may  be  able  to  help. 

+  Maintain  attribution  The  Google  "watermark"  you  see  on  each  file  is  essential  for  informing  people  about  this  project  and  helping  them  find 
additional  materials  through  Google  Book  Search.  Please  do  not  remove  it. 

+  Keep  it  legal  Whatever  your  use,  remember  that  you  are  responsible  for  ensuring  that  what  you  are  doing  is  legal.  Do  not  assume  that  just 
because  we  believe  a  book  is  in  the  public  domain  for  users  in  the  United  States,  that  the  work  is  also  in  the  public  domain  for  users  in  other 
countries.  Whether  a  book  is  still  in  copyright  varies  from  country  to  country,  and  we  can't  offer  guidance  on  whether  any  specific  use  of 
any  specific  book  is  allowed.  Please  do  not  assume  that  a  book's  appearance  in  Google  Book  Search  means  it  can  be  used  in  any  manner 
anywhere  in  the  world.  Copyright  infringement  liability  can  be  quite  severe. 

About  Google  Book  Search 

Google's  mission  is  to  organize  the  world's  information  and  to  make  it  universally  accessible  and  useful.  Google  Book  Search  helps  readers 
discover  the  world's  books  while  helping  authors  and  publishers  reach  new  audiences.  You  can  search  through  the  full  text  of  this  book  on  the  web 


at|http  :  //books  .  google  .  com/ 


fe^l-> 

>  ^y 

m%- 

;1        ♦      .•'^ 

'. 

-v-.    ^-^^  .*>^-t. 

7 

1^-  *iA.^i 

> 

■     O'  i*   T^ 

a^i^jHH 

V 

^M    y  ''^^     ^ 

c^ 

^H 

1' ., 

^k      ^  /^ 

-;  ■« ,; 

^^^^^^^^H^^ 

t-v4i>''   '-■ 

-  '^k'm 

'jsd^ 

1* « .  >. 

^ 

^^ 

^^^•:.*' . 

A.,  *^*0.'    ''  ..A 

w 

^•v 

Jx 

>^ 

,    r 

W  4       » 

".  ¥        S 

'^\  *:^  '"J 

^'Sy,  . 

f» 

J    -                   if. 

!,?'•  -"^-i'V^ 

C^>- 

f^r 

? 

""  -^      '                                  I* 

At 

A- 

y           t 

U.    '^Ti^-^-.^Vv^ 

^Hl 

HI 

Y 

>               V-' 

-4^"^ 

_l. 

_i_^^^^H 

\.'i' 

-r" 

«"^^^^ 

A)^''^' 


^^h'  ^  ■ 


7  F.  X- 


?/« . 


UdJt.T-f^- 


III 


i^ 


t: 


MAGTAK  NYELVOK. 


MEGINDlTOTTA 

SZARVAS  GABOR 


A  MAGYAR  TrDOHiNTQS  AEAD^MIA  {HELYTUDOHANTI  BIZOTTSAgIsAK 

megbIzAsAbOl 

SZEBKESZTI 

SIMONYI  ZSIGMOND. 


KIADJA  A  MAGYAR  TUDOMAnYOS  AKAD^JMIA. 


xxxm.  kOtet.       ■■■"^^^ 


.^ 


BUDAPEST, 

AZ  ATHENAEUM  IRODALMI  68  NYOMDAI  R..T.  KONYVNYOMDAjA. 

1904. 


STANFORD  UNIVK«»ITV 
UBRARICB 

[/,  .^  3 

//;7 


A.  Magyar  Ny  eMr  1904. 6vi  dolgoz6tftrsai  6s  gyfijt6i 


Ad&m   Lnre 

Agai  Adolf 

Akka 

ijBbdth  Oszk&r 
5  Badfnyi  M&ij&s 

Balassa  J6zsef 

Balogh  Jend 

Baloghy  DezsS 

Barab&8  Ilona 
10  Baranyai  Zolt&n 

Barcsa  Jauos 

Baros  Gyula 

Beke  0d5n 

Bel&nyi  Tivadar 
15  Benk6czy  Emil 

Be5thy  Zsolt 

Bdrczi  FOldp 

Berze  Nagy  Lajos 

Borb&s  Yincze 
20  Borsodi  L^szla 

Budapest!  Hirlap 

Szeremlei  Cs&szdr 
L6r&od 

Csefka  Gynla 

Gsok&n  P&l 
5BDemek  Qyozo 

Domonkos  Istv&n 

Egyet^rt^s 

Egyh&zi  Kozlony 

Endrei  Gerzson 
dOErd^lyi  Lajos 

Erdds  Dezsd 

Esti  TJ'js&g 

Farkas  S&ndor 

Fekete  J6zsef 


35Pi6k  KAroly 
G-&bor  Ign&cz 
G&loB  Bezs5 
Ghfmessy  J&nos 
Glaser  Kurt 

40GoDd&n  Feliczidn 
Gdnczi  Ferencz 
Gonczi  Mikl6s 
Gdsy  G6za 
GySri  J&nos 

45  Haag  K&roly 
Herrmann  Antal 
Hevesi  J&nos 
Hod&cs  Agost 
Horger  Ant^l 

50  Horv&th  k&lm^n 
Jeszenszky  Lajos 
Joannovics  Gy5rgy 
Kalm&r  Elek 
Kelemen  B^la 
Kerekes  S&ndor 

55  Kert^sz  Man6 
Keszthelyi  Mikl6s 
Ketsk^s  Gy6zd 

Zsigmond 
Kicska  Emil 

60  Kimnach  Odon 
Kiss  Ern5 
Kollarik  K&lm&n 
Komor6czy  Miklbs 
Korits&nszky  Ott6 

85  KoY&ch  Alad&r 
Kov&cs  Dez35 
KoY&cs  M&rton 
Kriza  S&ndor 


Kropf  Lajos 
70  Kulcsilr  Endre 

Kun  K&lm&n 

L&gler  S&ndor 

L&SZ16  G6za 

Lauk6  Albert 
75  L5w  Emanuel 

Magyar  Nemzet 

Mahler  Ede 

Marczali  P&l 

Matolcsy  L&szl6 
80  Melich  Jtoos 

M^sz&ros  K&lmin 

Miksz&th  K&lm&n 

Miskolczy  Guszt&v 

\Misteli  Ferencz 
85  Molecz  B^la 

N&dai  P&l 

Nagy  J6zsef 

Nagy  Zolt&n 

Nagy  m&t^  Istv&nn6 
90  Nagyszigethy  K. 

N6medi  Dezsd 

Oldal  J&nos 

dsz  Jdnos 

P.  L 
95  Paal  Gyula 

P&m  M&rton 

Patyi  Istv&n 

Peres  S&ndor 

Poogr&cz  S&ndor 
lOOPord&n  Man6 

Pr6nai  Antal 

Pruzsinszky  J&nos 

IUd6  Antal 


IV 


dolooz6t1r8ak  ^8  gtCjt6k. 


E^ger  B6la 
105  R^nyi  Ign&cz 
E^vdsz  Ernd 
Eezner  Tibold 
E,ov6  Lajos 
Bubinyi  M6zes 
no  Salg6  Tarj&n 
Scherer  S&ndor 
Sch5n  J6z8ef 
Sebesty^n  K&roly 
Simai  Oddu 
113  Simonyi  Zsigmood 
Sipdtz  F&l 
Somssich  S&ndor 
StoU  Ernd 


Szab6  Igh&cz 
120  Szaba  J6zsef 
Szaba  K&roly 
Ssamosfalvy  G-. 
Sz^kely  Abraham 
8z6kely  Artiir 
125  Szemk5  Alad&r 
Szilasi  M6ricz 
Szily  K&lm&n 
Szinnyei  Jbzsef 
Sztrokay  Lajos 
iSoSzucs  Istv&n 
Teleky  latvto 
Thury  Jbzsef 
Tolnai  Yilmos 


T6th  B6la 

135  T6th  Istv&n 
Tdth  KAioly 
T6m5rk^ny  Istv&n 
Torok  IstvAn 
Vall6  Albert 

140  V&zsonyi  Izidor 
V^rtessy  Dezsd 
Veazprdmi  B6dog 
Waldapfel  Jinos 
Wiklund  K.  B. 

145  Winkler  Jbzsef 
Z&borszky  Lajos 
Zolnai  Gyula 


YTTTn  kBtet  1904.  Januir  IB.  L  fteet 


MAGYAR  NYELVOR 


Masielanik  mindM  hteaplft-ta 


SzerkMzti 

SEKOBTI  ZSieXOB]) 


SnrksntMg  It  kiad6-hlvtttl 

MmmI  nr.  NnMi-Jiml-ptft  fi. 


MAGYAR  NYELVHOV^SZEK. 
X&rm&n  J6z8ef. 

Nagy  frdk  mtiveibAl  a  kor  lelke  szdl.  A  kinek  nines  ereje 
tij  kiizdelmekre,  az  meg  sem  6rti ;  a  kit  meg  ellenszegiil^s  nelktil 
sodor  mag&val,  mindig  tril  veti  a  cz^lon.  Faludi  nyelydjitdsdval 
is  fgy  ]4rtunk.  Egy  sereg  fr6n  nem  fogott  a  peldaad&s,  sokat 
meg  tdls&gba  ragadott.  A  nagy  forrongds  idej^n  csak  n6hanyan 
sejtett^k,  hogy  minek  kell  a  r^gib61  vesznie  s  kevesen  tudUk, 
meddig  terjedhet  az  tjit&s  hat&ra. 

Ez  utdbbiak  kdz6  tartozott  Kdrm&n  is.  Jozan  m^rs^klet^vel 
rendiiletJenfil  megdllott  a  divatos  iramlatnak  kozepette.  Minden 
sora,  minden  mtLve  ritka  meggondolts^rdl  tandskodik.  Feltdnd 
ez  abban  a  korban,  mikor  az  emberis^g  szellemi  vez^rein  saj&t- 
8&g08  m&mor  vett  erdt.  A  tudom&nyok  egyetemes  emelked^e,  a 
Bz^pmdv^szetek  ir&nt  yal6  ideges  fog^konys&g  s  az  emberi  mel- 
tds&g  6bred6  tudata  k&bit6  hat&s&yal  lenydgozott  minden  »sz6p 
lelket«  s  egyik  y6gletb61  a  m&sikba  hajtotta  a  tehets^gok  leg- 
jav^t.  Annyi  dszintes^g  ^s  annyi  szemf^nyveszt^s,  annyi  i6ny  6s 
annyi  szenny,  szdval  annyi  fenseg  6s  annyi  aljassdg  tal&n  soha- 
sem  iitkozott  nagyobb  erdvel  egym^ba,  mint  a  XVIII.  sz^zad 
y^gen.  Forradalom  volt  ez,  a  legdicsds^gesebbek  kozdl  yal6. 

Az  illamferfit,  a  legtobb  ir6t  6s  mdv^szt  az  djMs  laza 
futotta  el.  N&lunk  is  sokan  minden  djat  egyszersmind  j6nak  tar- 
tottak  s  minden  mulaszt&st  egyszerre  akartak  pdtolni,  s6t  m6g 
olyat  is,  a  mit  csak  annak  k^pzeltek.  A  nyugoti  nyelvek  szdbeli 
gazdags&ga  irfgys^ggel  tdlt5tte  el  az  ifjd  ir6i  nemzed^ket.  Nyel- 
viinknek  alaki  fejletts^g^t  m6g  nem  m^ltatt&k  el^gg^  sAt  sz6- 
kincs^t  sem  ismert^k  kellAen.  Kdzkonyvtdrak  hf j&n  s  a  kozleked^ 
neh^zsSgei  miatt  csak  bajjal  f^rhettek  ahhoz  is,  a  mi  nem  volt 
rejtve  a  hozz&SrtAk  elAtt.  De  mind  e  fogyatkoz&sok  6s  akad&lyok 
ellen^re  a  korszellem  ellen&Uhatatlan  erAvel  hatott.  Uj  eszm^k  a 
halad6snak  dj,  j&ratlan  utait  jeleztek.   Mig  azonban    m^utt  az 

MAGYAR  NTKLTdB.  XXXIU.  1 


2  KULCSAr    BITDRE. 

eszm^knek  csak  jelentds^giik  ydlt  bizOnyos  zavaroknak  forr&8&y&, 
terjeszt^siik  mddja  6pen  nem  okozott  gondot,  n^lunk  ^ya&g  volt 
mind  a  kett<5.  Latinos  mtLyeltsegiink  m&r  akkor  merd  alakis&gg4 
siilyedt  volt  s  m^gis  f^Itekenyen  drizt^k  iires  kereteit ;  a  nemzeti 
ontudat  pedig  csak  egyoldalri  kivdldsdgban  gyokerezett,  mSgse 
gondoskodtak  alkalmas  tlj  er6  fejleszt^s^rdl. 

A  politika  teren  ^szrevett^k  a  roppant  kozt,  mely  a  kiv^It- 
s&gos  oszt&lyt  minden  tekintetben  elv4lasztotta  a  jobbdgys&gtxSL 
Erezt^k  a  k^t  alkot6  r^sznek  olynemCL  er6beli  kiilonbozdseg^t, 
mely  y&ls^gos  iddben  a  nemzetre  n^zve  csak  yeszedelemmel  j&rhat. 
De  a  hatalmasok  egyeldre  nem  a  jogok  ^s  koteless^gek  igazs4gos 
megosztas^t  tartott^k  aj&nlatosnak,  hanem  a  kozn^pnek  a  jovendd 
y&ltoztat^sokra  vald  lassd  nevel^s^t.  A  nemess^g  eldtt  ugyan  a 
sajdt  gyongesege  k6ts6gtelen  volt,  de  a  magdra  hagyott  jobbdgy- 
s&g  tehetetlens^ge  is.  Az  rijftdstdl  s  a  rdzk6d&8t61  vald  f^Ielme- 
ben  teh&t  j6  szemmel  n^zte  MartiDOvicsnak  6s  td.rsainak  pusztu- 
14s&t.  Am  ezzel  a  korszellem  nyom^a  alol   nem    meneklilt   meg.  | 

Az   rijj&teremtd   nagy   mozgalom   azonban   mds,    biztosabb    titra  I 

szordlt,  melyet  j6  oszton^vel  maga  a  nemesseg  sietett  meggyen- 
gfteni.  Az  az  tit  volt  ez,  melyet  a  mtLvelts^g  &ltal&nosit&8&ra  m^g 
Faludi  jelolt  meg. 

A  nagy  munk&b61  K&rm&n  is  derekasan  kivette  a  resz^t. 
A  koz6poszt&ly  sz&m&ra  frt,  melynek  keveslette  a  mtivelts^get  | 
de  a  fdnemess^g  is  ^rthetett  bel61e,  melyen  csak  m4za  csillogott 
az  el6kel6s^gnek.  Cz^Ij&hoz  k6pest  teh&t  eszkoze  a  vdlasztekos 
irodalmi  nyelv,  melyet  a  r^ginek  jayd.b61  maga  teremtett  magd- 
nak.  Keveset  irt  ugyan,  mert  kev^s  ideig  ^It;  de  nagy  drdeme, 
hogy  annyi  t^toy&z6  kozt  egyedtU  y&gott  a  legegyenesebb  ritnak. 
Teljes   meggydz6d^ssel   valljuk   meg   ma,   hogy   akkor   az  6  dtja  i 

helyesebb  volt,  mint  a  tobbiek6. 

Mai  szemmel  s  magdban  n^zve,  K&rm&n  nem  ld.tszik  valami 
nagy  nyelymtLv^sznek,  de  kort&rsaival  osszevetve,  a  kotetlen  besz^d- 
ben  6ri4silag  kimagaslik. 

Epen  azzal  legnagyobb,  a  mit  a  tobbiek  kicsinyeltek.  Sz6- 
kincs  tekintet^ben  jdrt  titon  halad  s  nem  bukkan  k&tytira,  mely- 
ben  kortd.rsai  l^pten-nyomon  elakadtak.  Mikor  sokan  azt  hitt^k, 
hogy  minden  apr6-csepr6  rij  ismeretnek  okvetetlen  dj  alakot  is 
kell  teremteni,  akkor  6  neki  teljesen  el6g  a  r^gi,  meggyokeresedett 
szdkincs.  Nem  tal^ja  nyelviinket  nagyon  szeg^nynek,  hanem  a 
nyelvdjitdk  fej6t  igen  is  iiresnek.   Hirdeti   is,   hogy   veszedelmes 


MAGTAR    KYSLYX(hr^8ZEK.  3 

tudatlansd.g  feUIdozni  a  szdnak,  formdnak  ^s  h^jnak  a  dolog 
Telej^t  es  belsej^t.  Alig  tal^lunk  az6ta  irodalmunkban  nemesebb 
&  erfisebb  bir^d  hangot,  mint  a  min6vel  6  stSjtja  a  nyelvdjftd 
feltuddsokat  »HoinAly  es  tomdrdek  felleg  fekszik  —  ilgymond  — 
ndmelyeknek  ir^ain.  Vissz&s,  a  nyelv  es  drtelem  szent  torvdnyeivel 
ellenkez6,  idetlen  6s  er61tetett  farag^s  volt  sokaknak  sziilemenye ; 
elrontottdk,  megszepI6sftett6k  sztLzi  nyelyiinket  6s  mivel  mindig 
csak  kovettek,  mindig  csak  eml6keztek,  soha  se  form&Itak,  soha 
se  gondolkoztak,  kivettek  eredeti  erejdb6l,  szfvds  is  yeI6s  term^- 
szet^bdl  nyelytink  eg^sz  alkotilsat  6s  ha  igy  dj,  megcsonkftott, 
megrtitftott  szdkbdl  osszeraktak  egy  vissz^an  hangz6  eretlen  korcs 
verset^  azt  hittdk,  bogy  a  Helicontdl  egyenesen  szakadtak  6s  a 
Pegazus  habjait61  reszegek.«  Vdssiik  jol  emldkezetiinkbe,  hogy 
mindig  csak  kovettek,  mindig  csak  emldkeztek, 
soha  se  formdltak,  soha  se  gondolkoztak!  Azaz  a 
legvakmerflbb  nyelvdjftdk  a  legsil^nyabb  tehetsdgd  ir6hadb61 
keriiltek  ki.  Ismerjiik  mdveiket,  K&rm&n  igazat  mondott. 

Munk&Ikod^sukat  nem  tartotta  nyeres^gnek.  Ha  rajta  d.llott 
▼olna,  m6g  a  toUat  is  kiyerte  volna  keziikbdl.  Mdgis  eltandlt  t6liik 
«gyetm4st.  Irdsaiban  itt-ott  megakad  szemiink  egy-egy  szolgailag 
fordftott  szdn,  melyben  hire-hamva  sines  a  magyar  6szj4r^snak. 
Meg  n^melyiknek  az  izl6stelens6ge  is  b&nt.  Mindez  azonban 
jelent6ktelen  folt  K4rm&n  nyelvdn.  Ezeknek  egy  rdszdtdl  is  tisz- 
tdn  maradhatott  volna,  ha :  kimdletlendl  6s  igazsdgtalandl  nem 
lildozi  a  t^jszdkat. 

A  yid6kiess6get  egy^ltaUban  nem  szenvedheti.  Csud^latos, 
hogy  mennyire  k6pes  ez6rt  megvetni  kortd.rsait.  Szerencsdnkre  az 
id6  nem  neki  adott  igazat.  Mai  nap  m4r  inkdbb  azt  mondhatjuk, 
hogy  a  nyelvdjftdknak  egyeddli  megt^madhatatlan  drdemiik  epen 
a  t&jsz6k  ^ltal&nosft4sdban  van. 

E[drm4n  dlldspontj&t  is  drtjilk.  A  r6mai  remekirodalom  az 
6  p61dak6pe.  Ott  nem  tal&lt  t&jszavakat,  annal  tobb  kolcsonzdst  a 
gorogbdl.  Azdrt  vagdalkozik  a  nyelvtisztft6k  ellen;  az6rt  b&to- 
ntja  frot&rsait  az  idegen  szo  itvetelere.  A  ki  nem  ismeri  a 
nyelvnek  teljes  szdkincset  s  szeg^nys^grdl  panaszkodik,  vagy  nem 
mdltatja  a  t&jsz6  jog4t  s  homdlyoss^ggal  v&dol,  az  ma  is  az  6 
tan&cs&val  61.  Kordban  kevesen  szeg6dtek  hozz&  s  m6g  azokat 
se  bfrta  teljesen  megh6dftani,  de  legaldbb  a  nyelvdjitdk  f6kte- 
Iens6ger61  meggy6zte  hfveit  s  harczi  riadoja  nem  hangzott  el 
hi&ba.  Kovetfiinek  orokfll  hagyja  a  gdny  fegyveret,  melynek  for- 

1* 


4  KVLOSiB   SNDRE. 

gat&s&ban  maga  is  kovetkezetlen.  Leteszi,  miheljt  eszebe  jut  a 
nyelvinfyel^s  koteless^ge  s  elkomorodik,  ha  a  nyugati  nyelvek 
szdbeli  gazdags&g&rdl  kell  yallom&st  tennie.  Pedig  6tet  nem 
akasztja  meg  a  kifejezes.  Ismeretes  alkotdr^szekbfil,  h&t  itt-ott 
ceh^zkesen,  eldteremti  az  tij  m{Lsz6t.  Igy  cz&foija  meg  a  szeg^ny- 
s^gre  n^zve  maga  mag&t  s  tettel  mutat  p61dd.t  a  nyelvmivel^ 
helyes  m6dj&ra.  S6t  az  idegen  szdban  se  leli  kedv^t  annyira 
mint  a  hogy  megokolt  ajdnUls&bdl  kovetkeztetni  lehetne.  Ak&r- 
hdnyszor  kortllfr&ssal  ^1,  mikor  egyetlenegy  idegen  sz6  is  meg- 
tenn&  Sokkal  jobban  drizte  hfit  nyelvenek  tisztas^g^t,  mintsem 
hirdette.  Csak  a  n6pies  8z6l4sm6dokt61  idegenkedik  kovetkeze- 
tesen;  meg  is  mondja,  hogy  mi^rt.  »Teljesek  konyveink  —  tSgy- 
mond  —  az  illetlen  tropusokkal,  mocskos  allusi6kkal,  melyeket 
mi  8z^ps6geknek  gondoltunk;  nemelyek  befogadt^k  a  p^ldabesz^- 
deket  minden  kiilonbs^g  n^lkiil  ^s  azokat  mind  ugyanannyi 
gyongyszemeknek  lenni  illftottiky  ha  szinte  mely  id^tlenek,  illet- 
lenek  ^8  jelent^  D^lktLl  valdk  voltak  is.  A  sz&raz,  61etlen  elm^sseg,  a 
mely  sokakn^l  uralkodik,  a  sok  provincialismusok,  localismusok 
mind  ugyanannyi  bizonys&gi  m^g  nem  csinosodott  fzl6s1inknek.« 
Uy  mereven  mondja  ki  lestijtd  it^let^t  azokra,  kiknek  mtiveiben 
megsokalta  a  poriass&got.  Nines  mindenben  igaza.  A  nyelv  mtLv^- 
szetSt  csak  a  saj&t  t&rgykoreb61  tekinti.  Emlegeti  ugyan  a  j6 
izlest,  de  nem  veszi  6szre  s  nem  is  sejti  azt  a  kort,  melyben  a 
n^pies,  giinyos  sz61&sokat  semmi  mesterkedSs  se  p6tolhatja.  Fanyar 
bolcselkedte^nek  nyCLgSben  azt&n  m61tatlan  k&rhoztatdsra  fakad. 
Kfm^Ietlensege  azert  meglepd,  mert  kiilonben  Faludi  hat&sa  az 
6  nyelvmfiy^szet^n  is  megUtszik.  Tandlt  t61e  valamelyest,  de  a 
nepnyelvnek  szinbeli  gazdagsdgdt  nem  ismeri.  Komoly  czikkeinek 
kifejezesei  ink&bb  a  bibli&ra  eml^keztetnek,  gdnyja  pedig  egyediil 
a  tartalom  furcsas&g^val  hat.  A  mi  alak  tekintet^ben  is  a  nagy 
magyar  nyelvmuY^szek  koze  emelne,  annak  hfj&val  van.  Keszii- 
letlen  mCLvesz,  ki  —  tigy  l&tszik  —  tobbet  tantilt  idegen  remek- 
fr6kt61,  mint  a  mennyi  magyar  saj&tsdgot  ^szrevett.  De  nyelv- 
6rzeke  megdvta  a  botr&nkoztatd  barb&rs£gokt61.  Kev^s  g&ncs 
6rheti. 

A  neymd.sokkal.  sz6renddel  nem  b&nik  itt-ott  magyarosan. 
F^lti  besz^det  a  hom&lyoss&gtdl  s  n^metess^  teszi  a  mutat6  nSv- 
m&s  sziiks^gtelen  haszn&lat^val ;  helylyel-kozzel  latin  rendbe  szedi 
a  mondatr^zeket,  hogy  a  neh^zkess6g  miatt  szinte  y&nszorognak 
a  mondatai. 


MAQTAB    mrSLYHtynftSZBK.  5 

Ily  gy^r  foltok  mellett  megvan  az  a  jo  tulajdons&ga,  bogy 
a  8zeml61ete886get  nem  erdlteti.  Megel^gszik  kopott,  hom&lyos 
metaforikkal,  a  inin6k  a  kotetlen  besz^dhez  illdk.  Ujat  csak  rit- 
k&a  alkot,  annak  fdr^sz^t  azonban  kor&nak  divatos  eszmekordbtfl 
Teazi.  Az  indulatkelt^s  eszkozeire,  mivel  tobbnyire  oktatni  akar, 
nem  sokat  ad.  EgyedtLl  a  nemzet  csinosod&s&r61  8z616  ^rtekez^ 
fi^ben  alkalmazza  stLrtLbben  a  k^rdes  meg  felkidlt&s  alakzatait  s 
Eanni  hagyom^nyaiban  ezekkel  egyiitt  az  ellent^tet  6s  fokozdst* 
A  legnagyobbak  mell6  sorakozik  abban,  bogy  sohasem  ad  sek^Iyes 
tartalomnak  megvesztegetd  alakot ;  mindig  akkor  ragad  meg  kife- 
jez&enek  mtLy^szet^vel,  a  mikor  legtobb  mondaiiiyal6ja  van.  N4la 
is  egyiitt  forddl  el6  k6t-h4rom  alakzat  s  oly  mtLv^szileg  egybe- 
szerkesztve,  hogy  hat&suk  elmaradbatatlan. 

Sz4ps6g  tekintetSben  legjellemzdbb  t&  n^zve  nyelv^nek  taka- 
ross^a.  Ebben  a  r^gieknek  legjelesebbjei  is  alig  vetekedhetnek 
vele.  PAzm^ny  gyakorta  telhetetlen  a  jelzflkben,  Mikes  pongyola, 
Faludi  meg  itt-ott  fukartQ  ereszti  a  8z6t,  csak  K&rm^n  6rzi  &% 
^rti,  mit  6t  minden  sz6  a  maga  bely^n.  M^g  Fanni  ^rzelmi  &ra* 
doz&sainak  fest^seben  is  megtartja  a  kelld  merteket.  Semmi  bija 
pi.  a  remek  XXV.  fejezetben  a  seregestfll  tolong6  indulatok 
kifejez^senek  es  semmi   folosleg   yal6   a  kiilonf^le   ism^tl^sekben. 

TudomAnyos  firtekezeseiben  a  takarossdgon  kivftl  egy^bbel 
nem  igen  tor6dik,  de  elbesz^l^seiben  felttlnd  gonddal  iigyel  a 
gordiilekenys^gre,  ar&nyos  mondatszeikeszt^sre  s  a  hull&mzatos- 
s&gra.  T&rgyfest^se  kiyd.It  Eanni  bagyom&nyaiban  tanrilsdgos,  mfg 
a  Eejyesztes^gben  bat&stalan  mesterkedes.  Itt  a  mH  szem^lyeit  a 
XVL  sz&zad  nyely^n  beszflteti.  Vajjon  mi  czeija  yolt  eyyel? 
Nem  gondolt-e  arra,  hogy  olyas6inak  nyelv6rz6ke  es  izlese  yiszo- 
logni  fog  a  r^giessSgek  halmazatAt61  ?  De  talAn  erdekesnek  tal&l- 
t&k  darabos  sztLkszaytis&g&ban  s  tijszeriinek  szokatlan  tisztas&ga 
miatt.  Kdrm^n  azonban  felben  hagyta  e  mfiy^t  s  irodalmunk 
nem  k&rosodott. 

Csak  ez  a  kit  muye  mutatja  a  XVIII.  szdzad  lijftd  szelle- 
minek  kiilonosebb  nyomait.  S  mind  a  kett6  tele  yan  kicsinyes- 
kedissel,  6pen  mint  a  nyelytijitdk  mflyeL  Mind  a  kettS  tele  yan 
magyartalan  irzelgissel,  akdr  darabos  <5don  nyelyen  nyilatkozik, 
mint  a  Fejyesztesigben,  akdr  diyatos  sfmas&ggal,  mint  a  Fanni 
hagyomd.nyaiban.  Firfias,  magyaros  kifejez6sm6djdnak,  melylyel 
tobbi  mtLy^ben  kitUnt,  hosszti  ideig  nem  akadt  miltd  folytat<)ja. 
Jobban  kedyeltik,  s6t  el'miletben  is  koyeteltik  a  kicsinyeskedist 


6  SmONTI    Z8IOMOND. 

SLZ  aprol^kos  szinez^t  tigy,  a  hogy  kiy&lt  Fanni  hagyomanyaiban 
^ry^nyesdl.  Ez  felelt  meg  ama  kor  iskoUs  fzl^s^nek.  Imm^r 
divatj^t  mtQta;  de  a  r^gi  hagyomdnyokon  fejlddott  s  nem  ide- 
oda  kapkodd  s  nem  kivdlts&gos  nyelvrntiY^szet  a  maga  fiserej^vel 
8  keresetlen  eszkozeivel  mindenha  gyokeres  ^s  egyetemes  hat&sti 
marad.  S  ennek  az  dpoldsaban  K4rm^nak  is  nagy  ^rdeme  van. 

KuLcsiB  Endre. 


BfiCS  VAGY  WIEN? 

Megiitkozessel  ertesultunk  a  legdjabb  nemzeti  viYmdnyrdl: 
hogy  a  magyar  delegdrCzid  magyarul  fogalmazott  hatarozatai  most 
nem  Becsbol,  hanem  Wienhol  yannak  keltezve.  Igenis  nemzeti 
YiYm&ny,  annak  tartja  nemely  ember,  kiilonosen  a  Magyar  fold- 
rajzi  tdrsas&g  vezeremberei.  Ok  nagy  beadvdnyban  k^rt^k  az 
oktatdsiigyi  kormdnyt,  v&ltoztassa  meg  a  nemreg  kiadott  hivata- 
los  helyesfrdsnak  az  idegen  nevekre  vonatkozo  szabalyait,  irtsa 
ki  az  iskoldkbol  a  kiiltoldi  varosoknak  »elrontott<  magyar  neveit, 
8  rendelje  el,  hogy  »a  latin  betukkel  fro  nemzetek  helyneveit  az 
illetd  oi*szagok  hivatalos  gyakorlata  szerint  kell  lefrni  4s  a  n&Innk 
egeszen  nepszeru,  mdskent  hangzo  helyneveket  atmenetileg  leg- 
foUebb  csak  zar6jelben  szabad  csatolni,  p.  Wien  (Bees),  Breslau 
(BoroszU),  Leipzig  (Lipcse)^  Venezia  (Velencze)  8tb.«.  Azt  mond- 
j&k,  csak  igy  foguak  a  n^metek  is  rddllni,  hogy  a  mi  helyseg- 
neveinket  ki  ne  forgassak  magyar  vultukbol. 

Remeljuk,  oktatdsugyi  kormdnyunk  ovakodni  fog  a  ttilzo 
dltaldnosit^tol,  melyre  a  Magyar  Foldrajzi  Tarsasagot  ragadta 
az  6  hazafias  bnzgalma.  A  tarsasdg  arra  hivatkozik,  hogy  a  berni 
foldrajzi  nagygyules  hatdrozata  szerint  >valamennyi  latin  betuvel 
iro  nemzet  orszdgaiban  az  illet<5  orszag  hivatalos  helynevtdra 
iranyado  a  terk^pek  helyneveire  nezve«.*  Tehdt  a  terkepekre 
nezve  s  ezenfoliil  legfollebb  a  tndomdnyos  foldrajzi  munkdkra 
nezve;  es  gyakorlati  cz4Ib6l  ide  tartoznak  a  nemzetkozi  hasznd- 
latra  szdnt  (statisztikai,  kozlekedesi  stb.)  nyomtatvauyok  s  a 
nemzetkozi  levelezesek  es  kiilfoldre  szolo  levelczimzesek.  De  mar 
az  iskolai  foldrajzokban  visszds  dolog  Becset  Wienuok.  aevezni. 
S  a  tortenelmi  es  irodalmi  oktatasban  teljesseggel  lehetetlen  igy 
beszelniink :  Matyas  Wien  elott,  Nagy  Lajos  Napoliban,  augsbxirgi 

*  Nevezetes  dolog,  hogy  a  M.  f.  t.  felreertette  a  franczia  szoveget. 
Az  eredeti  tkp.  csak  ennyit  kfv4n :  »Azon  orsz^gokban,  melyekben  latin 
betukkel  Irnak,  a  terkepeken  is  evvel  az  {r&ssal  kell  jelulai  a  foldrajzi 
neveket  [tehat  nem  csak  a  helysegneveket].  —  Dana  tout  pays  ayant  une 
icriture  avec  caractires  latins,  on  emploiera  cette  ^criture  pour  la  d^si' 
gnation  sur  les  cartes  des  noms  geographiques.*  (Comptes  rendas  112.  Erre 
Kiedl  Frigyes  figyelmeztetett,  mikor  az  Orsz.  Kozokt.  Tan&cs  t4rgyalta  a 
kerdest.) 


B^CS    VAGY    WIB»?  7 

hitvallds^  leipzigi  uthozet  Nem  javithatjuk  ki  klasszikus  kolte- 
menyeinket  s  nem  sz6lhatunk  Lajos  kir&lynak  prahai  (vagy  pragi) 
kalandjdrdl;  nem  szavalhatunk  fgy:  Nyogte  Mdtyds  bds  had&t 
Wiennek  biiszke  v&ra,  s  nem  mondhatjuk  Arany  Edkdczinej^yal : 
Jobban  ismered  te  Wient  ndlamndl,  hitszegfivel  alkuba  m^rt  ^Ua- 
n41?  Kozmond&saink  se  fognak  megvaltozni  holmi  diplomacziai 
tekintetek  miatt:  Magyarnak  P6cs,  nemetnek  Wien!  Kinek  lova 
nincsen,  Wienben  is  gyalog  j&r!  Egydltaldn  ha  magyar  ember- 
hez  Bzolunk,  valds^gos  nyelvrontds  es  b^nto  idegenszeriis£g  az 
ilyen  beszed,  a  mindt  a  M.  foldr.  t&rsas&g  kiv&n:  »a  wieni  Katonai 
Foldrajzi  Int£zet«,  »az  iden  Wieni)en  tartandd  geologiai  kon- 
gresszus«.  Teb&t  a  M.  f.  tdrs.  mindnydjunktdl  azt  koveteli,  hogy 
prahai  sonkdt  es  wieni  hurkdf  egyiink,  hogy  Belgrddot  ezenttil 
Beogradnak  nevezzuk,  Bukarestet  Biccurescvnek,  Drinipoly  helyett 
azt  mondjuk  Edirne,  Kopenhdga  helyett  Kjobenhavn  stb.  (s  dgy 
lAtszik  azt  is,  hogy  Vezdv  h.  Vesuviot,  Rajna  h.  Eheint,  Visz- 
tula  h.  Wistdt  irjunk  stb.,  »a  Vesuvio  Napoli  mellett  van«). 
Tehdt  e  hires  tort^neti  helyeket,  melyeknek  a  vilagtortenetben  s 
nagyr^szt  epen  a  mi  tort^netiinkben  valo  szerepl^siikn^l  fogva 
fejlddott  ki  magyar  nevuk,  olyan  nevekkel  illessuk,  a  melyek  m^g 
mfiveltjeinkre  n6zve  is  teljesen  ismeretlenek !  Ez  a  vdltoztat^s 
nemcsak  a  magyar  nyelverzeknek,  hanem  a  tort^neti 
erzeknek  is  hi&nydra  vallana.  A  Bees  sz6  magyar  sz6,  a  magyar 
nyelvnek  fisr^gi  tulajdona  s  annak  a  vdrosnak  ezer  ev  6ta  magyar 
neve,  es  mitdliink  vettek  4t  ugyanezt  a  nevet  a  horvatok,  szerbek, 
torokok:  6k  az6rt  nevezik  Becsnek,  mert  folyvAst  ezt  a  nevet 
hallottak  a  magyaroktdl.  A  sz6  maga  fonnmaradt  tobb  magyar 
varosban  es  faluban  mint  egyes  kuls6  helysegr^szek  neve,  es  min- 
deniitt  nevel6vel  mondjak,  tehat  ^latszik,  hogy  valaha  koznev  volt 
s  ligy  v^lt  idovel  tulajdonnevve.  Igy  pi.  Mak6nak  egyik  kiilvdrosa 
CzigdnyMcs,  s  azt  mondjdk:  N.  N.  kint  lakik  a  Cziganybecsen, 
kimek  a  Cziganybecsbe.  Torok-Szt.-Miklos  mellett  a  szolokertek 
duloje  Bees;  a  kapas  azt  mondja:  mek  a  Becsbe  v.  a  Becsibe. 
Tolna  megyeben  Tamdsi  helysegben  a  nyugati  faluvege  a  Bees: 
eredj  vizert  a  Becsbe  v.  a  Becsre.  Vegre  Aszalo  abaujvtonegyei 
v&roskaban  az  alveget  hijak  Becsnek:  a  Becsen  lakik;  gyeriink 
a  Bees  fel6  stb.  (L.  Ethnographia  1892.  Olvasoink  talan  meg 
tobb  effgle  helynevrfil  is  tudndnak  hirt  adni.y  —  A  hecs  szo  ere- 
detileg  vagy  szelsd  reszt,  veghelyet  jelentett  —  s  akkor  Becset 
mint  a  magyar  birodalomnak  nyugati  veghelyet  neveztek  igy  — 
vagy  taldn  vdrat  jelentett  (a  csagataj  nyelvben  hicin  ,citadelle**). 

♦  A  moldvai  C8ang6kn41  h^cs  ,boro8  pincze'  <  ol4h  heciu  (hcc)  ,pincze, 
foldalatti  ureg\  Tal4n  eredetileg  f51dv4rat  jelentett  s  az  ol&h  8z6  is  bel61e 
ered,  1.  Sainean:  L'inflaence  orientale  sur  la  langae  et  la  civilisation  rou- 
maines  1:6.  —  Eaun  Geza  gr.  a  Codex  Cumanicus  8z6jegyzekeben  azt  mondja : 
*heci  el,  nrbs  manita,  castellam<  (300),  de  nem  tudom,  ezt  a  ma^ar&zatot 
honnan  vette,  mert  mag&ban  a  k^ziratban  csak  ennyi  van :  »beci  el  huffe 
liauzc  [tanya,  h4z].  Badloff  se  tudta  e  kifejezest  megmagyar&zni  s  a  ki&n 
k6dezr61  sz616  munk&j4ban  csak  kerd6jelt  tett  melleje.  (Vo.  meg  Ny.  19  :  408). 


8  BmOHTI    ZBIGMOHD. 

Hogy  milyen  term^szetellenes  dolog  ezt  a  v^rost  magyar 
besz^dben  Wiennek  nevezni,  bizonyitja  az  az  egyszerii  t^ny,  hogy 
maga  a  M.  f.  tdrsasdg  a  saj&t  hivatalos  tudomdnyos  folydiratdban 
is  folyy&st  Becset  mond,  p.  »a  Mcsieh  mint  felfedez6k<,  »a  h^csi 
tudomdnyoB  akademia«  (Foldrajzi  Kozlem^nyek  1901.  m&rcz.,  86.  l.)? 
>a  Mcsi  katonai  foldrajzi  iiit6zet«  (uo.  1902.  mdj.,  250.  1.),  ^B^cs 
1902.  Aprilis  24-en«  (no.  251),  »a  h4c8i  egyetem<  (uo.  1903. 
febr.,  76.  L).  Szintdgy  haszn&l  mis  ilyen  magyar  neveket,  p.  »a 
n^met  geographusok  horoszl&i  osszejovetele*  (1902.  dpr.,  136.  1.), 
^8zt-Petervdrr6l  ktildott  6rtesites«  (1903.  36,  35  stb.). 

Ezek  az  id^zetek  azt  is  bizonyftj&k,  hogy  mag&ban  a  M.  fold- 
rajzi Ursasdgban  sines  m^g  el^gg^  meg^rlelve  a  dolog.  Es  csak- 
ugyan  m6g  sok  m^s  k^rd^s  is  eldont^sre  y&r  itt,  sok  olyan  k^rd^s, 
a  melyre  m^g  alig  gondoltak,  a  melylyel  legalabb  nem  foglalkoz- 
tak  m^g  tiizetesen.  Yajjon  a  csehorszdgi  6s  galicziai  helysegeket 
csehiil,  lengyeliil  vagy  n^metul  nevezziik-e :  Praha  v.  Prog  ?  Lwow 
V.  Lemberg?  Krakow  v.  Krakau'^  A  horv&torszagi  6s  szlavdniai 
neveknek  horvdt  v.  magyar  form&jdt  hasznaljuk-e:  Zdgrdb  v.  Zag- 
reb? Esz^k  V.  Ossiek?  Zimony  v.  Zemun?  Verocze  v.  Virovi- 
tica?  Nizzdt  iVice-nek  frjak  6s  mondjuk-e,  mivel  most  Pranczia- 
orszighoz  tartozik?  Tovdbbd  Oenf  v.  Geneve  stb.  stb.? 

Aztin  meg  ellenmondds  van  a  nem- latin  betus  nevek  iri- 
sdra  nezve  a  berui  hatarozat  6s  a  M.  f.  tdrsasdg  javaslata  kozt. 
A  berni  nagygytil6s  hatdrozata  szerint  ezeket  a  p&rizsi  foldrajzi 
tdrsasdgtdl  alkalmazott  frdsmod  szerint  kellene  frni  (Foldr.  Kozl. 
1891,  439*),  tehit:  Tientsin,  Yang-tse-kiang,  Y^men,  Tchtzd-to, 
Choumenj  Stambcnd,  Pojarevats  (?).  Ellenben  a  M.  f.  tdrsasAg 
most  azt  kfvdnja,  hogy  kiejt^siik  szerint  magyarosan  frjuk,  »ne 
pedig  idegen  (angol,  n6met  v.  franczia)  dtir4ssal«,  tehdt :  Tiencin, 
Jang-ce-kjang,  J^men,  Csad-id  (semmi  esetre  se  Tsad-to,  mint 
a  tirsasdg  folydirata  frja  1903,  35),  Siimen,  Sztambul,  Pozsa- 
revdcz  stb. 

A  mi  iskolai  konyveinkben  okvetetlen  magyarosan  kell  ir- 
nunk  az  ilyen  neveket,  mert  kulonben  tanftv&nyaink  es  olvasdink 
hibds  kiejteshez  szoknanak  (Sztambul  helyett  azt  mondandk  Stam- 
bid  stb.).  De  nemzetkozi  haszn&latra  val6  konyveinkbep  alkalma- 
sint  elobb-ntobb  a  nemzetkozi  dtirds  fog  6ry6nyesiilni.  Ime  teh&t : 
iskolai  konyveink  es  tudomdnyos  szakmunk&ink  kozt  e  tekintet- 
ben  nagy  kiilonbs^g  lesz  s  ezt  alig  fogjuk  elkeriilhetni.  De  ak&r- 
mikdp  fog  ez  a  kerdes  eldiilni,  megmarad  a  mdsik  kiilonbs^g, 
hogy  t.  i.  a  kozhaszndlatban  ragaszkodnunk  kell  ama  nevezete- 
sebb  kiilfoldi  helysegeknek  a  magyar  nev6hez.  Ha  ett61  eltern^nk^ 
valds^os  nyelvront&st  kovetn^nk  el,  tdmad^t  int6zn6nk  nyelyunk 
szdkincse  ellen,  megfosztandnk  nyelviinket  sok  sz&z  6yes,  tortdneti 
fontossdgri  szavaitdl  (kiildnos,  hogy  ezek  a  M.  f.  t&rsas4g  beadvdnya 

*  Az  eredeti  szdveg  tkp.  az  fr&studatlan  nepek  helyneveirA  bz61: 
»Pour  lea  pays  qui  n'ont  pas  d'^criture  on  adoptera  le  sysihne  propose  par 
la  Saci4t€  de  geographic  de  Paris.* 


Bios    VAGT    WIBV?  9 

szerint  »helytelen  magyar  elnevez^sek* ;  de  akkor  helytelen  a  zsan- 
ddr  is  e  helyett  gensdarme,  az  angyal  e  h.  angelus,  a  malasH  e  h. 
mUoszt,  a  hardt  e  h.  brat  stb.  stb.)*  Az  iskoldban  m^g  foldrajzi 
konyveinkben  s  t^rkepeinken  is  meg  kell  tartanunk  e  magyar 
neyeket  s  csak  mellejuk  tehetjiik  a  hivatalos  idegen  neveket,  p. 
fgy:  B6cs  (Wien),  Varsd  (Warszawa),  vagy  legfoUebb  megfor- 
ditya  igy :  Wien  (B4c8)y  Warszatoa  (Varsd).  Semmik^p  se  helyes, 
hogy  p.  az  elemi  iskolai  tanulo  a  m.  foldrajzi  int^zet  tijabb  t^r- 
kepein  hiaba  keresi  B^cset,  nem  tal^lja,  ott  csak  Wient  taldl, 
ennek  pedig  hfr^t  se  hallotta  s  fgy  nem  tudja,  hogy  az  B^cs 
y^rosa. 

Az  en  nezetem  mellett  folhozhatnam  a  legdjabb  nemet 
hivatalos  helyesfrdst,  mert  az  is  csak  a  meghonosult  n^pszerii 
alakokat  haszndlja:  Venedig,  Neapel,  Mailand,  Brussel  stb.,  nem 
pedig  VeneeiUf  Napoli,  Milano,  Bruxelles.  De  folhozhatom  p.  a 
legdjabb  s  legtekint^lyesebb  kiilfoldi  iskolai  foldrajzokat  6s 
mds  szakmunkdkat  is,  hogy  Idssnk,  a  kiilfoldi  szakemberek  is  mily 
kevesse  gondolnak  a  kozszokds  megy&ltoztatdsdra : 

1.  Deckert  Emil  (Grundzuge  der  Handels-  und  Verkehrsgeo- 
graphie  3.  ki&d,  1902)  azt  Irja  Btidapest,  de  azt&n :  StiMweissenhurg, 
Filnfkirchen,  Grosswardein,  Schomlau. 

2.  Zehden-Sieger  (Handelsgeographie  1903)  a  magyar  ydrosok 
folBorol&s&ban  azt  irja  Btidapest ^  de  azt^n:  ^Neiisohl  (Beszterczebdnya)  y 
Pressburg  (Pozsony),  Baab  (Oyd'r)^,  a  t^rgyal&sban  pedig  csakis  a 
nSmet  neveket  emliti:  Pressburg,  Kaschau,  Kronstadt  stb. 

3.  Egli-ZoUinger  (Handelsgeographie  7.  kiad.  1899,  80.  1.)  csak 
a  n^met  neyeket  ismeri:  OfeUf  Erlau,  Tokay,  Odenburg,  Kremnitz, 
Schemnitz. 

4.  Scobel  A.  (Oeogr.  Handbuch  zu  Andrees  Handatlas  4.  kiad. 
1902),  az  Au8ztri&r6l  s  Magyarorsz&gr6l  sz6l6  (Sophus  Euge  szer- 
kesztette)  r^szben  csak  ilyen  nevek  vannak:  Kronstadt^  Hermann- 
stadt,  Klausenburgy   Steinamanger  stb. 

5.  Kerp  (Methodische  Erdkunde  1900):  Ddnreczin,  FUnfkirchen, 
StiMweissenburg,  Maria-Theresiopel,  Klausenburg  stb.  —  Genua, 
Venedig,  Mailand  stb. 

6.  Dubois-Kergomard  franczia  foldrajzfrd  (Pr^ds  de  g^ogr, 
iconomique  1903)  a  nagyobb  nemet  ydrosokat  fgy  nevezi :  Munich, 
Mayence,  Breme,  Cologne,  Dresde,  Franco fort-sur-le- Main,  Magde- 
bourg  stb. 

7.  The  Statesman's  Yearbook  1903.  (a  legismertebb  angol 
etatisztikai  ^vkonyv) :  Munich,  Cologne,  Nuremberg,  Brunstoick  (Braun- 
schweig), Copenhagen,  Lisbon  stb. 

Min&lunk  iskolai  szempontbdl  semmikep  se  okozhat  zavart 
a  meghonosult  nevek  haszndlata,  mert  hisz  voltak^pen  csak  mint- 
egy  hdsz-harmincz  ilyen  n^v  van  dltald.nos  hasznd,latban,  ezeket 
pedig,  mivel  hires  nagy  vdrosokra  vonatkoznak,  igen  konnyd  a 
megfeleW    eredeti   nevekkel   azonositani   (hogy  t.  i.  Pdrizs  a.  m. 


10  SZEMKd    ALADiR. 

Faris,  8zentp4tervdr  a.  m.  Sankipetersburgj  Lipase:  Leipzig, 
Drezda :  Dresden  stb.  —  A  koz^pkorban  s  a  kurucz  korban  sokkal 
tobb  ilyen  magyarositott  forma  divott :  Ndndorfeh&vdr  e  h*  Bel- 
grM,  Bodony:  Viddin,  llvd:  Lemberg,*  Ber4ny:  BrQnn,  Danczka: 
Danzig  stb.)- 

A  dolognak  politikai  haszn&t  6s  fontoss&g&t  nyily&n 
szerfolott  tdlozt^.  Btidapest  neve  mdris  ebben  az  alakban  terjedt 
el  a  kiilfoldon.  (M6g  az  AUgemeiner  Deutscher  Sprachverein 
foly6irata  is  Bvdapest-TQ  czfrnezve  erkezik  hozz&m !)  Tobbi  hazai 
Y^osTinkra  nezve  csak  a  hivatalos  haszndlatbaD  s  az  iskolai  kony- 
vekben  kell  kovetkezetesen  megkovetelni  a  hiyatalos  n^y  ]iaszn&- 
latdt,  akkor  lassankent  dgyis  yisszaszorulnak  a  n^met  neyek. 
Igen  sokat  ydrhatunk  e  tekintetben  attdl  az  iijit&st61  is,  bogy 
legolyasottabb  budapesti  nemet  lapjaink  most  mar  a  magyar 
neyeket  haszn^Ij&k  s  elterjesztik  6ket  nemcsak  a  bazai  n^met 
olyasdk  kor^ben,  hanem  a  kiilfoldon  is. 

Jayaslataimat  a  koyetkezdkben  foglalom  ossze: 

1.  Az  iskolai  helyesfr&s  szabdlyait  nem  kellene  ydltoztatni^ 
mert  elvi  tekintetben  el6g  jo  t^jekozdst  adnak. 

2.  Az  iskoldban  a  hazai  helys^geknek  hivatalos  neyet  keU 
hasznalni,  de  a  nagyobb  vdrosok  neve  mellett  magyardzatul  a 
nemet,  tot,  szerb  vagy  ol&h  nevet  is  megemUthetni  (a  nemzetis^gi 
iskoldk  konyveiben). 

3.  Legjobb  foldrajzi  tankonynroink  koziil  valakit  meg  kel- 
lene bizni,  hogy  dllitson  ossze  egy  his  szdtdrt,  mely  irdnyado 
lenne  hazdnk  s  az  eg^sz  vildg  fontosabb  foldrajzi  neveinek  fr&- 
sdra  n^zve.  A  szerzot  egj  kis  bizottsdg  tdmogathatn^  mely  ben 
egy-ket  foldrajzi  iron  kiviil  r^szt  venne  egy-egy  szakember,  ki  a 
vilagtortenettel  s  a  magyar  nyelv&zettel  foglalkozik.** 

SofOKYI    ZsiGMOND. 


E6T  ABAUJHE6TEI  OzO  NTELVJArAS. 

(Hangtani  es  alaktani  v4zlat.) 

A  tdrgyaland6  nyelvjdrdsrol  —  tudtommal  —  eddig  nem 
jelent  meg  semmifele  tantilmdny.***  Pedig  megerdemli,  hogy  foglal- 
kozzunk  vele,  kiilonosen  azon  sajdtsig^ndl  fogva,  hogy  mig  a  kor- 

*  Lengyelul  Lwow  (tkp.  oro8zl4nyo8,  Lemberg  =  Lowenherg), 
**  V6.  Simonyi  Jen6:  H4rom  6j  fali  t^rk^p,  Budapesti  Szemle  74:127 ; 
erre  v41a8z  Br6zikt61  es  viszonvMasz  314 — 5.  —  Simonyi  J.  tFjabb  t^rkepeink 
es  a  foldrajzi   helynevek,   no.    78  :  258 ;    erre    v41a8z   es   viszonv^lasz  480. — 
493.  L  (1894.) 

**^  Csak  rdviden  tesz  r61a  emlit^st  a  Magyarorszdg  v^nnegyei  es  v&rosai 
cz.  gyujtem^nyes  munk4nak  Abauj  v4rmegyet  ism.  I.  kStete  (vo.  NyK.  27 :  l04). 
Az  utobbi  evekben  ketten  is  foglalkoztak  evvel  az  erdekes  nyelvj^r^ssal, 
Gerevich  Tibor  ^s  Komj4thy  S^ndor.  Bemeljiik,  6k  is  kozzeteszik  megfigye- 
leseiket.  A  szerk. 


BGT  ABAUJMEOTBI  Ozd  NTELTJIrIs.  11 

ny^ken  csup&n  a  t6t  nyelv  vagj  a  pal6cz  ^s  felsfitiszavid^ki  kevert 
nyelvjdrds  uralkodik,  e  yid^k  valosigos  nyelvsziget,  meg  pedig  oz6. 
Nyelyjdr^unk  vid^ke  Abauj  megy^ben,  Kass&tdl  d^lkeletre  tertLl 
el  a  fdz^ri  j&r^sban,  ott,  hoi  a  Hern&d  fel^  sietd  Osva  folydcska 
balparti  volgye  az  Eperjes-tokaji  hegyl&ncz  emelkedeseivel  talal- 
kozik.  A  falvaky  melyekben  e  nyelvjdr^  sajdtsdgait  ^szleltem,  a 
kovetkezfik :  Nagy-Szaldncz,  Kis-Szaldncz,  B&kos,  Garb6cz-Bog- 
dany,  Gyorke,  Petd-Szinnye,  BM.  A  nyelv jdr^  leg^szakibb  pontja 
B6d.  Eszlel^im  d^len  Nagy-Szald.DCzig  terjedtek.  A  fiiz^ri  j&r^- 
nak  tobbi  magyar  nyelvii  r^sz^n  is  koriilbeliil  ezzel  a  nyelvj&rds- 
sal  ^1  a  lakossdg,  de  legerfisebben  mutatkoznak  a  jellemz6  sajdt- 
8&gok  azon  a  vid^ken,  melyen  ^n  gyiijtottem.  A  k^t  hat&rfalu 
n^h&ny  jovevdnycsal&d  kivetelevel  tiszta  magyar,  a  tobbi  falu 
lakossdga  nagyobb  r^szben  magyar,  kiv^ve  az  egy  Petfi-Szinny^t, 
hoi  a  lakoss&g  nagyobb  resze  tot.  A  magyarsdg  jdform&n  kiv^tel 
n^lkiil  reformdtus  e  vid^ken,  ellent^tben  a  rdmai  katolikus  t6t- 
s&ggal.    A  vid^k  reform^&sa   m^g  a  16.  sz&zadban   tort^nhetett. 

Mindenesetre  vallasa  mentette  meg  e  videk  lakossdg&t  az 
eltdtosod^tdl ;  mert  csak  nyugaton  fiigg  ossze  magyar  nyelvterii- 
lettel,  kiilonben  pedig  t6t8d,g  ovezi.  A  lakossdg  a  lelk^szeket^ 
tanitokat  Sdrospatakrol  kapja.  A  term^szetes  erintkez^sen  kiyfLl 
ez  is  meg^rteti  e  nyelvjdrds  sok  kozosseg^t  a  zempl^nivel,  a 
bodrogkoziveL  A  nagyaranyd  palocz  hatdst  a  kozels6g,  a  nyelv- 
hatdrok  ^rintkezese  magyardzza,  meg  taUn  a  Forg&ch  grdfoknak 
mdr  h&romszdzados  urasdga  e  videken,  kik  annak  idej^n  ndgr&di 
jobbdgyaik  egy  resz^t  dttelepfthett^k  nyelvj&rdsunk  teriiletere. 

Az  ozes  nem  oly  dltaldnos,  mint  pi.  a  szegedvidekiben,  de 
annyira  megis  el  van  terjedve,  bogy  gondolkozdba  ejtsen,  nem 
alfoldi  telepftes-e  e  yidek  lakoss&ga.  Erre  nezve  magdt61  a  n^p- 
t61  is  k6rdez6skodtem,  de  egy  epenseggel  nem  megbizhato  erte- 
siiles  kiyetelevel,  mely  szerint  6k  ^Kdkoczi  darabantjainak  az 
onokdi«  —  nem  taUltam  semmi,  e  n^p  multjara  yonatkozo  hagyo- 
mdnyt.  Talan  leveltdri,  a  grdfi  csalAd,  a  ref.  egyhiz  yagy  a  koz- 
s^gek  fr&sai  kozott  eszkozlend6  kutatds  nyomra  yezetne ;  azonbau 
ehhez  nem  jutottam  hozzd  mind  ez  ideig. 

Nyelyjdrdsi  adataimat  ehd  sorban  a  szemelyes  tapasztalat 
6s  a  visszaemlekezes  nyujtotta.  Jol  ismerem  a  fent  lefrt  kornyeket; 
gyermekkoromban  gyakran  bejdrtam,  azonkfyftl  1902.  nyardn 
egyenesen  adatgyiijtes  yegett  felkerestem  Bodot,  Gyorket,  Pet6- 
Szinny6t.  —  A  mi  a  forrdsmunkdkat  illeti,  nagy  hasznd,t  yettem 
Bartha  Jozsef  1893-ban  megjelent  fiizetenek  (A  pal6cz  nyely- 
jdris),  egyben-misban  Ldszld  Geza  1899-ben  megjelent  s  a  Nyr.- 
t<5l  jutalmat  nyert  pdlyamunkdjanak  is  (A  zilahyid^ki  nyelyjdrds). 
Segftsegemre  yoltak  azonkfviil  a  nagy-szaldnczi  ey.  ref.  lelk^sznek, 
Idrdnyi  Barna  tirnak  szfyes  felyildgosft&sai. 


12  8ZBtfK6    ALADifl. 

I.  Hangtani  s^jd.ts%ok. 

L  A  hangoh  hepzese, 

E  tekintetben  nyelvjdr&sunk  —  nemely  feltdiidbb  sajdtsdgot 
melWzve  —  nem  igen  klilonbozik  a  koznyelvtdl. 

Magd.iihaiigz6k.  A  rovid  a  mint  a  koznyelvben ;  az  &,  hang 
ismeretlen. 

A  rovid  e  rendes  ejt^siL ;  mondjAk  oly  szokban  is,  melyekben 
a  zirtabb  e  h.  o-t  nem  ejtenek.  —  Az  e  hang  ismeretlen. 

A  nyilt  e-t  n6h4ny  szdban  hallottam  p6tl6nyujtasban :  mere, 
ere,  Snye. 

A  hosszii  a  rendes  ejtesti;  az  ajakhangd  hosszii  d  ebben  a 
szdban :  dra  v.  dre  (arra) ;  bAr  ez  is  nemely kor  d,  fgy :  dra  v.  are. 

Az  ^  hang  egyfele  e  nyelvjAras  teriilet^n. 

A  rovid  o  6s  6  ejt^seben  se  taldltam  semmi  kiilonoset.  Azon- 
ban  az  oly  szdkban,  melyeknek  d-ja  v.  o-je  il  il  helyett  dll,  vagy 
a  hoi  p6tl6nynjtdfl  torWnt,  hallhatni  egy  sz^lesebb  ejtesfi,  alacso- 
nyabb  nyelvdllAsd  6  v.  o-t:  hosszosdg,  tanolj   fodj  orol,  hot   tdtol, 

M&ssalhangzdk.  Az  ly-ei  nem  ismerik,  helyette  mindig  j-t 
mondanak :  iirdj,  jdny,  bejog,  gaj  stb.  —  Megjegyzem  meg,  hogy 
a  h  hangot  sz6  v6g^n  is  haUhatdan  mondjdk. 

2.  Minds4gi  hangvdltozdsok, 

A)  ZArtabb  hang  d.11  nyiltabb  helyett :  e  h.  e ;  igenosen, 
messziy  JcUes,  teli,  eriggy,  repiszt,  eriszt,  lepidfi,  didk  (latin) ; 
tovdbbA  magashangd  fdnevek  3.  szemelyd  birtokos  szemelyragja 
helyett,  pi.:  eszi,  v^i,  tenyeri,  kerti,  feji  stb. 

e  h.  i :  girind  (gor^ny) ;  s  az  el6bb  emlitett  ffinevek  rago- 
zott  alakjAban:  eszit,  kezit  fejibe,  kertihez  stb.;  —  ^  h.  /;  giga 
(gege).  —  dh,u :  illl'd  (oly v),  gyiiUy  iisztoke,  csutdrtok ;  —  oh.,  u: 
hetfu,  hiir,  diit  (dont,  dfit);  —  o  \l  ti:  burn,  csuda,  ujan. 

a  h.  o:  vosdrnap,  toszint,  vocsora,  magos,  bokancs,  bogjos, 
08zteg,  borozda,  morek  (y.-^k),  mog,  zsojtdr,  kojiba,  sarogja,  boszont; 
sok  szo  kot^hangzoja  rag  el6tt  o-nak  hangzik,  mid6n  a  koznyelv 
a-t  mond,  pi. :  Mbot  hdtot,  hatoniy  ujjod,  ddalod,  Idbotok,  fdkot, 
hdzunkot,  hdzodot  stb. 

B)  Nyiltabb  hang  ill  zd.rtabb  helyett :  e  h.  e  d,ll  minden 
esetben,  middn  az  e  hang  helyett  o-t  nem  hasznal  nyelvjdr&sunk ; 
pL:  nem,  tesz,  hsz,  kdl,  reggel,  esz(ik),  vesz,  meg^  hives  stb.;  — 
i  h.  e:  gebecs,  Emri  (Imre);  —  i  h.  ^:  ^z,  k6sert,  meg,  kenldd, 
vak4t,  (mind4g), 

ii  \l  o:  kertyok,  fejok,  tehenok,  szemok,  kenyerok;  a  birt. 
szem^lyragok  tobbes  3.  sz-e   mindig   o-vel  van  nyelvjardsunkban. 

u  h.  0.  Az  "tU  igekepz6,  valamint  az  ugyanily  hangzAsd 
hatdrozo-rag  -dZ-nek  hangzik:  terol,  merol,  szdpol,  perdol;  mogol, 
fcHol;  hasonldkepen  a  -stul  rag:  gyerekestol,  mindenestol.  Ilyenek 


EOT    ABAUJMSOTKI    0z6    ITYELTJiRiS.  13 

meg:  qyilszOy  gyuro^  to,  hedego,  kesero;  az  -U  mellekn67-k^pz6 
heljett  is  o-t  mondanak:  nagy  fejo,  ep  hezo  stb. 

li  h.  o;  cdmdriom,  pddimentom,  onoka,  komper,  kojimdz  ; 
SLZ  'Uk  juk  birt.  szemelyrag  u-ja  helyett  o-t  mondanak :  kalapjok, 
hdzok,  magok  stb. 

u  h.  6:  dmd,  taruH,  hurdle  mozddl^  oLol,  rosszdl,  tdtdl  (tdtul), 
hir&ndi,  h&trd  (h&tul),  —  egyaltaldn  -(^2-uak  hangzik  az  -M 
igek^pz6  es  a  hasonld  n^yrag.  Uyenek  m^g:  k6c8,  koszordj  vdl6, 
hos8z6,  tandsdg,  bosszdsdg. 

oh,  a:  aUd,  talUf  paJaczka  (poloska),  pajdcz,  halyagcseresnye 
(6  h.  aj  dif tongussal :  sajtalan), 

C)  Elfilsd  hang  hitsd  helyett :  u  h.u:  Uhej  (S.-A.-Ujhely) ; 

—  0  h.  i:  lapis  (lapos),  hasigat,  ispitdj ;  —  o  h.  e ;  nidsszer,  hat- 
szer,  hdromszer,  -  pejva,  Cseternya  (1.  a  tijszdk  kozt),  cserba^ 
kunyerdl;  —  a  h.  i:  sipka,  birke,  cimdcay  mutisd;  —  a  h,  e: 
birke,  Cseternya,  csendl  (v.  csandl),  elig,  filegdria;  tovibbd:  onnen 
(v.  onned),  honnen  (honned),  hamarebb,  dre. 

D)  BAts6  hang  elulsd  helyett:  i  h.  o:  artani,  ortds,  ortd 
kapa,  oskola,  borondza  (brindza) ;  —  i  h.  a:  kavacs,  vacsit;  — 
e  h.  d :  vdndk,  Idtndk,  inndk,  tudndk  (voln^k  stb. ;  a  felteteles 
m6d  1.  szem^lye). 

E)  Ajakhangzd  nem  ^jakhangzd  helyett:  e  h.  6.  Ez  a 
hangv4ltozd.s  nyelvj^dsunk  legdltal&nosabb,  egyszersmind  legjel- 
lemzobb  saj^ts&ga.  Mint  mdr  emlitettem,  has;sn&lata  kev^sb^ 
elterjedett,  mint  namely  alfoldi  nyelvjdxdsban.  Altaldban  mond- 
hatni,  bogy  tfiszdkban  ritkdbban  forddl  el6,  mint  a  ragozott, 
k^pz6s  alakokban.  Ha  valamely  ragnak  v.  k^pzfinek  labi&lisan 
illeszkedfi  alakja  is  van,  e  nyelvj&rdsban  az  jdrtil  &ltaldban  min- 
den  magashangd  tfihoz.  PI.  v^^hoZy  mentok,  n4ztdkj  kezotok,  Up- 
dbs,  ingorkod,  verekod  stb.  A  ragok  ^s  k^pzdk  kdt6bangz6ja 
magashangd  szdkban  e  helyett  (s  n^ha  e  h.  szint^n)  6:  htros, 
k4nyo8f  v^ros,  igenos,  remog,  porog,  tegod,  engom,  vdotok,  eszod, 
lelkdd,  kezod;  verebot,  eprot,  cserepot  kertot,  okotj  ectdt,  eszok, 
viszok,  n^om,  teszom,  veszom,  leszok ;  ezok,  tehenok,  oregok  stb. 
Magdban  a  tdszoban :  etnhor,  szod,  szodornye,  ropol,  sor^ty  tengor, 
toporto,  szomet,  botU  stb.  Ugyanaz  a  szem^ly  ugyanazt  a  8z6t 
qeha  e-vel,  neha  o-vel  ejti;  ez  az  ozes  ingadozd  voltdt  mutatja. 
Ugy  vettem  ^szre,  hogy  dri  emberrel,  kiilonosen  idegennel  val6 
beszM  kozben  lehetoleg  keriilik  a  sok  o-t,  s  ennek  haszndlatdrdl 
az  iskoldban  is  leszoktatjdk  6ket.  Legsurdbben  az  oregek  hasz- 
naljdk. 

i  h.  6:  osmeVj  broz,  orzottem;  —  eh.  o-t  hallo  ttam  neha 
tiszta  il  V.  6  hangd  igek  felsz61it6  modj&nak  tobbes  3  szemely^ben  : 
kilggyonek,  fozzonek,  fUtsonek  stb. 

F)  Nem  ^jakhangzd  cgakhangzd  helyett:  il  h.  i,  U  h.  i: 
idnep  (tidnep  is),  fil,  fige,  Hh,  siket,  megMvel,  hivos,  bikk,  ficfa; 

—  6  h.  e:  f4keto  v.  fejketd,  ge7ige,  pergel,  kem4nmag;  —  6  h.  ^; 
f&cetdy  sziiUm;  —  6  h.  i:  girind;  '—  U  h.  e:  kivel,  meghivd. 


14  SZSMKd   aladXr. 

Mtesalhangzdk.  A)  A  hangktfpztfs  mtf^j^t  illeto  yd.lto« 
zteok.  1.  Zonge  hangok  zong^sek  helyett:  ^  h.  ny:  horny H,  sar- 
nyiiy  vamyu,  pernye,  szodornye  ;  —  gy  h.  ny :  menydk,  menyiinh, 

2.  ZoDg6s  hangok  zonge  n^lkiiliek  helyett:  t  h.  d:  mind 
(mint),  piinkozsd,  gomboda  (palocz  gombdta),  reszhed,  mszhed, 
fddoz  (foltoz) ;  —  s  h.  zs:  zsujtdr,  piinkozsd ;  —  sz  h.  z :  kapa- 
rdz,  csocsor^z ;  —  k  h.  g:  agdc,  gorOj  grajcdr,  gr^ta,  gardjis 
(kldris),  ganoc,  galicka,  pergel. 

4.  Zong6s  hangok  zong^k  helyett :  Ih.  j :  kojimdz,  pdjinka, 
kojiba,  tajiga;  —  ly  h.  j:  minden  Zy-et  ^-nek  ejtenek. 

6.  Zonge  n^lkiili  zong^s  helyett;  z  h.  zs:  szug :  --  dz  es  z 
h.  c:  hoc  fa  (bodzafa),  fie  fa;  —  i;  h.  f:  korfe  (korte,  kortve). 

6.  Zonge  hangok  egymis  helyett :  I  h.  n:  tandl,  danol ;  — 
ly  h.  ny:  vof^ny ;  —  r  h.  n:  mdn. 

B)  A  hangk^pztfs  hely^yel  dsszeffiggo  Yd.ltozdsok.  1.  Torok- 
hang  inyhang  helyett:  gy  h.  g:  genge,  igenosen. 

2.  Inyhang  foghang  helyett:  n  h.  ny :  Kdlmdny,  Istvdny, 
Ivdny,  ny6('jik)y  vdszony,  menydk,  idegeny,  keszkenyo.  kodmony, 
nyost^ny,  orgonyista;  —  d  h.  gy:  Urgy,  t&gyepel;  —  z  h,  zs: 
csizsma,  zsacsko ;  —  sz  h.  s:  cseresnye^  tarisnya,  secska. 

3.  Inyhang  ajakhang  helyett :  m  h,  ny :  citrony. 

4.  Foghang  fnyhang  helyett:  ly  h.  n:  mihent;  —  ly  h.  I' 
vdl6  (vdlyu),  iiUo  (olyii);  ny  h.  n:  menetke. 

5.  Poghangok  egymds  helyett:  sz  h.  c:  cikra^  cimoca, 
receptee. 

3.  Mennyis^i  hangvdltozdsok. 

A)  Iddm^rMki  y&ltozisok.  1.  Hosszti  hang  &11  rovid  h.: 
Magdnhangz6k.  E  tekintetben  nyelvjdr^som  egyezik  a  felsfitiszai- 
val,  k6tes  helyeken  a  hosszabb  kiejt^st  vdlasztja.  Ilyenek  t6sz6- 
tagokban :  kut,  nyul,  ut  szUz,  ttiz,  tuz(nif,  ir,  ur,  tiz,  husz,  sziv, 
biisdl,  huz,  gyur,  szur,  rud,  gUndr,  gyUrd,  vdld,  ull%  kel,  sikdr- 
kdzik,  csusz ;  videk,  kively  tudds,  hives,  bird,  ingdm,  nekdd,  bird, 
csunya,  hivatal;  gyuszo,  hajdti,  kddus,  dgyu,  ocsH,  sarkantyu, 
gdrbencsil  (bdbaszilva),  sarnyu,  bornyu,  varnyu,  tetii  stb.  Mint 
Idtjuk,  a  magdnhangz6  hosszii  ejt^se  sz6  elej^n*es  v^g^n  egyardnt 
gyakori.  —  Ragos  6s  k^pz6s  alakokban  is  gyakran  tal^juk  a 
hosszii  hangz6kat  Az  -u  U  k^pzo  (melyet  gyakran  -o  (9-nek  ejte- 
nek) mindig  hosszti :  nagy  fejii,  v4kon  belu  (v.  -q),  pdjinka-bUzd, 
pdszke  hajii  stb.  Hosszan  ejtik  az  -it  igek^pz6t  is:  tanit,  lehurlt, 
kerit  stb,  -ill  ul  h.  -dl  ol,  1.  2.  B). 

M&ssalhangz6k.  Ezek  hosszu  ejtese  ritkdbb,  csnpdn  egyes 
esetekre  szorftkozik.  PL  Ulld,  essOy  mezzo,  peddig,  Jiammar,  minnely 
szagga,  mijjen  (inkibb  mino),  sokkd,  zsebbem,  bosszant,  bosszdsdg, 
rivaUani. 

2.  Rovid  hang  dll  hosszti  helyett:  Mag&nhangz(5k.  Sz6  elej^n 
ritkibb  a  rovidfll^s.  PL  gebecs  (gobies),  agdc,  arpa^  ma  (m4r ;  pL : 
Ir'  ma',  Bandi !).  Szo  v6g6n  gyakoribb.  Nagy  szerepe  van  a  hang- 


BOT    ABAU/HSOTEI    0z6    XTBLTJXbIs.  15 

rovidul^snek  az  il.  n.  hangrovidft^  toveknel,  epen  dgy,  mint  a 
pal6c2  nyelvjdrdsban.  Hyenek:  cserep,  eger,  egyeb,  fazek  (szusz^k 
h.  szvszoh)^  fodelj  fenek,  fonal,  gyoher,  kerek  (szeker-kerek),  keves, 
hotel,  level,  madar(ka)j  fnenet(ikeX  nehez,  szeker,  szomet,  tehen, 
tereny  (tenyer),  vereb.  —  Egy  misik  paldczos  sajitsdg  a  befeje- 
zett  cselekv^s  2.  szem^ly^ben  ^szlelhetd,  t.  i.  az  -l  szem^Iyrag  el6tti 
hangz(5  megrovidftl^se.  Ritkdbban  fordiil  el6  e  sajdtsag,  mint  a 
paldcz  nyelvj&r&sban ;  m^lyhangti  ig^kben  ugyanis  nem  hallottam. 
PI.  nyertel,  kMel,  ettel,  vittel,  vettel,  torteU 

M^salhangz6k.  Eev^s  esetben  hallottam  valamely  koznyelvi 
hosszti  mdssalhangzd  rovid  ejtes^t,  (r^szben  tdtos  besz^d  hatdsa 
lebet,  mi  e  videken  elSg  gyakori).  Altaldban  rovid  mdssalhangzd- 
val  hallhat6k  a  koyetkez6  szok:  dl,  dlomds,  fug,  hcUod,  halitok, 
talu,  vaTy  varogat,  menyi,  enyi  anyi,  hokancs,  veszekel!  (vesszek 
el!  [eskuforma]). 

B)  Szorosan  yett  mennyis^i  Yd.ltoz&sok.  1.  Bfivdlt  ala- 
kok:  MagdnhaDgzdk.  Mag&nbangzdyal  b6y(llt  n^h&ny  idegen  8z6, 
mely  mdssalhangzdcsoporton  kezdddott:  ispitdlyy  oskola,  Mvdny 
V.  Estvdny,  istrdzsa;  borondza,  garddics,  paldnta,  kolomp&  (v. 
iomper,  komp&a), 

Sz6  kozep^n  magdnhangzdval  bdviiltek:  tekend,  harakdj, 

Szo  v^gdn  bdvultek :  tcdu,  vdra  (v^rj),  fiirje,  a  m&r  emlftett 
homp&ra. 

A  hiitust  tobbnyire  j'-vel  tdltik  ki:  hd  jez  is?  jd-je? 
md  j^ . . . 

2.  Hi^Dyos  alakok.  Magdnhangzdk  estek  ki:  jdny,  alsz  (v. 
alvd),  keszkenke,  Vargestdk  (Varga  Estdk).  Kiesett  m^g  a  magdn- 
hangzdval  v6gz6d6  helynevek  veghangzoja  az  -t  k6pz6  el6tt;  pL: 
kassi,  kcdsi,  szepsi,  somodi.  —  Az  igek  jelen  idej^nek  alanyi 
ragozds&baD  a  tobbes  sz&m  3.  szemdlyenek  -nak  nek  ragja  eI6tt 
ki  szokott  esni  a  kotdhangzd,  yalamint  sokszor  a  tdrgyrag  eldtt  is, 
olyankor,  middn  a  koznyelv  kotdhangzos  alakot  ismer.  PI.  hord- 
nak,  jdtsznah,  rontnak,  ortnak;  vdj-t,  tehent,  dardzst,  szamdrt, 
levelt  stb. 

Mdssalhangzd  esett  ki  a  kdvetkezd  szdkban :  fere,  d4re  (d61re, 
f^lre),  dszld  (z^szld),  maj,  md  (v.  ma,  mdn),  mer  (v.  merd),  mos 
(majd,  mdr,  mert,  most),  toszingdl,  hajingdly  tdmaszgat,  repiszget ; 
farto!  (fartolj  helyett),  bdnd  (bdntsd).  A  -ban  ben  rag  n-je,  az 
'4rt  rag  ^je  ^llanddan  hidnyzik;  pL:  vdtdl  a  bdtba  sdjer? 

Gyakori  az  olyan  eset  is,  middn  az  elveszett  mdssalhangzd 
pdtldnyujtAst  hagy  maga  utin:  hdd,  hdnap,  szdga,  v6t,  hdt,  t6d, 
fdd,  fdt,  bdty  kdduSf  6t,  k4ne,  kdcs,  kud,  nydc,  kdt  (kolt),  felkot 
(felkelt),  dcsdj  bucm  (bdlcsd),  odal,  6d,  tot,  vogy,  togy  (tdlgy),  zdd, 
boos,  ddgoZy  (bddog),  Mindezekben  I  esett  ki.  A  kdvetkezd  nehdny 
p^lddbdl  j  V.  r  esett  ki  pdtldnyujtAssal :  nytit,  bdt,  gyHt,  gyut, 
enye,  dra  v.  dra,  n6ha  are,  amdra  stb.,  Sre, 

3.  Hangitvevds.  Keleb,  tereny,  gardjis,  feteke,  laksa^  garr^^ 
korela,  karaldb,  hedego,  cswndl  v.  csendl,  kandl. 


16  8XB]IK6    AlADJIU 

II.  Alaktani  s^jAts^ok. 

i.  Szoosszeteteh 

Keves  elt4r6  alakot  ismer  e  teren  nyelvjdr&sunk.  A  birtx>- 
kos  osszetett  sz6k  kozdl  sokat  feloldva  haszndl:  ajto  sarkoy  tern- 
plom  tornya,  szeher  rudja,  eke  szarva,  harang  kotele  stb. 

E  k^t  szdban:  fejsii  es  idnep  (iidnep),  az  osszetetel  tagjai 
m6g  yil&gosabban  megkiilonboztethetdk,  mint  koznyelvi  alakjuk- 
ban.  Viszont  a  mir  emlitett  Uhely  (XJjhely)  helynevben  ^s  a 
Tianya  (nagyanya)  szoban  nem  igen  el  m&r  az  osszetetel  tudata. 
Neh^ny  kiilonosebb  osszetett  8z6:  kecskeldb,  fenko,  istenbogdrka, 
komperlaksa,  ordogmotdla,  ortdkapa,  fdcstej,  tehenalma  (hitvdny 
almafaj),  rosszhetegsdg  (epilepsia),  szdrazbetegsdg  (sorvadds),  vak- 
szem,  nyaktekercs ;  alantfod  (a  domb  tovenel  lev6  fold) ;  tavalyelott. 

Ikerszok :  diribes-darabos,  idres-bodrosj  dtrmeg-dormog,  tityeg- 
totyog,  kusz-mdsz,  gyiitt-ment,  csiga-biga,   telts-teli,  hinta-baiinta, 

2.  8z6k4pzes. 

A)  Igek^pztfs  ig^51.  Mozzanatos  -ant,  -int,  -it  k^pzfi: 
horpenty  rikkant,  triisszent :  toszint,  hajinty  (puhint) ;  vacsU,  vir- 
nyit,  vicsorit. 

Gyakoritd  -dl  kepzd  es  osszet^telei :  oddly  vet4l,  ktinyerdl, 
hombdi;  —  nyulkdl,  ttirkdl,  fujkdt,  nyirkdl,  kickdl  (csiklandoz) ; 
—  jajkdl  [v6.  tot  jajkafj ;  —  hivogcsdl,  farigcsdi;  —  futosgdly 
szddogd,  hajingdly  toszingdl,  gurigdl,  birizgdL 

'd  k^pzd :  tapody  jdtszod,  Idtszod. 

-kod  feed  kod  kepz6vel :  viszkedy  reszkedy  feltiidzkod,  kiiszkdd. 

'Z :  vacsitoZy  virnyttoz,  hancuroz ; dz  iz :  kapardZy  kar- 

moldz,  hajkurdz. 

'S:  futos,  ugros,  doglos  (dogl6dik). 

-g :  poszog,  nyavajog^  hdrniordg;  —  -ng  kepz6  nyoma  van 
a  ViUongd  szdban  (kozs6gi  foldbirtok  Nagy-Szaldnczon) ;  —  -gat 
get:  toszingaty  hasigat,  teringet 

Kezdo  igek:  kondol,  fordol,  perdol. 

Milveltet6  ig^k:  furdet,  jdrtat,  fdjtat;  —  diU,  hajt  (hajft);  — 
jdtszit  (gyereket). 

Visszahatd  ig6k:  iitod,  felfujdd  (iktelenek);  —  hiltodziky 
futodzik,  keredzik  (iktelenftl  is);  —  gyarapdl,  telepol. 

B)  N^YSzdbdl  Tald  igek^pz^s :  gdpel,  hukol  (lehel),  gucsmd 
(szid),  ttirkdl ;  meghivel ;  —  hibdz  (hianyzik),  dgyaz.  ~  Az  -61  61 
kepz6s  ig^k  ann^l  gyakoriabbak,  mivel  e  nyelvjir&s  sokszor  a 
koznyelvi  -od  ed  dd  k^pzds  ig6k  helyett  is  -dl  61  kepz6seket  hasz- 
n41:  megbetegol  (haUlra  betegol),  megrdszegol,  gazdagdl,  dregoL 

Cj  lg6h(A  Tald  ntfyszdk^pz^s.  Kzds  4s  kepzd  a  cselekves 
Qredmeny6t  jelenti  ki  ezekben  a  szdkban :  ortds  (v.  ortvdny :  irti- 
808  fold),  kil68y  vdgds  (kivAgott  erd6  helye),  hidlds  (i8t4116-padl6). 


EGT  ABAUJKEGTBI  6zd  NTBLTJIrIs.  17 

'Sdg  84g:  temets^g  (temetfe);  —  -^;  jdc4k  e  h.  j&t^k;  — 
vdny :  ortvdny  (ortds). 

Az  'dl  41  k^pz6  rovid  hangzdval  ismeretes  a  lialdl  sz6  kive- 
tel6vel  minden  -dl  el  k^pzds  szdban :  fonaly  fedel,  Mtel,  level. 

-6ka  oke:  dlUka^  iUdke  (a  miben  a  gyermeket  dllni,  iilni 
tanitj&k). 

Igenevek:  -6  5:  forgd  (bokreta),  ahdrld  (mosogatd  dezsa), 
csiiszd  (kigyd),  csongd  (csengetyfl),  fiUydld,  siivdto  (sfp),  kifutd 
(lapdajdt^k),  vakard  (vakarcs,  t4sztamaradekb61  gyiirt  kis  langos). 
Eazkoznevekben  -u  u-y6  sohasem  lesz,  kiveve:  fejsu  (fesii);  — 
A  8zenYed6  ertebn^L  -hatd  heto  k^pz6s  igenevet  a  lehet  ig^vel,  az 
-andd  endo  k^pzfiset  a  keU  ige  segfts^gevel  oldj^  fol. 

A  -ni  k6pz6s  igenevet  sohase  szem^lyragozzik.  PL  El  kell 
neki  is  gyiinni.  —  A  -va  ve  &s  -vdn  vdn  kozill  csak  az  els6t 
ismerik. 

Ig^bai  valo  mell^kn^v  -t  k6pz6vel:  tdti  (Uti  szdjii).  —  Itt 
emlitem  az  dMi,  jdri,  tdnci  szokat,  melyekkel  a  kicsinyeket  d^del- 
getve  n6gatjdk;  pi.  dlli  baba!  Jdri  Pestucska! 

D)  NtfTSziibdl  yaW  n^yszdk^pz^s.  Nyelvjdrdsunknak  szint^n 
egyik  paldczos  saj&tsdga,  bogy  a  tobb  birtokot  jelz6  -it  a  birto- 
koB  n^ymds  -^-je  ut&n  nem  ismeri.  PL:  Tietek  ezek  a  ludak? 
Mij^nk  ezek  a  konyvek?  Ezek  a  tytikok  nem  a  tij^d.  Nem,  az 
ov^k  (v.  oy4k6).  M&srdszt  fdnevekben  gyakran  hallottam  a  tobbes 
-i-t  a  megeI6z6  -a  v.  -e  n^lkuL  PL  szomsz^ditok,  bardtidot,  gyer- 
mokim,  gyermokidet  stb. 

A  kicsinyftd  k^pz6k  gy^orisiga  ^s  sokf^les^ge  t6t 
hat48  kovetkezm^nye  lebet;  kiilonosen  a  gyerek-  6s  asszonyn^p 
61  BiirCLn  a  kicsinyito  k6pz6kkeL 

Igen  gyakori  a  -ka  ke  k6pz6 :  ujanka,  ijenke,  utka  (gyalog- 
dt),  kiitka,  inaska,  cseledke,  hiirke^  hurka,  fiatalka  (a  mad&rfiok), 
szekerke,  tehenke,  hombika,  menetke,  szdnka  (sohasem  szdn),  est- 

petke,   lipitydnka;   pajtika,   pdntlika; csa   cse:  gyermokcse, 

patakcsa,  kercse  (kert),  kiicsBj  hocse  (hegyecske),  verebcse ; csi : 

akkordcsi — mikordcsi; is  tis:  Andris,  Boris,  Julis^  Maris;  cikuSy 

csikus  (malacz  edesgetd  neye);  tov^bbd:  Andriska,  Erzsxiska  v. 
Erzsucska,  Marcsitska  y.  Marcsurcska.  —  Az  -u  is  gyakori :  Erzsu, 
Marcsu,  Pestu,  Jancsu,  kutyu,  libuy  csidu  (csikd).  —  Az  -i  k6pz6 
szemflynevekhez  j&rul:  Emri,  Peti,  Pisti,  Juli,  Hanyi  stb. 

A  -nd  k6pz6t  akkor  is  alkalmazz&k,  mikor  a  koznyelv  vAt 
mond.  PL  bdbdn6,  postamestern6,  bardtn6  (y.  j&nybardt) ;  egyszer- 
smind:  papn6  asszony,  tanft6n6  asszony. 

Az  -ek  kepz<5s  alak  ritka.  Inkdbb  igy  mondj&k  pL:  Tisz- 
tartdndl  gyoyok;  Czikdndl  menyok. 

3.  Sz&ragozds, 

A)  A  szdtdyek.  A  szdtoyek  alakjaiban  nyelvjdr&sunk  megle- 
hetdsen  egyezik  a  paldczczal.  Eredetibb  alakok :  odu^  ocsuj  gy&szu 

MAOTAB    HYXLVdlt.    XXXIII.  2 


18  sZEMKd  aladXr. 

V.  ocso,  gyuszb,  gyuru  v.  gyuro,  vdJrf,  teZte,  uH5  (61yv),  IceserOf 
seomoro.  Regies  m^g  a  sajtalan  sz6  j-je.  Vannak  aztdn  oly  sz6t6k 
is,  meljeknek  mai  alakja  a  koznyelvin^l  iljabb  fejl6d^st  mutat. 
Ide  tartoznak  a  mdr  (s.  hangtanban)  emlftett  hangzorovidftd  tovek, 
ezeknek  rovid  hangzdja  ragoz^  kozben  is  megmarad.  A  folyekony 
m^salhangzon  v^gz6d6  hangroyidftfik  a  tdrgyrag  el6tt  nem  kap- 
nak  kotdhangzdt,  pi.:  fodelt,  szeheH,  Kz  4sz  sz6  ragoz&s  kozben 
megrovidfll:  eszre  vettem,  eszhe  gyiitt.  A  v  tovil  f6nevek  sok 
esetben  ragozAs  kozben  sem  kapjdk  meg  v-joket:  tdk,  kdt,  toja, 
hdt  (havat),  hamuja.  Az  -w-tovfiek  pedig  ragozds  kozben  sem 
vesztik  el  et-jokat:  bornyuJc,  talus,  gyapjuja,  fattyuh 

A  v-tovd  ig6knek  ilyen  alakjaik  vannak:  hijom,  szijod, 
lojik,  rijiky  hij,  szij  (3.  szem.). 

Nevezetes,  hogy  eskilszik,  alkuszik,  fekiiszik,  altiszik  h.  a 
cZ-hangii  tot  haszndljak,  m^g  pedig  ikteleniil :  eskiid,  alhid^  fehtid, 
cUud  (v.  alsz)! 

B)  Igeragozd.s«  A  jelent6  m6dban  dltaUnos  a  jelen  6s  a 
mnlt  id6.  Hallhato  olykor  a  jov6  is,  ligy  ld,tszik  leginkdbb  fenye- 
get^sszerfi  monddsokban,  pi. :  maj'  fogsz  m6g  rlni  utdnam !  A  f el- 
szdlito  mddban  egy  id6',  a  jelen,  a  felt^ielesben  pedig  a  jelen  & 
mult  ismeretes.  A  modjelek  es  vdltozAsaik  a  koznyelviekkel  egye- 
z6k ;  annyi  megis  megjegyzend6,  hogy  a  felteteles  m6d  egyes  elsfi 
szemelyeben  az  alanyi  ragoz^sban,  ha  m^Iyhangti  az  ige,  mindig 
-nd  a  mddjel:  vdndkj  Idtndk  stb. 

Alanyi  ragozds.  Jellemzd  az  ikes  igek  ragoz&sdban 
a  tokeletes  szab&ly ta4ansdg.  Szinte  kicstlfoldsai  az  iro- 
dalmi  nyelvszokasnak  az  ilyen  igealakok:  dlmody  alkud,  alsz  v, 
altidj  eskildy  iszok,  esz,  meggazdagod,  tor  (az  ed^ny);  mforeszt: 
m^ik,  gyiljj^k,  nyojik,  agydl,  mondol^  fogol  stb. 

Az  1.  sz.  ragja  az  alanyi  ragozdsban  -k  m ;  -m  csak  a  bef. 
cselekv^sben.  Tehd.t :  nezoky  lepok,  irjak,  lakok,  szoknek,  n^ztem.  — 
A  2.  sz.  ragja  -sz  6s  -l.  Az  ikes  igek  irodalmi  szab^lyat  itt  is 
dthdgja  e  nyelvjdr^s,  mert  ilyeneket  hallunk :  adol,  szeretol,  Idtoly 
kossel  (v.  kossel),  n4zz4L  De  gyakori  az  -sz  is,  kiilonosen  foly6- 
kony  mdssalhangzoval  vegz6d6  igetovek  mellett:  nyulsz,  hahz, 
torsz,  kersz. 

A  felszolito  m6d  jelen  idej6nek  egyes  2.  sz.-e  -Mel  vagy 
anelkul  fordul  el6:  kerj  v.  k^rjel,  zavarj  v.  zavarjdl,  mangy  v. 
mongydl,  Erdekes  alak  vdra  (varj ;  vdra  engom  is !).  A  csitt ! 
indiilatsz6nak  van  tobbes  2.  szemelye  is:  csissatokf  S6t  egyes 
szdmban  is  hallottam  igy:  csiss  mdn! 

A  3.  sz.  ragjai  koziil  ismerik  az  osszes  koznyelvieket.  Az  -ik 
ragot  tobbnyire  epen  az  ikes  ig6k  nem  veszik  fel,  helyette 
n6ha  ikteleneket  Ut  el  nyelvjdrdsunk  e  raggal.  A  szdrv^nyosan 
el6fordul6  gyujj^k,  jdrj4k  stb.  alakok  paldcz  sajdts4gk6nt  jelent- 
keznek.  —  A  bef.  cs.  egyes  3.  sz.-ben  a  d-vel  vegz3d6  tovek 
mindig  k6t<5hangz6val  bSvfilnek  az  id6jel  el6tt;  szaladott,  mara- 
dottf  elfdradott.  —  A  feltites  mddban  minden  ige  iktelen :  gydnne, 


EOT    ABAUJHSaTBI    OKO    NTELYJiBiS. 


19 


iUnef  ha/paszhodna^  fekiidne,  jdozodna.  (Az  1.  szeui.  vdndkf  iwn&h^ 
I.  font.)  A  heU  ig^bdl  1c4ne,  Ugyanezen  ig^nek  van  egy  sajdt- 
fidgos  jovd  idei  alakja:  ieZJ  lesz ;  tSgy  v61em,  t6t  hatAs  nyilv^nul 
itt,  nem  egyeb  ez,  mint  a  treha  huie  fordltisa. 

A  jelent6  mod  tobbes  1.  szem^lye  gyakran  azonos  a  fel- 
8z61ftd  mod^val.  PL:  Mink  mdma  vendegokot  v&rjunk.  Elvigyiik 
a  bornyticskdt  a  kassi  r^^rra,  A  Hocseparton  jdcoggyunk. 

Ime  egy  ikes  ^s  egy  iktelen  ige  alanyi  ragozdsa: 


^zokok 

mondok 

szoktem 

montam 

szokol 

mondol 

szoktel 

montal  (y.  -t^l) 

8Zdk 

mond 

szokott 

mondott 

szokjunk 

mongyunk 

szoktiink 

montunk 

szoktok 

montok 

szoktetok 

montatok 

szoknek. 

mondnak. 

szoktek. 

montak. 

szokjek 

mongyak 

szoknek 

mondn&k 

szokjel 

mongy  (v.  -^1) 

szoknfl 

mondndl 

szokjon 

mongyon 

szokne 

mondna 

szokjunk 

mongyunk 

8zokn6nk 

mondn^.nk 

szokjetok 

mongyatok 

szokn6tok 

mondn&tok 

szokjenek. 

mongyanak. 

szokn^nek. 

mondndnak. 

Tdrgyas  rcLgozds,  A  -ja  jdtok  jdk  jelent<5  mddbeli  szemely- 
ragok  e  nyelvjdrd,sban  igy  hangzanak :  -i  itok  ik :  mondom,  mon- 
dodf  mondij  mongyuk,  monditok,  mondik.  A  tobbes  1.  szemely 
itt  is  gyakran  egyezik  a  felszolitd  m6deval:  A  disznoolt  tavaszra 
felepitsiik.  A  szoget  a  falba  iissiik. 

A  felszdlito  m6d  2.  szemelye  ritkdn  hallhatd  m6djel  n^Ikiil ; 
tehdt  ird  h.  gyakoribb  az  irjadf  mondd  h.  mongyad  stb.  —  A  fel- 
t^teles  mdd:  mondndm,  mondnid,  mondn^,  mondn^nk,  mondn^- 
tok,  mondndk.  —    A  2.   szemelyre  von.  tdrgyas  alak:  mondalak. 

C)  N^TragOzds.  1.  A  tdrgyrag  eiatt  gyakran  hidnyzik  a 
kottfhangzd :  vdrt,  nydlt,  tejt,  szekert,  vonalt,  fdvent,  magost,  pirast ; 
ditaldban  a  legtobb  olyan  8z6t6n61,  mely  nem  yegzddik  z&rkangon. 
Gyakori  a szem^lyragozott  szok  tdrgyragjdnak  elmaraddsa.  PL:  Nem 
l&tta  kentok  az  dngyom'?  Felgydtottdk  a  hdzunk'. 

Megism^tlik  a  tdrgyragot  ezekben  a  n^vmdsokban:  diet 
(dngomot,  t^godot),  aztat,  eztot  A  mind  is  eWfordul  tdrgyraggaL 
PL:  Mindet  megett^tok.  Mindet  Idttuk. 

2.  A  hatdroz6  ragok.  A  -ban  ben  rag  n-je  mindig  elmarad. 
A  *hoz  hez  hoz  h.  dltaldnos  a  -ndl  rag  ilyen  mondatokban :  Har- 
ddndl  viszik  a  Vargestdk  g^pjet  Ndlunk  gyusz?  stb.  A  -tol  tdl 
rag  helyett  a  paldczos  -ndl  nol  is  hallhato.  A  tan&onol  gyiivok, 
Kdnydndl  hozott  magdnak  asszant,  (Magashangti  alakjdban  nem 
hallottam  e  ragot.)  A  -rol  rol  rag  Jwl  kerdesre  felel  ebben :  hdtrdl 
(v.  -rul),  hdtrolso.  Az  -ert  elveszti  a  ^^t,  de  teljesebb  alakjdhoz 
jdrulnak  a  szemdlyragok :  4rettem  stb.  Az  -&rt  6s  az  -ig  el6tt  rovid 

2* 


20  SZEMKd    AliADJIU 

maxad  a  t6vegi  mag&nhangz6,  kliloDdsen  a  3.  szem^lyragban,  pi. 
Mennyit  fizettek  ez^r  a  zsdk  almaj^r?  Egy  grajdlrt  se  adn&k  a 
ken  h&zajer.  Elkfseriette  a  patakcsaig.  —  A  -vcU  vel  rag  -v-je 
m^salhangzdkhoz  nem  hasontil:  hotval,  fejvel,  emborokvel.  Hirvel 
se  olyan !  (kozel  se).  —  A  -seer  rag  m^g  nem  hasondl^t  melyhangti 
sz6k  vd&n,  de  a  labidlis  illeszked^s  m&r  megtort^nt.  Igy  mondj^ : 
mdsszer,  hdromszer^  haccer,  decor,  nydccer. 

Hat4roz6  szdk :  honned  (-n),  onned  (v.  n) ;  otthol;  ide,  oda  h. 
gyakoribb  az  erfisftett  emide,  amoda,  valamint  az  itt,  ott  h.  az 
emittj  amott;  onned  h.  is  gyakran  hallhatd  amonnen  (v.  -d); 
mdmnnen,  mdsuve.  A  seerte  h.  szervel-i  mondanak.  A  hoi  k6r- 
d^sre  is  felelnek:  odale,  odafel,  odahey  odaki,  Kint  h.  hivel,  ott- 
kivel  is.  Megint  h.  fgy  is:  megintelen.  Az  alig  hat.  sz6t  meg- 
kettdzik :  eligs^-elig. 

E16fordtil  a  ragism^tl^s  6s  hatdrozdszdk  ragozdsa  is :  ndlam" 
ndlf  tolemtol,  ndlunkndl ;  azotdtdl,  midtdtdl,  innedtoUonnadtdl, 
hozzdja^  raja,  heUje,  hozzdtokig  stb. 

3.  Birtokos  szemelyragok  kot6bangzdja,  mint  m&r  emiitettem, 
gyakran  zartabb  a  koznyelvinel :  Mzom,  Idbom,  vdrom  (6s  hdzomotf 
dgyomot,  Idbomot)  stb. 

A  3.  sz.  -^*-je  gyakran  forddl  e\6  ott  is,  a  hoi  a  koznyelv 
nem  ismeri:  foggye,  b4rje,  kdrja,  testverje,  koje.  E  rag  magas- 
hangti  alakja  helyett  gyakori  az  -i  is,  kiilonosen  egytagti  i6k  nt&n : 
eszif  kezi,  mejji,  feji^  vegi;  ragoz^s  kozben  tobbtaguakndl  is: 
kelebibef  tenyerit,  teheninek. 

4.  Ndvm^ok.  A  szem^lyn^vm&sok  t^gyesetiikkel  a  kovet- 
kez6k :  ^  —  4ng6m('Ot)y  te  —  tegdd('dtj,  o  —  otet ;  mink  —  min- 
kotj  tik  —  titokot  v.  tiktokot,  ok  —  okot,  A  visszahatd  n6vmAs 
el6  tobbnyire  a  megfelel6  szemelynevmds  jArdl:  ^n  magam,  te 
magad  stb.  Egy  alkalommal  ezt  az  drdekes  egyeztetest  hallottam 
Bfidben:  magam  marhdm. 

A  vonatkoz6  n6vmAst  illetfileg  emlitem,  hogy  az  amely  nev- 
m&st  nyelvjirdsunk  nem  ismeri,  helyette  amejik,  ami,  aki  nev- 
m^ok  forddlnak  el6.  PI. :  L&ttam  aszt  a  tehenet,  amejiket  apdm 
uram  meg  akart  venni.  Hd'  m&n  eltortdtok  a  fazekat,  akit  Kas- 
sdr61  hoztam. 

Eredmenykdpen  a  kovetkezdket  mondhatjnk  ki  e  nyelvj&rds 
mindmtis^gere  nezve :  V6  megknlonboztetd  jele  a  meglehet6s  dlta- 
Idnos  ozds.  Ennek  eredetdt  ezideig  nem  sikeriilt  megfejtenem,  de 
tovdbbi  kutatdsok  tal&n  nyomra  fognak  vezetni.  A  hangok  ki- 
ejt^s^t,  kepzds^t  illet61eg  a  felsdtiszaviddki  nyelvjdrds  abauj-zem- 
pl^ni  agdhoz  hdz,  de  egyes  paloczos  hangv&ltozdsokkal.  Nevezetes 
az  ikes  ig^k  iktelensege  a  3.  szemelyben.  Sok  a  paldcz  hat&s  az 
alaktanban  is,  ugyanezt  mutatja  a  sz6kinc8. 


BOY    ABAUJMISOTEI    dz6    KYBLYjiRiS. 


21 


Szdgytijtemtfny. 


Abdrld:  moBOgat6  ddzsa. 
ablakos  a  kal&Bz,  melybSl  ii6h&ny 

Bzem  kibullott. 
act,  acide:  add  ide. 
addl:  adogat. 
agdc:  &k&c. 
dgyaz:  Agyat  Yet. 
alanlf6d:  a    domb    t5Ydndl    l^Yd 

8Z&nt6f51d. 
dXldka :  kis  eszkSz,  melyben  a  gyer- 

meket  &lliii  szoktatj&k. 

arpa:  &rpa. 

dszld:  z&sz\6. 

hdbdn4:  b&baasBzony. 

bakfing:  bukfenc. 

herzencei  szilva :  besztercei  szilYa. 

Hkkfa:  bukkfa. 

bitang :  zsiY&ny. 

hocfa:  bodzafa. 

hokancs :  bakkancs. 

bordahaj:  a  sz5YdBz6k  r^Bze. 

bomyH:  borjti. 

barandza:  brindza. 

borozda:  bar&zda  (ritk&n). 

b&gat:  sert^st  kozSait. 

burdl:  bort&l. 

buru:  boru. 

hucs6:  bolcsd. 

cibere :  korp&ra  tQlt5tt  Yiz,  melybe 
koY&Bzt  tesznek  b  leYeBnek 
eszik. 

cikra:  szikra. 

cimdca:  8zam6ca. 

ciUdk:  oszlop. 

csdmpds:  tigyetlen. 

cselidke:  gyerekl&ny. 

csendl  y.  csandl:  csal&n. 

cserba:  csorba. 

cserje:  Bz&raz  faleY^l. 

caerpdk  (t6t) :  nidra  erSsf tett  d6- 
ZBa-f61e  faed^ny,  melylyel  a  Yizet 
a  j6Bz&g  BZ&m&ra  a  Yizgyujto 
medenczdbdl  az  itat6-Y&luba 
kicserpdLjdkf  kimeregetik. 


Csetemya :  cBatorna,  egyik  nras&gi 

fdldteriilet  neYe. 
csicsdka:  napraforg6-f61e  nbYdny; 

gambit  eszik  (HeliantbuB  tub.). 
csidu:  kiB  cBik6. 
csikuSf  cikus:  kis  malac. 
csipcse :  csipkebokor. 
csipetke :  kdzzel  Bzaggatott  tdszta. 
CSXS8  !  csissatok  ! :  CBitt !  cBondben 

legyetek ! 
csombdkj  csimbdk:  bog,  CBom6. 
csup<isz:  meztelen. 
csHszd:  kigy6. 
dencel :  hanctiz. 

dob :  Buto  a  takar^ktiizbely  oldalftn. 
doglos:  doglodik. 
dzsubdl:  turk&l. 
eger:  eg6r. 
^jaj  ! :  indulatBz6  a  mdltatlankod&B 

kifejez^sdre. 
elbandzscdod :  elmereng. 
Emri:  Imre. 
elbdgyad:  el&jul. 
elhagy :  eWeszt 
emse:  fiaB  koca. 

^p:  eg^szen  (dp  M&ndokig  mentem). 
eskom-beskom :  trdf&s  eBkUforma. 
eriszt:  ereszt. 
eszterhaj:  ereszalj. 
^z:  iz. 
fartolAldy  BzarYaBmarha,  ha  oldal- 

Y&st  megy  h&trafeld. 
fejfa,  fajfa,  fajfok :  eezkSz,  melyre 

8Zoy6b  elott  a  fonalat  fSlgombo- 

lyltj&k  [MTbz.  fajfa], 
fejsU:  f68u. 
fenek :  fendk. 
fenkCf:  kaBzadlesftfi  ka. 
feteke:  fekete. 
ficfa:  fiizfa. 
filegdria:  filag6ria. 
fojosd:  orb&nc. 
fonal:  fon&l. 
forgd:  bokrdta. 
formdz:  haBonlft. 


BVStxA   -AT.ApxIw. 


fotozsin:  petrdlenm. 

focstejf  frocst^:  megborjazott  te- 
bdn  teje ;  gujasztrdnak  is  hivjftk. 

frmg6:  gyermekj&t^k ;  egy  gonib 
kdt  lik&ba  madzsgot  bnanak, 
asi  k6t  ▼6g6n  QssBekotik,  meg* 
f orgatj&k,  hogy  a  madxag  dssze- 
Bodr6djdk,  azt&n  szerte  huzi- 
g&lj&k,  mikozben  a  forg6  gomb 
frung,  btigd  bangot  ad. 

ffHosgdi:  fntk&rozik. 

futdd$(ik):  melegedik. 

fUtydW:  alp. 

gadndr :  k6i  p&rbttzamoB  gerend^- 
b6l  alkotott  emelv^ny  a  pinc^- 
ben,  a  bord6k  sz&m&ra. 

gag6:  kamp6,  borog. 

gajz:  petr6leum. 

galand:  vdkony  szalag. 

galicka:  kalitka. 

ganaj:  gan6j. 

garddics:  Idpcso. 

gang:  folyos6. 

gandCj  kanorc:  kandcz. 

garaguja:  faUb. 

gardjis:  kUris. 

garr4j:  gall6r. 

gebecs :  gobies. 

gipelni:  geppel  cs^pelni. 

giga:  g4ige, 

girind :  gor^ny. 

gomhdda:  reszelt  t^szta. 

gorbencsu :  b^baszilva. 

grajcdr:  krajc&r. 

grita:  kr^ta. 

guga:  golyva. 

guriga :  karika. 

gurigdl:  guritgat. 

gyoker:  gyok6r. 

M'  / ;  h&t,  bogyne !  de  igen ! 

hadol :  megj&tszik  valamit  a  bege- 
dun  (t6t). 

haj :  b6j. 

hajint:  bajit. 

hajszerif  hajsz,  haszen:  biszen. 

hajtvdnyos:  nyujtott  t^szta  meg- 
ZBirozva  es  osszebajtva  k^t  r^tre. 

halyagcseresnye :   b6lyagcseresnye. 


hanibdr:  bomb&r. 

ham:  bacsak...  nem  (nisi). 

harakdj:  bark&ly. 

JuLsigat:  basogat. 

hdz:  Hzoba^  —  el86  hdz:  as  ntca. 

fel61i  szoba,    mas   hdz:  a  keri 

fel51i  Bzoba. 
hedeg6:  begedfi. 
hetfU :  bdtf 5. 
hibdz:  bi^nyzik. 
hideg  tdri:  bidegleldse  van. 
hfdlds:  i8U116-padl6. 
h(j:  biv,  bl. 
hivogtsdl:  blvogai 
hombij  hombika:  binta. 
h6mbdrg6z :  bempereg. 
hHkol:  lebel. 
hutO'dzik:  busSl. 
idnep:  unnep. 
%jeszt6,  ijeszget6:  kis^rtet. 
ingvdll:  rovid  ndi  ing. 
inaska:  kis  fiii. 
inned :  inn^t. 

irni:  feateni  (ktil.  bfmes-tojftst). 
istenhogdrka :  katicabogftr. 
jdc^:  i&t6k. 
Jancsu:  Jancsi. 
johhan;  ink&bb. 
kdbdt :  szoknya  (felsd). 
kahola:    a    kemence    sz&ja   fSlott 

6pitett,    cser^pbol    val6  meleg- 

fog6. 
karaj :  kar6j. 
karik  kenyer :  karikdra  y&gott  ke- 

nyerdarab. 
kavacs:  kavics. 
kecskeldb :  k6t  X  alakra  egynuls- 

boz  illesztett  lecp&r,  melyeket 

egy  otodik    l^c  kot  ossze  egy- 

m&ssal;    erre  belyezik  az  elfu- 

r^Bzelendd  fatuak6t. 
keleb:  kebel. 
kelep :  kereplo. 
ken:  kend. 

k4nyd8:  gogos,  biiszke. 
kip:  arc. 

kepe:  r^sz^rt  Yal6  arat^s. 
kepis :  aki  r^az^rt  arat. 


BOY    ABAUJHXOYSI    dzd    NYELTJjUXs. 


23 


kerit:  terel. 

kittestvirgyerek :  unokatestv^r. 

keves :  kev^s. 

kifutd:  hosszti  m^ta. 

kU^s:  kel^s. 

Ari^^re;  klsdr. 

KveL-  kivni. 

Ar(fc5.*  kulcB. 

kocska  kez6:  b^na  kez&. 

kojiba:  kuDjhd. 

komper,  konn^a,  kalompir:  bur- 

gonya. 
kondds:  kandsz. 
A:€^  (%tne/r  koppi?):   tr^f&s    ki- 

n4lgat6  8z6. 
/^(^^t^;  fakalapdcs    kUlonfdle    hiia- 

f^l^k  puhit&sdra. 
/r67{^u  V.  killyii:  kendertord. 
kdrtve,  korfe:  korte. 
k6t6:  kot^ny. 
kucik:    a    tuzhely    mogotti    hely, 

ahol  a  f&z6s    gyerek    ftUddzik, 

igj  nevezik  azonban  a  p&Uott 

8z6j    betegs^g^t  is  (megkudko- 

sodoU). 
kukuk:  kakuk. 
kunyerdl:  kdreget. 
kuperta :  lev6lborit6k. 
kilrta :  fustvezeto  cso,  k^meny, 
kMka:  forr&s  kiitfeje. 
mtd:  I6tra. 

laksa:  lepeny  (komperlaksa), 
Idngos :    lepeny    keny6rt6szt6b6l 

(kenyerldngos), 
lapis:  lapos. 
lecske :    kock&ra    vdgott     levesbe 

val5  t^szta. 
lecsedik :  konyhahullad^k- 
legucsmol:  leszid. 
lepetke :  lepke. 

lipitydnka :  konnyu  kis  n5i  kab&t. 
macdlni:  megn^zni.  lesz-e  a  tyiik- 

nak    toj&sa ;    annyit    is    jelent, 

mint  csocsorizni, 
mama:  ma. 

masina :  takar^k- tuzhely. 
mdsszer:  m&skor    (mdsszer  is  el- 

gyere  !) 


mas:  m&sik  (gyiim,  a  mas), 
meghetegdl:  megbetegszik. 
meghfvel:  meghlveaedik. 
meginielen:  megint. 
megsdz:  eltaUl  a  lapddval. 
mejjeszt:  koppaszt  (madarat). 
menetke:  meny^t. 
VMhent:  mibelyt. 
mocsdja:   pocsolya;    kiil.  kender- 

&ztat6. 
mog,  mogo:  mag. 
morvdnyka:  pog^csa-|6le  satemday. 
motdla:  olnyi   hosszasdgii  v^kony 

p&lca,    a   kdt    y^g^B    keresztbe 

tett  f&csk&val,    melyre  a  meg- 

feh^ritendo  fonalat  tekerik  fel. 
murcos:  piszkos. 

murcos  haluska :  lekvdros  haluska. 
muti:  mutasd. 
muzsika:  hegedu. 
nanya:  nagyanya. 
nyu:  a  kendert    kiszaggatni  a 

foldbol. 
**y<^'>  nyojik:  no. 
onoka:  unoka. 
onned :  onn^t. 
ortani:  irtani. 

ortdSf  ortvdny :  irt&scis  hely. 
ortdkapa:  csdkdnyforma  kapa;  al- 

kalmas  a  gyokerek,    kovek  ki- 

szed6s6re. 
osztegj  osztegj  osztetig :  azutin. 
otthol:  otthon. 
6c}idt :  gereben. 
osszve :   ossze. 
ordogmotdla:  gyormekj6t6k  (ordog- 

hinta  MTsz.). 
pad :  padl&s. 
pddimentom :  szobapadlo. 
pdjinka:  p&linka. 
palacka:  poloska. 
pdntlika:  szalag. 
pdrgol:  goz  feU  tart,  g6zol. 
part :  domb  (Gikdpariocska :  a  Cik6 

foldje  melletti  emelkedSs). 
pdszka :  macesz. 
patics :  paszulykar(5. 
pecdrke :  csiperke  gomba. 


24 


8ZEMK6    khLOiSL,    EOT    ABAUJMEOTEI    dz6    KTELTJiftiS. 


pejva:  polyva. 

pergel:  p5rk51. 

perhdcs:  denevdr. 

pemye:  perje. 

piUe:  b6r  a  felforralt  tejen. 

pinke:  pinty6ke. 

posatt:  sayanyk&s. 

puec  meg  I  kuty&t  uszltd  mond&s. 

ramasz :  fatuskd,  inelyb61  dong&t 

k^szltenek. 
receptee:  recepisz. 
rij,  rijik:  sir. 
rivds:  sir&s. 
rosszhetegsig :  epilepszia. 
rdzan:  j6zan. 
roztnaring :  rozmarin. 
sajtalan:  sdtalan. 
samyH:  sarjti. 
serke:  fejtetfi  peteje. 
sikdrk6zni:  jSgen  csuszk&lni. 
sipka:  sapka. 

skdrpa  v.  kdrpa:  kdkerft^s. 
sop:  fdszer. 

sdmorog :  kicserepesedett  b6r. 
sure :  kot^ny. 
sUvdW:  sip. 

szdrazhetegsig :  sorvad&s. 
szdtva:  8z5v5sz6k. 
s^attying :  pamutszalag. 
szik:  pad  (iskola-,    templompad). 
szereda:  szerda. 
szervel:  szerte. 

szervijdnka :  r5Tid,  ujjas  n5i  kab&t. 
szitik:  slit  (a  nap.  hold). 
szotykos :  a  tdl^rett,  iitSdott  gyii- 

moles. 
szoszna:  fenyd. 
szddomye:  szeder. 
szog:  szeg. 
szomet:  szem^t. 
szug:  zngf  szdglet. 
szuszok :  nagy  I4da  gabonanemfiek 

r^szSre. 
tag:  egy  darab  birtok. 


tcUdm:  taUii. 

talu:  toll. 

tapod:  tapos. 

tavalyel6tt:  harmaddTe. 

tekend:  teknS. 

temetsig:  temetds. 

*^;  f6r  (^wetn  f^r:  nem  f6r). 

tereny:  tenydr. 

testvir:  ndv^r. 

t%l6:    eszkdz,    mellyel    a    kendert 

megszabadltj&k  a  pozdorj&t6l. 
topoja:  jegenyefa. 
toszint:  taszit. 

t6ke :  tiisk6  (vdgd  fbl  azt  a  t6kit). 
tompe:  tompa. 
tori  az  drdt :  alkuszik. 
torisk:  tSvis. 
tulipdnt:  tulip&n. 
tUrkol:  tiilkol. 
tyUksegg:  tyiikszem. 
tyutyu:  a  tyiik  ddesgetd  neve. 
Hgy:  igen. 
atka:  gyalogdt. 
Udnep:  iinnep. 

Ul6ke:  kis  gyermekek  iil6helye. 
im6:  olyv. 
Usztoke:  kis  vaslap^t,   mellyel  az 

ekdrdl  a  r&ragadt    sarat    leva- 

karjftk. 
vacsit:  visit. 
vakard :  vakarcs ;  sUtem^ny  a  ma- 

rad^kt6szt&b6l. 
vakandok:  vakond. 
vakszem:  haUnt^k. 
vdld:  vilu. 
vamyH:  varjii. 

veszekelf :  eskUforma  (vesszek  el!) 
viaksz:  viasz. 
vidla:  villa. 

vimyit,  vimyitoz:  b5g,  orditoz. 
vocsora:  vacsora. 
vosdmap :  vas&rnap. 
v6finy:  v6f6ly. 
zsojtdr :  sajt&r. 

SzElCKd    AhkDiSL, 


RUBnm  ii6zB8.  yerbbght.  25 


VERSE6HT. 

». . . .  Franciscu8  Yersegius,  Musicus,  Poeta,  EUstoricus,  Philo- 
sophus  et  quocunque  nomine  alio  ipse  a  suis  admiratoribos  vocari 
optat, . .  . .«  —  mondja  r61a  E6vai.  (Gramm.  Elab.  2  :  978.)  — 
Egy  m&sik  kort^rsa,  a  8z6phalmi  »ir6fejedelem<  m^g  Mj6bban 
gtinyolja:  *Verseghy  nagy  dolgokat  forral:  Adelungunk  akar 
lenni  s  grammatic&t  ad  s  lexicont  • . .  Felhozat^  lexicona  articu- 
lusait,  melyeket  apr6  papirosszeletekre  irkdlva,  egy  zsdkba  vetve 
tart ! . . .  Hogy  nyugalomban  maradjunk,  arra  k6rem,  hogy  6ne- 
kelgessen.  Azt  jobban  tudja,  mint  a  nyelv  dolgait*  (Kazinczy: 
P41yAm  eml^kezete,  Abafi  166—67.  1.  m6g  n.  o.  1^32.  1.)  —  Mai 
irodalmi  ^letUnknek  egyik  legm^lyebb  lelkti  kutatdja,  Biedl  Frigyes, 
azt  mondta  rdla  24  6vvel  ezel6tt:  »Verseghy  mftveiben  egy  igazAn 
nemes,  minden  sz^p  dolog^rt  rajongd  ember  gondolatait  olvassuk. 
A  mult  szdzad  n6met  ir6inak  humanit&si  ided.lja  ragyog  6,t  lapjain ; 
elet^nek  ^s  mftyeinek  jelszava  egyardnt :  Elj  ^s  frj,  hogy  az  embe- 
riseget  nemesitsd!  Enn61fogva  lelkes  baritja  a  halad^snak  .  . .« 
Legdjabb  m61tat6ja  meg,  Cs^szdr  Elem6r,  377  lapo8  konyvet  irt 
r61a  *  s  elkis^rven  Verseghyt  ^let6nek  minden  fordulat^ba,  vegig- 
menven  eg6sz  irodalmi  munkdssdgdn,  szint^n  irodalmunk  legki- 
T&l6bb  alakjaihoz  sorolja. 

Yaldban,  megiijul6  irodalmunk  tudom^nyos  munk^ai  kozott 
keves  van  olyan,  kinek  ^leteben  ^s  munkdss^g^ban  annyi  saj^t- 
s^gos  mozzanat,  annyi  ^rdekes  vonds  es  annyi  szinte  erthetetlen 
ellent^t  volna,  mint  a  Yerseghyeben.  Tgazdn  feMletes  es  6rt^k- 
telen  kapkodd  volt,  mint  Kazinczyek  hittek  ?  Valdban  szabadelvd 
volt,  a  ki  k^tszer  —  14  68  21  6ve8  kordban  —  levetette  egyhdzi 
kontos^t  s  a  ki  oreg  napjaira  lett  csak  erkolcsos,  de  akkor  meg 
a  tudom^nyba  is  bevitte  a  felekezetiesked^st  6s  az  eg^sz  nyelv- 
tijft4st  protestdns  torekv^snek  b61yegz6  meg  ?  Katolikus  pap,  a  ki 
lelke  nagy  or6m6ben  sirva  fakad  Voltaire  Henriade-jdnak  olvasd- 
sakor  (Cs&szdr  33.).  Kitiind  egyh^i  szdnok,  a  kit  lelkesen  hall- 
gat  &jtat08  kozons^ge  Bud&n  s  a  kit  8z61t6ben,  s6t  hivatalosan 
is  azzal  v&dolnak,  hogy  »sz(izeket,  any^kat  akart  megrontani«  s 
a  kinek  szerelmes  leveleit  el  is  fogja  felettes  hat6s^ga.  Szerzetes, 
a  ki  szabadkdmiiYes  korokkel  igen  bard.tkozott,  hiszen  a  Marti- 
novits-f^le  drtatlan  szovets^gben  6  is  r^szt  vesz  es  csaknem  kilencz 
^vig  raboskodik  miatta.  Tudos,  a  ki  m61y  j^ratd  eszt6tikai  mun- 
k^kat  fr,  iigyes  es  kepzett  zen6sz,  kiv^ld  kolt6  6s  nagyon  tartal- 
mas  nyely^sz.  Minket  ez  az  utolso  tulajdons^ga  6rdekel. 

Cs&sz^r,  kinek  konyv6hez  akarjuk  ezdttal  gondolatainkat 
kapcsolni,  lelkiismeretes  gondos8d.ggal  felkutatta  6s  osszedllitotta 
Verseghy  61etrajzi  6s  ir6i  adatait.    E   konyv   nagy   munka  ered- 

♦  Verseghy  Ferencz  elete  es  muvei  1903*  Kiadta  a  Magy.  Tud.  Aka- 
d6mia.  Ara  6  kor. 


26  BUBonri  uAzm. 

menye,  de  nagy  eredm^ny  is.  Egy  rendszeresen  mtLvelt  irodalom- 
tort6netfr6  sz61  hozzAnk  e  lapokon,  a  ki  igen  j61  6rt  fr6k  irodalom- 
tort^neti  ismertet^^hez.  Csak  azt  sajndljuk,  bogy  pontossdgban, 
r^ztetesB^gben  Bokszor  ttilzott  a  torekvSse. 


Fedig  8z6p  p^lda  volt  eUtte.  Binoczi  B^vaija  egyszersmin- 
denkorra  megmutatta  azt  az  titat,  a  melyen  az  ilyen  r^zleteaen 
kidolgOBott  irodalmi  arczkepek  haladjanak.  (Itt  a  konyrnek  osak 
szerkezet^t  6rtjiik  a  nem  it^leti  tartalmiit.)  Nem  szabad  elTesz- 
niink  a  rSszletekben,  hanem  haladjunk  enemtL  fejieget^seinkben 
a  Taine  szellem^ben ;  egyetemes  torv^nyeket  keressiink,  hiszen  a 
Taine  elet^ek  is  ez  a  tar  talma  (Alexander,  Bud.  Szemle  316 : 
1 — 35.1.).  Aki  r&zletekbe  vesz,  azt  a  OsapWr  Benedek*  driisi 
adathalmaztoak  sorsa  fenyegeti;  el  fogjdk  mell6zni  a  megfelel6 
ft^ldkepesseggel  ossze&Uftott  rovidebb,  de  jellemz6bb  ^letrajz 
mellett 

Mikor  a  Os&szdr  konyv^t  a  kezembe  vettem,  bizony  fSltet- 
tem  6t  e  sorst61.  Oromomre  szolg&l,  bogy  nagyon  sok  okom  nem 
volt  erre,  b&r  eleg  gyakran  elv^sz  6  is  a  felesleges  r^szletekben. 
Valami  kfnos  r^szletesseg  iiti  fel  a  fejet  igen  gyakran  e  konyv- 
ben.  Verseghynek  pesti  predikAtor  kor^ban  46  konyve  volt  6b 
tiikor  Idgott  a  czelldja  faldn  (17.  1.).  Meghat6  r^szletesseggel 
olvassuk  a  141.  lapon  ama  szoba  biitorzatdt,  a  melyikbe  Ver- 
seghy  1794-ben  el  volt  csukva.  Kinos  Utni,  mint  vergddik  Cs^sz&r 
is  —  mint  a  hfise  —  a  szerelmes  szerzetes  6rzelmeinek  r^szletes 
igazoldsdban  (117). 

Es  m6g  egy  szempontbdl  ^rdemes  lett  volna  e  konyv 
szerzdjenek  a  Bdndczi  Eevai-61etrajzdval  behat6an  foglalkoznia. 
Osdsz^r  ugyanis  feladatdnak  azt  a  r^szet,  a  melyik  a  koltd,  eszt^- 
tikus,  zenesz  Verseghyt  jellemzi,  vaWban  jelesen  k^szitette  el. 
Latszik,  bogy  Csdszdr  ez  irinyban  forrdstanulm&nyokat  v^gzett 
es  e  fejezetek  val6ban  dicsosegere  szolgdlbatnak.  Osszehasonlit  6s 
forrdsokat  kutat  fel  bennok,  igen  belyesen,  hiszen  torteneti  fejltf- 
d^sen  epiilo  osszebasonlitds  ma  mdr  minden  irodalomtudom&ny- 
nak   modszere. 

De  nyelveszettort^neti  kerd^sek  tdrgyalAsdra  megfelelfi  tar- 
talmu  nyelvtudomdnyi  nez6pont  szukseges.  Egy  ird  eletadatainak, 
munkai  kiilsd  tortenet^nek,  tartalmdnak  ismerete  taldn  eleg  a 
mai  irodalomtortenetfrdsnak,  de  vajmi  kev^s  ahboz,  bogy  nyelv- 
tudomanytorteneti  iteletet  mondbassunk.  Abboz  mindez  adatokat 
viszonyitanunk  kell  el6re  megbatdrozott  szempontok  szerint,  a 
tudos  fejl6des4bez,  forrdsaiboz ;  nem  szabad  megelegedniink  a  meg- 
stilizdlt  kivonatoldssal.  Vannak  megbat&rozott  nyelvtudom&ny- 
torteneti  kerdesek  —  igyekeztem  ezeket  Orimm  es  Revai  czimfi 

*  Eevai  M.  elete.  Bpeat  1881—89. 


27 

muukimban  fiesze&lUtani  —  s  ezeket  kell  megoldanunk  a  jel- 
lemzend^  tudds  mank&ib61.  Csak  e  mddszerrd  kaphatunk  a 
nyelvtadomdny  mai  szfnvonal&nak  megfelelA  k6pet  egy  Djelvtudds 
torekv^seirfil,  csak  fgy  alkothatunk  helyes  it^letet  mi^^unkxiak 
rdla,  m^g  regi,  megkovesedett  It^letekkel  szemben  is. 


Yerseghy  eg^z  Dyelvtudomtoyi  miikdd^  negativ  alapokon 
4U.  A  Rdvai  ^ll^pontj^nak  czdfoltea  &d  tlizet,  tartalmat,  ^letet 
az  6  nyelvtudoiB&nyi  torekv^sein^k  megft^l^s^ben.  K6vaihoz  rai6 
yiszonya  a  donMf  bfr6. 

R^vai  szerint  a  r^gi  nyelv  »unica  magistra  tutissima*. 
(Antiquitates,  az  -ddik,  -odik  yegd  ig^krdl  8z6lt4ban,  269.  1.)  Vele 
szemben  Verseghyrfil,  az  elsfi  magyar  nyelvdrrfil  (Biedl,  Nyr.  9 : 
501)  azt  szoktdk  megemL'teni,  hogy  6  az  616  nyelv  ill&spontj&n 
van,  hogy  6  az  616  nyelvnek  nyelvtudom&nyi  fontoss&g^t  mdr  j61 
ismeri.  Nem  eg^szen  igy  van  a  dolog.  Elmeletben  ugyan  igaz 
ez,  de  az  ekn^let  gyakorlati  kiviteleben,  mint  B^vai,  Yerseghy  is 
megcz&foija  onmagdt.  Yerseghy,  61ete  betetdz6  munkdjabani  a 
Feleletben  hib^knak  b^lyegzi  ama  nyelvjardsi  alakjainkat,  a  melyek 
a  koznyelvi    >analogidkt61«    eliitnek.    (Csasz^r  347,  Felelet  207.) 

De,  hogy  az  a  r^giseget,  ez  az  616  nyelvet  tartotta  a  nyelv- 
helyesseg  legfdbb  birojdnak,  hogy  eg6sz  nyelvtudom&nyuk  nyelv- 
helyessSgi  okokon  es  cz^lok^rt  epiilt,  az  ma  mdr  iskol&s  t^teliink^ 
a  melynek  b6vebb  fejteget^se  felesleges.  Ez  ism^tl^seknel  szebb 
feladat  v&rt  volna  itt  Csdszdrra.  Nem  azt  kellett  volna  kutatnia^ 
hogy  vitakerd^seikben  melyiknek  volt  »igaza«.  Hiszen  egyiknek 
sem  lehetett  igaza  (&mbd,r,  termeszetesen,  Csd.sz&r  Yerseghynek 
adatja  >a  mai  nyelvtudomdnyn^^al*  az  »igazat«).  Helyes  t6rt6neti 
m6dszerrel  forrdsaikat  kellett  volna  egybevetni  s  ezekhez  vald 
viszonjrukat  meg&lKpitani. 

Eletrajzi  munkdknak  dlland6  hib^ja  az  eletrajzi  tdlzas. 
A  meleg  lelkii  fro  bizony  konnyen  beleszeret  a  sajdt  h6s6be.  Evek 
hosszatt  foglalkozunk  vele  s  ha  egy^niseg^ben  annyi  a  kedves,  a 
modern  elem  s  ellenfeleben  annyi  a  kellemetlen  nyomorgds  szulte 
zord  vonds,  nem  csoda,  ha  —  Yerseghyt  a  Revai  rov&dra  magasz- 
taljuk.  A  ki  ebb{»l  a  konyvbdl  ismeri  meg  Bevait,  az  valami 
gonosz,  hid,  irfgy  papot  ismer  meg,  s  nem  —  Revait. 

Yerseghynek  sokat  haszn^lt  kedves,  csiszolt  egy^nisege, 
Bevainak  sokat  drtott  beteges,  zord  idegess^ge.  De  a  tort^netfr6- 
nak  feliil  kell  emelkednie  eme  csak  a  kortarsak  igazsdgtalansdg&t 
fejleszt6  szempontokon. 

Cs^zdr  hosszan  ^s  sokat  jellemzi  Bevait.  De  kev^s  lij  adatot 
tal^l,  ilj  szempontot  meg  egydltaUn  nem  e  munkdjdban.  Ism^tli 
rdla  a  r6gi  es  taldn  m^r  elavult  t^vedeseket.  B6vai  felfedezte 
szerinte  a  tort^neti  mddszert  (204.  1.)  ^s  el6szor  alkalmazta  az 
osszehasonlitdt.  *A  mit  Schlegel  1808-ban,  Grimm  1819-ben  hir- 


28  RUBINTI   MdZEB. 

4etett,  azt  6  egyiitt  kovette  m^r  1803-ban<.  Azt  hiszsziik,  ma 
m&T  felesleges  e  k^rd^snek  r^zletes  tdrgyal&sdyal  foglalkoznunk. 
—  De  a  Yerseghy  megyil&git&s&hoz  felesleges  is  volt  e  t^ved^ 
flekbe  esni. 

Szeg^ny  B^vairdl  kisiil,  bogy  egydltaUban  nem  tudott 
magyarul,  de  s6t  latinul  sem.  E  tekintetben  aj^nljuk  Csdszdr 
figyelm^be  K^vainak  azt  a  czikk^t,  a  melylyel  ujsdgirdi  mtLko- 
d686t  megkezdte  Pozsonyban,  (1.  Hirmondd  1784.  1 — 10.;  kozolve 
j6  r6sze  Bdn6czin&l,  97.  1.)  s  azt  is,  bogy  ha  valakinek  dridsi 
latin  munkdibdl  eff^le  alakokat  bong^szhetiiDk  ki,  mint  nomen 
met  6s^muUus  piscis,  ebbdl  legfoUebb  botl&sra  szabad  kovetkez- 
tetniink  s  nem  arra,  bogy  az  illetd  »meg  a  latin  nyelvet  is  meg- 
Tontotta,  ba  sziiksege  volt  r^«.  Amde  nem  is  botlott  R^vai,  banem 
€sak  a  magyar  kifejezesmodot  akarta  itt  a  latinnal  ut&nozni  ^s 
6rtelmezni  (nev-em,  sok  hal). 

Osdsz&r  feltiind  sokat  id6z  B^vai  megitel^senel  ama  bizo- 
nyos  bdrom  v6d6  6s  t4mad6  iratbdl,  sokkal  kevesebbet  nagy  mun- 
k&ibol  a  Grammatic4b61  es  az  Antiquitatesbdl.  Pedig  els6  sorban 
«zek  m^ltok  B^vainak,  a  nyelvtuddsnak  k^pvisel^s^re  s  nem  ama 
beves  yitairatok,  a  melyekrdl  m6g  teljes  bizonyossdggal  be  sines 
bizonyftva,  —  csak  valoszinClv^  tette  e  gondolatot  Bdn6czi  — 
bogy  kiz^rolag  a  Revai  munk&i. 

Bdn6czit  idezi  Csdsz^r,  mikor  kimondja  K6yair61  (186), 
bogy  »c8ak  ember  volt,  gyonge,  bib^  ember*,  de  Osd.8zAr  elfelejti 
ama  sz^p  szavakat,  melyeket  ugyancsak  Bdndczi  id^z  Kazinczyt61, 
ama  sorok  folytatdsakep :  »Hol  vagyon  az  megfrya,  bogy  az  igazAn 
nagyokat  azert,  bogy  erdtlens^gek  6  bennek  is  tal&ltatnak,  tisz- 
teletiinkre  m61t6knak  nem  kell  tartanunk  ?<  Es  yegiil,  ama  szelid 
y^gsfi  akkordnak  ok^t,  a  melylyel  a  Versegby-R^yai  bAbord 
befejezddott,  6n  nem  a  Yerseghy  nemes  nagys^g&ban  keresem. 
A  becsiilet^ben  tal&lom,  a  mely  azt  sdgta  neki,  bogy  onmag&n&l 
alaposabb,  melyebb  lelktL,  erdsebb  meggydzdd^su  tuddssal  ^11 
szemben.  A  felig-meddig  nyelymiveW  tette  itt  le  kardjdt  a  nyelv- 
tudds  Idbaiboz. 

Mind  a  ketten  gondolkoztak  a  nyelyr61,  de  az  6  nyelyfiloz6- 
fi&juk,  —  a  bogy  egy  kis  tdlz&ssal  neyezhetn6k  etbikai  alapbdl 
kiindul6,  teb^t  nyeWtudomdnyi  szempontbol  hasznayebetetlen 
elyondsaikat,  —  az  6  nyelvfiloz6fidjuk  nem  egyeb,  mint  a  nyelv- 
belyess^g  elm^lete,  a  mint  eg^sz  nyelvtudom^nyuk  is  a  nyely- 
belyesseg  kortil  forog. 

Ezek  a  nyelyfilozdfusok  ba  besz^lnek  is  a  nyelynek  tort^neti 
fejlddeserdl,  m^g  egydltaldn  nem  tudjdk,  mint  is  kell  a  nyelynek 
torteneti  elet^t  ^rteniink.  Ez  a  tort^neti  nyelytudomdny  egy-egy 
8z6p,  de  tartalmatlan  basonlatban  nyilatkozik  meg.  Reyai  is  kor- 
szakokra  osztja  a  nyely  fejl6dds6t,  Yersegby  is.  Mind  a  ketten  az 
emberi  dletbez  basonlitj&k  a  nyelyet,  csakbogy  R6yai  ndgy  kort 
kiilonboztet  meg,  s  a  nyely  >ttrfikorAt«  a  Pdzm&ny  kordban 
siratja  —  Yersegby  szerint  »most«  yagyunk  e  korban.  Csakbogy 


TBR8EOHY.  29 

ezt  a  metafor&s  nyelvtudom&nyt  B^vai  neh^ny  esztendtfvel  hama- 
rabb  kifejtette  Yerseghyn^l.  E  megokolatlan  metaforai  vdz,  a 
melybe  kiilonben  ezek  a  nyelvfilozdfusok  eg^sz  rendszeriiket  be 
tndt&k  gyomoszolni,  nem  n&lunk  keletkezett.  A  koz^pkori  h^beres 
nyelvhasonUt&s  sztUte  s  6v8z&zadokon  dt  Europa-szerte  ebbdl  indult 
ki  a  r^gi  nyelytudom^ny.  Nagy  hib&kra  vezetett  ez  az  alakinak 
l&tsz6  jelenseg,  mert  sokdig  gdtolta  amaz  igazsdg  ^rvenyesiiles^t, 
bogy  a  nyelvnek  nincsen  kiilon  ^lete,  bogy  a  nyelv  az  emberi  l^lek 
termeke. 


A  nyelvtudomdny  tort^netenek  egyik  igen  fontos  feladata 
a  forr&stanulmdny.  E  n^lkiil  csak  adathalmazt  adhatunk,  meg 
klYonatot.  It^letiink  n^lkiile  megokolatlan,  vagy  a  legjobb  esetben 
is  ism^tl^s. 

Kiktdl  es  mit  tanult  Verseghy  nyelvtudomAnyi  elveinek 
kialakal&s&ban  ?  Igen  sz^p  k6rd4s  ez  s  alapos  kifejt^s^vel  Os&sz&r 
nagy  szolg&latot  tett  volna  nyelvtudomdnyunk  tortenet^nek.  De 
bizony  ezt  konyy^ben  nem  takljuk  meg.  Regibb  munkd,khoz  kell 
visszanytilnank  ezert.  Riedl  m^r  emlftett  68  m^g  ma  is  olyasdsra 
igen  ^rdemes  kis  tanulm^nydban  —  lesz  m6g  r61a  sz6  —  Ver- 
seghy fdforrdsiiil  Herdert  emlfti.  Ki  is  fejti  (Nyr.  9:434,  35,68 
499 — 500)  Herder  n6hdny  gondolatinak  a  Verseghy  fejWdesere 
valo  (hatds&t.  Nem  sok  az,  a  mit  ott  kettejiik  viszony&rdl 
tanulunk,  de  ann&l  m^gis  tobb,  mint  a  mennyit  Cs&szdr  (41,  198 
68  207.  1.)  mond  el  rola. 

Verseghy  m&sik  forr^sa  Adelung,  ez  a  hfres  n6met  nyelv- 
tudos,  a  ki  minden  akkori  magyar  nyelvtudomdnyi  toreky6sre 
r^nyomta  b61yeget.  Ismerjuk  m^r  Adelungnak  Reyaira  tett  nagy 
hat^sat  6s  6rdekes  yolna  most  m&r  Adelungnak  a  mi  Verseghynk- 
hez  yalo  yiszonydt  kifejteni.  Az,  a  mit  Csdsz&r  a  190 — 191.  lapon 
emlit,  nem  meriti  ki  a  R6yai  felfogds&t  a  nyelvrdl  s  a  nyely 
eredet6r61,  de  az  nem  is  a  R6yai  felfog^sa,  hanem  az  Adelung6. 
Bizony  az  a  n6hiny  sornyi  dltal^nos  beszed  (207),  a  melyikben 
Cb&sz&t  Verseghynek  Adelunghoz  6s  Herderhez  yal6  yiszony^t 
tdrgyalja  s  a  melynek  az  az  eredm6nye,  hogy  »Herder  meg- 
konny£tette  Verseghynek  azt  a  munkdj^t,  a  melynek  eredm6nye 
az  6  »evolutioni8ta«  nyelytudomdnyi  felfogdsa  yolt,  de  Verseghy- 
nek Herder  n61kul  is  ugyanez  lett  yolna  folfogdsa  a  nyelyr61«  — 
ez  a  n6h&ny  sor  e  konyy  leggyeng6bb  r6szeihez  tartozik. 

Nem  ez  a  forrAstanulminy.  A  ki  Verseghy  nyelytudomAnyi 
toreky6seir61  megokolt  6s  alapos  it61etet  akar  mondani,  annak 
kotelessege  Adelung  6s  Herder  ez  irinyd  toreky6seinek  rendszeres 
^tkutat^sa.  Annak  be  kell  sz&molnia  mindama  hatdsokr61,  melyeket 
Verseghy  olyasm&nyai,  tanulm&nyai  r6y6n  elszenyedett.  Ez  igaz- 
sdgos  tdrt6neti  forrdstandlmdny  megsziinteti  az  idegen  tollakkal 
yal6  6kesked6st,  a  mire  nem  szorultunk  r^  sz&z  6yyel  ezeldtt  sem. 

Az  dj  6letrajz  meg8zerkeBzt6s6n61  j6  szolg^latot  tett  Sdghy- 


30  BUBINTI   lf6CE8. 

nak  YGTseghy  F.  maradT&nnyai  is  ^lete  czfmu  munkdja.  De  a 
nyelytudom^nyi  r^szre  Yonatkoz6Iag  igen  sz^p  el6muiik&lat  volt  a 
Kiedl  munki,ja  (a  melyrdl  nemcsak  »mondhatni<,  hogy  nyelv^- 
szeti  mil:  Osdsz&r  102.  jegyz.)  Riedl  felette  dll  ez  dj  ^letrajznak 
abban,  bogy  legaUbb  bizonyos  elvek  szerint  csoportosftja  Verseghy 
nyelytudom&nyi  toreky^seit,  &mbdr  e  szempontok  roppant  kiilon- 
boz6  6rtek(i  6s  fontoss&gii  nyelytudomd.nyi  gondolatokat  foglalnak 
ossze.  Ezut^n  teszi  csak  azt,  a  mi  Cs^zdrnak  fdgondja:  egy 
fuggelekben  elsorolja  Versegby  nyelytudom&nyi  munk^it  es  royiden 
elmondja  fejteget&iik  menet^t.  Csdsz^r  belyesen  cselekedett,  mid6n 
Verseghy  nyelytudomfeyi  toreky^seinek  irdnyait  egeszen  Riedl 
nt&a  soroija  fel,  de  azt  mdr  nem  teszi  belyesen,  bogy  Biedllel 
yitatkozik  olyankor,  mikor  arra  nincsen  ok.  Biedl  sebol  sem  ^llitja 
azt,  bogy  » Verseghy  az  ^  kepz6  yoltdt  nem  yette  6szre<  (Csdszir 
198.  2.  jegyz.)  Legfeljebb  csak  azt  lehet  kovetkeztetni  a  Nyr. 
9 :  444.  L  elmondottakbol,  bogy  Biedl  azt  bitte,  bogy  Verseghy  az 
^-nek  kepz6-yolt&t  nem  baszndlta  fel,  mid<)n  azt  bizonygatta, 
»bogy  az  ^  nem  genitiyusc.  Azt  se  mondja  Riedl  sebol,  bogy  a 
»jotta  ^s  ypszilon«  kuzdelme  belyesfrdsi  yita  yolt.  O  csak  akkor 
bibdzott,  a  mikor  a  » Versegby  mint  helyesir6«  czfmft  fejezetben 
fejtett  ki  egyes  k^rd^seket  De  ebbdl  legal&bb  azt  Idtjuk,  bogy 
Riedl  bizonyos  szempontok  szerint  t^gyalta  Versegbynek  osszes 
nyelytudomdnyi  munk4ss&g&t. 

Tudomdnytort^neti  jelens6geknek  nincsen  abszolut  m6r- 
t^kiik.  A  tudomdnyok  ^lete  folytonos  y^ltoz^,  s  ha  a  tudomdnyos 
mult  emlekeirdl  it^letet  akarunk  alkotni,  azt  csak  tigy  tehetjuk, 
ha  a  mult  emlekeit  a  jelen  elfogadott  eredmenyeihez  yiszonyftjuk. 
Ebbez  azonban  az  illetd  tudom&ny  jelen^nek  szfnyonaldn  kell 
dllanunk. 

Cs&sz&r  tobbszor  ism^tl^sekbe  esye  fejti  ki,  bogy  a  r6gi 
nyelyben  igenis  yolt  ikes  ragoz&s  s  az  nem  t6tos  (pi.  196.).  Mind- 
annyiszor  feleslegesen  ism^tel.  »A  mai  nyelybaszndlat  batdrozottau 
az  iktelen  alak  mellett  szdU.  T^yed^s.  A  dolog  mai  dllapotdra 
yonatkoz6]ag  el^g  lesz,  ha  Simonyi  Helyes  Magyarsdg&nak  88. 
lapjdra  s  kiilonosen  a  ydltozo  ^s  &llaDd<5  ikeseknek  erdekes  s  a 
k^rd^  jelen^t  megold6  csoportjaira  figyelmeztetjUk  Osdszdrt. 

Hitem  szerint  bib&san  jayftja  Csdszdr  Balassdt  is,  a  ki  a 
TMNy.-ban  (1  :  209)  azt  irja,  bogy  »az  adja,  Idtja,  hallja 
alakok  irdsa  yolt  egyik  fdtdrgya  annak  a  nyely&zeti  yitdnak, 
mely  R6vai  &  Versegby  kozt  bosszd  iddn  dt  folyt*.  Versegbyekn^l 
e  k^rd^snek  tudomdnyos  jellege  t^nyleg  f6nyomatek  yolt  a  yitdban. 
A  belyesiras  a  fdkerd^siik  ^s  ezen  nines  se  csoddlni,  se  sz^gyelni 
yalo.  Abban  a  korban  yagyunk,  a  mikor  m^g  az  Ortbographia 
minden  tudom&nyos  nyelytannak  eppen  olyan  f6r^sze  yolt,  mint 
a  Syntaxis.  —  Nem  Versegby  yolt  az  elsd,  a  ki  a  nyelyj&rdsokat 


TBRSXGHT.  31 

megpr6bdlta  oszt&lyozni  (208).  A  magyar  szdrendrdl  az  elatf 
elfogadhatd  tudom&Djos  velemenTt  nem  Kicska  Emil  adta  (208)« 
Az  6  48  m^^k  —  els6  sorban  Molecz  B41a  —  munkAss&ga 
figyeLemberetelevel  Simonyi  dllitotta  ossze  eldszor  szdrendunk 
szab&lyait  tudomdnyosan  (Nyr.  1902,  6s  NyF.  1.  sz.)  —  A  szd- 
fejt^s  Os^sz^r  szerint  »m4g  ma  is  ingatag  alapon  &11«.  Ann41, 
a  kin61.  —  Ethikai  czelok  pedig  magas  ethikai  szfnvonalra  emel- 
hetnek  nyelvtudomd.nyi  munkdkat  (355);  de  az  ilyen  munk^k- 
nak  —  nyelvtudomdnyi  szinvonala  sullyed  ijeszW  m6don. 

A  nyelytudom&ny  tor  tenet!  feladatoknak  van  yegiil  olyan 
oldala  is,  a  melyet  b&tran  lehetne  irodalomtort^netmek  ncYezni. 
Nines  elszigetelt  nyelvtudom&nyi  41et  s  igen  fontos  a  nyelvtudo- 
m&nji  torekveseknek  irodalmi  hdtteret  is  megismerniink.  Verseghy- 
nel  kiilonosen  fontos  ez.  Az  6  eg^sz  41ete  amolyan  tipikns  iro- 
dalmi elet  6%  6t  csak  kora  helyes  megvildgit^s^ban  6rthetjuk 
meg.  De  mint  a  festmSnyn^l  az  al&festes,  itt  is  fontos,  bogy  ttil- 
sagos  sok  kit^r^st  ne  tegyunk,  mert  kepUnkon  mihamar  kipattogzik 
a  sok  felesleges  al^festes. 

Os^sz&r  ert  a  korrajzoldsboz,  hiszen  mondanunk  sem  kell 
r^  ki  oly  lelkiismeretesen  v6gezte  feladat^t,  bogy  a  Versegby 
korAt  teljesen  ismeri.  A  Rikoti  korfestese  vagy  Ferencz  kord.nak 
jellemzese  igen  sz6p  lapok,  csak  az  a  k&r,  bogy  terjedelmiik  meg- 
akasztja  a  konyv  tulajdonkeppeni  t^rgy^nak  kifejteset.  Gsisz&r 
egydltald.n  igen  szeret  jellemezni.  A  mint  irodalmunknak  egy 
jelesebb  embere  sz6ba  kertil,  mindjdrt  megjellemzi.  A  legnagyobb 
resze  e  jellemz^seknek  felesleges  ismetelgetese  mdr  r4g  meg^lla- 
pitott  irodalmi  teteleknek.  Mid<5n  Versegbynek  a  nyelvujftdsboz 
yal6  viszony&t  tdrgyalja,  termdszetesen  szoba  keriil  Kazinczy  is 
(325.  1.). 

»  Kazinczy!* 

Poly  tat ja,  magdnyosan  sorrd  t4ve  e  8z6t,  »H^nyszor  talfil- 
koztunk  mdr  nev^yel  ezen  eletrajz  fonal&n.«  Es  ekkor  megjellemzi 
rSszletesen  ezt  az  »irodalmi  diktdtort«.  Ez  persze  csak  amolyan 
irodalomtorteneti  kifejez^s,  mint  pi.  »az  irodalom  kirdlys^ga*.  Kiilon- 
ben  k&r  Kazinczyt  olyan  tiilsd,gosan  bidnak  tartanunk  (325), 
csak  az4rt,  bogy  Versegby  nem  neki  koszonbette  61ete  legszebb 
eml^keit 

Az  a  beyiild,  nemes  bang,  a  mely  y^gig  kfseri  e  konyyben 
Versegby  osszes  toreky^seit,  igen  jdl  esik  nekiink.  Csak  az  a  baj, 
bogy  e  bangulat  n^ba  kozbelyekkel  vald  elm^lkedesekbe  ragadja 
Csiszirt.  Versegby  mds  yolt  1803  ut&n,  mint  jdyal  annakel^tte, 
hiszen  »az  id6  senki  folott  sem  yonul  el  nyomtalanul  s  ba  az 
ember  itlepte  f^rfikoranak  del^t,  minden  6v  leszakft  egy-egy 
virigot  az  eml^kezet  6s  6rdekl6d68  fdj&r61«.  Ez  azt  jelenti,  bogy 
Versegby  ekkor  eg6szen  rdadta  magdt  a  tudomdnyokra. 

Ezekkel  is  4rte  el  61et4nek  legszebb  eredm^nyeit.  A  kolt4- 
szet  tort^nete  sok  ertekes  elemet  taMlbat  yerseiben,  de  tudo- 
m&nyos  toreky&sei  a  legm^lyebb  j&ratdak.   Val6szfn(i,  bogy  kord- 


32  KAGTAR    NYSYTUDOMiNYI    TlliaASiO. 

nak  szfnvonabLn  ^ott.  Ez  az  expaulinus  kor^nak  legtobb  oldald 
magyar  tuddsa  is  orokos  ellens^gevel  R^vaival,  az  expiarist&val  az 
tij  magyar  nyelvtudom&ny  megalapit6ja.  Ezt  ugyan  nem  Os^z&r- 
tdl  tanultuk,  de  der^k,  lelkiismeretes,  nagy  munk&j&^rt  m6gis 
hdla  6a  elismer^s  illeti  meg,  hiszen  kor^ntsem  &l\  ama  szfnvonal 
alatt,  a  meddig  mai  irodalomtort^-netir&sunk  eljutott.  Az  iro- 
dalomtort^netiro  feladaUt  kitiinden  megoldotta,  s  mi  kiilon  is 
hil^val  tartozunk  neki. 

RUBINTI    M6ZE8. 


MAGYAR  NYELVTUDOHANYI  TARSASAG. 

A  Magyar  Nyelvtudomdnyi  Tirsas^g  1903.  deczember  h6 
19-eii  tartotta  meg  alakuld  kozgytQes^t  a  M.  Tad.  Akademia 
heti  iilesterm^ben.  Az  eldk^szftd  bizottsag  nev^ben  Szily  K4Imdn, 
a  M.  Tad.  Akademia  fdtitk^ra  iidvozolte  a  nagy  szdmban  meg- 
jelenteket  s  kovetkezd  besz^dben  adta  el6  a  M.  Nyelvt.  Tdrsasdg 
cz^lj^t  68  megalakul&s&nak  sziikseges  voltdt. 

»Tis2telt  kozgyules!  A  meghlvdt,  melyet  e  gyfll&re  kapni 
m61t6ztattak  s  taldn  a  napilapokban  is  olvastak,  a  tervezett 
Magyar  Nyelvtudom&nyi  T&rsas&g  eldk^szit6  bizotts&ga  bocs^- 
totta  ki  ^s  kiildotte  6z4t  Mint  e  bizottsag  egyik  tagja  s  Mj- 
dalom,  egyik  legiddsebb  tagja,  szabadjon  e  dfszes  helyet,  fdleg  az 
utdbbi  jogczfmen  elfoglalnom  s  a  hiv^ankra  megjelenteket  szivunk- 
b61  iidvozolve,  osszejovetelunk  ikrgj&t  roviden  elfiadnom. 

Engedj^k  meg,  hogy  eWszor  is  a  Magyar  Nyelvtudomdnyi 
T&rsas&g  eddigi  tort^netet  —  kiilonosnek  tetszhetik,  hogy  m6g 
meg  sines  s  maris  van  tort^nete  —  elmondhassam. 

K^t  ^v?el  ezeldtt  egy  mag&nkortL  ^rtekezleten  tobb  szak- 
t&rsunk  azt  inditv&nyozta :  alakitsunk  egy  dj  t^sasdgot  n^pnyelvi 
s  n^pkolt^szeti  adatok  gydjtesere  s  a  magyar  nyelvj&r&sok  tanul- 
mdnyozds^ra.  A  meginddlt  eszmecserebdl  kitdnt,  hogy  az  indit- 
y&nyoz6k  dgy  kepzelik  a  t&rsas^g  fenndllbat&s^t,  hogy  az  &llam 
s  az  Akademia  anyagi  seg^lyben  fogja  majd  rSszesfteni.  Tobben 
voltunk  az  emlitett  4rtekezleten,  kik  az  ilyen  szdnd^k  ellen  er6- 
lyesen  felszdlaltunk.  Sz6gyenletesnek  tartottuk  volna,  hogy  itt 
MagyarorszAgon  a  magyar  nyelv  mdvel6sere  alakult  tarsas^g 
osszek^regetett  seg^lyekbdl  eldeg^ljen.  Az  ^n  meggy6z6desem 
szerint,  az  olyan  tdrsas^gnak,  mely  nem  a  t&rsadalom  talaj^bdl 
n6  fel,  nines  letjogosdlts^ga.  Ilyen  tdrsas^gra  a  magyar  nyelv- 
tudomdnynak  csakugyan  nines  sziiks^ge. 

Herman  Ott6  tobb  mankdj&ban  csod&lattal  sz61  a  magyar 
gazd&lkoddk.  p&sztorok,  hal^zok  rendkiviil  finom  megfigyel&eirdl 
a  term^szeti  jelensegek  kor^ben,  Egyszerd  emberektdl,  kiknek 
fogalmuk  sines  zoologiarol,  biologidrol,  oly  helyes  ^s  oly  finom 
^zrev^teleket  hallott  a  madarak,  a  halak  ^letmodj&rdl,  a  melyek 


MAGTAB   NT^L^TUDOMimri    tAbSASIO.  33 

b&rmely  zoolognsnak  is  becsiilet^re  v&ltak  volna.  Ilyesmit  tapasz- 
talnnk  a  nyelvi  jelens^gek,  a  nyelvtenyek  megfigyelSse  kordl  is. 
Bizony&ra  mindegyikiink  tapasztalta  mdr,  hogy  tdrsas&gban, 
mikor  a  besz^lget^s  nyelvi  kerd^sekre  tereI6dik,  sokszor  mily 
meglep6en  helyes,  mily  finom  eszrey^teleket  hallunk  olyan  laiku- 
sokt6l,  kiknek  nyelvtort^netrfil,  osszehasonlftiS  nyelv6szetr6l,  pho- 
netikardl  sejtelmtik  sines.  Szinte  sajndJja  az  ember,  hogy  ugyanaz, 
a  ki  az  im^nt  ama  helyes,  finom  ^szrev^teleket  tette,  nem  marad 
toY^bb  is  megfigyelfeeinel,  hanem  &tcsap  a  magyardzat,  a  sz6- 
fejtes  ter6re  es  egyszerre  a  legbadarabb,  a  legd^ib^bosabb  &llf- 
tdisokat  koczk&ztatja  meg.  Egyfel61  ^les  megfigyelo  tehets^g,  m&s- 
fel61  teljes  j&ratlans&g  a  magyar  nyelvtudom&ny  legelemiebb 
eredmenyeinek  ismeret^ben ! 

Az  elsfl  tulajdonsdgot  nyelvtudomtoyunk  erdekeben  folhasz- 
nilni^  a  mdsodikrdl  pedig  lassankent  leszoktatni  a  kozon- 
seget  —  ez  legyen  a  Magyar  NyelvtudomAnyi  Tdrsas&g  fdcz^lja. 
Keltsiik  fol  k  kozons6gben  az  ^rdeklddist  a  magyar  nyelvtudo- 
m&ny  eredm^nyei  ir&nt,  t^rjuk  fel  eldtte  az  eredm^nyeket  n6p- 
szerft  nyelven  s  vonjuk  bele  az  6  romlatlan  nyelverz6k6t,  finom 
megfigyel6  k^pess^g^t  a  nyelvmiiyel^s  mtinkdj&ba.  Uj,  eddig 
nyugYO  erdket  csatolhatunk  I'gy  a  magunkehoz.  Ezekb61  v&lnak 
azutdn,  minthogy  a  n6p  kozott  61nek,  nyelven  besz^lni  tudnak, 
igazi  j6  gyCijt6k  a  tdjszdkra  s  a  nyelyj&n&sok  leir^s^ra.  Eleven 
erintkezest  kell  l^tesiteniink  a  szaktudom&ny  ^s  a  romlatlan 
nyelT^rz^k  emberei  kozott,  s  ezt  csakis  az  egyesAl^,  a  ttoulds 
dtj&n  ^rhetjuk  el.  Ez  legyen,  ism^tlen,  a  Nyelvtudom&nyi  T^r- 
sas&g  f6cz^lja. 

A  folhfvds,  mely  harminczunk  al&ir&s&val  a  napilapokban  6s 
a  Nyelvfirben  megjelent,  ezt  a  cz^lt  ttLzte  a  T&rsas^g  el^.  Szol- 
gilni  akarja  a  kozons^get,  rem^lve,  hogy  a  kozons^g  viszont 
tdmogatni  fogja  torekv^seit.  Fogja-e  t&mogatni?  El  fogja-e 
a  T^rsas^g  tal&lni  azt  a  hangot,  melyen  a  kozons^ghez  szdlnia 
kell  s  fog-e  szava  bizalmat  kelteni?  Ezt  a  jot6  fogja  megmu- 
tatni.  Egy  azonban  mdr  most  is  bizonyos.  Nem  szabad  hangos 
phrasisokkal  a  hazafisdgra,  az  &ldozatk^szs^gre  appelldlnia.  T^r- 
sasdgunkat  a  do,  ut  des  elv^re  kell  alapftanunk.  Ez  az  egyetlen 
eg&zs^ges  alap  —  mint  m&r  Sz^chenyi  megmondotta  —  melyre 
tdrsas&got  &llftani  lehet.  A  tagdfj^rt  egyen^rt^kii  olvasm&nyt  kell 
adni  a  kozons^g  kez^be.  Folyoirat  n^lktil,  ha  csak  m£r  a  mtilt- 
b61  nines  elegendd  vagyona,  egy  t&rsasd,g  sem  folytathat  sikeres 
mCLkod^t. 

A  Nyelvtudom&nyi  T^rsasignak  is  kell  teh&t,  mihelyt  ereje 
engedi,  foly6iratot  indftani.  Most,  mikor  m6g  csak  sz^z  vagy 
sz^otven  tagja  van,  nem  teheti  ugyan,  de  az^rt  most  se  kfv^njon 
a  kozons^gtdl  ildozatot.  Adja  a  tagdijert,  csere^rt^kdl,  a  Magyar 
Nyelv6rt,  melynek  programmja  sokban  kiilonbozik  ugyan  a  mi6nk- 
t5l,  de  m^gis  legkozelebb  £11  hozzd.  Ideiglenes  intSzkedSs  ez,  mely 
nyomban  megszdnhetik,  mihelyt  T&rsas^gunknak  6—600  tagja  lesz. 

MAOTAR     VTELYdn.    XZXIII.  3 


34  RtsYi  losricz. 

Bizalommal  fordulok,  t.  uraim,  Onokhoz,  kik  az  e\6k6szit6 
bizottsdg  meghivfis&ra  szivesek  voltak  megjelen^siikkel  6rdekl6- 
d^siiket  tandsitani.  Legyenek  a  Tdrsas&g  iigy^nek  8z6sz6ldi  isme- 
rtfseik  koreben  s  igyekezzenek  mentiil  tobbeket  megnyerni  torek- 
v^seink  t&mogat&sdra.  —  Ennek  rem^nyeben  a  kozgyiilest  meg- 
nyitottnak  nyilv4iiftom.« 

Az  &ltal4nos  tetsz^ssel  fogadott  megnyitd  besz4d  utdn  a 
kozgyiil^s  kimondta  a  M.  Nyelvt.  Tarsasdg  megalakul&s^t,  mint- 
bogy  m&T  az  els6  felbiv^sra  is  m6st6lsz&z  tag  jelentkezett,  koztiik 
oten  alapitddl.  Ezut&n  pontonk^nt  megvitatta  ^s  vegleg  megdlla- 
pitotta  az  alapszab^lyokat ;  mihelyt  a  belligyininiszter  ezeket  meg- 
erfisiti,  a  tdrsasdg  megtartja  tisztvdlasztd  kozgyClleset  6s  megkezdi 
mtlkodes^t.  EgyeWre  a  Magyar  Nyelv6r  szerkesztfije  fogadja  a 
jelentkez^seket  s  az  esetleg  mdr  bekiildott  tagdfjakat  is.  —  Az 
alapszab41yokb61  megemlitjiik,  bogy  lesznek  pdrtold  tagok  is  (6vi 
n^gy  korona  tagdijjal),  kik  nem  a  folydiratot  fogjdk  kapni,  hanem 
a  tdrsasdgnak  evkonyvet. 


kOzmondAsaink  t6rt£net£hez. 

Yagy  kStszdzotyen  eredeti  magyar  kozinond&sra  akadtam  Wag- 
ner Ferencz  jezsuita  papnak  jeles  Phraseologi^jdbaD  (1775,  Nagy- 
szombat).'''  &demesnek  tal&ltam  oket  kiirni.  K6t  csoportot  ^llitva  fdl, 
az  els5  csoportba  azokat  dllftom  ossze,  a  melyek  a  ma  kozsz&jon 
f org6kt5l  n6mi  eltSr^st  mutatnak ;  a  m^sodik  csoportban  azok  vannak 
egybe&llitva,  a  melyek  ma  m&r  nagyobbr^szt  ismeretlenek.  A  ma  is 
haszn&lt  kozmond&sokat,  a  melyek  m&r  akkor  is  ugyanolyan  alakban 
megvoltak,  eg6szen  elbagyom. 

I.  Minden  enibemek  hehajulnak  az  ujjai  (1269),  a  saj&t  jav&t, 
haszn^t  kereso  emberre  mondj&k.  Ma:  Minden  szentnek  maga  fel6 
hajlik  a  keze.  —  Minden  agn6  reg^t  elhiszen  (1183)  mai  alakja: 
minden  mes^t  elhisz.  —  A  falra  horsdt  hinteni  (1136),  ennek  egy 
m&sikv&ltozata:  hidba  hintesz  horsdt  a  fdlra^  mert  red  nem  ragad  (305); 
ma  m&r  nem  bintenek,  banem  b^nyj^k  a  borsdt,  s  m^g  fgy  is  hi^ba.  — 
A  nudon  valakire  r&cz&foltak,  b&t  hefalattdk  vele  a  sipot  (1051),  ma 
az  olyan  bekapja  a  legyet.**  —  Kinek  isten  a  hardtja,  konnyen  Udv6- 
zill  (992);  ma  teljesen  ely&ltozott  alakban  van  meg  e  mond&s:  Kinek 
Krisztus  a  bar&tja,  nem  k&rbozik  el  soba.  —  Addig  hdntsd  a  fat, 
mig  meg  nem  hdmlik  (872),  ezzel  egy^rtelmiiek :  Addig  bajlitsd  a  f&t, 
mig  fiatal  €b  Addig  iisd  a  vasat,  mig  meleg.  —  Az  okor  csak  okoTj 

♦  El86  kiad&sa  uo.  1760.  L.  e  8z6tar  ismertetdset  Ny.  17  :  307,  22  :  459 
stb.  ^  Irodalomtort.  Kozl.  1  :  51.  —  V6.  Viszota  Gy.  Begi  m.  kozmonddsok, 
Nyr.  27  :  505.  A  szerk, 

**  A  kit  pedig  j61  lohordtak,  az  bekapta  a  darazsat  (Pozsony  megye). 

r.  7. 


KdZMOKDiSAlNK    TORT^ET^HEZ.  35 

ha  Bicsbe  hajtjdk  is  (830) ;  ehhez  hasonl6 :  A  szam&r  szam4r  marad, 
meg  ha  oroszl&nbdrbe  biijik  is.   —  Keveset  vdltozott  az  id5k  folya- 
mdn  a  kovetkezd:  A  nimdnak  az  anyja  sent  4rti  a  szavdt  (831);  ma 
^gy   mondj6k:    ndma    gyereknek    az    anyja    sem    erti    a    szav&t.   — 
Ki8a6    Taskos    a    kovetkezo :    Nem    mind   bors,    a   mit  a  kalmdr  ebe 
hutlat  (794) ;  a  mai  az  aranyt  haszndlja  fol :  Nem  mind  arany,  a  mi 
f^nylik.  —    A  r6giek    m6g   azt    mondott&k:    Messze  veti   a  nydrfa- 
sulykot    (794),   ez    kUl5nben    nem    is    valami    neh^z,    mert    a  nydrfa 
a  kSnnyti  f&k  k5zd  tartozik.    Ezzel  azt^n  azt  is  kifejezt^k  egytittal, 
hogy  bii-h6t  csin&l  csek^lysdggel.    Ma  miir  mindegy,   ak&rmino  suly- 
kot :  messze,  yagy  elveti  a  Bulykot.  —  A  mai  ,a  ven  kecske  is  meg- 
nyalja  a  s<3t*-f^le  kSzmond&st  a  mi  pdterUnk  m^g  tigy  ismerte :  Az  oreg 
kecske  is  nyalja  a  s6t  (733).  —  Szenhirmes  koldusnak  ilres  a  tdskdja 
(638);  ma  m&r  csak  tarisznydja  van  a  koldusnak  6s  az  az  Ures.   — 
Ma    ismert    mond&s:    annyit    6rt    hozzd,    mint    tyiik    az    db^cz^hez ; 
BZ&z  ^vrel  ezelott  ez  Igy  hangzott :  Annyit  tud  a  torvinyhez,  mint  a 
ty^  a  reg^ez   (631),    igy  is  mondott&k:  Annyit  tud  hozzd,    mint  a 
hagoly  az  Ave  Mdridhoz  (uo.).  —  Kitetszik  a  szavdh6l,  teh^-e   vagy 
fiUemUe    (468),    ma    madarat  hangjdr6l,    embert  bar&tj&r6l  felel  meg 
a  r^ginek.  —  itgy  Utszik,  a  mi  der6k  kefekotdink  akkor  m^g  nem 
Yoltak  oly  isz&kosak,    hogy  p^ldabeszddbe    foglalj&k  oket,    mint  ma: 
TJ'gy  iszik,  mint  a  kefekoto.  Abban  az  idoben  ezt  ligy  mondt&k :   Ugy 
iszik,  mint  a  perinyi  tdrok  (433).  —  tfgy  vannak,  mint  az  ebek  4s  a 
kutydk  (401) ;  ennek  megfelel :  T^gy  elnek,  mint  a  kutya  ^s  macska.  — 
•Oyakorlat  teszi  a  mestert,  mondjdk  ma,  de  akkor  szfikiben  yoltak  a 
megfelel5  szayaknak  s  igy  fejezt^k  ki:    A  gyakor  tapasztalds  okossd 
teszi  az  embert  (400).  —  Szamdr  hdtdra  bdrsony  nyereg  (338),  ma: 
Nem  illik  teh^nre  a  gatya.  —  Kozli  a  Phras.  a  koyetkezdt  is :  Nem 
iUik  diszn6  drrdba  arany  perecz  (uo.),    de  ez  Salamon    kirily  p6lda- 
besz^deibdl  yald  s  k^telkedem,  hogy  kozsz&jon  forgott-e.  —  Nem  lesz 
az  ebb6l  szalonna    (305),    ma:    kuty4b6l.   —  Minden   botnak  a  vig4n 
a  feje  (236);  a  mai  ^rthetSbb,    a  mid5n  azt  mondja:  y6g6n  csattan 
az  ostor.  —  Keyds  az  elt^r^s  a  k5yetkez5kben :  Konnyebb  egy  hazugotj 
hogy  sem  egy  sdnta  ebet  eUmi  (222).  —   A  maga   malmdra  folyatja 
41  vizet  (362)  6s  A  maga  malmdra  tereli  a  vizet  (535).  —    K6falba 
nem  verem  a  fejem  (368).  —  Az  ordog   sem   oly  rUt,   a  mint   irjdk 
(528).  —  Kormilnkre  ig  vala  a  munka  (503).  —  A  mely  tyUk  sokat 
Jcoddcsol  (ma:  kArAl),    keveset  tojik  (567).  —   A  ki  mdsnak  drkot  as 
(ma:  yermet),  maga  esik  bele  (552).  —   A  szdnek  forditja  a  paldstot 
(ma:  a  kopenyeget,  550).  —  Kiki  magdnak  szerez  j6  szerencs^t  (549); 
ma:  Eaki  a  maga    szerencs6j6nek    koydcsa.   —  Bed   hUzatta    az  ebek 
harminczadjdra  (538),    azaz  a  deresre,    mint  ma  mondj^k.  —  Addig 
viszik  a  kancsdt   (ma:  kor8<5t)  a  kUtra,   mig  el  nem  torik  (611).  — 
A  bagoly  is  bird  hdzdban  (718);  ma:  A  kakas  is  dr  a  maga  szem^t- 
^ombjto.  —    Kontyot   feltev6  fSrfi  (=  uxorius  1272);    ebbSl  kelet- 
Icezett  a  mai  foltette  a  kontyot-f6le  szdUs,  a  mely  uraskod&st  jelent, 
mig  a  r6gi  a  papucshSst  jelentette.  —  Ott  is  terem  gazember,  a  hoi 
nem  vetik  (1253),  ma  szeliditye  csak  egyszeruen  gazt  emlegetnek.  — 

3* 


36  k6syi  IQKiCZ. 

Legorhedt  (ma:  gdrnyedt)  vin  ember  vagyok  mar  (1109).  —  Ebrudon 
kivetni  (1054);  ma:  ebrudon  kihtoyj^k.  —  E6gen  tormdt  tortek  az 
orra  aid  (833),  a  kinek  bossztis^ot  akartak  okozni,  ma  m4r  a  borsot 
ha8zn4lj4k  erre  a  czelra.  —  Az  &gr6\  szakadt  ember  ma  szegdny  embert 
jelent;  itt  fdttfl  szakadt  ember  (610)  azt  jelenti,  alant  j4r  az  elmdje, 
er  ist  ein  Menscb  von  einem  veracbtlicben  G-emiit.  —  Hitvdny  maddry 
mely  a  maga  fiszkit  megr^titja  (845),  ma:  berondftja.  —  t^gy  jar 
a  nyelvey  mint  a  azilmalom  (1261);  ma:  mint  a  kerepel6.  (CzF.)  —  Meg- 
dgette  a  k^sa  a  sz^j&t,  ez  roviditett  alakja  a  kdvetkezdnek :  A  kinek 
a  kdsa  meg4gette  a  szdjdtf  mdskor  ne  fel^'tse  el  fiini  a  tarhdjdt  (407).  — 
A  hoi  malaczot  igimek,  zsdkod  legyen  hozzdf  hogy  el  ne  szalaszd  (528) ; 
ma:  A  hoi  malaczot  ig^rnek.  zs^kkal  forgol6dj&L 

II.  Ma  nem  baszn&latosak :  A  filig  elnyelt  malaczot  kiokddtat- 
tam  vele  (104) :  das  gate  Yertrauen  bemmen,  mondja  Wagner,  teh&t 
a  biztosnak  v^ltet  eliitni  a  kez^rdl  yalakinek.  —  Pita  az  idin  a 
keny^mek  a  neve  (172),  azaz  dr&gas^g  van.  [L.  CzF.  pita  4s  pepe  alatt. 
A  szerk.]  —  IJgyanilyen  a  szuk  az  id6j  drdga  esztendO-i^le  mond&s  (no.). 
—  A  ki  nyertes  akar  lenni,  maskodj^k  (186):  wer  siegen  will,  muss 
streiten.  —  Megiltdtte  az  eb  orrdt  (232):  er  hat  seine  Frechheit 
bezahmet;  ugyanilyen  ^rtelmfiek:  hdtrdbb  dUitotta  az  agarakkal  6s 
letdrte  a  szarvdt  (uo.).  —  Megegyez  a  szdja  a  kezivel  (244),  n^metUl : 
Wort  und  Werk  kommen  wohl  ubereins.  —  Ndmetben  gyakran  hall- 
hat6 :  Wie  er  singt,  muss  er  tanzen ;  a  Fhraseologia  ezt  tigy  f ejezi  ki : 
A  mint  6  dMol,  ez  Hgy  tdnczol  (254),  de  n^metre  Wagner  igy  for- 
ditja  ezt:  er  befleisset  sich  in  seinen  Willen  zu  schicken.  —  L^gy^ 
magadnak  bdttya  (281).  —  Jobb  a  bolcsesig  a  kdposztds  konczndl  (284), 
tLgy  magyar&zza,  hogy:  Megvetik  mostan  a  sz^p  tudom^nyokat,  ^s 
csak  a  zsiros  konyh&ra,  eszem-iszomra  yiselnek  gondot.  —  Yeszte- 
get^sre  vonatkozik  a  kbvetkezd  h&rom  mond&s:  Eszit  veszitette  a 
pinz  a  bir&nak  ^s  Az  aranynak  finyes84ge  megdrtott  a  bird  szem^nek 
(306),  Arany  irral  oromest  megkeneti  a  tenyerit  —  A  mit  a  vdmon 
nyert  vala,  a  harminczadon  elvesztette  (306);  ezt  igy  magyartoza: 
yit^zs^g^vel  nagy  dicsos^get  szerzett  ugyan  mag&nak,  de  a  fosv^nys^g 
minden  f6ny6t  meghomdlyositotta.  —  A  voros  gyurkd  iitdtt  le  t4ged 
az  inadrdl  (330) ;  magyar&zatul  frja :  a  bor-ital  emfisztette  meg  a  te 
erddet.  N^metre  fgy  fordftja:  Das  Lnder-Leben  hat  dich  schwach 
gemacht.  —  Kiiltotte  a  jdromszeget  (343),  azaz  ler^zta  az  ig&t  mag&- 
r6l.  —  SzSp  vagy,  mint  a  rigi  Markalf  (346)  ^rtelme:  mostohAn 
b^nt  veled  a  term^szet.  —  A  saskeselyH  holld  fiat  nemzett  (347) 
^rtelme  vil&gos.  —  Forrd  vizzel  leontotte  az  ebet  (361),  annyi  mint 
leiltotte  a  szarvdt  (uo.).  —  Mas  vdlldt  terhelni  a  maga  tdskdjdval 
(362),  mdsra  kenni  a  sajAt  baj&t.  hib&jAt.  —  Red  tartja  magdt, 
mint  a  kompddi  nemes  asszony  (443);  v&ltozata:  Czifrdn  fel  voU 
oltdzve,  mint  a  kompddi  nemes  asszony,  item:  miniha  Csicsdba 
kisziilne  (988),  mind  a  h&rom  a  czifrasAgra  s  a  czifr&lkod&sra 
vonatkozik.  —  A  ki  sokat  farag,  sok  forgdcsa  vagyon  (480);  mai 
megfelel6je:  Gyakorlat  teszi  a  mestert.  Demosthenes  ist  durch  stete 
Ubung  ein  so  vortrefflicher   B.edner    geworden,    igy   magyar^zza.   — 


KdZMOKDiSAINK    XdBT^NET^HEZ.  37 

Egy  jelent^suek:  I^gy  megszidta,  hogy  ugyan  fustolgdU  (471)  6s  l^gy 
megszidta,  hogy  egy  p4nz  dra  embers4get  sem  hagyott  rajta,  —  YiUzs^g- 
gel  jar  a  nyeresig  (505),  azaz  a  ki  mer  az  nyer.  —  Kirdly  fia, 
Kis  Miklds  heszide  (506),  a  mesebesz^d,  kdltem^viy,  azaz  kbltott  dolog 
jelz^a^re  haszn&lt&k.  —  F^radts^ot,  kimeriilts^get  jelentett :  Fdradt 
Idnak  a  farka  is  neh4z  (520).  —  Szaladj  farkas,  inadhan  az  igazsdg 
(560),  minden  magyardzat  n^lkOl  &11  fugio  ige  alatt.  —  P^nz  n&kiU 
szokott  kereskedni  (564)  6rtelme:  lop&ssal  tartja  6let6t.  —  A  torok 
sokat  kald  mdsvildgra  (588),  azaz:  viele  bringt  ihre  Gefrassigkeit 
um.  —  Ne  adj  eszedben,  csak  adj  p4nzedhen  (602) ;  o  k3zmond&st  a 
kovetkezok^pen  Irja  kdriil :  A  szeg^nys^g  g&tolja  az  atat,  hogy  fel- 
jebb  val6  iii6lt6s&gra  ne  l^phessenek,  mert  azt  mondj&k  most:  ne 
adj  eszedben,  csak  adj  pdnzedben.  —  Nem  csoda,  ha  meghotlik  a  vak 
16,  azaz :  Nem  csoda,  hogy  gyakorta  hibdz,  v6tkezik,  a  kinek  ily  nagy 
a  tudatlans&ga  (618).  —  Nem  holondsdg  az  urasdg  (631):  az  uras- 
kod&s,  a  m4snak  val6  parancsol^s  igen  neh^z  dolog.  —  Nyertes  voltam 
hennej  mini  Bertdk  a  csikban  (763);  azaz  hogy  semmi  haszna  sem 
volt  benne,  sSt  k&ra  volt.  —  Farkdban  tortiik  a  k4si  (775)  jelen- 
tese:  rossz  v^ge  lett  a  dolgoknak.  —  Mas  ember  r4t4be  vdgta  a 
kaszdt  (803),  a  ki  a  m&s  dolg&ba,  ugy^be  &rtja  mag&t.  —  Nines  a 
viznek  rakonczdja  (836),  azaz:  haj6t5r6st  szenvedett,  nem  sikerult  a 
dolga.  —  Nem  tud  hova  lennif  mint  a  tokbe  esett  eg4r  (592):  nem 
tnd  mit  tenni,  mihez  fogni;  m&s  alakja  e  mond&snak:  tfgy  vagyok 
mdr,  mint  a  tokbe  esett  eg4r  (453),  azaz:  annyira  jutott  a  dolog, 
hogy  m&r  csaknem  oda  vagyok.  —  FoliiletessSget  jelentettek:  Csak 
kordira  bantam  vde ;  mend'filben  vittem  vighez ;  mosdatlan  kizzel 
nyHliam  hozzd  (861).  —  Feldoniottem  a  8zerd4kes  fazekat  (879)  azt 
jelenti,  hogy  kiestem  a  kedv^bol.  —  Nem  vit4z,  a  ki  bolondul  v4sz ; 
m&s  6z6val :  A  ki  nem  szerencs^teti  magdt,  nem  viUz  (880).  —  Nem 
lehet  tiszta  a  puha  ilet,  ndmetul:  Aus  dem  rauhen  Leben  muss  die 
Kenschheit  entspringen  (894).  —  Eb-szijjal  kotott  ersz4nyed  vagyon 
neked  (903),  fosv^nys^gre,  zsugoris&gra  mutat.  —  Szeg^nys^gre  vonat- 
kozik:  Hdtdn  hdzay  a  kebel£ben  szobdja  (913).  —  Nem  volna  jobb 
maddr  a  diszndndl,  ha  szdrnya  volna  (961);  ^rdekes  ennek  zsid<!^- 
n6met  v&ltozata:  Wenn  des  Chaser  Hemer  hatte,  hatt  de  Welt 
ka  Kijem  (ha  a  diszn6nak  szarva  volna,  nem  lenne  a  viUgnak  nyugta) ; 
tehdt  dpen  az  ellenkezo,  mint  a  magyarban,  s  m^gis  mind  a  ketto 
«gyet  fejez  ki,  a  mit  ma  ligy  mondunk :  ha  a  volna  nem  volna,  min- 
den m^sk^p  volna.  —  Azon  bakot  nyHzni,  azon  regit  dUdolni  (1062), 
azaz  folyton  ugyanazt  ism^telgeti.  —  Magyar&zat  n^lklil  kozli  a 
kSvetkezdt:  Bezi,  Tdtika  tdnczot  jar,  Silmegh  is  utdna  lejtd't  jar 
(1086).  —  Nem  kerestem  tolgyet  a  szarvok  kozott  (1090),  mondotta 
az,  a  ki  okoss&gAval,  bolcses^g^vel  dicsekedett.  —  Kimutatja  a 
majom  menyasszonysdgdt  (530),  azaz  kimutatja  a  foga  feh^r^t.  ~ 
Tr6f4s  p61da8Z45  a  kovetkez6,  a  melynek  v^ge  az  elso  r^szt  cz4folja: 

Szabad  a  gazda  a  maga  hdzdndl,  ha  mindjdrt  a  gazba  bujik is (IIBS) 

Nem  arra  vald,   hogy  posztdba   varrjdk  a  fejit  U149)    annak,    a  ki 
buta.    Ma  azonban    beb&dogoztatj&k  a  fej^t,  vagy  abroncsot    tesznek 


38  IRODALOM. 

a  fej^re,  bogy  as  okoss^g  sz^t  ne  repessze.  —  Bolondra  vonatkoz- 
nak:  Bolondnak  a  kovdcs  se  tudna  iszt  koholni  (1156);  BoUmdnak 
fap4nz  is  j6,  ha  elveszti  se  kdr  (1158):  Bolond,  a  hi  egy  zathszem4rt 
a  16  s...ibe  Mjik  (1154).  Ide  tartozik  m^g:  Elfogta  az  arbdncz  az 
eszedet  (1154),  oly  nagy  ostobas^got  kdvettdl  el.  —  K5nnjenbfT5- 
B^gre  vonatkozik:  Nem  nizi  tok-e  vagy  Hr6s  4tek  (1183);  Minden 
aggn6  reg4t  elhiszen  (uo.).  —  A  ki  a  saj^t  haazn&t  kereste,  csak 
arra  mondott^k:  A  maga  fazeka  melU  szitja  a  tUzet  (1269)  vagy 
6'  is  csak  a  maga  fazeka  meU4  szit  (396).  —  A  papncsbos  neve 
Simon  bird  ds  Anda-Pdl  haddba  vald  (1272). 

A  kovetkezd    m&r    baszD4latb<Sl    kikerQlt    pdlda8z6k    oxik6nt  is 
^rtbet5k,  ^s  Igy  csak  egyszertLen  fdlsorolom  azokat.   J6  a  sor,  de  m^gis 
bor  az  anyja   (1147).  —    Fogas   ebnek  vald  a  csontrdgds   (386).  — 
A  ki  sokat  Idt,  sokat  hally  sokai  tanul  (400).  —  Komor  kedvet  mutat 
hozzdj  mint  a  verembe  esett  farkas  (405).  —  Nem  mindjdrt  bardtod^ 
ha  rod  mosolyodik  (410).  —  Bojtorjdnos  farkU  csikdbdl  is  j6  paripa 
vdlik  (456).  —  Az  irigys^gre  s  a  syelvesked^sre  vonatkozik :  Az  irigy 
nyelv  bika  aid  is  borjatt  tehet  (528).  fgy  is :  a  nyelv  bika  aid  is  bor- 
jut  tehet  (1254)  68  a  nyelv  okor  aid  is  bor  jut   tehet    (1185).  —   Ne 
piszkdld  a  ganijt^   ha  biiz4t  nem   turheted   (543).  —  A  ki  nem  tur^ 
nem  uralkodik  (702).  —  Bocskorbdr  az  orczdja  (637),  ma:  nines  bor 
a  pof&j&n.  —  J6  a  trifa^   de   nem   mind   holtig  (855).  —    Ha  nem 
borja,  nem  nyalja  (903).  —  A  kormetlen  macskdnak  nehiz  fdra  hdgni 
(1094).  —  Keminy  ember,   mint    hajdan   Kdlmdn  kirdly  (1118).  — 
Az   dreg   szolgdnak   is   az   agg   ktUydnak    egy   a  fizetise  (1117).  — 
Az  iddnek  hosszasdga  enyhiii  a  fdjdalmat  (760).  —  Hdrihorgas  nagy 
inas,    sdtorfdnak   vald   (760).   —  Habahurgya   —  enczenbencz    (745), 
Wagner    szerint    egydrtelmii   a    kSvetkezd    sz6l&8okkal :     ^Uhatatlan, 
szeles,  sebonnaii  g^zengtiz  ember. 

A   barmadf^lsz&z    kozmond&sb6l    ezeket    tartottam    ^rdemesnek 
kilmi. 

R6NYI  IgnIgz. 


IRODALOM. 

R^gl  Magyar  Konyvtdr. 

Ebben  a  becses  gyiijtem^nyben,  melyet  Heinrich  Gusztiv  szer- 
keszt  8  a  Franklin-tArsulat  4d  ki,    1903-ban  k6t  kotet   jelent  meg: 

Frotestdns  iskoladrdmdk.  Kiadta  BernAtb  Lajos.  (Ara  4  K. 
Il6gi  Magyar  KbnyvUr  XXI.  kbtet.)  E  fontos  kotet  tizenn6gy 
iskoladr&m&t  foglal  mag&ban,  mely  protestAns  szerzoktol  protest&ns 
iskoUk  n5vend6kei  sz&m&ra  k^szUlt  ^s  protesttos  int^zetekben  keriilt 
szinre.  Komolyak  6s  tr6f&sak,  n6ha  csintalanok,  sokszor  igazi  kdltoi 
r^szletekkel,  mfivel6d6stort6neti  8zempontb6l  pedig  mindig  ^rdekesek 
6b  tanuls&gosak.  Eddigel6  ismeretlenek  voltak,  most  eg68zen  ti) 
vil4got  vet  a   magyar  iskoladr&ma    tort6net6re,    melyet  a  kiad6  egy 


IBOOALOM.  39 

41  lapra  terjed6  behat6  ^s  ^rdekes  bevezet^sben  kUl5n  t&rgyal.  Itt 
kimntatja  a  8zerz6,  bogy  a  szfni  eload^sok  a  protest4ns  iskol4kban 
folytonosak  a  16-ik  szdzad  k5zep6t61  egdszen  a  19-ik  sz&zad  ele- 
j6ig;  bogy  az  elSad^sok  nyelve  (a  latin  mellett)  mindig  a  magyar 
volt;  bogy  ez  a  magyar  iskoladr&ma  k^ts^gtelentil  a  u^metnek  bat&sa 
alatt  j5tt  l^tre,  de  m4r  kor&n  mag4n  bordja  a  magyar  nemzeti  szellem 
b^lyeg^t.  Bem&tb  kotete  eddigel^  e  t^ren  a  legfontosabb  gyujtemdny, 
mely  a  magyar  iskoladr^ma  kdriil  elterjedt  belytelen  vagy  legaldbb 
ferde  n^zeteket  belyre  fogja  igazftani.  —  A  kotetnek  nyelvtort^neti 
6rt6k6t  el6gg6  f5ltiinteti  az  a  mutatv&ny,  melyet  Bern&tb  Lajos 
kozz^tett  a  Nyrben:  Adal^k  a  kecskem6ti  nyelvj&r^s  maltj&boz,  1. 
32  :  22. 

Kazinczy  Ferencz.  TSvisek  6a  Virigok.  Kiadta  Balassa  J6z8e£« 
(Ara  1  K.  B.6gi  Magyar  KdnyvtAr  XX.)  A  magyar  nyelviijitds  tor- 
t^net^ben  fontos  mozzanat  Kazinczy  Ferencznek  ez  epigramma- 
gytijtem^nye,  mely  a  korabeli  irodalomnak  egesz  ^llapotdt  68  elt^rd 
ir&nyait  fdlttUiteti.  De  nemcsak  irodalomtSrt^neti,  banem  esztd- 
tikai  szempontb6l  is  igen  6rt6kes  e  kotet,  m61t&n  &llitbat6  a  Ooetbe- 
Scbiller-f6le  bfres  Xeni&k  mell6.  Balassa  a  terjedelmes  bevezet^s- 
ben  6rdekes6n  frja  meg  ez  epigrammdk  t5rt6net6t,  a  jegyzetekben 
pedig  nagy  t6j6kozotts4ggal  oaszebord  mindent,  a  mi  helyes  fdlfogd- 
snkat  elosegiti  ^s  rejtett  cz6lz&saikat  megfejti.  Nagyon  emeli  e  ki- 
ad4s  6rt6k6t  a  fiiggel^k^  a  bol  Kazinczy  rendkiyfil  ^rdekes  beveze- 
t^s^t  yeszszuk  a  Tovisek  6s  vir&gok  tervezett  m&sodik  kiad&s&boz 
6s  a  kort&rsaknak  legfontosabb  blrdlatait  (Kis  J&nos-,  Bumy  K4roly- 
68  Szemere  P&lt6l).  Az  eg68z  kotet  ilyform&n  a  nyelviijit&s  egyik 
legfontosabb  mozzanat&nak  minden  oldalii  rajza^  mely  egytLttal  lebe- 
tdv6  teszi,  bogy  a  mai  olvas6  0Q&116  lt61etet  is  alkotbasson  mind 
Kazinczy  Ferencznek  6s  bar&tjainak,  mind  pedig  ellenfeleinek  &llds> 
pontj&r6l.  KovXcs  MArton. 


Sztikely  adomik. 

Gsulak  J6zsef,  brassdi  dllami  tanitd,  jo  tolM  ir6^  sok  joizil 
sz6kely  adom&t  gylijtStt  ossze  6s  adott  ki  O6h4sdgok  4s  szikely  ado- 
mdk  czimmel.  A  j6  adom6r6l  mondja  az  olasz:  si  nan  e  vero^  e  hen 
irovato.  Az  igazi  j6  adoma  jellemzobb  az  igazi  tort6netnel,  mert  ez 
lebet  tort^netes  is,  azaz  csak  y6ietlen  s  a  tipast6l  eliito  eset.  Az  etbni- 
kns  adom&k,  a  blasanok  stb.  a  folklore  szempontjdb6l  igen  erdekesek ; 
ba  a  n6p  8Z&jdr6l  t&jszdldsban  vannak  feljegyezve,  a  mire  a  sok  sz6l4s- 
m6d  stb.  miatt  igen  alkalmasak,  nyelvj&rds  tekinteteben  is  6rt6- 
kesek  lebetnek.  Csulak  adom&i  kozt  azonban  ar&nylag  kev6s  a 
n6prajzilag  igaz&n  jellemzo.  A  t4J3z6l&si  id6zeteket  nem  mindig  az 
eredeti  nyelven  adja.  Pedig  a  mi  a  n6pnyelvi  kozl6sekben  nem  bii 
6s  szabatos,  az  hamisft&s.  Yegyiik  pi.  a  keriild'  sz6kkal  czfmu  adoma 
v6g6t    (k5zli  a  Yil&gkr6nika,    1903.    135.  1.):     »Jajj    e6dos    any&mL 


40  NTBLTMttTBLAs. 

Aszongya  vala  Oyori  h&tjkm,  hogy  t4m  besB^lte  volna  Angyom, 
mintha  hallotta  volna  a  86gpramt6l,  hogy  az  alszegben  tigy  hallat- 
Bzodn^k,  mintha  t^m  Kajcsa  Juli  hazajStt  volna  Bukarestbdl !«  Ugyan 
honnan  keriilhetiek  ezek  a  keriUd  szdkj  melyeket  egy  falusi  sz^kely 
kisl&ny  sz4j&ba  csemp^sz  Csalak  kell6ga?  —  A  saj&t  eldadds&nak 
nyelve  is  meg  van  n6ha  vesztegetve.  PL  ngyancsak  a  keriild'  szdkkal 
czimfi  adom&ban  ilyen  kertkld  sz6kkal  be8z6l  6  maga:  »Abban  az 
iddben  ez  igen  nagy  feltfin^st  keltd  esem^ny  volt  Sok&ig  kepezte 
besz^d  t^rgy&t  Juli  a  falanak«.  Hiszen  maga  az  esem^ny  volt  az, 
a  mi  feltiinty  az  azt&n  kelthetott  c8od4lkoz4st  vagy  megbotr4nkoz&st, 
de  feltfin^st  csak  abban  az  esetben,  ha  pi.  valami  m&s,  szint^n  fel- 
tiind  esem^nyt  okozott  volna  (persze  n^metfil  fgy  mondj&k :  Aufsehen 
macherif  erregen).  —  A  m&sodik  mondat  szerint  azt  lehetne  gondolni, 
hogy  Jolinak  valami  olyan  k^pzoint^zete  volt,  a  melyben  beszdd- 
tilrgyakat  k^pzett  a  falu  sz&m&ra  (bildete  den  O^sprdchsstoff).  A  ma- 
gyar  ember  taUn  fgy  mondan&:  sok&ig  beszdltek  Jalir6l  a  falaban, 
Bok  sz6beszdd  esett  r6la,  m^g  sok&  volt  a  falu  nyelv6n  stb. 

Herrmann  Antal. 


Kdnyrtiszet. 

P&zmdny  P.  osszes  mank4i.  A  bpesti  k.  m.  tudom^ny-egyetem 
megbiz&84b6l  sa]t6  al&  rendezi  ua.  egy.  hittnd.  kara.  —  Magyar 
sorozat  VI.  k.  1.  resz:  Predik4czi6k.  Az  1.  kiad&s  u.  sajtd  al4  r. 
Kanyurszky  Gy.  (1903.) 

B4rdo8  G-y.  J.  Szent  Brigitta  15  im&d8&ga  k6dexeinkben. 
(Bpest,  Stephaneum,  1903.) 

Finnisch-ugrische  Forschungen  III.  k.  1903.  1. — 2.  fUzet.  — 
Tartalma:  Bibliographie  der  f.-u.  Sprach-  and  Yolksknnde  fiir  1901. 


ntelvhOvel£s. 

Mondattani  hibtt.'^  EredetiB^gre,  szebb  stflnsra,  sdt  rovid- 
sdgre  val6  torekv^s  sziilte  azt  a  sok  vissza^l^st  a  hogy  kdt6sz6  haszn^- 
lat&val,  a  mi  Hjs&gokban  6b  tobb  neves  ir6n&l  is  Idpten-nyomon  eldforddl. 
Megmosolyogni  val6  az  a  szertelen  kfnl6d&s,  mit  irodalmi  emberek 
v^ghezvisznek,  hogy  a  hogy  kdtdsz5t  valamik^pen  elkeriilhesBdk.  H4ny- 
f^le  furfanggal  j&rnak  el,  hogy  cz^ljokat  el^rj^k !  Az  egyik  egyBzeriien 
elhagyja  68  fgy  fr :  kMe,  tegye  meg,  vagy  kMe :  tegye  meg ;  a  m&sik 
az  ut&na  kovetkezd  ig^t  a  hely6nval6  jelento  m6d  helyett  erthetet- 
len  felt^ teles  m6dba   teszi :  kirte,    tenn4  meg ;    a  harmadik  mkv  drzi 

*  Ezt  a  f^tegetest  a  szerzd  —  ki  moBtTl903.  nov.  17-en  idfl  el5tt, 
24  eves  kor4ban  elhdnyt  —  m^g  1901  veg^n  kiildte  be  Miinchenbdl.  Sajt6 
alatt  van  h&trahagyott  munk4ja :  Az  >alanytalanc  mondatok  alanya.  (Nyelv^- 
szeti  Fiizetek  12.  sz.)  —  A  szerk. 


▼alamennyire,  hogy  fgy  egyenesen  a  felt^t^les  m6d  megsem  helyes, 
s  egyszersmind  Bejtv^n,  hogy  a  felt^telea  in6d  k6rdve-kiv&n6  form&ba 
ink^bb  val6,  m^g  czifr&bban  oldja  meg  a  csom6t:  kMe^  nem  tenn^-e 
meg?  bolott  pedig  a  hogy  igy  is  6rdzhet51eg  hi&nyzik.  Ezeken  a 
Terejt^kes  csor^s-csavar&sokon  mindig  nevetnem  kell.  Pedig  szomor- 
kodni  volna  okom^  mikor  l&tom,  bogy  m4r  eg^szen  4ltal&noss4  v&lt 
az  a  y^lem^ny  mind  az  fr6kn&l  —  csakis  kiv^telek  vannak  —  mind 
a  k5zdn86g  kordben,  hogy  a  hogy  pusztftand6y  mert  tdbb  beldle  cstiDya. 
Nagyobb  erdszakot  nyelven  nem  k5vethet  el  senki  ann4l;  a  ki  ahelyett 
hogy  igy  frna:  megk^rtem,  hogy  y^gezze  el  a  dolgomat,  hogy  magam- 
nak  ne  kelljen  odautaznom,  ilyesmire  vetemedik :  megkdrtem^  v^gezn^ 
el  a  dolgomat:  magamnak  ne  kelljen  odautaznom.'*' 

Meg  kell  figyelni,  hogy  mi  mindenre  nem  k^pesek  az  irk4l6 
embereki  ha  eronek  erej^vol  roviden  s  nem  a  magyar  ndp  rendes 
eazej&r&sa  szerint  akarnak  yalamit  kifejezni.  Sehol  sem  azembebtldbb 
ez  a  royids^ghajh^szat,  mint  amutatd  n^vm^ssal  val6  b&n4s- 
mddban.  A  mutat6  n^vm^st  egyszeriien  bele  akarj4k  csomdszolni  a 
n^yel6bei  hogy  ne  kelljen  k^tszer  egym^sutto  ugyanazt  a  sz6t  lefrni. 
Az  ember,  a  Jei  itt  volt,  a  helyett  hogy  »az  az  ember,  a  ki  itt  yolt<  ; 
a  konyv,  mely  »az  a  konyy.  a  mely«  helyett  szinte  szab&lylyi  y&lt 
m^r  a  magyar  irodalmi  nyelyben.  Pedig  ilyet  a  n^ptdl  senki  sem 
h&Uhat.  Igen,  a  n^met  mondhatja,  hogy  der  Mensch,  den  ich.,  mert 
neki  a  n6yel5  m^g  mutatd  n^ym&s  gyan&nt  is  meg&ll,  de  arr6ly  hogy 
a  magyar  n6yel6  mikor  szakadt  ki  a  matat6n^ym&8b6l,.  mert  abb61 
szakadt  ki,  nemcsak  a  legoregebb  magyar,  hanem  m^g  a  legr^gibb 
nyelyemldk  sem  tnd.  Nem  hiszem,  hogy  yalahonnan  ki  lehessen 
mntatni,  hogy  a  konyv ,  mely . .  az  ember ,  ki .  .-fajta  mondatszerkeszt^s 
yalamikor  a  magyar  nyelyet  tokdletesen  ismerd  ember  8z&j&b6l  hang- 
zott  yolna  el. 

—  A  magyar  besz6dm6d  egyik  aaj&ts^Lga,  hogy  nagyon  hat&- 
rozottan  tagad.  £n  ezt  kemSny  karakter  megnyily&niU^s&nak 
tnlajdonitom.  De  a  toya  y&gtat6  6yek  fark4hoz  k5t5tt  iijs^ir6k  68 
idegbajos  ifju  irdcsk^k  hanyatthomlok  rohantokban  nem  ^rnek  r& 
ilyen  haszontalan  id5t5lt6sre.  Minek  az  a  tiilsAgos  hat&rozotts&g  ? 
K^tszeresen  nemet  mondani.  mikor  az  is  el^g  yolna  ebben  a  nagy 
siets^gben,  ha  az  ember  a  fej^yel  intene.  A  n6p?  az  r46r  minden 
8z6t  megnyomni,  az  5k5r  nem  szalad  el  az  ekdyel.  :^  Megtiltottam 
neki,  hogy  ne  tegye.c  Minek  a  ne^  ha  megtiltottam  ?  »Semm%  ok 
n^kMl.€'  :^Semmi  sz^nd^k  niUcul.*  Ha  m&r  ott  a  niUcuLj  minek  a 
eemmi?  Yagy  nem  t5bbet  mond  az,  hogy  minden  ok  ndlkul,  minden 
sz&nd^k  ndlkul?  Lam  a  nSmetnek  is  yan  esze,  m6gis  azt  mondja, 
hogy  ohne  jede  Uraaohe,  —  Az  a  bolond  szok&aa  pedig  a  magyar- 
nakf  hogy  ott  is  nemet  mond,  a  hoi  nem  kdne,  yal68&ggal  ^rthetet- 
len  a  n^met^  fely&gott  nyeWil  arak  gondolkoz^sa  szerint:  Mi  min- 
de&t  nem  tad!  Mit  nem  besz^l!  De  r^gen  nem  Uttam!  Legalabb  is 
iddpazarUs. 

*  V6.  A  magyar  kdt58z6k  2 :  127  stb.  es  Helyes  Magyars4g  43—4.  A  szerk. 


42  ffYELVUtYSL&B. 

—  EzM  csak  dic^irhetem,  L^pten-nyomon  hallhatd  ^rtelmes 
emberekt61  is  ez  a  hanyag  gondolkoz&s  sztLlte  rossz  germanizmast 
a  mit  olyan  emberek  telepftettek  meg  n&limk,  a  kik  se  magya- 
rtil,  86  ndmettQ  nem  tndtak  tdk^letesen.  A  ^r  o  s  s  z  germanizmus'  itt 
kortotsem  pleonazmns :  m4r  a  nSmetben  is  hib4s  a  csak-nak  ez  a 
haszn&lata.  Ich  kann  es  nur  loben  (also  nicht  helohnen) ;  ich  kann  es 
nur  missbiUigen  (also  nicht  strafen),  Ezekkel  a  szavakkal  mutat  r& 
erre  a  n6met  hib4ra  Schopenhauer,  Parerga  a.  Paralip.  II.  283.  §-ban. 
Itt  teh4t  olyan  magyar  irodalmi  hib&val  ^llunk  szemben,  a  mi  a 
rossz  idegennek  meggondolatlaniil  yal6  ut&nz^sa.  A  budapesti  k5z* 
besz^dben  m&r  nagyon  is  el  van  terjedve,  s  ellentmond&s  ndlklil 
becstiszott  a  magyar  nyelvbe.  T.  i.  helyes  az,  hogy  »CBak  j6t  mond- 
hatok  feldle«;  azaz  csupa  j6t,  semmi  rosszat  sem.  A  ki  most  m&r 
hirtelen^ben  ds  feliiletesen  it^l,  az  nem  taUl  k{Q5nbs6get  e  kettd 
k5zott:  >c8ak  dics^reteset  mondhatok  r6la«  6b  »csak  dfcs6rhetem<. 
Pedig  vil^os,  hogy  mig  amavval  csupa  j6t  mondok,  emebbe  m&r  a 
kicsinylds  valamelyes  4rnyalata  vegy^.  —  Ha  fgy  haladuuk,  f^lsz^- 
zad  alatt  az  a  furcsa  helyzet  611  eld,  hogy  a  mag4t  hamisitatlan 
magyars&ggal  kifejez5  szitty&ra  a  tdbbiek  olyan  giinyosan  6s  sanda 
szemmel  fognak  tekinteni,  mint  a  S&ntaorsz4gba  t^vedt  dpl&biira  a 
bennszUldttek. 

Sz^KELY     ARRATTJlff^ 

A  mai  irodalom.*  Term^szetesen  a  szecesszid  az  uralkodd  pla- 
ns ta.  A  kiilonoB  van  divatban,  nem  a  sz6p.  Kificzamodott  aiakok 
perverz  SrzSsekkel.  Az  igaznak  a  helydre  is  a  kUl5nos  I6p,  ibolya- 
szlnfi  sz&nt6foldek  6s  hupikSk  levelek  a  f&kon.  Az  emberek  Idba  a 
v6llapoczk&}ukb6l  kezdddik.  A  r6gi  rend  megforduldsa,  majdnem  a 
gyerekvers  szerint: 

Beneztem  az  ajt6n, 

Bementem  az  ablakon, 

Szoba  volt  az  asztalon, 

Szekek  liltek  urakon. 

A  melyik  szem  igy  l6t,  az  a  modern  szem.  Az  ilyen  szem  fol- 
veszi  a  fej  ertekSt  is.  Az  olyan  fej,  a  melyikben  ilyen  szem  van, 
nagy  koponya. 

EgySb  ezenkiviil  nem  sziiksSges,  se  fant&zia,  se  megfigyelds,  se 
humor,  se  poSzis.  Hiszen  j6,  ha  Spen  megvan,  de  nem  sziiksdges. 
M6g  helyeslr&s  se  kell;  majd  kijavitja  a  korrektor.  S6t  magyarul 
sem  kell  tudni  j6l,  csak  inkdbb  kiilondsen,  csak  Spen  ligy,  a  hogy 
a  lip6tv&rosi  negyedben  beszSlnek. 

Igy  esik  meg  aztdn  az  a  furcsas4g,  hogy  a  mig  a  nemzet  abban 
erdlk5dik,  hogy  a  magyar  nyelvet  a  hadseregbe  is  bevigye,  a  magyar 
nyelv  fogja  mag^t  6b  az  irodalombbl  is  kezd  kikoltdzkodni. 

Vagy  legal&bb  is  egyre  kopottabb,  szfntelenebb,  osi  formAi 
&tv&ltoznak,    zamatja    vSsz    a    germanizmusok    nyiige    alatt,    fonsSges 

*  Miksz&th  K&lm4n  el^Bzav&bdl  az  1904-i  Almanachban. 


MAeTABizATOKy  heltreigazItjLsok.  43 

plasstik&ja  dsBzehappan,  a  bz6Mz6b  elandaht6  muzsik&ja  sz^tesik,  a 
tdrdlmetszett  czir&d&k,  ^kessdgek  lev&lnak  r6la,  sz6Yal:  vedlik  mint 
a  medvebdr,  ha  nem  a  medve  viselL 

.  .  .  Fdlnyitok  egy  konyvet  s  azt  olvasom  benne,  hogy  egy 
lop6t  fogtak  el  a  renddrok.  l^n  h6b^rt  6rtek  a  lop6  alatt,  az  ir6 
tolvajt.  Leteszem  bosszankodva.  Ez  az  tir  nem  tnd  magyanil.  Egy 
m&sik  kdnyvbe  mdlyedek  el.  Ez  se  kiildnb,  egy  hajjal  se  az  el5bbi- 
t61.  Azaz  egy  bajsz^lnyit  kellett  mondanom,  de  a  kSnyvben  »bajjalc 
▼an,    teh&t  ez  az  ir6  tLr  se  tnd  magyarnl. 

H&t  biz  ez  keseru  dolog  s  csak  az  az  egy  y!ga8ztal6  m6g,  bogy 
a  n6p  nem  olvas  n&lunk  konyyeket.  A  n^pndl  teh&t  m^gis  meg- 
maradbat  a  magyar  nyelv  friss  pomp&j&ban,  liHom  tisztasig^ban,  teljes 
6dess^6ben  jobb  idokre  69  egy  sz^p  napon  diadalmasan  visszayihetjUk 
ujra  az  irodalomba,  ba  majd  a  magyar  kritika  erdsebb  lesz  —  ds 
tal&n  egyszer  a  badseregbe  is,  ba  majd  a  magyar  kir^ly  gyeng6bb  lesz. 

MikbzIth  KIlmXh. 


magtarAzatok,  heltreigazItAsok. 

Arany  Toldljihoz.  Lehr  Albert  az  6  Toldimagyar4zat&ban 
sok  mindent  dsszebord,  de  gyakran  dppen  a  legfontosabb  dolgokat 
nem  tudja,  a  mik  Arany  egyes  kifejez^seinek  eredetdre  yagy  drtel- 
m^re  vil&got  yetnek.  L&ssunk  egy  p4r  p61d&t. 

1 :  14.  »Toldi  meg  nagy  Msan  baza  fele  ballag.. .  Mint  a  s^r- 
tett  vadkan  fii  veszett  dub6ben.«  Yo.  Gyongy:  MV.  3:99:  Mint  a 
hUsult  vadkan  sebeket  osztana.  —  Ennyi  egyez^sbdl  nem  kovetkezne 
ngyan  bizonyosan,  bogy  itt  Q-yongySsi  hely6t  utAnozta ;  Amde  Arany 
magyariz6jtoak  tudnia  kellene,  bogy  G-yongyosi  rendkfyfll  nagy  batds- 
sal  Yolt  Aranynak  kifejez^se  m6dj&ra  (ezt  a  hatdst  drdemes  yolna 
ykinek  kiilSn  tanulm&ny  i&vgy&v&  tenni),  s  az6rt  itt  is  bfzy&st  fol- 
tebetjilk,  bogy  Gyongyosit  kSvette. 

2 : 3.  »T&n  megtinta  gy&szos  dzyegysege  &gy&tf  s  mdsnak  adta 
61te  fonnyad6  vir&g&t?«  Vo.  Kisf.  8.  Csob&ncz  22.  ysz. :  »B,em6nyl- 
y^n  [Varjas]...  bogy  R6zsa  elfelejti  t&yolley6  m&ik&j&ty  s  ut6bb 
m^gis  n6ki  adja  szuzess^ge  p6rt&j&t.< 

2:11.  »Add  ki,  bdtya  tust^nt,  a  mi  engem  illet;  add  ki  a 
jnssomat:  p4nzt,  paripdt^'  f egy  vert  €  Magyar&z6nk  tudhatta  volna,  bogy 
ezt  a  sz6p  alliterAczios  kifejez6st  Arany  egy  r^gi  lakodalmi  vers- 
b61  yette: 

Pipa,  dob&nyz3ac8k6;  farmatring,  beyeder, 
Sziil6inkt3l  marad  pinz,  paripa,  fegyver  ; 
De  j6  feles^get  Istentol  nyer  ember, 
Mint  a  bdzi  banda,  nem  mindeniitt  beyer. 

Brd:  Ndpd.  1:133. 


44  Mi.OT^BXZi.TOK,    HELTBBIOAZfoiBOKk 

(Kov&cs  Jazsef  6rte8ft^Be  Bzerint  ma  is  fgy  mondjAk  SzilAgj-Csehen, 
csek^lj  v&ltoztat^ssal :  farmatring  h.  farmetring,  marad  h.  maradt, 
8  az  utolsd   8or:  Yalamint  a  bunda...) 

4 : 1.    >Mint  a  himszarvas,  kit  yad&sz  s^rte  njiUal, 
Fat  s5t6t  erd5be  sajg6  f^jdalmival, 
Fut  hideg  forr^snak  enyhitS  viz^re 
£s  ezerj6ftivet  tepni  a  seb^re . . . 
Az  ezerjdftlvet  irul  sem  tal&lja . . . 
ij'gybogy  m6g  alSltabb  most  az  istenadta: 

TJ'gy  boljoDga  Mikl68 . . . 
Szive  a  mell^ben  akk^p  h&n jkoldd^k.  < 

A  magyar&z6  megmondjay  bogy  ennek  a  hasonlatnak  legels6 
forr&aa  a  42.  zsolt&r;  &mde  ennyit  mindenki  tud.  A  ki  Aranyt 
magyar&zza,  annak  azt  is  kellett  volna  tudnij  bogy  Arany  basonla* 
t&nak  kozvetetlen  forr&sa    GfySngySsi   Mur&nyi  Yenusa  (2:251 — 2): 

>Mint  a  nyilas  j&ry^n  vad&szd  belyeket, 

A  mely  szarvason  ejt  baUlos  sebeket, 

Lehel  megb&gyady&xi|   6hajt  kdtfejeket, 

OryosUsra  keres  diktamus  fUyeket: 

ijgy  6n... 

Oapid6t6l  drted  sebhedy^n  szivemben 

Nyagbatatlankodtam  s  f&radtam  sebembeiLc 

Ha  e  k^t  id^zetet  dsszebasonlitjuk,  b  ha  tudjuk,  bogy  dictamnus 
eppen  az  ezerj6fu  latin  neye,  nem  kdtelkedhetank  benne,  bogy  Arany 
itt  csakugyan  GySngyosi  basonlat&t  dolgozta  &t  l^rdekes.  bogy  Oy5n- 
gyosi  forr^sa  yiszont  a  Zrinyi&sz  (melyet  Waldapfel  J.  IrodK5zl. 
12:62  Arany  kSzyetetlen  forr4s4nak  tart,  de  legfollebb  6y5ngyosi- 
yel  egyiltt  lebetett  a  forr^sa^  mert  csak  OySngydsin^l  ^s  Aranyn&l 
tal&ljuk  egy  kdpbe  egyesftye  a  azaryast,  a  forr&st  ^s  az  ezerj6ftLyet). 
Zr.  12.  6n. 

22.  ysz.  6  is,  mint  szarvas  g^m,  futkos  az  erddkben, 
Kinek  nyillal  csin^lt  yad^sz  sebet  mellyben  — 

34.  ysz.  Akkor  eszeyeszettek  bnjdosnak  yil&gon^ 

Mint  nyillal  lutt  medye  ytodorol  barlangon^ 
Mely  diktamust  nem  taldl,,. 

Zrinyi  f orr&sa  y6giil  Balassa  Bdlint  lebetett.  6  nyily&n  a  zsolt&r- 
nak  azt  a  k5lt5i  fordit&s^t  utAnozta,  a  mely  Balassa  B&lint  istenes 
^nekei  k5zt  jelent  meg  (Szil&dy  kiad.  131.  1.): 

>Mint  a  azomju  szaryas^  kit  yad^sz  rettentett, 
Hegyeken  ySlgyeken  Bz611yel  mind  kergetett. 
Bf,  \€hy  8  alig  yebet  Bzeg6ny  Idlekzetet, 
Keres  ktitfejeket: 
ti^gy  keres  dristen,  lelkem  most  t6gedet.« 


MAOTARiZATOK,    HELTBEIGAKfTJlsOK.  45 

A  yaditoz  rettentds^vel  s  a  szarras  lelkendez6sdvel  Balassa  k5lt5i 
k^pzelete  tette  teljesebbd  a  k^pet;  mert  az  eredetiben  csak  ennyi 
van:  Mik^nt  4hftozik  a  szar^as  a  yizeknek  iorrAs&r&f  tigyan  4hlto- 
zik  6n  lelkem  te  bozz4d  (az  £rsG.  ford,  szerint),  vagy:  A  mint 
kiT&nkozik  a  szarvas  a  yizek  ktLtfej^hez:  ugy  kiv&nkozik  a  lelkem 
tehozzlld  iBten  (Haller:  HHist.  2:260). 

3:9.  »Gyorgy  haragja  pedig  l^szen  rendkivfili, 
Mert  vit^z  szolg&j&t  tgen   keserulut 

A  magyar^6  iddzi  a  keseruli  kifejez^st  Balass&bdl  s  a  megkeseriUi 
ig^t  az  tijabb  n^pies  nyelvbol,  csak  azt  nem  Utja,  a  mi  az  orra  eldtt 
▼an:  bogy  ez  a  szerkezet  Ilosvaib6l  van  v^ye,  mert  ott  6ppen  eyyel 
a  jelenettel  kapcsolatban  fordal  elo: 

»Mikl6sra  ocscs6re  nagy  baragja  yala, 
Szereto  szolg&j&t  mert  megolte  yala, 
Kidrt  rSten  n&don  Mikl6s  budosik  yala. 
Igen  keseruli  Mikl6st  az  d  anyja.« 

Nem  ballatlan  kdnnyUy^riis^g  —  m6g  Ilosyait  se  n^zni  meg,  mikor 
Arany  Toldij&t  magyar&zzuk?  — 

A  basonl6s&gn&l  fogya  eszembe  jut  itt  Yorosmarty  egy  kife- 
jezds^nek  eredete.  >Hol  yagyon,  a  ki  mer6sz  ajakdt  hadi  dalnak 
eresztv^.  ..t  Gyulai  P&l,  yalabtoyszor  sz6ba  kerfil  YdrSsmarty  nyely- 
mfiy^Bzete,  mindig  ezt  a  kifejezSst  emliti  annak  a  bizonyft&s&ra, 
mind  m^y^szettel  alakitja  meg  Y.  a  koltdi  8z6litookat.  Amde  ezt  a 
BzdUst  nem  Y.  alkotta,  banem  csek^ly  mddosit&ssal  Bar6ti  SzD-t6l 
yette  it.  A  Paraszti  Majors&gban  olyassuk:  »1^  rekedett  tarkdt 
faragatlan  dalnak  eresztvin . .  (2.  kiad.  41 ;  az  1.  kiad.  28.  1.  m6g 
igy  bangzik  a  megfeleld  mondat:    Bosd^s  torkdt  inekre  szalaszszaJ^) 

Yeszpr^hi  B6doo. 

Orszdgludam  szam^r  H26I**  N^b&ny  magyar  sz6  €b  a 
sznm^r  nyely  namely  szaya  bangz&s&nak  basonlds^ga  alapj&n  legtijab- 

*  Gyulai  P&l  kritikns  letere  oly  keyes  kritik&val  adta  ki  Ydrosmarty 
tijonnan  fdlfodoz5tt  epigramm&it  (BSz.  1904.  Jan.),  hogy  els^nek  egy  het- 
meretu  hatmeretut  kdz51  s  egy  8z6t&nyi  szdvegkritikai  megjegyzest 
se  tesz  rk:  »W  poha  |  rat  mig  |  yigan  ii  |  ritjuk  e  |  gyiitt,  im  |  elfoly  az  |  elet.« 
A  v{gan  8z6t  nyily&n  at61ag  szdrta  kozbe  a  k51t^  s  az  egyiitt  8z6t  ki  akarta 
h6zni,  de  ott  feledte.  Helyesen  tehAt  Igy  fogjuk  olyasni:  E'  poharat  mIg 
yigan  iirftjiik,  im  elfoly  az  elet  (r5yid  tm-mel;  yiszont  az  elsd  fogalmazAs- 
ban  a  mig  yolt  r6vid).  F.  B. 

**  A  malt  ny&roD  kitunt,  hogy  Somogyi  Ede  kdnyve  a  szumer-magyar 
rokonsagr61  a  legenyhebb  kritik&t  se  blrja  el.  De  a  8zerz6  nem  riadt  yissza 
az  eiatte  tomyo8iil6  nehezsegekt61,  hazafias  buzgalommal  folytatta  az  dnkep- 
zest  8  a  minap  a  kolozsy&riaknak  tartott  el6ad&st  a  szum^r  k^rd^sr^l.  Ott  a 
napilapok  kSzl^se  szerint  a  8zamer-magyar  nyeWrokonsig  bizonylt&sdra 
diadalmasan  idezte  azt  az  tijonnan  folfodozott  tenyt,  hogy  a  szum^r  ^Harszdg- 
halam*  helyn^y  a  magyarul  nem  tad6  n^met  taddsok  szerint  is  a.  m.  ,Land8- 
berg^,  teh&t  orazdg-hcUofn  I  —  Miyel  azonban  kritika  n^lknl  a  legoryendete- 
■ebb  f51fad(>z48t  se  szoktnk  fogadni,  s  miyel  szerencsere  nem  csak  6js&gir6k, 
hanem  tnd68ok  is  foglalkoznak  a  szum^r  kerdessel,  egyik  ilyen  tud6sunkhoz 


46  UAQYABIzXTOK,    HELTBEIGAZfriSOK. 

ban  nemcsak  a  magyar  ^s  szum^r  nyelv  kozotti  kapcsolatot  kerestdk, 
hanem  e  k^t  nyelv  legszorosabb  rokons&g&t  bebizonyftott  t6nynek 
tuntett^k  £51.  Ez  az  dsrdgi  mfivelts^gi  nyelv  behat6  vizsg&lata 
tudom&nyoB  szempontbdl  bizony&ra  a  legnagyobb  drdekldddsre  tarthat 
az4mot,  sdt  az  az  6rz68em  6s  meggydzdd^sem,  bogy  nagyon  is  illet^- 
kes  r^szrdl  eredd  ellenvetdsek  daczdra  a  szum^rek  68  az  ural-altaji 
nyelvcsal&dboz  tartoz6  n^pek  muveloddsi  elemei,  kiv4lt  pedig  nyelvUk 
kSzott  van  bizonyos  viszony.  Ebbdl  azonban  m6g  nem  kdvetkezik 
az,  bogy  a  magyar  nyelv  mint  ural-altaji  nyelv  a  legszorosabb  rokon- 
8&gban  volna  a  szum^r  nyelvvel,  6b  m6g  kev^sbd  az,  bogy  a  szumdr 
nyelv  a  magyar  nyelv  68e.  A  ki  ilyen  kSvetkeztet^ssel  M  el6,  az 
nagyon  is  tiUldtt  a  cz^lon.  Ket  olyan  nyelvet,  mint  a  magyar  6a 
szum^r  nyelv,  a  melyeknek  form&i  sok  ezredSvnyire  vannak  egym&stbl, 
nem  lebet  paszt&n  egyes  sz6k  bangz^sa  alapj&n  egymiissal  dsszebason- 
litani.  E  kdvetkeztet^sek  drt^k^t  a  legjobban  bizonyitja  a  szumdr 
jarSag-kalam  8z6,  a  melyben  —  mintbogy  n6metul  ^Landesberg',  magya- 
rdl  teb&t  ,0r8zAghegy*  vagyis  fOrszdghalom'  —  a  legbiztosabb  bizonyi- 
t^k&t  Utt&k,  bogy  a  magyar  6b  szum^r  n6p  egym^ssal  nyelvileg  rokon. 
Az  a  x^^^c^ff'kola*'^  magyariil  csakugyan  orsz^ghalom,  de  nem  az^rt, 
mintba  a  szumdr  yarhag  magyanil  orsz^g  6b  a  szam^r  kalam  magya- 
rdl  balom  volna.  A  szumSr  yarsag  ugyanis  begyet  tesz,  a  szum^r 
kalam  pedig  orsz&got !  Mintbogy  a  szomer  nyelvben  a  jelz5  a  jelzett 
8z6  ut&n  dll,  a  magyarban  pedig  ^pen  megforditva,  a  yar^^g  ,begy^ 
^s  kalam  ,orsz&g'  8zavakb6l  az  osszetett  yarhag^kalam  sz6  keletkezik, 
mely  n^mettll  Berg  des  Landes  v.  Landesberg,  magyariil  pedig  orsz^g- 
balom  vagy  jobban  orsz4gbegy.  —  Sz&mtalan  p6lda  bizonyitja,  bogy 
a  6zum6r  nyelvben  a  jelz5  6s  a  jelzett  szo  viszony&ra  n^zve  csak- 
ugyan az  a  szab&ly  6rv6nyes,  a  melyet  emlitetttink.  A  templomot  pL, 
melyet  mestersdges  magaslaton  szoktak  6piteni,  ^Art^r-nak,  begyb&z- 
nak  nevezt^k,  i  =  hfc,  kur  =  begy.  A  ki-nig-Hg-ga  8z6ban,  mely- 
nek  jelentdse  kegyelembely  (gnadenort),  ki  =  hely  6b  mg-Hg-ga  = 
kegyelem.  —  De  nemcsak  dsszetett  szavakban  l&tjuk  ezt  a  torv^nyt, 
banem  4ltal4nos  szab&ly  volt,  bogy  a  jelzd  a  jelzett  szavat  k5veti.  P. : 


1. 

Dingir  Ninrag, 

Ninrag  isten, 

dumu  dingir  En-lil-la. 

En-liMa  isten  j&a. 

2. 

Sag  dingir  Ninrag. 

Ninrag  isten  szfve. 

3. 

Vr-hag  yar-Sag-ga. 

A  begys6g  hose. 

4. 

Garza  dingir  Utu. 

Utu  isten  parancsolata. 

5. 

dingir  gal. 

A  nagy  isten. 

6. 

lu-gal. 

A  nagy  f6rfi  (kir^ly). 

7. 

i-gal. 

A  nagy  h4z  (palota). 

8. 

i-ku. 

Gabonab&z,  i&rh&z.  Stb. 

Vagy 


fordultunk  folvil^08it4sert,  s  ime  —  most  a  koloz8v4ri  hallgatdsig  is  meg- 
ft^lheti  ama  folfudozes  ertek^t !  —  Megjegyezziik,  bogy  fuzetunk  z4rta  el6tt 
ha80Ql6  folvil4g08it&8t  vettiink  Tittel  Lajos  g^mn.  tan&r  tirt61  L6c8er01  (meg- 
jelent  A2  Ujs^gban  I.  15).  —  Az  a  moc8kol6d48,  melyet  ep  most  kdzdlt  a 
Magyar  Sz6ban  B.  E.,  csak  mag4t  a  moc8kol6d6t  mocskolja  be,  nem  pedig 
a  bir&16it !  A  azerk. 


MAGYARXzATOKi    HELTREIOAZfriSOK.  47 

I 

Ily  kSrulm^njek  k5z5tt  teh&t  a  S2am6r  yarl^ag-haXam  8z6  (nem 
Harszdg-kalam)  a  magyar  arszaghcUom  szdval  a  hangzat  hasonlatos- 
a&g&n  kfvtLl  semmifdle  nyelvi  rokons&gban  nem  &11.  —  Az  itt  elmon- 
dottaknak  m^g  erdsebb  bizonys^&ul  a  kovetkezdt  kell  emlitenimk : 
Az  orsz&g  fogalm&nak  megjelolds6re  a  szumdr  nyelvnek  hiLrom  szava 
van :  kuVf  kdlamf  ki ;  nekik  a  s^mi-babiloni  nyelvben  a  mdtu  8z6  f elel 
meg.  A  hegy  fogalm&ra,  mely  a  s^mi-babiloni  nyelvben  iadHy  a  szu- 
m^r  nyelvnek  k^t  kifejez^se  volt:  yarhag  6a  kur.  A  mfg  teb4t  kur 
nemcsak  az  orsz&got,  hanem  a  hegyet  is  jeldlheti^  a  mennyiben  a 
kdtnyelvu  Bz5vegekben  a  szumdr  /riimak  mind  a  main  (orsz&g),  mind 
a  iadH  (hegy)  8z6  megfelel,  addig  a  kalam  63  yarhag  szavaknak 
csakis  egy  jelent^stLk  van.  Egyetlenegy  kStnyelvu  szdvegben  sem 
taUljuk  ott,  abol  a  sznmdr  kalam  8z6  el5fordul,  a  a^mi  hadH  (hegy) 
8z6t«  hanem  mindig  a  s^mi  matu  (oraz&g)  sz6  felel  meg  neki. 
TJgyanaz  &11  a  szumdr  yarhag  szordl,  melynek  s^mi-babiloni  fordft&aa 
mindig  csak  hadH,  hegy."^  Ebbdl  minden  kdta^get  kiz&r6  m6don  k5vet- 
kezik,  hogy  yarSag  =  h  e  g  y  6s  kalam  ==»  o  r  s  z  &  g,  68  bogy  yarhag 
a  magyar  arszdgg&l  68  kalam  a  magyar  Aa^mmal  ugyanolyan  rokon- 
s^ban  illy  mint  a  Carthago  bz6  a  magyar  kard'hdgd-y&L 

Mahler  Ede. 

Adiml  Mlhdly  nyelytanirdl.  Ad&mi  Mih%  Ungarische 
Spraohkunst-j&nak  k6t  kiad&s&t  5smerjuk:  1760  68  1763.  Mdsodik 
kiad&sa  arrdl  nevezetes,  hogy  a  hozz&ja  fUggesztett  Bz6t&rban  tal&l- 
jok  elsd  tudatos  kis6rlet6t  a  8z6tovek  kik5vetkeztet6s6nek.  Ennek  a 
kikdvetkeztet68nek  talajdonk6pen  nem  az  volt  a  cz61ja,  hogy  a  tal&lt 
8z6tdveket  5n&ll6  8zavakk6nt  haazndltassa,  a  hogy  k6s5bb  a  nyelv- 
lijitbk  tettek,  hanem  hogy  a  magyariil  tanul6  az  adott  tovel  6s  a 
fiiggel6kben  kdzlott  k6pz6kkel  a  leirt  szab&lyok  szerint  tetsz68e  sze- 
rint  k6pezhesse  a  szilk86ges  szavakat.  Ez  alkalommal  azonban  nem 
szAnd6kom  evvel  a  r6g  osmert  dologgal  foglalkoznom,  hanem  ink&bb 
a  k6t  kiad&a  k3nyv6azeti  saj&tsdgaira  r&mutatnom.  Pontos  5sszeve- 
t68ak  tudniillik  azt  mntatja,  hogy  nem  k4t  kiUdn  kiad&ssal  van  dol- 
gonkf  hanem  egy  m^nek  egy  csonka  meg  egy  teljea  alakj&val.  Az  elso 
kiad&snak  224  lapja  ngyanis  teljesen  v&ltozatlantil  4tment  a  m&sodik 
kiad&sba,  sot  eg6sz  biztoBs^gal  meg&llapithatjuk,  hogy  mind  a  k6t 
kiad^snak  ez  a  224  lapja  egyszeri  nyomtat&snak  term6ke,  mert  nem- 
csak a  szdvegnek  eloszt^sa  az  egyes  lapokon  egyezik,  hanem  a  8ajt6- 
hib^k  is  mind  egytdl  egyig  (jegyz6kUk  a  M.  T.  Akad6mia  k5nyv- 
t&r&nak  p6ld&ny&n,  a  h&tsd  konyvt&bUra  van  ragasztva),  sdt  m6g  a 
nyomtat4s  kSzben  esett  apr6  pec86tek  6s  foltok  is.  A  dolog  magya- 
r&zata  azt  hiszem  igen  egyszerii.  Ad&mi  a  bevezet6s  szerint  ebben 
az  iddben  a  b6csi  katonai  akad6mi4ban  magyar  nyelvet  tanitott  (ezt 
Szinnyei  a  Magyar  frdkban  nem  emlUi);  rendes  tanitd  volt-e  vagy 
sem,  nem  tudom,  de  mindenesetre  hosszabb  ideig  lehetett  meg  ez  a 

'^  Teh&t  maga  S.  E.  kdnyv6ben  helyesen  fordftja  (228) :  kalama^  orsz&g, 
de  mkr  hib&s  okoakod&Bsal  (225) :  *har8zak^  hegy,  or8z4g<.  A  azerk. 


48  MAOTASi2ATOK,    HELTBEieAZfriSOK. 

hivatala.  A  tanft^s  tette  BzUks^gess^,  Hogy  ezt  a  nyelvtant  megirja, 
mert  a  B61-  (Meliboea8)-f61e  nyelytan  nem  el^gftette  kL  Annyira 
kellett  m&T  a  k^zikonyv,  hogy  meg  sem  v&rta  az  eg^sinek  elk^szCU- 
t^t,  hanem  a  megl^vd  tizenndgy  Ivnek  egy  r^szdt  bekdttette  6b  ki« 
adta.  A  bevezet^sben  egdszen  viUgosan  mondjai  hogy  nem  k^szfil- 
betett  el  az  eg^szszel  s  hogy  egyeldre  mClvdnek  elsd  h&rom  Hsz6t 
adja  kdzzd.  A  m&sodik,  1763-i  kiad&sban  a  tizenn^gy  fven  ttLl, 
225-t61  folytat6dik  a  lapsz^moz&s  304-ig.  a  8z6t&r  8  a  hozz&fUggesz- 
tett  sz6k^pz^s  azonban  l-t5l  93-ig  terjed6  011&II6  sz^moz&ssal  van 
hozz4ja  k3tye.  Az  els5  kiad&s  bevezet68e  szerint  a  sz6t&rt  mAr  eleve 
kulon,  m&sodik  kdtetnek  tervezte  a  besz^lgetdsekkel  egyiitt.  KfUdn- 
b5zik  tov&bb4  a  kdt  kiad&s  czimlapja,  az  elsdn  a  nyomtat&s  helye  6b 
ideje :  >Wien  gedruckt  bey  den  Schilgischen  Erben,  1760.»,  a  m&so- 
dikon:  »...  bey  Johann  Jacob  Jahn,  Univ.  Bachdr.  1763«.  Az  elsd- 
ben  van  egy  n^gy  lev^lnyi,  Kdroly  fdherczeghez  int^zett  ajinUs, 
(Hogy  a  nyelvtan  yal6ban  a  foberczeg  sz&m&ra  k^szCLlt^  mint  Szinnyei 
Allltja,  nem  Yal6szfnd,  mert  az  ajtol&s  szerint  a  fdherczeg  m&r  akkor 
tudott  magyartil,  legaUbb  is  >in  ihrer  Landessprache*  mondott  vagy 
olvasott  besz^det  »an  die  treugehorsamsten  ungarischen  St&nde«). 
Ez  az  aj4nl&s  az  1763-i  kiad&sban  nines  meg,  s  az  eldszd  is  mAs 
szed^sCiy  szoveg^ben  azonban  alig  t^r  el  az  elsdtol.  A  Bz6t4r  is  m&s 
betiimint&jti,  mig  az  el5z6  tizenkilencz  fv  betui  teljesen  egyeznek. 
Teh&t  csak  az  lij  czfmlap,  eldszd  6s  a  8z6t&r  Yal6  a  Jahn-f6le  nyom- 
d&b6l.  mig  a  nyelvtan  maga  Schilg  orokoseinek  miihely6b61  kertilt  ki. 
Mindebbdl  az  k5vetkezik,  hogy  a  mdsodik  kiadte  nyelvtani  r^sze 
eg68zen  pentosan  id6zhet6  17 60- as  dysz&mmal,  b&tran  m6g  az  Anhang 
besz^lgetSsei  is^  mig  a  sz6t&rt  mindenesetre  miir  1 763-mal  kell  id^znUnk. 

TOLNAI    ViLMOS. 

A  moffyar  gSnitisz  tort^net^hez.  (V«.  Nyr.  32:576.) 
A  nemzeti  g^niuszt  s  a  nyelv  g6niusz4t  Ejudnczy  is  tdbb  fzben 
emliti  leveleiben.  Horv^t  Ad&mhoz  fgy  fr  1806  jtilins  15-6n:  »Nyer  e 
ezen  nyelv  6b  sz6ll48  elv^ltoztat^s^val  a  literatora  6b  a  Nemzeti 
G-^nius  vagy  nem,  az  nem  lehet  k^rd^sc  (Kazinczy  levelez^se  4:  207.) 
Oserey  Mikl6s  pedig  az  egyes  nyelvek  g^niusz&nak  kUl5nb5z6s6g6t 
fejtegeti  1813  &pr.  18-&n  kelt  level6ben.  >A  Magyar  nyelv  Geninssa 
nagyon  kal5mb5z5  a  N^met^tol:  soha  se  felejtsiik  el,  hogy  e  Nap- 
keleti  pl&nta.  —  —  A  Franczia  Nyelv  Geninssa  kozelebbecske  j&r  a 
MagyarShoZf  de  azt  sem  igen  jd  buzg6n  kdvetni.«  (IJo.  10:328.) 
Kazinczy  6b  Szentmikldssy  kozott  eg^sz  levSlv&lt^s  keletkezett  a 
nyelv  geniuszdr6l.  S  e  levelek  megjelentek  a  Moz^rionban  (m.  k.  307. 
1.  1829).  >nram  dcs6m  —  irja  Kazinczy  —  f6bfr5nak  a  nyelv 
iigydben  a  mint  ]&tom  a  Nyelv  Geniuszdt  teszi«.  Egy  m^sik  levels- 
ben  megk^rdi  Szentmikl6ssyt6l,  hogy  mit  nevez  6  Nyelv  Geniusz^nak  ? 
Brre  Sz.  Igy  felel: 

»Mi  a  nyelvg^niusz  ?  A  nyelvnek  azon  kiilonos  ^Iteto  ereje, 
mely  annak  egyes  reszeit  harm<5niai  Qsszekdttet^sben  tartvto,  azt  egy 
kellemesen    dsszehangz6    egdszszd    olrasztja  s  minden  m&s  nyelvekt61 


MAOTABIZATOK,    HELTRBieAZfTlSOK.  49 

megkaldnbdzteti.  E  szeiint  a  Gdniusz  az  a  njelvben,  mi  a  vegetatio 
a  Ddvey^nyben  vagy  ink&bb  a  mi  a  I6lek  az  ^15  testben.  S  valamint 
azon  r^Bze  a  testnek,  melyre  a  l^leknek  ereje  ki  nem  bat,  bolt- 
tetemnek  mondatik:  tigy  yiszont  azon  azd,  melyet  a  Nyelvg^niusz 
az  eg^szszel  Sssze  nem  kdt,  s  osszebangz&sba  nem  hoz,  m61t&n  holt 
sz6nak  neveztetbetik,  s  az  egy  nyelvbdl  sem  sir  ki  annyira,  mint  a 
mi6nkb61,  mintbogy  ennek  remekalkotv&nya  legt5bb  ^lettel,  legtdbb 
harmdni&val  bfr.  Kitetszik  ezekbdl,  bogy  a  G-^niusz  ellen  v6teni 
annyit  tenne,  mint  a  nyelvet  riititani.« 

Balassa  J6Z8EF. 

Jfyil  6h  bSka  (Nyr.  32 :  508).  i^rdekes,  bogy  a  nyU  neve 
m^g  a  lapp  nyelvben  is  majdnem  ogyanazt  jelentbeti,  mint  a  16 
pat4j4nak  a  nyila  y.  nyira  (ndollay  1.  Lulelappiscbes  Worterbucb  79). 

WlKLUWD   K.   B. 

Bikdba  vdgddott  a  nyU.  A  Idnak  k6t  b6k&ja  is  van.  Az  egyik 
a  pata  k5zep6n  lev5  puba,  szarunem(i  anyag.  A  m&sik  b^ka  az  al36 
Ubsz4ron  a  t^rd  alatt  dndorodik  ki,  ez  is  kemSnyes  szarunemtL  anyag, 
akkora,  mint  egy  galambtoj^s.  Egy  tekintetre  csakugyan  tigy  tetszik, 
mintba  valami  kisebb  b^ka  knporodott  volna  a  16  l&basz&r&ra.  (Van 
m6g  egy  b^ka  ezeken  kiviil.  De  ennek  csak  l&ba  jelentkezik,  csakis 
a  gyermekek  tiindSkld  &br&zat&n.  Mir  megint  I6gg  a  b6ka  l&ba  az 
orrodb6l.  Montam  ngye,  ne  igyi  annyi  vizet,  mert  b^ka  (vagy  n&d) 
terom  a  z6rodba,  de  nem  b&gatsz  a  sz6ray  mindig  virbitydsz.  — 
Baranya  m.) 

AdIm  Imrb. 

B6k6nak  nevezik  iltaUnosan  a  lovak  talpdnak  a  kor5m  alatt 
levo  6s  feb6res  sziirke  szfnfi,  pub&bb  szarunemtL  r6sz6t,  a  melyen  a 
16  a  korm<3n  kiv^l  kbzvetleniil  jimi  szokott.  Ez  rendszeresen  no,  s 
az6rt  patkol&skor  v686vel  vagy  mis  ba8onl6  kovics-szerszimmal  min- 
dig kitisztftj&k,  kinyesik,  vagy  mint  nilunk  mondj&k :  kiv&jj&k.  Nem 
lebet  azonban  az  eg6sz  k5rom  alj&t  Uregszerfien  kiv&jni,  mert  a 
k5z6pponton  kem6nyebb  68  eleven  r6sz  van,  a  mely  megmaradva, 
kfgy6nyelv  alakj&ban  kiemelkedik.  Ez  a  kiemeUcedd  risz  a  tulajdan- 
k^^eni  h^a,  mert  a  kiszedett  r6sz  nem  6rz6keny  eleven  anyag,  csak 
olyan,  mint  az  emberi  megndtt  korom.  (Nagyknnsig.) 

M^SZArOS    KiXMlN. 

JPQJz6/n»  G-vadinyi  Falusi  n6tiriusiban  k6t  belyt  is  eldfordul 
es  a  sz6:  pajzdn.  A  Magyar  Konyvtdrh&n  Kardos  Albert  bocsitja 
kozre  a  Feleskei  n6tiriaBt  s  ezt  a  megjegyz6st  fCLzi  a  pajzdn  8z6boz 
(MXt.  79.  sz.  42.  lap):  »A  pajz&n  Bz6t  Gvadinyi  mis  6rtelemben 
haasnilja,  mint  a  mai  nyelv,  de  bogy  milyenben ....  nem  tunik  ki 
▼ilAgosant.  tm  dgy  V6lem,  bogy  a  mai  jelent6s  mellett  is  van  6rtel- 
mok  az  illet5  soroknak.  —  A  Feleskei  n6tirias  YI.  r6sz6nek  13. 
ver06ben  olvassak  ezt  a  sort:  >GBval6rt  pajzdnyan  szolga  5ltoztette<. 
MAOTAB   mrsLYdB.   xxzin.  4 


50  MAGYARiZATOK^   UELYREIOAZfTXsOK. 

A  Njr.  31:273  ^s  526.  szerint  ,c8intalan,  szabados,  csalfa,  hamisk^s' 
jelent^se  van  a  pajzdn  szdnak ;  teh&t  azt  jelentheti  id^zett  helyiink, 
bogy  nem  el^g  komoly,  nem  templomba  Yal6  ruh&ba  bttjtatt&k  a 
gaYall^rokat,  mert  bisz'  ^pen  arr6l  8z6l  itt  a  n6t&rius,  a  mit  a  bar^tok 
templom&ban  Utott.  A  YIII.  r^sz  15.  Yers^ben  meg  ez  a  sor  Yan : 
Illik,  ba  katona  mutat  keY^s  pajzdnt  N&lunk  j&rja  ez  a  kifejez^s: 
pajzdn  fold  a  jelent  m^YeletleD,  kisebb  darab  foldet,  melyet  folYer 
a  gaz.  kiiloDSsen  azokat  a  puszia  belyeket  6rtik  rajta,  bol  a  szolok 
kozt  8  egyebUtt  is  litak  jonnek  ossze  8  ez41tal  k^pz5dnek  ilyen  paj- 
zdn foldek,  Ilyen  puszfca  hely  illik  ba  keY^s  Yan  a  katona  rab&j6n, 
8  igy  a  fontebbi  sor  odaY^g,  boYa  a  Toldibeli  »dolmiiny&n  a  8zab6 
parasztot  nem  hagyott«.  Akka. 

Tucska:  bosszU  pdlyakendd^  melylyel  a  kis  gyermekeket  a 
karon  bordozYa  a  nok  magukboz  szoritj&k  (Bark684g  Nyr.  32 :  525). 
A  8z6  eredet^t  Komor6czy  Mikl6s,  a  kdzlo  t^vesen  magyardzza, 
midon  azt  dllitja,  bogy  »eredete  a  ta ;  igy  mondj^k  a  kis  gyereknek, 
ba  YalaboYd  Yiszik.  Ta  megyiink ;  jossz-e  ta?«.  —  Ev  a  ta  szbcska 
killonben  nem  egy^b,  mint  a  t6t  ta :  oda.  dortbin,  dabin  (Loos)  batd- 
roz6  sz6.  A  gyermeknyelYnek  ez  a  sz6ldsa :  ta  megyiink^  szinten  egy- 
szeru  itYetele  a  tot  pojdeme,  ideme  ta-Hle  sz6l&soknak,  mert  ezek  a 
t6tban  k5znyelYiek,  a  magyarban  pedig  csak  legfoUebb  Yegyesajkii 
Yid^keken  j&ratosak.  A  gyermekek  bordoz&s&nak  sz6banforg6  m6dja 
in  tdtoB,  magyar  Yldekeken  azt  nem  Utni.  —  De  a  czimbeli  sz6nak 
semmi  koze  sines  a  ta  8z6boz.  A  tacska  a  t6t  toHf :  forgat,  csaYar, 
teker,  frequent,  otdrut:  forgat,  koriilYesz,  bekerlt  (Looa)  igekkel  fugg 
ossze.  Az  ut6bbi  alakbbl  szab&lyos  kepz^ssel  otdcka  alakot  nyeriink. 
l^l-e  ez  az  alak  a  t6t  n^pnyeWben,  azt  a  kezem  k5zott  leYd  Loos- 
f6le  sz6t6rb6l  meg  nem  ^Uapitbatom,  mert  ez  mellozott  benne  »min- 
den  elaYult,  elferditett  es  tdjszotc.  Yalbszinu,  bogy  61  *  (tal^n  Hdrka, 
tacka  alakban  is,  a  rokondrtelmu  trak,  diminut.  tracka:  Tragband 
(Loos)  bat&sa  alatt.  Ez  esetben  egyszerii  dtY^telrSl  Yolna  8z6).  — 
Otdcka-h6\  a  magyarban  is  elYeszbetett  a  sz6kezdd  o  a  gyonge  bang- 
siily  miatt.  Van  ilyen  anal6gi4nk  a  Borsod  megy^bol  (Nyr.  24 :  432) 
kozolt  patril :  gondoskodik  Yalakirol  sz6ban  is,  a  mely  a  t6t  opatrii : 
gondj&t  Yiseli,  eltart,  ell&t  (Loos)  ig^nek  dtY^tele.  —  A  tacska  8z6- 
nak  a  to/it,  otdcat  igekkel  Yal6  rokonit&s^t  megerositi  az  a  korul- 
meny  is,  bogy  a  Bz6banforg6  p6lyakendot  m&s  t6t  Yid^keken,  pi. 
Z6lyom,  Bars,  Turdcz  megy^kben  odietka-nak  bijdk,  ez  a  sz6  a 
becsaYar,  beteker  igekkel  rokou^rtelmu  odievadlo:  takar6,  odievat : 
oltoztet,  betakar  (Loos)  sz6kkal  fiigg  ossze.  K^pz^se  olyan^  mint 
ohliecka:  cziba,  takar6  az  obliect :  felbuz  (Loos)  ig^bdl. 

Vall6  Albert. 

Rendellenes  hangztfilleszkedtis.  A  Yasmegyei  Acsddon  figyel- 
tem    meg  a  koYetkezd    rendellenes    bangzbilleszkedest  a  ragoz^sban: 

*  JancsoYics  es  Bemol&k  8z6t4r4ban  otacka  azalmatekercs.  —  A  azerk. 


K^RD^EK    tS    FELELETEK.  51 

Ott  y^6tain  reggel  az  izind  ^en  is.  Egise  ijjel  ott  mulattak  a  Plek- 
Una.  Az  oregeknd  j^6  sorom  v°6t.  F6kel^4snd  (folkeldsn^l)  nines  min- 
dig  ott.  —  Egy  helvt  meg  ezt  hallottam :  Hova  m&gj,  kis  l4nyom  ? 
Gotteszmanndkhez.  Eppen  igy :  Menj  el  Tomcsej^khez.  —  Nem  tudom. 
van-e  yalami  koze  a  komdromi    deroAr^nak  (der€k,  a  testr^sz)    ehhez. 

SzTROKAY   La  JOS. 

A  derik  sz5nak  ragozasa:  d'erekaty  derekam  stb.,  ez  mutatja, 
bogy  a  sz6  eredetileg  m^lyhangu  yolt.  A  bz^kelyek  t5bbnyire  most 
is  igy  ejtik:  dar4k.  A  darekam  ^a  derekam  alakbdl  illeszked^ssel  is 
v&lhatott  *darokam  es  derokam,  s  inn  en  vdlhatott  ki  a  sz^kely  darak 
mellSkalak  s  a  Gsall6kozbdl  6s  Nyitrdbdl  is  kozlott  d'erok  (MTsz). 
Vo.  faz^  :  fazokat :  fazok.  A  szERKsszTdsi^o. 

T^SzdkrdL  J6fdju.  A  csalfa  sza  fejteget^s^ben  32:354  a 
tdbbek  kozott  ez  van  mondya :  ^^Jdfdjii :  j5l  megtermett  ember  Nyr. 
15:47  alkalmasint  igy  olyasandi:  j6faju<i^.  —  A  Nyr.  ezt  a  sz6t 
Kunszentmikl6sr6l  kozolte,  a  NyelvorbSl  dtvette  a  MTsz.  is,  de 
egyebtinnen  nem  ismeri.  J6fdju  az  eg^sz  Szdkelys^gben  ismeretes  4s 
kdzkeletu.  jelent^se:  j6l  teremtozott,  jdkot^su,  jotermetii,  j6dlld8tL. 
HasonszerCL:  sz^pfdjH:  8z6ptermetu,  sz6pn6v6sfi,  nagyfdju :  nagyter- 
metu,  j6l  megtermett,  kicsifdjH:  kistermetu,  kiscsontti,  gyengefdju: 
gyengekot^su,  fejletlen  csontszerkezete  yan.  Itten  nagyon  gyakran 
haszn&lt  sz6Usokban  4lnek  azok  a  kifejez^sek  is,  a  melyekbdl  a  fen- 
nebb  felsorolt  mell^kneyek  lettek:  j6  fdja  yan  annak  a  leg^nkdnek: 
jo  termete,  szip  fdja  van  ennek  a  le&nk&nak :  sz^p  noy^se,  nagy 
fdja  yan  annak  az  okornek:  nagycsontti,  kicsi  fdja  yan  ennek  a 
borjanak:  kiscsontii,  kisnoyesu,  gyenge  fdja  yan  annak  a  csik6nak: 
fejletlen  csontszerkezete  yan,  nagy  a  tulok,  de  formdtlan  a  fdja, 
soy&ny  a  16,  de  8z4p  a  fdja.  —  Ez  adatok  yallomdsa  ut&n  taUn  nem 
lebet  ketseges,  bogy  amaz  a  sz^kelys^giyel  azonos  jelent^s^  kiins^gi 
j6fdjUy  a  mely  a  csalfa  sz6  fejteget^sdben  yan  emlitye,  csakugyan 
jofdju-nak  s  nem  j^faju-nak  olyasand6. 

SzOnye  (felelet  a  Nyr.  32:295  kozoltem  szO'nye  sz6  ut&n  y'etett 
k^rdojelre) :  e  8z6yal  olyan  juhot  neyeznek,  a  melynek  fak6-sziirke 
szinu  gyapja  yan.  Ez  a  szin-n^y  rendesen  csak  jubra,  meg  a  juh 
h&Ukvdl  lekeriilt  gyapjura  baszn&latos. 

(Maros-V^sdrhely.)  Paal  Gtula. 


K£RD£SEK  £S  FELELETEK. 

VeldL  Kapuy^rott  (Sopron  hl)  a  40-es  ^yekben,  de  mAr  a 
18.  BzAxadban  is,  a  kozsdg  kebel^ben  yolt  egy  kulon  b4rl6-kozs6g, 
a  mely  egyilttesen  b^relt  az  urasAgtal  egy  Hiddsz  neyfi  pnszt&t. 
Ehhez  a  kdzs^ghez  tartoz6k  kiildn  bird,  eskiidtek  6s  jegyzd  yezet^se 
alatt  &llottak.  Egy  1845.  6yi  ir^suk  igy  kezdodik:    *Veldli  ySgzdsc 

4* 


52  K^BD^SEK    is    FELELETEK. 

vagyis  a  bid&szi  kSzdns^g  hat&rozata.  Mifdle  bz6  lehet  ez  a  vddli? 
Egy  kart^rsam  azt  Allftja,  hogy  IJng  megy^ben  hallotta,  hogy  a 
rat^n  a  kbzsdget  vo^Z-nak  mondja.  Megjegyzem  m^g,  hogy  e  kdzsdg- 
beliek  az  uraadg  hal&szai  6s  r&k&szai  voltak  s  at6daik  kozt  van  sok 
szl&y  noYu.  —  Hevesi   J&nos. 

F,  Valdl  y.  veldL  elavalt  8z<5,  kdzs^get  ^s  falat  jelentett,  Igy 
p.  egy  1597-i  oklev^lben:  >Tott  J^nds:  Az  Ghyordos  haza  az 
Yelall  feoldon  falwoll  [falvtil,  faluul,  azaz  a  falu  nevdben,  kdlts^g^n] 
epet6ttek.«  ^s  od&bb  ugyanott:  »Chyordos  Thilm&s  h6z&:  Az  kedz 
feoldedn  falwoll  epetettek«  (id.  OklSz.  a  csordds,  csordds  czikkben). 
Teh^t  veUU'fold  =  k5zs6g  foldje.  A  NySz.  is  sok  adatot  id6z  a 
valdl  8z6nak  ^kozsdg,  helys^g,  fala^  jelentds^re,  de  legr^gibb  jelent^se, 
mint  tobb  k6dex  bizonyitja :  birtok,  possessio ;  p.  Ada  kS  esnek 
[kdesonek,  j^gesSnek]  8  barmokat  es  valalokat  t&znek  (AporC.  37.): 
et  tradidit  grandini  iumenta  eorum,  et  possessionem  eorum  igni  stb. 
—  Budenz  a  birtoklast  jelento  regi  vail  ig6b61  magyar&zta  (Nyr. 
3:291  ds  MTJgSz.),  de  aligha  Arany  Jdnosnak  nines  igaza,  mikor 
a  vol'  (vcUni,  void,  van)  l^tige  sz&rmaz^k&nak  tartja  (Nyr.  8 :  322) : 
Val  =  est:  valdl  teh^t  oly  valami,  a  mi  est :ieh&t  vagyon^  birtok.«  — 
A  rut^nek  a  magyarbbl  vett^k  e  8z6t,  de  megvan  a  tdts&g  keleti 
r^szein  is  valdl  alakban,  Nyr.  3:291.  Azonfolul  fonnmaradt  egy 
pAr  helys^g  nev^ben.  (Voldl  H^romsz^kben,  Volar  v.  Yeldr  Hunyad  m.  ? 
(V5.  m6g  Szarvas  G.  Nyr.  21:28.) 

Kapt&/ny.  »Tisztelt  Szerkesztd  ur!  Sikerolt  k6t -einyi- k^pzos 
sz6t  felfedeznem.  Egyiket  a  Nyr.  tartalomjegyz^k^ben  (32 :  585) : 
*netdnyi  indltv6nyok< ;  de  ez  sajnAlatomra  mindjdrt  sajt6hib&nak 
bizonyult,  mert  az  illet6  helyen  csak  a  rendes  netdni  mell^kn^vrSl 
van  sz<5.  Azonban  a  mdsik  p^lda  m&r  k^ts^gtelen,  Amb^r  a  -tdnyi 
benne  mint  fdn^vben  az  -t  mell^kn^vkdpzo  elhagy&sAval  csak  -tdny 
alakjAban  jelenik  meg.  A  MTszban  ugyanis  azt  olvassuk:  *Kaptdny: 
k^t  5Bszecsap6d(5  f^lkoralakii  vaslemezbdl  &\16  fogdtor  (patkdny, 
gordny,  r6ka  elfog&sAra)  (Gsall6k5z,  Komdrom  vid.  GsaplAr  Benedek ; 
Erd6ly,  Sz^kelyfold  MTsz.)<  —  CzF.  sz6t&ra  meg  is  magyar^zta  m&r: 
>Oydke  a  fogdst,  megragad&st  jelento  kap.€  Enn^lfogva  k^pzoje  -tdny. 

F.  Gsal6d&s !  Az  eg^szbdl  csak  annyi  igaz,  hogy  kaptdny  a  kap 
ige  szdrmaz^ka.  De  nem  a  magyarban,  hanem  valamelyik  t5rdktat&r 
nyelyben  keletkezett  a  kap'(mak)t  ,kap(ni)^  meg£og(ni)*  ig^bol  a 
kapkan  ,csapda^  8z6  (megyan  p.  a  csagatajban  NyK.  13:332)  a 
kbzons^ges  deyerb&lis  -kan  k6pz6yel  (p.  kazAni  tat&r  cah-kan  y&g'&B, 
jarat-kan  szeret-o,  1.  B&lint  O.  Kaz.  tat4r  nyt.  29).  A  kaptdny  teh&t 
nyily&n  t5rok  jovev^nyszd,  csak  a  kiejt^se  y&ltozott  egy  kiss6  a 
magyar  ajakon.  Ugyanez  a  sz6  a  tdroks^gbol  Atment  az  oroszba  6s 
rut^nba  (kap-kan)  s  a  moldyai  oUhok  nyelv^be  is  (capcand^  y5. 
Sainean:  L'influence  orientale  sur  la  langne  et  la  civ.  roum.  16). 

Amde  mondunk  mi  kiilonb  k6t  p61d&t  a  -tdny  tiny  fon^vk^p- 
z6re.  Egyik  a  j6v6tiny  y.  inkdbb  gyovotiny,  gy6v6t6ny^  gydtiny  dtiili 


BGTYELEG.  53 

t&J8z6;  mely  kii8z6  nov^nyt,  f ol76k&t,  szul&kot  jelent ;  nagy  elterjedt- 
s^gdbdl  azt  kSyetkeztethetni,  hogy  r^gi  sz6  (eldszor  SzD.  emliti 
gy6tiny  alakbaa).  A  m^sik  n6vei6ny,  a.  m.  nov^ny,  eloszor  (a  NylJSz. 
Bzerint)  Moln&r  J&nosn&l  a  18.  sz&zadban,  aztdn  Dugonics  OyongySai- 
kiad&s&ban ;  egy  r^gibb  OyongySsi-kdzirat  megf eleld  hely^n :  nd'teviny, 
1.  PhilKozl.  28 :  38,  emfgy  K&rm&n  J6z8efndl  is.  Ebben  a  -e-k6pz5 
muveltetd  drt^kii  lehetett  (v.  vmi  in6s  m6don  keriilt  bele  a  az6ba, 
tigy  mint  a  azdkely  826tem6nyhe  v.  ezekbe:  t^teminy,  Utelm-  BhrC, 
6taXom),  NSvet^ynj^  a  jovotiny  mint&j^ra  alakitott^k  &i.  Hogy  maga 
ez  a  jovotiny  hogy  keletkezett,  egyeldre  nem  tudjuk  megmagyar&zni 
(a  NySzban  gyilvd'fu  is  van  6b  j6v4s  .hajUs'  drtelmdben).  De  abb6l, 
hogy  vmely  8z6ydg  egy-kdt  sz6ban  k^pzdnek  l&tszik,  m&g  nem 
kovetkeziky  hogy  yal6s&gos  k6pz5,  mert  hisz  akkor  yolna  -ta  te  k^p- 
zonk  is:  Kaddr'ta,  el(hte,  hab-i-ta  (n&dt5rek,  melyet  a  hull4m  partra 
vet),  volna  -dcs  4c8 :  forgoes  (farag),  szijdcs,  vagy  -ids  k^pzd :  dalidSj 
kaczkidSf  Idzsids  stb. 

A    SZERKE8ZT68tO. 


EGYVELEG. 

Magyarefhf  JJtigam,  Magyarellenes  ir&sokban  m^g  ma  is 
meg  szeretik  kul5nb5ztetni  Magyarorsz&g  magyar  6s  nem  magyar 
anyanyelvu  lakosait  oly  m6don,  hogy  az  orszdg  eg6sz  lakoss&g^t 
Ungam  n6vvel  jelQlik,  a  magyar  anyanyelvUeket  pedig  kalon,  nem 
ritk&n  giinyos  69  lenez5  ^rnyalattal  Magyaren  ndvvel.  Ezt  a  meg- 
kulonboztet^at  tudtommal  legeloszor  egy  dlnevd  horv&t  iratkdban 
taUljuk:  Sollen  tvir  Magyaren  werden?  Seeks  Briefe  gesehrieben  aus 
Pesth  an  einen  Freund  an  der  Theiss,  von  D,  H.  Dritte  vermehrte 
und  verbesserte  Auflage.  Karlstadt,  Qedruekt  bet  Johann  N.  Prettner. 
1833.  Kis  8r6t,  yiII  +  102.  Az  elosza  szerint  a  levelek  kiad6ja 
Domoljiib  Horv&tovic.  Els5  kiadds&t  nem  l&ttam  m^g  e  fuzetnek.  Az 
elsd  lev^l  elso  jegyzete  (1.  1.)  igy  bz61:  >Der  Verfasser  dieser  Briefe 
sah  sich  genothigt  der  Pracision  wegen  zwischen  Magyaren  and 
Unganif  zwischen  magyariseh  and  ungriseh  za  anterscheiden  :  wenn 
er  daher  die  Ungam  nennt,  so  versteht  er  daranter  alle  daa  Land 
and  K5nigreich  TJngarn  bewohnenden  V5lker;  Magyaren  hingegen 
sind  ihm  die  Arpader.«  Ezt  a  finom  megktil5nb5ztet6st  tiz-hdaz 
^vvel  ezel6tt  kiilondsen  a  ndmet  Schalverein  szolg^lat&ban  &\16  n^met 
Bajt6  szerette  megtenni  6s  magyar^zgatni. 

TOLNAI    V1LMO8. 

£gy  adat  a  kiromkodis  tort^net^hez.  Zsigmond  kir&lynak 
meghitt  embere,  Eberhart  Windecke  besz^li,  hogy  6  egy  fzben 
kezess^get  v&Ualt  az  ur&nak  egy  &d6Ba&g&6rt,  potom  18.000  koron&^rt 
az  akkori  6rt6ik  szerint,  BrQggdben  egy  kalm&rn&l  6q  v4rva  v^rta  a 
fizet^st,  de  pdnz  nem  j5tt.  A  kalm&r  engedelmdvel  teh&t  elment 
v^gre    Konstanczba,  hoi  Zsigmond  6pen  akkor  tart6zkodott  a  zsinat 


54  EeYTBLSO. 

alkalm^yal  ^s  sttrgette  az  ad688&g  kiegyenlit^a^t  Mint  maga  besz^li^ 
oly  sokszor  ^b  oly  nyomatdkkal  sUrgett^  a  fizetdst,  hogy  y^gre  a 
kir4ly  haragra  lobbant  6a  elkAromkodta  xnag4t.  Az  eredeti  n^met 
sz5veg  azerint.  »Ich  .  .  .  lag  dem  konige  an  als  oft  and  also  vil  ob 
das  er  zornig  wart  and  sprach  er  wolt  mir  min  matter  serten.c 
A  serten  ige  a.  m.  a  mai  n^met  notzUchtigen.  Teh&t  Zsigmond 
kir&ly  val<5szinuleg  magyaral  k&romkodott,  mert  tadtommal  ilyenf^le 
k&romkod^s  nincsen  a  n^metben/  M&sr^szt  azonban  nem  kiz4r6lag 
magyar  kiilSnlegess^g,  mert  magam  is  hallottam  szl&vok  k5zt,  egy 
angol  ismerosSm  szerint  pedig  a  mai  tat&rokn&l  is  haszn&latosy  mert 
tobbszor  hallotta  a  Kaukazusban.  Yo.  Eherhart  Windeckes  Denk- 
toUrdigkeiten  heraasgegeben  von  Dr.  Wilhelm  Altmann  Berlin, 
1893.  p.  81. 

EjstoPF  Lajos. 

Az  olyashatatlan  reczept.  V^nynek  nevezik  sokan  magyarul 
a  reczeptet,  de  a  mennyire  rossz  sz6  a  neve,  olyan  rossz  ir&ssal  Irj&k 
f5l  az  oryosok  rendesen  az  orvoss^ot.  A  gydgyszer^szeknek  gyakran 
nem  kis  fejtSr^st  okoz,  m{g  ^egy-egy  reczept  hieroglif&it  kibetuzik, 
pedig  a  legkisebb  f^lredrtds  nagy  veszedelmet  okozhat  a  betegnek. 
Ausztri^ban  most  a  belugyminiszter  rendelettel  int^zkedik,  hogy  az 
oryosok  olvashatdan  irj&k  a  reczeptet  A  rendelet  szerint  a  reczeptet 
minden  r^sz^ben  tiszt&n  6s  olvashatdan  kell  megirni.  Olvashatatlan 
vagy  nem  tiszt&n  feljegyzett  reczeptre  a  patikus  nem  adhat  orvoss&got* 
Minden  reczeptre  azonfolul  t&  kell  irni  annak  a  nevdt  6s  czim6t» 
a  kinek  k^szult. 

(1903.  Xn.  30.)  EsTi  XJjSAG. 

TJodex^  A  Neue  Freie  Presse  6rdekes  k5zlem6nyt  kapott 
Reiter  Szigfrid  pr&gai  professzortdl  az  exlex  kifejez^s  eredet6r61 
6s  jelent6s6rdl.  Nem  a  politikua,  hanem  a  filol6gas  nezopontj&bdl 
akarja  —  ligymond  Beiter  —  ezt  az  lijabban  oly  sokszor  haszn^lt 
kifejezest  t&rgyalni.  Magyarorsz&gb6l  kiindulva,  meglehetos  nepszeru- 
s6gre  jutott  ez  a  kifejez6s,  es  tobbszoronk6nt  lehetett  olvasni,  hogy 
a  torv6ny  n6lkul  val6  &llapotot  a  magyarok  barber  latins^g&val 
ex'lex  ^llapotnak  mondj&k.  Az  Tolna  a  barbdrsdg,  hogy  ex-lex  annyit 
jelent  mint  lex  ex  est,  a  torvenynek  vege  van,  vagy  mi  tobb,  az 
ex-lex  ,ex  lege  =  extra  legem*  helyett  All.  Csakhogy  az  ex  lege  azt 
jelenti:  a  torveny  szerint.  a  torveny  ertelm6ben,  —  sohasem  tor- 
v6nyen  kiviil,  —  tehdt  6pen  az  ellentetet  annak,  a  mit  az  exlex 
fejez  ki.  Nem  a  magyar  fold  termek6vel  van  dolgank;  e  szo- 
nak  alkot6i  >szesz6lyes  6s  hibds  barbdr«  kifejezesiikkel  sokkal 
jobb  t&rsasdgba  tartoznak.  Csak  egybe  kell  irni  ezt  a  ket  hib&san 
elvAlasztott  sz6t  s  megkapjuk  a  tiszta  latin  exlex  (exlegis)  mellek- 
nevet,    a    mely    azt    jeloli,  a  ki  a  torY6nynek  nem  engedelmeskedik. 

*  De  Lexer  idez  a  k5z6pf61neinet  irodalomb61  ilyen  k&romkod&sokat  r 
ich  sirt  dirs  toeibj  die  mutter  stb.  (Mittelhochd.  Handwb.  serten  alatt.) 


kApnyelvi  hagyohIntok.  55  * 

A  ss6nak  erre  a  jelent^sdre  a  Kr.  elotti  elsd  6s  mdsodik  sz&zad 
kblt^zet^bdl  6b  pr6z&j&h6l  el6g  p6ld&t  iddzhetunk ;  elofordul  Horatius 
Ars  poetic&j&ban  is  (224.  v.).'  &  bol  a  dr&mai  eload&sok  szeml^lSje, 
a  ki  f^ktelen  mulat6  kedv^ben  nem  torodik  a  tSry^nynyel,  az  exlex 
szdyal  van  megjel&lve.  Sz6val,  ezt  a  kifejez^st  az  ii.  n.  helyes  latin* 
s&gban  el6g  gyakran  haszn^ltdk,  s  hogy  a  kdz^p-  ^s  lijkori  latins&gbdl 
sem  bait  ki,  arr6l  is  kSnnyen  meggydz5dhetunk,  csak  egy  pillant&st 
kell  vetniink  az  illet6  glossz&riumokba.  Csak  ezut&n  nem  elv&lasztva, 
hanem  mint  szab&lyos  osszet^telt  egy  Bz6ba  kell   irnunk. 

(TJtdlag  drtesiililnky  bogy  Pruzsinszky  Jdnos  mAr  1903.  VI.  ll-6n 
az  exlexnek  basonl6  igazol&s&t  kdzolte  a  Budapest!  Hlrlapban  s  a 
Pester  Lloydban.) 


NfiPNYELVI  HAGYOMANYOK. 

Mesterszdk. 

A  8z£lmalom  is  az  eke  riszei. 

A  belyes  magyar  nyelv  bizony  csak  ott  van  a  nepn^l,  a  ki 
m&shol  keresi,  nem  tal&lja  meg.  Szep  szavai  vannak,  szinte  ismeret- 
lenek,  pedig  n^melyik  oly  besz^des.  P6lddal  az  apa  baUla  ut&n 
sziiletett  gyermek  neve:  anyagydsz,  Van-e  m6g  egy  nyelv  a  viUgon, 
mely  ezt  Igy  ki  tndja  mondani  ?  Hdny  pantallds  ember  tudja  meg- 
mondani  az  orsz^gban,  hogy  mi  az  a  vezMiUs?  Mi  a  karszugy? 
Mi  a  zdp?  (Nem  zAptojAs,  hanem  kocsi-rdcs.)  Mi  a  tahdkos?  (Nem 
dohdnykereskedo,  hanem  asszonyl&bakra  dolgoz6  finomtim^r.)  A  tor- 
turd?  (Temet^s  ut^n  val6  etel.)  A  csok?  (Keresztel6s  ut&n  val6 
lakoma.)  A  dudacserip,  a  tokkalop,  a  lasdp.  az  anyaj4g,  a  virdgMt^ 
a  tdritoppf  a  vezirirok  [?],  a  selyemcsorda,  a  kenetldny,  a  kdposztahasdb, 
a  C86szsz6ll6,  a  csizmadiazongora,  a  ver4hdeszka,  a  markellenzoy  a 
halomdSj  a  joiij  a  szigonyj  az  anyalevel,  a  juhszil,  a  mozgdbetegsig, 
a  kaXapcsizma,  a  kispdlanynya,  a  csatldsiileSj  a  gusztony?  [H6t  ezek 
vajjon  mit  jelentenek  ?   —   A  szerk.] 

A  telen  dolgom  akadt  volna  egy  helyen,  kint  a  pusztaszelen, 
de  nem  sokra  haladtunk,  mert  t^torjdnos  volt  a  sz^l,  s  nem  dllta 
a  munkds.  Abba  kellett  hagyni^egy  darabig.  A  kozelben  forgott  bolon- 
dul  egy  sz^lmalom  —  oromeben,  hogy  nekival6  ido  akadt  —  oda- 
mentem  addig:  no.  sz6lmoln^r  bar^tom,  mutassa  meg  a  malom  belsejdt. 
ha  nem  esik  terhire.  Dehogy.  dehogy ;  v4llalta  nagyon,  csak  nemi 
vigy&zatot  aj&nlott,  hogy  a  mindenfelek  koz6  ne  essek,  mert  most 
borzaszto  forog  6s  csavarog  benne  minden. 

Mutatni  6s  mondani  kezdte  aztdn  folulrol.  Negy  emelete  van 
a  rendes  sz6lmalomnak,  azaz,  hogy  egy  foldszintje  meg  hi.rom  emelete. 
H&t  csak  tigy  sebtiben  kezdte  mondani^  a  hogy  m6sztank  legfeliilrol 
lefel6:  Ez  a  szelestengely  a  sz6p  keresztdggal,  most  nincsen  olldban, 
mert  forog.   Itt  a  k6t  gorbe-gerenda,  ehhez  csatolodik  a  r^ma,  a  k6t 


56  K^mrBLYI    HAaYOMlNTOK. 

mitligerenda,  meg  a  kdt  8z&rfeiiy6,  azt&n  j5n  a  szeleskerdk,  a  szeles- 
dob,  de  meg  csakugyan  a  b^ly&ny,  szinte  a  fargerenda,  a  Idgerker^k, 
a  fog6ker^k  6s  a  siilyrud.  Egy  emelettel  lejebb  a  fntdker^k,  a  dob, 
ovBdj  a  dob  j&romban  forog,  a  ringlioszlop,  a  medvegerenda.  Megint 
egy  emelettel  lejebb  jdnnek  a  kdvek,  a  mik  k^tf^l^k:  rakottkbvek 
63  tdtkovek;  a  vell&svasak,  a  yelUskoroDg,  a  k5ben  a  keresztvas, 
meg  a  kofolszddd  darn.  Legalul  van  az  alsb  kompvas.  a  yashid,  a 
sz&rit6-Br6f,  a  k^t  ducgerenda,  a  malmon  kivUl  a  fordit6fenyo,  a 
fordft6l&nc,  meg  a  gugorakocsi  .  .  . 

ilSppen  harminczbilrom  t^rgyat  neyezett  a  yal6di  ney^n.  Pedig 
se  nem  ^pftomester,  se  semmi.  Pasztaszdli  Bz^lmoln&r,  a  malm&t  maga 
csin&lta.  Namely  rossz  yasak  yannak  benne  i^gyan,  de  azonkiytll  f&b6l 
yan  az  eg^sz.   — 

A  mult  sz4zad  k5zepe  t&j^rdl  yal6  £r4sokban  dusk&lya,  yerset 
is  taUltam  koztiik.  Az  a  czime,  hogy :  A z  Eke'  r 6 s z e i.  Honoratior 
ember  Irta  a  yerset.  mint  yersnek  ^rdeme  nincsen,  de  6rdeme  az, 
hogy  egybeszedte  mindazokat  a  szayakat,  a  mik  en  a  n^p  az  eke  darab- 
jait  neyezi.  Az,  a  ki  csindlta,  m6r  hatyan  dyyel  ezelott  a  j6  nyomon 
j&rt:  a  n^pn^l  kezdett  keresg^lni.  S  a  mit  tal&lt,  bogy  el  ne  yesz- 
szen,  yersbe  foglalta  ossze.    Igy  mondja  el,  hogy  mik  az  eke  r6szei : 

Eke  k^t  szarya  talpastul.  Sz&ntdyas  re&iltye,  Gzimer^  czimerszeg 
^8  fa-szeg,  K5dok  's  ^ke  b^utye.  —  Tengely,  nagyobb  b  kisebb  ker^k, 
Odrondo  ^s  kakasszeg,  y&lt6,  y&lt5szeg  's  csoroszlya,  Gs&sz&rszeg, 
raga8zt63zeg.  —  Patying.  korm&ny.  fardk.  bakra,  D^sztoke,  cs&gatyus 
t^zsla.  Ennek  ragasztoszege ;  J&rom  's  ennek  yasszege.  —  J4rombeli 
fa  a'  hozz&  Tartozand6  b^lf&yal,  B^lfa  szege,  a  sziiks^ges  Gsikojt6- 
yal  8  al-f&yal. 

Ebben  is  yan  yalami  harmincz  darab,  n^yen  neyezett  t&rgy. 
S  mdg  csak  a  malomn&l  6%  az  ekdndl  yagyunk.  Hoi  a  t5bbi  ?  A  p&sztor- 
61et;  tany&s^let,  csSsz^let,  haj6s^let,  hal&sz^let?  Hiszen  csak  maguk- 
nak  a  szijcsatoknak  yan  yagy  hdsz  kiiliSnf^le  neye ;  csak  a  zsin6rkot6s 
szayai  meghaladj&k  a  negyvenet,  s  nem  is  az  eg^sz  karik&sostornak, 
hanem  csak  tisztdn  a  szlj&nak  a  fondsa  m6dja  szerint,  yan  yagy 
tiz  kiilonbozd  neye.  A  pantall6sok  nem  ^rtik  meg.  De  az  egyik 
paraszt  meg  a  m&sik  paraszt  megdrti. 

Mert  ezeknek  az  embereknek,  a  kik,  mint  mondani  szok&s, 
otszdz  sz5n  besz6lnek,  sok  jobb  68  magyarabb  szayuk  yan.  mint 
nekUnk. 

(Pesti  Napl6  1903.  VI.  7.)  TOMdBKfarr  laxviN. 


Hajds  muszdk. 

iszkdba:  haj6szog.  ddngobdU,    rostokol:    yesztegel    (a 
timony:  korm&ny.  haj5). 

orradzd:  korm&nylap&t.  piszke:  hegyes  y^gu  cs&klya. 

szinvesszd':  y^kony  deszka  a  haj6-  buddk :  lapos  y^gtL  cs&klya. 
dpft^an^l. 


N^KTELYI   HAaTOMilTYOK. 


67 


damentdt:  deszka,  melyen  a  kor- 

m&nyoa  ill, 
hdkony:  a  haj6  bord^ja. 
palamdr:  haj6kot6l. 
kukdzd  macska:  a  haj6   vontatd- 

s&ra  8zolg4l6  macska. 
anya-nMCska:  a  hajb  lehorgonyo- 

z&s&rtk  8zolg&l6  macska. 
azentes:  elz&rt  hely,    hoi  a  kdte- 

leket  dnik. 
gidiba:  a  legdnys^g  lak6o3zt&lya. 


f^ldnc:    erre  erdsitik  a  macsk&t. 
alaccsdg :   v^kony    kot^l    ladikok 

rontat&s&ra. 
conk:  dokk. 
pardnka :  csigto  j4r6  kdt^l,  melyi  e 

a  lovaskotelet  erdsitik. 
6rfa:  p6zna,    melyre  a  koteleket 

erdsitik  a  haj6  vontat&sakor. 
lajfdnt:  r^gi  k5telekbdl    kit^pett 

kSt^lsz^lak    (alighaoem     Lein- 

faden-hSi). 


(Moh&GS.) 


PoRDlir  Man6. 


T^*szdk.'' 


C84r:  B&ros  id6  (v6.  MTsz.). 
csizmacsilaztatd :    f ederweisz    (6r- 

s^g,  Szalafd). 
cs6d :  ha  az  lit  csiiszds  (y5.  suvad 

MTsz.). 
iUs  Ugyekezet:  kasza. 
kuka :  sQket    (Balatonmente,  Ke- 

nese;  Somogyban  n^ma). 
kurugla:  sz^Dvonb. 
lakdH:  kolesk&sa. 
mdsnap:  tegnap. 
megmenni ;  meg6rkezni  (Kemenes- 

alja). 
megmotdzik:  megkergOl    a    birka 

(Kemenesalja). 
megtUnt:  megbolondalt  (uo.). 
megpdUani:   kiszakasztani    a    ke- 

nyeret  (vd.  megpaUik  a  gabona 

a  p4linkaf5z6shez   nagy  p&rol6 


szob&kbaD,  D^s;  par:  kov&sz, 
pdrszdr{td:koY&9zsz&Tit6y  Tisza- 
Dob;  pdrtHz:  parilzs,  Debre- 
czen,  P.-Laddny). 

megvittak :  Ssszevesztek. 

megviszdlkodni :  megandorodni. 

metszek  vele  ?  mit  csin&ljak  yele  ? 
(Ors^g,  Kondorfa.) 

ostoha:  rest,  losta. 

rempolni:  g&Dcsolni  vkit. 

retye-rutydl :  sokat  besz^l. 

sikodik:  kiab&l. 

sike-bdka :   Qgyetlen    (Balatonm. 
Kenese). 

szak:  locs-pocs  id5. 

sziirds:  szegez^s. 

udvarolni:  kiszolg^lni. 

viaskodni :    veszekedni    (Somogy- 
ban is). 


Sz61&sok:  Bej5n  mint  egy  h^tsz^z  forint  (Somogyban:  Ok5r 
gyutt  b^  kentekh6)  —  ha  valaki  sebesen  j5n  be.  —  Megdl  mint  egy 
hdtsziz  forint  —  ha  valaki  nyngodtan  ill,  mikor  mozogni  kellene.  — 
Kihi&zott    mint  hdt  krumpli    egy  zsilkban:    kicsinositotta    mag&t.  — 


A    k6r8^    gerebulje  ki!    Apdd    ilssSn 
zon  meg! 

BfB6  Erzstke  gyUjt^se  alapj&n 


agyon!    J6za8    M&ria    pofoz- 


MaTOLGSY    Li.8ZL6. 


erteni. 


*  A  hoi  mia  hely  nines  megnevezve,   Ori-Szt.-Peter  5r8^gi  helyet  kell 


68  Nl^PKYELYl   HAQTOMilTYOK. 


Elbeszfl^sek. 


Meddig  tartyik  a  zozregyi  fogad"<Smat.* 

(N^pi  parabola  Kemene8alj4r61.) 

—  Aggyon  Isten  j°d  napotl  J°6  beszfgetfst!  —  KSszoDnyiik. 
Bisze  legyen  benne.  tlllSn  idS  k5zib*^nk.  H&t  hov  van?  —  Kdsso- 
Dom  8z{pen.  Csak  megvagyok.  Ejnye  nini !.  Gsak  maze  liltozn,  horn 
maga  is  id  van,  J4no8  8"6gor!  —  Id  biz  *en.  —  Mikor  gyfltt?  — 
Mazs  diiut&n.  A  zasszo*^  m^  eglaz  h^dten  noszogat,  hilt  'dgyUttem. 
Ek  kis  ddgom  akatt.  —  H&t  hot  tiszt°6hetem  ?  —  Kdszon5m,  h&lo 
Isten  egissiges  vagyok.  ---  H&t  a  BAbi  (a  feles^ge),  meg  a  gyere- 
kek  ?  —  Azok  is  csak  megvannak.  —  H&t  a  J^6z8ef  8°dgor  ?  — 
H4t  nem  is  tuggya?  Md  szegin  eggy  esztendeje  mtit,  horn  megh°6t, 
ippen  div°6-verfsbe.  A  Jiili  (a  h&tramaradt  dzvegy)  mazs  ment  firhe 
a  Laci  Kov&csho.  Ippen  k*6t  hete  v°6t  a  lakodalom.  —  0"jnye! 
H^t  megh°6t  szegin  8^<5gor?  Szegin  s°6gorj  H6t  osztiln  firhe  ment 
a  Juli?  —  Firhe  bizo'^.  —  Es  se  gondiitam  v^6na.  K&t  nem  jobb 
lett  v°6na  neki  ugy  ?  (t.  i.  dzvegyen.)  —  Aszt  fi  tuggya.  —  No  h&t 
*6n  firhe  nem  menn^6k  m*6g  eccer  ez*6r  a  nav  vil&g*^r !  —  Nem, 
nem.  —  M6  bizon  nem.  Hom  m*6g  eccer  nyakamba  vegyem  a  nyii- 
got  ?  Ollan  nines.  Olig  az  eccer  is !  —  Nono !  Taggya-e  az  ecceri 
asszo'*  tortinettyit  ?  No  majd  *emondom? 

Uv  v"6t,  hov  v'^dt  k*6t  j"6  koma.  Mindeggyik  felesige  fogatta 
a  zardnok  ^6gre,  f^odre,  hoh  ha  5zvegyen  marann&nok,  soha  se  men- 
ninek  t5bbet  firhe.  Hdjjek  marann&nok  az  ^^s^o  urukho.  A  zasszo* 
nyok  maguk  kozbe  meg  aszt  mondogattdk,  hot  tobbet  firhe  nem 
menninek,  mer  hot  tobbet  a  nyakukba  nem  vennik  a  koloncot. 
A  zeggyik  asszonnak  nem  is  kollott  megpor6bdnyi,  mer  megh"6t. 
De  az^er  a  k^6t  koma  j°6ba  maratt  egym&83°6.  Eccer  oszt&n  a  zoz- 
vegy  koma  gondiit  eggyet.  Azon  torto  a  fejit,  hom  megh&zosodik. 
^Eveszi  a  f°ds^o  szomsziggy&nok  a  felesigit,  akinek  a  zura  megh°6t. 
^Emonta  eszt  a  kom&jdnok,  aki  csak  a  fejit  csavargatta  ra.  Mer 
aszongya : 

—  H&t  eggy  ollan  ozvegyasszo"  is  firhe  menne  ?  —  M^6r  ne  ? 
—  Sz"6t  m&  neki?  —  HAt  8z"6tam.  —  Mit  mondott?  —  R&t 
iszen  m^^g  nem  kirtem  meg.  Csak  up  p^elddll°6ztam  elotto.  Nem 
monta,  hon  nem.  —  No  hdt  az  ^^n  felesigem  meg  nem  tenni.  hom 
m*eg  eccer  firhe  menne !  —  Dehonnem  menne.  Nem  tuggya,  ho  gya 
zasszonnak  nem  k^d  hinnyi,  ameddig  ek  karajc&r  &ro  s&frdnt  *6bir.  — 
No  a  'enyim  nem!  Ah  hu  maranno  h"6tig  az  ^^s'^o  urdho.  —  'ilin 
kit^ekedem  benne.   —  Nem  hiszi?  Fogaggyunk. 

Fogattak.  De  hogya*^  tuggy&k  meg  ?  H&t  ub  beszitik  meg,  bo- 
gy est^dre  vacsora  ut&n  ut  teteti  mag&t  a  felesiges  koma,  mi'^ha  rosszti 
lenne.  Agybo  fekszik,  mindig  nagyobbakat  nyog,  osztdn  minha  meg- 

*  Eddig  nem  osmert  valtozata  a  vilagszerte  elterjedt  ephesusi  matro- 
ndnak;  v6.  Egyet.  Phil.  K6zl5ny  l:13G;  2:406;  19:253;  20:470,902.    A  szerk. 


5^inrELyi  haoyomXktok.  59 

li^6na,  h°6doklik,  meg  '^haggya  mag&t.  A  'dzvegy  koma  neyit  is 
emlegeti.  Akkor  08zt4n  a  zasszo'^  majd  *^faivattya  a  zozvegy  kom&t. 
A  tdbbi  a  z5svegy  koma  diiga.  J°6  va°.  Este  vacsora  uUn  csak 
rosszti  lessz  dm  a  zember.  Gsakuv  verte  osszd  a  fog&t.  »T6  asszo° ! 
^'&n  igen-igen  rosszti  ^6rzem  magam.  ^^n  lefekszek.c  —  »No  ides 
aptyoky  mi  bajja?« 

Avy°6  futott  Agyot  bontanyi.  A  zember  lefekutt.  A  zasszo"  od 
yerrasztott  mellette.  A  zember  mindig  rosszabbii  lett.  Aszo^gya: 

» Jaj,  ides  annyok.  ollan  rosszii  vagyok,    tal&^  megis    halok  !  « 

A  zasszo*^  ^6rita  mag&t. 

>  Jaj,  ides  aptyok,  ne  mongyon  illent !  «  »H&t,  ides  annyok, 
ami'^  nem  lehet  segittenyi,  azo*^  nem  lehet.  Csak  eggyet  mondok,  ha 
i^n  megbalok,  h&t  menny  firhe.  L&tod,  nem  j^6  a  zasszonnak  mag&bo 
ioyi.  A  zasszo''  csak  asszo'^.  No  meg  a  yil&g  ny*6ve  (nyelve)!« 

A  zasszo^  m^^g  jobban  ^drlta  mag&t,  oszt&n  ^tkoznl^ddott,  boh 
ba  u  ffrhe  megy.  Nem  termett  ollan  gydnydrttslges  szlp  ember,  akihe 
ii  m'6geccer  firhe  menne.  —  A  zember  megmeg  ny5g5tt  nagyokat, 
meg  *^kezdett  csuklanyi,  t^togatnyi,  minha  h°6dok°6na  (haldokolna). 
Kdzbe  a  koma  nevit  emlegette.  A  zasszo"  hama  ^^futtatott  a  koma- 
j'er.  Azt&n  ollan  riv&st  vitt  vfghe,  hoes  csak  uh  harsogott.  B&buriit 
a  zurdro,  hogy  aszongya:  »Ne  baggy  itt,  ne  baggy  itt,  mer  ^6n  is 
meghalok«.  Belfpett  a  koma.  De  m^6g  bogy  ^^riy&kotta  mag&t  a  zasszo". 

»Jaj,  kom^m  uram.  nizze  baldoklik  a  zuram!« 

Oda  megy  a  koma  a  '&gyb"6,  j°6ll  a  szeme  koz^^  passogat  a 
'^embernek,  hot  tov&bbot  is  illen  j°6ll  csindllo,  oszt&n  aszongya: 
>Legyen  csondessen,  kom&m  asszo^.  Ennek  ik  k^^o  megtortinnyi. 
Ezen  nem  lehet  m4sittanyi.« 

De  a  zasszo°  ann&  jobban  bombut.  A  zember  meg  a  z&gybo 
eggyet-kett"6t  mozdiit,  osztAn  vig'e  v°6t.  Ties  csin^to.  EAburiit  a 
zasszo°,  or  rit,  hom  mast  mi  lessz  iibelUlld.  A  koma  meg  leut  a 
kanapWa  (vdsoyel  kicifr&zott  fapad),  onnajd  beszigetett. 

»Kom&m  asszo**,  ne  rfjja  agyo°  mag^t.  L&sso  ippen  mozs  koU 
hogy  ^6  ne  yessze  a  fejit.  *fihiszem,  bos  sajnAllo,  *6n  is.  Mindig 
j°6  kom&m  y"6t.  De  nizze  :  ha  mozs  maga  un  neki  aggya  mag&t 
a  busuldsnok,  mi  lessz  mag&y^^6?  Ha  ittesz  (igy  tesz),  hdt  akkor  mi 
lessz  beliillo?  Lasso  ezen  us  se  tud  segittenyi,  nasz  8zomorusdg6bo 
se  feletkezzik  meg  arru,   hob  hogyan  lessz  ezutdn.<^ 

A  zasszo"  kezdett  csondesunyi.  ~  »ITll6n  csak  ide  le  kom&m- 
asszo".  Osztdn  beszlUiik  meg,  mi  lessz,  hogyan  lessz.  Mer  mos  tennyi 
is  koll.« 

A  zasszo°  leiil.  Hiippog,  meg  a  szemit   torugeti  a  k5tinnyiy*e. 

»Nfzze,  kom&masszo° !  Ami  megvan,  megyan.  Maga  er^os,  egis- 
siges,  fijatal  is.  szip  is,  j°6  is.  Az  illen  asszo^  ne  busulla  ^6  mag^t. 
A  j°6  Isten  megsegilli.  Bizonyossan  meg.  Ne  fillen  semmit.^ 

A  zasszo'^  kezdett  h^6gatnyi.  De  a  koma  csak  beszit. 

>*!6n  is  uv  y°6tam.  LAsso  nekem  meg  megh"6t  a  felesigem. 
^£n  is  busiitam.    De  l&ttom,  hogy  ugyis  mindeggy.    Belenyugottam.< 

A  zasszo°  m&  csak  "okor  hiippentett. 


60  N^KTBLYI   HAQTOMXkYOK. 

^OsatAn  Idsso,  av  van  a  biblijAbo,  hogy  —  lU^onek  ill^6,  h'^att- 
nak  h^<5tt  a  bar&ttyo.  Ha  mA  maga  lll^d,  a  kom&m  meg  itt  batta, 
b&t  m^^r  ne  vtiosztbatna  mag&iiok  ill^dt  (^I6t).  Annyi  szlp,  derfk 
ember  van.*  —  >*JUn  nem  menek  ffrbe!«  —  »De  nlzze!  Mos  m*6g 
aszongya.  H6t  iszen  uv  van  a  zember.  N3m  tuggya  eccerre  a  v^6tat 
^^felennyi.  De  l&sso,  ami  v^6t,  ay  y°6t.  Am  m&  nem  lessz  tobbet. 
^iSn  is  aszontam^  nem  h&zasodom  meg  tobbet  soha,  mikor  azegfn 
annyukomat  ^^temettem.  De  masmi  m&skippen  gondiikodom.  Bizo'^ 
megb4zasonnilm,  ba  illen  szfp,  derik,  j°6  asszont  kapnik,  mi°  komdm- 
as8zon.« 

Csakugyan  oriit  a  zasszonnak  a  I51k5  etttL  a  beszldtii.  >L4ttyo 
kom&masszo^.  A  'Isten  akarta  igy.  Mer  megmondom,  mos  m&  szabad, 
hogy  ^6n  mindig  szerettem  kom&masszont.  De  b&t  m^skippen  csiny&to 
a  sors,  nem  lehettQnk  id&ig  egym&s^^.  Mast  aszt&n  csak  kom&m- 
asszonyon  ill,  bogy  egym&s^^  lebessUnk.  Akargya-e  ?«  —  »Nemtudom.« 
—  »Igaz !  Nem  vennim  soha  a  15lkomre.  Pedig  de  nagyon  szeretem, 
meg  szerettem  is  mindig  kom&masszont.  M^dgis  meg  k^5  mondanom, 
ha  megvet  is  ^6rte.  Nekem  ekkis  hib&m  van.« 

A  komaasszo'^  a  kotfn  alii  oda  kacsintott  a  kom&re. 

>Megmondom,  mer  nem  akarok  zs&kbo  macsk&t  &riinyi.  L&sso, 
kom&masszo'^,  ^^n  minden  ijj*6  oda  vizellek  a  helemre.« 

MegBz'^dllat  a  zasszo'^:  >An  nem  baj.  A  z^6n  uram  meg  —  a 
^Isten  nyugosztalla  szegfnt  —  m^dg  oda  is  ratitott.« 

^^re  a  hazags&gro  a  h^6t  se  birta  tov&bb  a  fekist  (fekv^st). 
mSg  a  h^dgat&st.  ficcerre  igen  melege  lett.  Kiugrott  a  zdgybii.  V°6t 
«  zasszonnak  mit  hallanyi. 

—  L&ttyo  s^6gorasszo'^,  illen  a  zasszon  fogad&so,  hom  m^g 
eccer  nem  menne  flrhe! 

SzTBOKAY    LaJOS. 


Nyelrsajitsigok. 

(Tardoskeddi  8z6j4r48.) 

Tardoskedd  4000  lelket  sz&mUl6  kdzs^g  Nyitra  megy6ben, 
!^r8ektijy^rt61  2  6rdnyira.  Szdp  hangz&sii  nev^t  az  ott  lakdk  kdzui 
tiz  ember  se  mondja  ki  tisztdn,  hanem  elferdltye  Taroskegynek 
ejtik  ki.  Hoy&  yal6?   Taroskeggyi.* 

Ha  tardoskeddi  emberrel  yagy  asszonynyal  beszddbe  elegye- 
dtink,  akkor  az  els6,  a  mi  fiilunknek  szokatlannl  hangzik,  a  csak 
szbcska.  Kiildnosen  az  asszonyn^p  linos-untalan  haszn&lja ;  ut&na  pedig 
a  besz^dben  szUnetet,  egy  kis  pihen5t  tart  PL  Tennap,  bogy  begyiitt 

*  Sok  helyseg  yan  4m  olyan,  a  melynek  lakosai  saj&t  falajok  vagy 
yarosuk  neyet  annyira  elferditik,  hogy  alig  tudunk  r&ismerni.  PI.  ki  gon- 
golnd,  hogy  Birinyen  az  oly  szepen  hangz6  Jiszberenyt  kell  erteni.  Yagy  a 
a  levayideki  gyerk6cz,  ha  kerdezziik,  hoya  m^gy  ?  azt  feleli :  Megyek  Lly4ba, 
a  patyik&ba,  ides  any&m  fekszik  heftyikaba.  De  a  Batyi  sem  rossz.  Hoy4 
nSnef  Batyiba.  Melyik  Batyiba?  H4t  Szombatyiba.  De  h&t  melyik  Szomba- 
tyiba?  Ejnye,  h4t  Bimaszombatyiba  no! 


N^KTELYI    HAQTOMINYOK.  61 

hozz4nk  a  pi^si :  —  csak  —  ekezgyi  a  rfgi  ii6t&t,  csak :  —  no  l&nka, 
hAt  mdg  se  gonddtad  meg  magad,  csak:  --  pegy'  be  j6  j&rnd,  ^hi- 
hedd,  nines  n&la  kUlonb  csel^d  a  f aluba,  csak :  —  van  ott  minden ; 
k6t  tehenye  a  zi8t4l6ba,  malacos  gyisznd  a  z6ba.  csak:  —  f6fert& 
fdd  a  zerd6  mellett.  Nines  rajta  kivetnyi  Yal6  semmi,  nam  p&kosz- 
tos  mind  a  tdbbi,  csak :  —  j6rayal6,  beesQletes  a  csal&rgya  (esaUd)  is. 
Nem  ojjan  tum6k  (b^rgyti)^  nem  ojjan  tilp^  (htilye),  mind  a  Gklnfor6k 
Jdzsija,  csak:   —  stb. 

A  m&sik;  a  mi  figyelmiinket  el  nem  kerCQheti,  az,  bogy  a 
csod&lkoz&s,  meglepet^s,  az  ijeds^g,  8z6val  a  sz^mtalan  indalat6z6 
n&lak  ez  egyetlen  egyben  csiicsosodik  ki :  6  a  neh^z  vas !  A  kis 
gyerektdl  az  aggasty&nig,  a  kis  leAnyt6l  kezdve  a  v^n  any6k&ig 
—  term^szetesen  csak  szdval  —  a  neh^z  vasat  baszndlja. 

M^g  csak  egy  ^vtizeddel  ezel5tt  is  nagyon  dlyott  kbztiik  az 
oszUlyrendszer.  A  gazda  ^s  zselUr  majdnem  az  iir  ds  szolga  fogalmd- 
val  Yolt  azonos.  M6g  az  elszeg^nyedett  gazda  is  idegenkedett  att6l, 
bogy  fia  a  n&l&n&l  mddosabb  zselldr  le4ny&t  vegye  felesdgiil,  vagy 
le&ny^t  rangon  cUul  adja  f^rjhez.  A  bilzasuland6k  kibirdet^sekor 
ebnaradbatatlan  volt  annak  megemllt^se,  vajjon  gazddnak  y.  zsell^rnek 
fia  v.  le&nya  I6p-e  b&zassi^ra.  S  ba  tSrt^netesen  a  gazda-legdny 
zselldr-leilnyt  vett  feles^glil,  vagy  a  zsell6r-legdny  gazda  le&nynyal 
kotStt  b&zass&got :  a  blyek  csendes  moraja  kfs^rte  a  misaJliance  bfr^t. 

Kukoricza-  y.  tollfoszt&skor  ^s  sok  egy^b  kozds  monkdn&l  yagy 
dsszejdyetelndl  kedyes  mulats&guk  a  Megy  a  kosdr  czimii  t&rsasj&t^k, 
mely  abb6l  All,  bogy  egy  p5rg6  nyelyu  le&ny  sorra  birdeti  ki  az 
ott  leyo  bajadonokat  a  nekik  udyarl6  legdnyekkel,  mint  b&zass^lgra 
Up6ket.  PL: 

Megy  a  kos&r!  Mi  yan  benne?  kdrdi  a  m&sik.  Egy  arany 
dma,  egy  arany  pob&r,  neked  adorn  a  Balogb  Jancsit. 

Most  koyetkezik  a  kibirdet^s: 

BecBuletes  if jii  leg6ny :  Balogb  Jdnos,  Isty&n  gazda  (az  apa) 
6s  V5r5s  S&ra  fia,  yeszi  mag&nak  b&zast&rsul  B&lint  Eiizsit,  J&nos 
gazda  6s  Boros  Kati  becsUletes  bajadon  le&ny^t,  birdettetnek  elo- 
8z5r,  —  m&sodszor,   —    barmadszor. 

Nagyon  sok  k5z5ttUk  a  Balogb,  Boross,  Gsdnyi,  Bogd&ny,  T6tb, 
Eont6,  Bogy6  stb.  neyii,  ezek  mind  gyiikerek,  A  bekolt5z5tteknek 
gyUtt-m^t  a  neyiik. 

Hogy  a  30 — 40  egyenld  yezet^kneyii  k5zott  eligazodbassnnk, 
kell,  bogy  az  illetonek  mell^k-  y.  glnyneydt  is  ismerjuk. 

P^kosztosnak  a  kStekedd,  izg&ga,  dnbaj  leg^nyt  neyezik ;  a  leg- 
p&koBztosabbnak  —  a  falu  rossz&nak  —  veldg  huncuttya  a  neye. 
A  gtinyneyek  k5z5tt  akad:  okor,  tino,  isten-diszna  stb.  ney^  Hogy 
mikdp  ragad  yalakire  a  giinyn^y,  csak  egy  p6ld&t  emlftek: 

Egy  febdrbe  5ltdz5tt  le^nyka  a  tUkSr  el6tt  tetszelegve  Igy 
ki&lt  fol:  >Jaj  ides  any^m!  ojjan  yagy  ok,  mind  a  bab-angyal.< 
Mag&tdl  6rtet6dik;  bogy  a  kis  le&nynak  d^dunok^i  is  babangyalok 
lesznek. 


62  N^PKTBLYI    HAGTOMXnTOK. 

Nagyon  sok  sz5nak  meg^&ltozott  n&luk  a  hangz&sa,  pi.  karanyA 
e  b.  kanyarul,  kumpri  e  h.  krumpli,  alaj :  olaj,  all6 ;  oll6,  ketiny : 
kotdny,  t6pol:  p6tol,  bocsora:  vacsora,  rdzom:  j5zan,  8dr6  [fgy?  — 
A  szerkj :  s6rv. 

Az  oz8onn&aak  barmad-ebid  a  neve.  Azt  k^rdik :  b^ny  csal&rgya 
van?  e.  b.  b&ny  tagbdl  &11  a  csaUdja? 

A  z  bangot  egyszeruen  elvetik  a  fonevek  elUl ;  igy  azut&n  lesz : 
ab :  zab,  abla :  zabla,  ubbooy :  zubbony,  acsk6 :  zacskd. 

Haszn&lj&k  a  tobbes  sz&mot  kettozve,  pi.  olakok,   biirokok.*^ 

A  napsz&mban  dolgoz6k  azt  k^rdezik  a  botos  isp&nt6l:  Mikor 
fognak  benniinket  falez6nyi  ?  "^"^  E  b.  mikor  jegyzik  v.  irj&k  be  a 
nevUnket  ? 

Gs&nyi :  csalni,  b&nyi :  balni,  meg  akart  b&nyi  e  b.  majd  megbalt 

A  tardoskeddi  emberben  megvan  a  magyar  paraszt  minden 
furfangja ;  ^szrevdteleikj  megjegyz^seik  igen  sokszor  taUldk,  talpra- 
esettek.  f me  egy  p^lda :  a  tardoskeddi  asszony  igy  8z6l :  „0  be  ara- 
nyos  Ids  baba:  fijiicska  v.  lej^nyka?'^  ,Leauy/  ,,Tudom  drunek  neki 
a  tens  lir  is,  meg  a  tens  asszony  is.^'  ,6rUlni  oriilunk,  de  mdg  jobban 
oriilndnk,  ba  fid  yolna/  y^Hja,  a  mit  vetiink,  azt  aratunk,  k^rem 
aldssan !" 

GhImessy  JInos. 


Az  illatok  hangadisa  Dugonics  szerint. 

(Az   Ezpeditio   Argonautica   kezirata    boritek&nak  bel85  lapj&n.    N.  Mdzeum 

level  tAra.) 

A  16  —  nyerit,    a  kutya  —  ugat,    a    bika   —   b6g,    a  farkas, 
a  szam6r   —  ord{t,  a  macska  —  m&kog,  a  kecske  —  mekeg,  az  eg^r 

—  czinczog,  a  kakas  —  kukorikol,  a  tyiik  —  kod&csol,  a  fecske  — 
fecseg,  a  ver6b  —  csiripel,  a  gun&r  —  g^gog,  a  k^csa  —  bdkog, 
a  di8zn6  —  b5r5g,  a  malacz  —  sikojt,  a  m^b  —  dong,  a  bdka  — 
kuruttyol;  a  bagoly  —  bubog,  a  k&nya  —  sivit,  a  medve  —  bombdl, 
a  kancza  —   robog,    a  kigy6  —  sUvolt,  a  borz  —  morog,    a  mad&r 

—  enekel,  a  varjii  —  kr^kog,  a  furj  —  pittypalattyol,  a  gerlicze  — 
i^y^g)  ^  szajk5  —  cs&csog,  a  galamb  —  bulikkol,  a  snef  —  cseveg, 
a  rig6  —  siivolt,  a  pacsirta  —  cseveg,  a  liba  —  piszeg,  dommSg, 
a  patk&ny  —  dorSmbol,  az  oroszle^ny  —  barczagol,  a  p6kafi  — 
pipel,  a  fulemlile  —  ver  [die  Nacbtigall  schldgt  —  A  szerk.], 

PRdNAi  Antal. 

*  AEt  is  hallottam  e^y  3 — 4  eves  kis  l&nyt61 :  Nini !  mi  az  ott,  ftek  1 
e  h.  feszek,  ugyanatt61  ezt  is :  piszk,  e  h.  piszok. 

**  yal68z(nuleg  csak  helyierdeku  8z6,  a  melyet  mdsfele  nem  haszn^l- 
nak.  [Katonai  magyars&g,  a  nemet  verlesen.  —  A  szerk.]  Ennel  jobbat 
hallottam  Naszvadon,  Kom&rom  megyeben,  hoi  a  krumplilevest  koc8verd4nak, 
a  farag68zeket  nagyfeja  6  kSmenek  hlj&k. 


N^KYELYI    HAOYOMXNYOK.  63 


NSv^nyneyek. 

Hodmezdv^B&rhely  viddk^n  az  al&bb  felsorolt  novdnyeket  e 
kiil5n5s  ndven  ismeri  a  n6p: 

A  mezei  bogl&rka  (Eanunculas  arvensis)  neve  kefefU,  Yaldszlnu- 
leg  azert,  mert  a  magja  az  ellipsis  alakii  I6ti8ztlt6  kef^hez  hasoulit.  — 
A  pteztort&ska  (Capsella  bursa  p.)  neve  kaldnlopo.  Oyiimdlcse  a  r^gi 
divatii  fakan&lra  emldkeztet;  e  fdvel,  mikor  a  term^s  m&r  j6l  kifej- 
lett,  a  kis  gyerekek  kaUDlop68dit  j&tszanak;  a  melyik  fiii  y.  le^ny 
r6  tadja  yenni  a  t&rs&t,  hogy  az  a  hosszti  nyelii  magb6l  leszakajt, 
Igy  csiifolja  a  leszakajtot:  elloptad  az  any&d  kanaUt,  elloptad 
any&dt6l  a  kanalat.'*'  —  A  Bidens  tripartita  kUdiistetu,  onnan. 
bogy  igen  apr6  gyUmolcse.  ^rett  Allapotban,  ba  az  ember  rub&j&boz 
4r,  a  mennyi,  mind  oda  tapad,  olyan  erdsen  beleragad,  bogy  dolgot 
ad  a  kiszed^se.  —  A  maszlag  (Datura  Stram.)  neve  hariska ;  ugyane 
sz6val  becz^zgetik  a  kis  b&rdnyt  is.  A  gyermek  tal^n  kez^be  ydve 
a  mas7lag  toj&sdad  gyiimolcs^t.  a  b^r^nyra  gondolva,  bariskdnak 
nevezte.  v^gre  ez  elnevez^s  &ltal&nosan  elterjedt.'^'^  —  A  ragadv^nyfu 
(Galium  aparine)  neye  szurokfu,  mart  a  n6v6nyt  borIt6  borgas  tlis- 
k^kn^l  fogva  a  mibez  bozz&  ^r,  mint  az  olvasztott  szurok,  bele  is 
ragad.  De  mig  a  kudustetunek  csak  a  gyUm5lcse.  az  is  6rett  &llapot- 
ban,  a  szurokfunek  leyele,  sz6ra,  minden  porczik^ja,  s  m&r  a  leg- 
fiatalabb  korban  is. 

CsokAn  PIl. 


Helyneyek. 

Ldzsi  hatdrriszek  nevei:  Dobolla,  OrtovAny,  OsztAly,  Arv&k, 
Bajcsa,  Petebida,  Gsikt^k,  Magyal6k,  B.eketty^s,  Meggyes,  Hosszak, 
Hatyanyos,  ifirfBld,  Kelemente,  Oob^cse^  Kdrvfilyes  [igy],  Ereszv^ny, 
Kisasszonyr^t,  Boglyaszeg,  Ampalok,  Szegek,  Szemeskuta,  Torok  szdld, 
Nemesbegy^  Tejkut,  Piroskorte,  Gsdnig,  T5l5s. 

Pinnyei  hatdrriszek  nevei:  firkorlil,  !6g68,  Bors6szeg,  Dud&s, 
Sebesmell^ky  Hadas6.   [Igy.  A  szerk.] 

Kdvesdi  hatdr:  Yizdlld,  Langos,  E6kalyukak,  Pusztarend, 
Ozig&nytd,  Magtillos,  L6dony,  Langatd. 

Vitnyidi  hatdr:  Selyem,  Bir6s&g,  Berekalja,  Bodz&s,  S6v&g6, 
Semegye. 

(Fejes,  Sopron  m.)  Balooh  JenO. 

*  Alkalmasint  nepetimol6gia  ebb(51 :  kaldn-lapu,  A  szerk. 

**  Aradban    csakagyan    igy   jatszanak  a  gyerekek    a    maszlag    ^retlen 
termesevel ;  kis  malacznak,  risk^nak,  tiisk^  disznbnak  mondj^k. 

Tolnai  VUmoa, 


64  IZENBTEK. 


IZENETEK. 

B.  n.  ^«  k*  minden  dolgoz6t&r8iinknak  es  olva86nknak ! 
Kc^relem.  K^rjUk  olvasdinkat,  ha  lapokban  vagy  foly6iratokban  olyan 
kozlem^nyeket  14tnak,  melyek  megdrdemlik  a  Nyr.  flgyelm^t,  Bzlyeakedjenek 
benniinket  flgyelmeztetni ! 

•  G.  I.  Asokat  a  k^rd^ket  a  Nyrben  m&r  tobbszdr  t&rgyaltuk.  Az  ered- 
m^ny  most  rdviden  oasse  van  foglalva  a  Helyes  Magyan&g  cz.  kdnyv  71.  ^ 
33 — 34.  lapj&n. 

K.  L*  —  Arany  El  v.  Alkotxn.  1.  enekeben  a  azamuka  bz6  kis  moos&rt 
jelent.  Ilyen  alakban  nines  ugyan  meg  sz6t4rainkban,  de  megvan  a  MTssban 
Szatm4rb61  ilyen  form4ban:  szamoga,  azomoga.  —  Abban  igaza  van,  hogy 
legal&bb  jelesebb  Irdinknak  ilyen  kifejezesei  melt4n  sz&mba  johetnek  a  hite- 
les  nepnyelvi  adatok  sor&ban.  (Vo.  T4jsz6-tarl6zat,  Kyr.  22.,  23.,  24.  k.  tobb 
hely^n.) 

N.  D.  Szahadjofij  azabadna  reg  meghonosult  kifejezesm6d.  Igaz,  hogy 
8zab41yosabb  igy:  azabad  legyen,  aMobad  volna.  L.  Helyes  Magy.  65.  y.  Nyr. 
11  :329,  7:493. 

Ss.  J.  A  lenne  ^  volna  haszn41at&r61  csak  nemreg  sz61tunk  bfiven 
Nyr.  32  :  335.  (Helyes  Magy.  90.) 

Bekilldott  k^ziratok.  B^lteky  K.  Az  -ncz  k^pz6.  ~  Csefk6  Gy.  Nines 
kesz  stb.  —  Anyos  Man.  Tal&l68  k^rd^ek.  —  Szab6  J.  N^metessegek. 
Kiityu,  sefiisefa.  —  B^rczi  F.  Kok6.  £lvon4s.  —  Tolnai  Y.  Adatok  az  elvo- 
n4s  tortenetehez.  Adatok  a  nyelvtijitds  sz6t&r&hoz.  A  12.  6r&ban,  kapaz4r48 
elfitt.  —  Puredi  I.  Kerdesek.  —  Sztrokay  L.  Hogy  import&l  es  ezpedi41  a 
m.  nep.  —  Schon  J.  trj  sz6k  stb.  —  Szmodics  8z.  Pasztorj4tek.  —  K.  B. 
M61t6.  —  Badlnyi  M.  A  Kords  t6t  kiejtdse.  —  Gsok4n  P.  A  f6ney  fokoz&sa 
stb.  —  Kov^cs  D.  H4ztuznezni.  —  Hegediis  I.  K6k6nya.  —  KoUarik  K. 
Borzalmas  leinynevek. 

y^laszokat  kiildtek :  Bel4nyi,  Berczi,  Borsodi,  Gsok4n,  Gsefk6,  Paal, 
Sztrokay,  Hory4th  K.,  Koy&os  D.,  Eank41m&n  Arp4d,  Nagy  J6zs8f,  M6sz4ros  K., 
Erd^yi  L.,  Taleky,  Bevosz  E.,  Z4borszky  L.,  Beke  6. 

Bekfild5tt  k5nyyek«  Sebestyen  Gy.  Egyetemes  tortenet  a  kSz^pisk. 
fels.  oszt.  I.  k.  3  K.  II.  k.  3*50.  (Franklin.)  —  Bajza  J.  OsszegyujtStt  munk4i. 
Sajt6  alib  rend.  Badics  F.  (Hat  k.  25  K.  Franklin.)  —  B4rd  M.  Yersek  (1902). 
B4rd  M.  Bac86  P&l  es  egyeb  versek  (1904.  2  K.  A  B.  H.  ujs4gv411alata.)  — 
6kori  lezikon  30.  fiiz. 

Wodianer  F.  kiadv&nyai:  Hank6  V.  Uniyersom.  —  T4bori  B.  Alom- 
yil&g,  meseorszdg.  —  Kipling  mesei.  —  Grimm  mes6i.  —  Smiles :  A  boldo- 
gnl&s  Atja.  —  Bad6  A.  Bobinzon.  —  Cooper :  trtmntat6.  —  B.-Bajza  Lenke  : 
Leinyok  tiikre  (nagy  magyar  n6k  41ete).  —  T6th  S.  Szdcske  kisasszony. 

tj}  hetilap:  Gorag  katholikos  hirlap.  Szerk.  Demk6  E.  68  Prod&n  J. 
(Egte  eyre  12  K.) 

*  * 

A  M.  NyelYdrben  haszn&lt  r(}yidit^sek  :  Nyr.  =  Magyar  Nyely5r.  — 
NyK.  =  Nyelytudom&nyi  Kozlemenyek.  —  NyF.  =  Nyelyeszeti  Ftizetek. — 
MTsz.  =  Magyar  T^J8z6t&r.  —  NySz.  =  Nyelvtort^neti  Sz6tar.  —  NyUSz. 
=  A  Magyar  NyelvAjitas  Sz6tira  (Szily  K&lm&n).  —  TMNy.  =  Tiizetes 
Magyar  Nyelytan  (Simonyi  es  Balassa).  —  K^t  egym4sb61  fejl^dott  hang  y. 
kifejezes  kozt  a  nyilhegyak  (>  es  <)  a  fejl^d^  ir&ny4t  jelolik. 


TTYTn  kfltet  1904.  Februar  15.  E.  fQzet 


MAGYAR  NYELVOR 


Msgjslanlk  mMon  b6nap16-ln 
t  n 


Szerkeszti 

snmrn  zmmm 


SnrkMztfiilg  H  Madtf-hivatal 

ButfMMl   IV.   FtratNi-JteMf-pirt  w» 


A  NYELVrfiRTlfiNETI  SZ6tARR6L. 

QSM  Y&iABZ   Ballagi  Alad&r   kSnyv^re :  B6gi  magyar  nyelvfink  ^  a  Nyelv- 
torteneti  Sz6t&r.  I.  kdtet  el86  fele.) 

Ignotos  fallit 
Mozdulatlanul,  n^ma  ajakkal  dll  Szarvas  Gdbor  szobra. 
Nyugodt  tekintettel  n^z  al4  a  koznapi  elet  valtozo  tisztas^gu 
hull&maira.  Nem  felel  a  vddakra,  melyek  a  szomszedbdl  hang- 
zanak  fel^je.  O  megtette,  a  mit  tehetett,  6  ierdtta,  a  mivel  a 
haz^nak  s  a  tudomd,Dynak  tartozott.  —  Nem  szorul  6  a  mi  y^del- 
miinkre  sem.  Nemcsak  mi  tanultunk  t61e  lelkesedni  es  dolgozni, 
tanultak  sz&zan  meg  sz&zan.  S  a  kik  szobrot  emeltek  neki,  tud- 
j&k  mindny&jan,  ki  volt  Szarvas  Gdbor.  —  En  sem  v6delm6re 
fogtam  toUat,  6s  —  szokdsom  ellen^re  biiszk^n  mondom  —  maga- 
mat  sem  kell  v^denem  harmincz  §ves  tudomd,nyos  pdly&m  ut&n, 
mikor  tanftv&Dyaim  serege  is  bizonys&got  tehet  lelkiismeretes 
munkdss&gomrdl.  De  vannak  sokan  tdj^kozatlaDok  s  vannak  ezek 
kozott  olyanok  is,  a  kik  szivesen  veszik  a  folvildgosft&st,  az 
okul&st.  O  hozz&juk  fordulok,  6ket  akarom  folvil&gosftani,  bogy 
meg  ne  t^veszsze   6ket  a  bosszu  ^s  vak  diih   sugallta   ir^nyzatos 

bfr&lat! 

*  * 

Sot^t  k^p  tdrul  elenk,  s6t  komor,  mint  a  korzikai  vendetta: 
1881-ben  Szarvas  Gibor  ,Ballagi  M6r  6s  a  magyar  nyelv*  cz. 
nagy  tanulmdny&t  ezekkel  a  szavakkal  fejezte  be  (10:543): 

>YiUgosan  besz^lo  adatok!  Azt  vallj^k,  hogy  Ballagi  M<5r 
sz&mtalan  kificzamodott,  gyakorta  ^pen  haszontalan  a  egydltaUbaa 
Bzilks^gtelen,  azonkivul  egy  nagy  rak&s  n^met  kapt^ra  vert  8z6nak 
els5  kodifik&tora  s  meghonosft6ja  volt  S  ha  ehhez 
hozz&vesszUk  ama  nyilatkozat&t,  melyet  az  akad^mi&ban  a  nyelvtudo- 
m&nyi  oszt&ly  1875.  dpr.  19-iki  ul6a6n  mondott,  hogy  ^csindltunk 
mindny&jan,  magam  is  csin&ltam  sok  j6  6s  rossz  8z6t«y 
kimondbatjuk  it^letiinket,  hogy  Ballagi  M5r  az  5  n^met-magyar 
Bz6t&r4val  t5bbet  irtott  nyelvunk  ilgy6nek,  mint  a 
MAQYAB   iitely6b.  zxzin.  5 


66  SDroim  zsiomokd. 

kont&r  Bz6farag6k  eg^sz  hadaegy&tteBen,  mert  az  6 
sz5t&ra  segfts^g^vel  k^szitett^k  meg  a  fin&nczok,  jog&szok,  term^szet- 
tuddsok  8  a  n6met-mAgyar  forditdk  BZ&munkra  azt  a  nyelvet,  mely 
eredetis6g6b6l  kiforgatva  maga  hirdeti  a  vil&gnak :  inegh6doltam,  egy 
idegen  ^szj&r&s  rabszolg&ja  vagyok.« 

S  fme  most,  23  ev  multdn,  azt  olvassuk  Ballagi  Aladdr 
konyv^ben : 

»..  Azon  jelsz6t  kaptdk  fSl,  hogy  megs^rtettem  a  Szarvas 
Gdbor  irdnti  kegyeletet...  De  nem  yetnek  szdmot  azzal, 
hogy  ^n  kinek  a  fia  vagyok  ?  Ha  m&r  kegyeletet  emlegetnek^  annyit 
csak  tudhatn&nak,  hogy  a  fia  els 5  sorban  atyja  ir&nt  tartozik  kegye- 
lettel,  nem  pedig  atyja  minositett  ellenfele  ir&nt,  kivel  szemben 
kegyeletet  vagyis  gyong^ds^get  emlegetni  a  k^ptelens^g  netoy&bbja 
az^rt  is,  mert  Szaryas  Q&bor  eg^sz  ^lete  a  magyar  nem- 
zet  igazi  grand  siede-jej  a  Sz^chenyiek  kor^nak  minden 
tekint^lye  ellenidnhaj  t^mad&sokban  folyt  le.<  (12. L) 

Hagyjuk  Mt  mi  is  a  kegyeletet,  keressiik  puszt^n  es  szigo- 
ruan  a  tudomdnyos  igazsdgot,  s  Idssuk,  mennyi  t&rgyi  igazsdg 
lehet  olyan  konyvben,  melynek  8zerz6je  maga  megvallja,  hogy 
munkdja  a  bosszu  mtLve  ^s  eszkoze! 

Ballagi  A.  konyve  voltak^ppen  a  nyelvdjftds  szdz^ves  har- 
czdnak  utols6  h  u  1 1  d  m-gyuriije,  —  utolso,  mert  a  Nyelvdjftds  ^s 
orthologia  cz.  nagy  szakasznak  gyooge  elm^leti  fejteget^seit  aligha 
fogja  bdrmelyik  orthologus  cz&folatra  m^ltatni,  noha  vannak  e 
szakasznak  tenybeli  r6szei  kozott  olyanok,  a  mikkel  hal&s  dolog 
volna  foglalkozni.* 

De  nem  akarunk  most  eff^le  aprdsdgokkal  foglalkozni, 
hanem  csak  a  legfdbb  szempontokkal,  melyekb61  a  yO&s  iigyet 
meg  kell  ftelni,   azokkal  is   egyeldre   csak  roviden. 


*  Egy  kit^reaben  p.  b5ven  elmondja,  hogy  MolnAr  Albert  sz6t4T&nak 
1708-i  kiad^B&baD  a  nemet  fordfUs  mindv^gig  hib4B,  mert  a  kit61  sz&rma- 
zik,  nem  tudott  magyarul ;  de  biral6nk  elhallgatja,  hogy  en  m&r  r^gen  meg- 
Irtam  ezt  az  Akad^miai  ]l&rte8it^ben  (18:19 8):  >A  n^met  fordft&s,  melylyel 
MA.  k^86bbi  kiad^sai  boviiltek,  teljesen  hasznavehetetlen,  mert  csak  a  latin 
8z6t  forditja,  6gyhogy  legtobbszor  eliit  a  magyar  8z6  jelent6s^t51«.  -> 
Mulats&gos  peld&kat  is  emlft  bfr&16nk,  hogy  p.  a  gozu  ott  Igy  van  fordftva : 
>grargulio,  Luftrdhrendeckel<,  mert  a  latin  gurgiUio  nyeldekl6t  is  jelent. 
De  bir&16nk  elfelejtette,  hogy  Szarvas  reg  megmagyar&zta  a  Kyelv^rben, 
hogy  meg  a  B  a  1 1  a  g  i-f^le  sz6t4rak  is  kozlik  ama  regi  rossz  sz6t&rakb61 
ezeket  a  furosa  ^rtelmez^eket :  »Gozu  :  das  Luftloch.<  »Laftloch :  Bzelel6-Iyuk, 
gozu,€  »Gozu  :  lyuk,  nyll&s,  melyen  a  gflz,  p4ra  kimegy ;  4tv.  ert.  l^gcs^, 
l^lekz6  lyak.«    B^g  kimutattok  a  Nyelv^rben  azt  is,  hogy  ugyanilyen  okb6I 


A  NTELYTORxiirETi  sz6t1rb6l.  67 

Bfr^ldnk  az  elsfi  kotetben  a  Nj.  Sz6t£rnak  hidnyairdl, 
h^zagairdl  beszSl,  m^  pedig  egyelSre  fffleg  arrdl,  bogy  igen  sok 
szdnak  nem  id^ztiik  els 6  eldfordulds&t,  nem  idezttink  kddex- 
hSij  hanem  csak  nyomtatydnybdl.  Ezdttal  teh&t  magunk  is  erre 
a  t^rgyra  szorftkozunk.  De  m&r  ebben  az  elsfi  v^laszunkban 
ki  fogjuk  mutatni,  bogy  bfr&16nk  nemcsak  igazs&gtalan,  banem 
b&rbogy  erdlkodik  is,  teljesen  t&j^kozatlan.  Munk&j&ban, 
melynek  els6  Utszatra  olyan  impon£16  a  tartalma,  csak  itt-ott 
uszk&l  egy-egy  basznavehetd  adat,  a  tobbi  csupa  lim-lom.  Azon- 
foliil  ak&rh&ny  hat&rozottan  hangoztatott  vddja  nemcsak  bogy 
f^lre^rt^sen  alapszik,  banem  —  egyszeriien  yaltftlans^ ! 

A  Nyelvtorteneti  Szdtdrnak  biinyait  elsfi  sorban  a 
gyujtes  bidnyoss&ga  okozta.  Mikor  a  gyiijtfik  els6  lelkes 
csapatja  ossze^llt,  bogy  minden  anyagi  haszon  n^lkiilidfit 
^8  munk&t  dldozzon  a  nemzeti  nyelv  oltdr&n,  mindny^jan  tdj^kozat- 
lanok  Yoltak az  effele  szdt^ri  munk^ban, sdt egyenesen  utasit^sul 
kaptdky  bogy  csak  a  fontosabb  6s  ritkdbb  kifejezeseket  kell  gyiij- 
teni,  bogy  ezekkel  kiegeszf tsiik*  oyelYiinknek  ismeretes  szdanyagdt.'*' 
Igy  tortent,  bogy  a  kodexek  foldolgoz&sa  sok  tekintetben  h^zagos 
maradt,  mert  a  kozonseges,  mindennapi  kifejezeseket  neba  meg 
legavatottabb  gyiijtdink  is  elmell6ztek.  Budenz  Jdzsef  pL,  ki  a 
Bod-k6dezet  dolgozta  fol,  nem  frta  ki  ezeket  a  sz6kat;  engess- 
teUs,  felkot,  Volf  Gyorgy  nem  irta  ki  a  Peer-k<5dexb61  ezeket: 
drvasdg,  bajvivds,  dardzs^  s  a  Weszpr6my-k6dexb61 :  bevddclds^ 
bizonysdgtevo,  Szarvas  nem  frta  ki  az  Ebrenfeld-kddexnek  ilyen 
fizavait:  beesik,  Mrdsdg,  lojtolis  stb.  Budenznel,  Szarvasndl,  Volf- 
nAl  jobb  nyelv6szeink  m6g  akkor,  sajnos,  nem  voltak.  (Magamr61 
nem  szolok,  ^n  btisz^ves  fia  voltam,  mikor  r4m  bfztdk  a  Miin- 
cbeni-k6dex  foldolgozdsdt.)  —  A  gyujt6k  azonban  csakbamar 
belefiradtak  munk^jukba,**  csak  egy-kettfi  dolgozott  tov&bb  fize- 

fordftja  Ballagi  a  r^gi  kukrejt  (adt  szerinte  kuk-rejt)  Bz6t  Sohlupfwinkel-nek, 
holott  Z84l7a8z68zt  jelent.  (L.  Nyr.  18: 136,  19:  177,  278,  470.) 

*  N^h&ny  lelkes  hazafi  y411alta  ^  ig^rte  a  mank&t,  de  nem  dolgo- 
zott ■emmit.  Ilyenek  voltak  a  tdbbi  kaz5tt  Bodn4r  Zfligmond,  Lehr 
Albert,  Margalits  Ede.  —  A  bir&16  azt  hiteti  el  olyasdival,  bogy 
nekfink  16  ^ven  4t  46  gyiijt^  volt  rendelkez^siinkre  (06. 1.).  Pedig :  a  legt5bb 
gyiijt^  csak  egy-egy  nyelveml^k  foldolgoz&84ra  v^llalkozott,  csak  egyn^bfr- 
nyan  dolgoztak  £51  nagyobb  az&mu  munk&t  s  ut6bb  egy-k^t  evig  csak  egyetlen- 
egy  gyujUf  dolgozott.   Az  egesz  gyiijt^  ot  6yig  tartott. 

**  A  latin  oklerelek  s  a  kr6nik4k  foldolgoz484r61  az6  se  yolt,  ezt  akkor 
nyilvin  a  nyelvdszekt^l  megoldbatatlan  f51adatnak   tartott&k,   csak   t5rt^ 

5* 


68  SDfOim    ZSIOMOND. 

t^s^rt,  ezek  koziil  pedig  az  egyik  lelkiismeretleniil  y^gezte  dolg&t. 
A  NySz.  tigy^t  akkor  egy  kiilon  akademiai  bizotts&g  int^zte, 
hdrom  tagja  volt:  Budenz  J6zsef,  Szarvas  G-dbor,  SziUdy  Aron* 
6k  adtdk  ki,  mint  ujs&giroink  mondjdk,  a  sz6tdri  munkdt  »al- 
b^rletbe*.  Megjegyzem,  hogy  Szarvas  G&bor  a  gyiijtes  idej^nek 
m&sodik  fel^ben  nagybeteg  volt. 

Mikor  engem  Szarvassal  egyiitt  megbiztak  a  sz6Urnak  meg- 
szerkesztes^vel,  az  anyaggyiijt^st  befejezettnek  tekintett^k.  Mink 
azonnal  tapasztaltuk  a  sok  hidnyt,  a  gyujt6ket  tovdbb  is  foglal- 
koztatni  akartuk,  de  ettdl  hatdrozottan  eltiltottak  benniinket,  azt 
mondtiik,  a  gyiijt^sre  nines  tobb  penz,  szorftkozzunk  a  meglevd 
anyag  osszedllitdsdra.  Mit  volt  mit  tenniink?  a  gyiijt^st  r^szint 
sajdt  koltsegiinkon  folytattuk  (kivdlt  Szarvas  koltott  t&  sokatX 
r^szint  pedig  magunk  munka  kozben,  tobbfelek^p  kieszelt  mddon 
gyarapltottuk,  tSgyhogy  mdr  Szarvas  bdtran  d.lllthatta,;  hogy  a 
kinyomtatott  szdtdr  anyagdnak  harmadresz6t  magunk  szerezttik 
ossze  a  szerkesztes  munkdja  kozben."*" 

De  meg  ebben  is  akadd.lyoztak  benniinket  a  szerkeszt^snek 
iszonyu  siirget^s^vel  s  a  szo  szoros  ertelm^ben  k^nyszeritettek, 
hogy  h^t  dv  alatt  (ennyi  ideig  tartott  a  tulajdonk^pi  szerkesztes, 
nem  16  6vig)  —  hogy  h6t  6y  alatt  v^gezzunk  olyan  munk&t, 
mely  a  nyugati  nemzeteknel  mindeniitt  ^vtizedekig  tart  4s  csak- 
ugyan  dridsi  osszegekbe,  sz&zezrekbe  keriil.  (A  mi  szdt&runk 
nemcsak  hogy  ardnytalanul  kevesbe  keriilt,  hanem  —  ki  fogom 
mutatni  —  felig  ingyen  adtuk  oda  munkdnkat,  erdnket  ds  id6n- 
ket.)  A  siettet&be  is  bele  kellett  nyugodnunk,**  s6t  mindinkdbb 

nettud680kt61  lehetett  v&rni.  Szarvas  £51  is  k^rte  6ket  tobb  izben,  hogy 
t&mogassanak  benniinket,  de  csak  az  egy  Nagy  Gyalat61  kaptunk  becses  anya- 
got  ^8  Szil4dy  A.  boos^totta  rendelkezesiinkre  az  oklevelt&rakb61  szedegetett 
adatait.  Az  Anonymust  magam  pr6b&ltam  egykor  foldolgozni,  a  T4radi 
regestramot  is  ;  Knaoz  oklevelt&r4t  szerkesztes  kozben  bongeszgettem.  E^zait 
senki  se  dolgozta  fol.  (Azt  mondja  B.,  hogy  Endlicher  Monamenta  Arpadian4it 
is  fdldolgoztak.  Mink  ezt  sehol  se  411itottak.  Endlichert  csak  azert  vettiik 
fol  a  forr&sok  jegyzek^be,  mart  itt-ott  ideztiik  s  az  olva86knak  meg  kellett 
mondanunk,  mi  az  az  Endlicher.)  De  mind  e  hi4nyon  igyekeztiink  kesdbb 
segfteni  az  OklevelBz6t&rral,  mely  >a  M.  Nyelvtort.  Sz.  p6tlekac  ;  errA  meg 
8z61unk  a  szovegben. 

*  Megcz4folhatatlan  bizonyltekokkal  fogjak  lerontani  bir&16nknak  azt 
a  verig  8ert6,  vakmer6  gyanuslt4s4t,  hogy  mink  az  osszegyiijtott  adatokat 
elsikkasztottuk ! 

**  M4r  csak  azert  is,  mert  a  gyanusit&snak   nalunk   div6  szok4sa  sze- 
rint  azzal  vidoltak  yolna,  hogy  csak  tov4bb  is  h6zni  akarjuk  az  ^W  fizetest. 


A  KTELYTdRT^irETI    Sz6tjLrr6l.  69 

&tl£ttuk,  hogj  a  dolognak  gyorsftdsa  csakugyan  legfdbb  ^rdekunk^ 
mert  nyelytudom^nyunk  egy  l^p^st  is  alig  tudott  tenni,  csupa 
tapogat6dz&8  vagy  d^lib&boss&g  volt  a  nyelvtortSneti  adatok  n^l- 
kill,  — ^  s  a  f6cz^l  ^rdek6ben  lemondtunk  minden  pontoskoddsrdl 
es  aprdl^kos  mell^ktekintetrdl.  Mi  mint  nyelv^szek  dtl^ttuk,  hogy 
a  takar^kosan  gyujtott  anyagot  teljes,  hi^nytalan  szdt&rrd  csek^ly 
eszkozeinkkel  tigyse  bdvfthetjiik.  Arrol  meg  nem  is  dlmodtunk, 
hogy  majd  jonnek  egyoldalu  6b  elfogult  mukedveldk,  kik  mun- 
kdnkat  ez  apr6  hi&nyok  nagyftds&yal  fogjdk  elft^lni.  Eszkozeink- 
hez  6s  el^rendd  cz^lunkhoz  szabtuk  elj&r&sunkat  A  mag&t61  6rt- 
het6  es  foltehet6  osszetetelt  es  8z^rmaz6kot  igen  sokszor  mell6z- 
tiiky  az  id6zeteket  csak  akkor  ellen6riztuk  a  forrdsokban,  ha  valami 
gyanusat  Mttunk  benniik,  —  mert  hisz  ha  minden  id^zetet  djra 
meg  akartunk  volna  n^zni  a  forr&sban,  akkor  m&ig  se  k^sziilt 
Yolna  el  a  sz6t&r!  De  ebbol  nem  kovetkezik,  hogy  a  valdban 
fontos  adatokra  ne  forditottunk  volna  el6g  gondot.  N6ha  egy- 
egy  ritk^bb  vagy  fontosabb  8z6  eldfordulds^t  a  legfdrads&go- 
sabb  ut&naj&r&ssal  nyomoztuk,  neha  e  y^gett  egy-egy  irodalmi 
m^nek  osszes  kiad&sait  v^gig  kutattuk  (1.  pi.  az  esd  vagy  az  api- 
ndl  czikket). 

Amde  ha  maradt  is  sok  hidny  (s  ennek  mint  l&ttuk  lekiizd- 
hetetlen  vis  major  volt  az  oka),  az  a  sok  ezer  »els6  adat«, 
a  melyet  bfr&lonk  a  k6dexekb51  id^z,  s  a  mely  rengeteg  tome- 
g^yel  minden  ayatatlant  megdobbent  es  megteveszt,  nagyr&zt 
olyan  term&zet^,  hogy  semmiyel  se  noyelte  volna  a  sz6- 
t^r  ^rt^ket  s  nem  gyarapf totta  volna  nyelviink  tort^net^rdl 
vald  ismereteinket  Eztittal  csak  egy  p&r  peld&t  emlftek  ennek 
az  &llft&somnak  a  meg^rtet^s^re. 

Azt  mondja  bM16nk,  hogy  az  aratds,  egy^h&nt,  elragadoz, 
foszlat,  gerenda,  gyonyorkodtet,  tv6,  jovetel,  megm6r^  rndtatlanko- 
dik  stb.  stb.  sz6kat  csak  a  Mlincheni-k6dexb51;  a  beereszt,  bevisz, 
kolyokj  konnyeset,  m6g4,  megostoroztat,  megvdltozik,  v4n8^,  ver^, 
veternyei,  v^tkezet  stb.  sz6kat  pedig  csak  az  Apor-k6dexb61  id^z- 
2liky  holott  m  &  r  a  B^csi-k6dexben  eldfordulnak,  tovdbbd  hogy  az 
elvfyz,  hifarag,  konyorul  stb.  sz6kat  csak  az  Apor-k6dexbdl  idez- 
ziik,  pedig  m  &  r  a  Miincheniben  eldfordul.  Amde  tudnival6,  hogy 
ez  a  h^om  k6dex  valamennyi  egy  £s  ugyanazon  bibliafordit&snak 
h&rom  tored^ke,  tehdt  ezek  teljesen  egykoru  szovegek,  csak  any- 
nyiban  kulonboz6  koruak^  hogy  a  fonnmaradt  m^olatok  koziil  a 
Miincheni-kddex  t&n  n6hdny  ^wel  k^6bb   fr6dott   mint  a  B^csi, 


70  smomn  zsighond. 

s  az  Apor-k6dex  k^sdbb  mint  a  MUncheni.  —  De  valamint  ezek 
a  kddexek  egym&hoz,  ^piigy  viszonylik  mind  a  hdrom  egyiitt  az 
Ehrenfeld-kddeidiez.  Mindezek  a  szSvegek  a  XV.  szdzad  elsfi 
fel6b61  val6k,  az  Ehrenfeld-kddex  valamivel  kordbbi  mAsolatban 
maradt  fonn,  mint  amazok,  de  a  bennok  meg6rzott  nyelv  egy  4b 
ugyanazon  kor  nyelve.  Ha  tehdt  Ballagi  lelkiismeretlens^get  \&t 
abban,  bogy  mink  az  adds,  dUhatatoSj  dlUiatatossdg,  dltalviss, 
baromif  hetaJcar,  betesz,  bocsdnat  stb.  stb.  szdkat  c  s  a  k  a  bibli&bdl 
id&ziiky  holott  m  d  r  az  Ebrenfeld-kddexben  megvannak  (a  melyet 
Szarvas  G.  dolgozott  fol  olyan  >botrdnyo8an«  !):  akkor  vagy  annyira 
tudatlan,  bogy  m^g  nyelveml6keink  kor&rdl  se  t&j6koz6dottt 
vagy  pedig  tudva  megt^veszti  konnyenbfvfi  olvas6it.  — 
Ezzel  egytlttal  sz^tfoszlik  egy  pdr  szdz  szemrebdny&sa,  mint 
teljesen  alaptalan  ^s  jogosulatlan ! 

Amde  bir&15nk  kiilonben  is  k^ptelen  megit^Ini,  mi  fontos^ 
mi  nem  0,  a  ki  t&j^kozatlans&g&ban  gdnynyal  emlegeti  a 
hangtant,  6  maga  a  szonak  csak  a  hangz&s^t  nezi  (s6t 
n^ha  m6g  enn^l  is  kevesebbet,  csak  az  fr&st)  s  nem  a  jelen- 
t^s^t.  Ezdttal  csak  egy-k^t  p61d&n  fogom  ezt  megmutatni. 
Sz6tdrunk  azt  mondja:  ^aUd-r^z:  [anus;  hinterteil],  B&r  fdjt 
als6  r^szunk,  de  m6gis  16dultunk«  (Gvad  :  RP.  96).  TebAt 
csak  mint  osszet^telt,  mint  ennek  a  testresznek  nev^t  ideztiik. 
Bfrdldnk  megbotr^nkozik,  bogy  mi  ezt  az  osszet^telt  csak  Gva- 
d&nyib61  id6zzuk,  holott  mix  a  kddexekben  eldfordul.  De  hogyan 
fordul  el6?  A  Festeticb-k6dex  30.  lapjto,  a  melyet  idfe,  nem 
alfelet  jelent  &m  az  also  risz,  mert  ott  ezt  olvassuk :  »Beel  men- 
nek  feldnek  alsorezeben*,  'azaz  bemennek  a  foldnek  alsd  r^sz^be. 
A  Nagyszombati-kddex  322.  lapjdn  pedig  ez  van:  >Pokolnac  az 
also  r6ze«.  (A  harmadik  id^zte  helyrdl  vitatkozni  lehetne,  azt  ne 
b^ntsuk !)  Ime  tehdt,  bfrdldnk  meg  a  nyelvtannak  az  db^cz^j^t  se 
tudja :  neki  mindegy  a  hisasszony  ^  B,1cis  asszony,  a  nagyfejedelem 
B  a  nagy  fejedelem;  6  nem  tudja  megkiilonboztetni  az  osszetett  8z6t 
a  kozons^ges  jelz6s  kifejez^stdl !  —  Egy  m&sik  p^lda.  Sz6tdrunknak 
egyik  czikke  fgy  8z61:  ^Csepegd:  guttans,  stillans  C,  MA.  [triefend, 
traufelnd].  Tsepegd-szemfl :  lippus;  orra-tsepegfi  n4tha:  distillatio 
PPBL  Venec  avagy  csepegS  szemflec  (MA  : . .)  Szemcsepegd  csipAs- 
sAg:  lippitudo  (Com:..)c.  Bfr^dnk  megr6,  bogy  legr^gibb  forri- 
sunk  csak  Calepinus  6s  Moln&r  Albert  egy  munkdja,  holott  xn&t 
az  Apor-k6dexben  megvan  >czepeg5  czeppenetek«,  s0t  ezt  az  eg^z 
kifejez^st  ezen  m6don  kifrtuk  mindjirt  aldbb  a  cseppenet  czikk- 


ben.  Teix&i  nines  annyi  ft^lete,  bogy  megl&tnd,  mi^rt  vette  fol 
Szaryas  a  csepegot  kiilon  czfmszdnak:  csak  az^rt,  bogy  abban  a 
n^b&uy  id^zetben  e  sz6nak  azt  a  kiQonosebb  alkalmaz^&t  foltun- 
tesse.  Hiszen  kiilonben  a  kozons^ges  igenevet  nem  yeszi  fol  egy 
8z6t4r  se  mint  igej^t^l  kiilon  8z6t  (az  ig^je,  csepeg,  ott  van  a  B^csi 
8  az  Apor-k6dexb61  idSzve),  ezt  a  mi  szotdri  utasftdsunk  bat^ro- 
zottan  foloslegesnek  mondja,  s6i  megtiltja.  Az  utasit&snak  3.  pontja 
fgy  kezd6dik: 

»A  NySz.  Bz&m&r&  gyUjtStt  szdkincsbdl,  minthogy  a  teljess^g 
azzal  csorbit  nem  szenved,  ki  kell  rekeszteni  a)  az  oly  k^pz^seket, 
melyek  alapszayiikb6l  a  ragoz^shoz  hasonldan  mind  alakra,  mind  jelen- 
t^sre  n^zve  magakt6l  kovetkeznek,  nevezetesen  a  mell^kn^yi 
igeneyeket,  a  jdrtomban^  alattomban-i€ie  foneveket;  s  az  -<i  u 
k6pz6B  mell^knevekety  kiv^ye  ha  az  eredetitSl  yalameny- 
nyire  elt6r5  jelent^st  fejlesztettek.« 

De  bir&16nk  figyelme  csak  mag&ra  a  sz6nak  bangz&s&ra,  a 
a  betuj6re  tapad,  a  jelent4s^r61,  a  lelker61  rendesen  megfeledke- 
zik.  Az^rt  koveteK  p.  (konyv^nek  345.  lapjto),  bogy  vegyiik  fol 
kiilon  czikknek  azt  az  igenevet: 

^Qydzt*:  gy6z5tt.  Az  nywl..  kezde  fwtny..  az  czel  fele..  ees 
mykoron  ot  latna  a  bekat,  nagy  pironkodassal  gyewzte  bagya  magat 
(Pesti:  Fab.  85)<   [azaz:  gyoztt^  hagy&  magdt]. 

Nem  l^y^n  nyelv^sz,  nem  tudja,  bogy  ez  egyszeriien  a  gydz 
ig^bez  tartoz6  igenev,  teb&t  a  gydz  czf  msz6  aM  tartozik,  ott  pedig 
csakugyan  megvan  ez  a  sz61^ :  gyozotU  hagyja  magdt  (azaz  meg- 
adja  mag^t),  m^g  pedig  r^gibb  forrdsbdl,  az  Erdy-k6dexbdl  (bizo- 
ny&ra  az^rt  melldzte  Szarvas  a  Pestib61  vald  idSzetet),  de  m^g 
a  hagy  ige  alatt  is  megvan  a  sz6ldsok  kozott,  Moln&r  Albertnek 
egy  munk&j&bdl :  >0r8mest  gySzStt^  bagyom  magam*.  (S  ugyan- 
ott  a  vele  rokon  szdl&sok:  biinosse  bagyom  magamat,  mentt^ 
hagyja,  semmiv^  bagyta,  szabaddd  bagyd.)  Tebd.t  nemcsak  a 
8z6t&rnak  szerkeszt^se  m6dj&r61  nines  fogalma, 
baiiem  m^g  arrdl  sines,  mit  hoi  kell  keresni 
benne.  —  De  mSg  egyebiitt  is  megvan  az  a  sz61&s,  a  hoi 
belye  van,  t.  i.  mondattani  pdlyamunk&mban  a  -vd  v4  rag  t&r- 
gyal&s&ban,  mds  basonld  szdUsokkal  egyiitt,  min6k  biintetlenn^ 
hagyni,  drvdvd  hagyni,  kdrossd  hagyni  magdt,  semmiss^  hagyni 
(kinuU^ni;  l&sd  A  magyar  batdrozdk  1.  kotet  317.  lapj^). 
De  bfrdldnk  mindezt  nem  tudja,  nyelviinknek  igazi  tort^net^t  nem 
ismeri,  csak  a   szavakon,  azoknak   is   csak   a  bangzds&n  tapad. 


72  SDCONTI    ZSIOMOKD. 

Az4rt  nem  tudja,  bogy  az  a  gyoztd  nem  kiilon  8z6,  hanem  egy- 
r6szt  az  illet6  Bz61dsm6dnak  eW^lhatatlan  alkot6r6sze,  mdsr^szt 
pedig  alaktani  adat  az  -ott  ott-UlQ  igen^vnek  r^gi  rovidftett 
alakjdhoz.  Ha  ezt  meg  tudnd  it^lni,  b  ha  ismern^  a  magyar  nyelv- 
tudom&ny  irodalm^t,  akkor  v^gt^re  meg  is  taUlta  volna  az  6  id^- 
zetet,  m^g  pedig  ott,  a  hoi  igaz&n  4ppen  erre  az  idSzetre  van 
sziiks^g:  Tiizetes  M.  Nyelvtanomnak  a  4t  igen^yk^pz6r61  sz61(5 
szakaszdban  (507,  1.): 

>. ..  A  XY. — XYIL  szdzadokban  ezekbdl  a  formikb6l  gyakran 
kiesett  a  kdtohaDgz6,  s  azt  mondt&k :  az  Hr  dtkoztai,  az  dtkoztak  stb. 
S6t  n^ha  ilyeneket  is  taUlunk : 

Atkozt  m&r  a  fold  az  to  mank&dban,  dtkozt  te  fretted  (BMK. 
2 :  200).  K{gy6,  ezt  totted,  az^rt  dtkozt  vagy  az  foldi  vadak  kSzt  (uo.). 
Nagy  pironkod^Bsal  gyewzte  hagya  magat  (Pesti: 
Fab.  85  b)  =  gy6ztt4  vagyis  gydzotti  hagyA  magAt.c  fVilAgos,  hogy 
m^gis  csak  kifrtam  a  keresett  adatoti] 

Ime  teh&t  n6gy  helyen  tald.lhatott  Tolna  bfrdldnk  folvildgo- 
sft&st  az  6  gydztt6  hagyd-t^Xe  id6zeter6l:  ott,  a  hoi  a  gydz  ige 
haszn&lata  van  t&rgyalva,  ott  a  hoi  a  hagy  ige  szdlasai  vannak 
id^zve.  ott  a  hoi  e  szdld^oknak  mondattani  term^szete  van  magya- 
rAzva,  s  v6gre  ott  a  hoi  a  gyoztti  igen6vnek  a  formija  van  t^r- 
gyalya.  Dedannyira  tdjdkozatlanmindenbeiiyami 
nyelv^szet,  hogy  a  negy  hely  koziil  egyikrSl  se  volt  sejtelme, 
hanem  vak  duh^ben  csak  azt  lAtja,  hogy  Pesti  GAbor  gyozt-e 
nincsen  meg  a  NySz.  czfmszavai  kozt,  noha  a  lelkiismeretlen 
Simonyi  azt  dlh'tja,  hogy  foldolgozta  Pesti  Gdbor  fabul&it! 

Sokd  idfiztem  e  reszletn^l,  mert  rendkfvul  tanuls^gos!  — 
Siessiink  m^r  most  ez  ideiglenes  vdlaszomnak  tobbi  dolgdra! 


A  sz6t&ri  utasft&snak  im^nt  id^zett  szakasza  r^vezet  ben- 
niinket  egyik  legfontosabb  korillm^nyre.  Mindinkd.bb  meggy6z6d- 
tiink  rola,  hogy  helykim^l^s  vegett  az  ott  emlitett  alakokon  kfviil 
m^g  bd.tran  mell6zhetunk  tobb  mds  olyan  sz6alakot  is,  melyet  a 
ragos  alakokhoz  hasonldan  minden  ig4b61  vagy  n6vsz6b61  meg- 
alkothatunk,  fgy  kiilonosen  sok  igekotfis  ig^t  ^s  sok  osszetett 
n^vsz6t,  sok  -as  48  &s  -sdg  8^  k4pz6s  f6nevet,  ha  csak  nines 
valami  kiilonosebb  ertelmi  drnyalatuk.  Minek  is  pazaroljuk  a 
helyet  es  kolts^get  ilyen  szdkra:  eldradds,  elapritds,  eUUtatds, 
elcsendesit^,  elcsorgds  stb.?  mikor  tSgyis  ott  van  az  ige:  eldrad, 


A  NTELYTdRTl^NETI  SZ6t1rb6l.  73 

daprlt,  elMtat,  elcsendesit,  elcsorog  stb.  Bfr&ldnk  n^gy  f^nyesen, 
kolts^gkfmflfe  nflkiil  nyomtatott  lapon  (390—394)  mintegy  nyolcz- 
van  ilyen  fflnevet  sorol  fol,  melyet  MolnAr  Albert  szavai  koziil 
lelkiismeretleniil  elhagytunk,  s  nem  yeszi  eszre,  bogy  valamennyi 
idezett  fdn^v  el,  eUenSj  do,  elol  igekotdkkel  osszetett  igihSl  -ds 
^-sel  k^pezett  fdn^v!  Ha  ezeket  mind  folvettiik  volna,  mondbat- 
ndm,  megannyi  baszontalan  gazzal  ^s  szem^ttel  toltottiik  volna 
meg  a  szot&rt'*'  Azonban  azt  mondja,  eg^szen  hasoQl6  alkot&sd 
8z6kat  m^gis  folvettiink,  p.  elaratds,  elhardozJcodds  stb.,  tehdt 
kovetkezetlenek,  elvtelenek  Yoltunk.  Amde  ezeket  itt-ott  az^rt 
vettiik  fol,  mert  mag^ra  az  ig^re  is  (elarat,  elhordoeJcodik)  csak 
Ggy  ▼^kgy  k^t  adatunk  volt.  De  kiilonben  is  szeretn^m  azt  a 
szdt&rszerkesztdt  l&tni,  a  ki  az  ilyenekben  mindvegig  kovetkezetes 
tudna  maradni.  Ketten  Szarvassal  besz^lgettunk  n^ha  errdl,  megis 
ii6mileg  elterd  elj&rdst  kovettiink :  6  tobbet  meghagyott,  ^n  tobbet 
elhagy tarn,  6  megtartotta  p.  ezeket :  eUene-szdldSj  eUene-ttusakodds, 
eUent'tartds,  6xi  mell6ztem  ezeket:  eUene-kidltds,  ellene-morgds, 
eUenkezo-mondds.  Szarvas  klilon  czfmszdkul  folvette  az  ilyeneket : 
eVhelep,  el-herekeszt,  el-beszdll  (s  meg  hat  el-be),  el-fdlcsellegj  el~ 
folgydgyit  (s  meg  h^t  el- fol),  eUkibocsdt,  el-kibucsustat  (s  meg  16 
eJrki),  6n  pedig  el^gnek  tartottam,  bogy  egy  helyen,  az  el  szd 
t&rgyaldsdban  tiintessem  fol  ezt  a  haszndlatot. 

Ballagi  konyv6ben  legtobb  belyet  —  ketszizhetvenot  f6nye- 
sen  nyomtatott,  kolts^gkfm^l^s  n^lkiil  nyomtatott  lapot  —  foglal 
el  a  nagy  btlnlajstrom.  Ebben  a  koz6pkori  k6dexekb6l 
1475  olyan  szdt  mutat  ki,  a  melyet  mink  csak  >iij  6s  legdjabb- 
kori  fr6k«  mtLveibdl  mutatunk  ki.  Ez  csak  vildgosan  bizonyitja 
Szarvas  ^s  Simonyi  lelkiismeretlenseg^t,  erkolcstelens^g^t,  sz^l- 
hdmossdg&t !  Azonban  csak  n^zzuk  egy  kisb^  kozelebbr61  a  dolgot ! 
Tegyiik  fol  elflszor,  bogy  a  folhordott  1475  sz6  mind  megannyi 
nagy  mulasztdst,  oreg  hib&t  bizonyft.  Hogy  m6g  ez  esetben  is 
elejet  yegyiik  a  rosszakardk  v&djainak,  eleve  tiltakoztunk,  mikor 
mindj&rt  az  elsd  fiizet  eldszav&ban  (az  A  betun  kezd6d6  czikkek 
megjelen^sekor)  elmondtuk,  a  mi  itt  kovetkezik: 

>Ilynemd  mulaszt^aok^rt  teh&t  koteless^gbeli  pontat- 
lansdg  v&dja  a  szerkesztdket  nem  illetheti,  yalamint 
m&B,  m^g  jSvoben  folfedezheto,  tudtunkon  6b  tiszttink  kor^n 

*  Az  ilyen  8z6knak  }6  resz^t  magpik  a  8z6t4rlr6k  faragtdk.  P.  MolnAr 
Albert  kepezte  az  eldradda  y.  az  abraki  8z6t,  hogy  egy  Bz6yal  fordithaasa 
a  latin  redundatto-i  es  pdbularia-t 


74  BUCOHYI   ZaiGMOHD. 

kfytQ  685  fogyatkos&sok  miatt  is  el  kell  h&rf tanunk  magoiikrdl 
minden  felelSss^get.  Annyit  adonk,  s  adjuk  mindazt,  a  mennyit  » 
a  mit  ^tvettiink ;  sdt  adank  j6val  tdbbet.  A  szerkeszt^s  mimkdja 
k5zbeii  is  tdliink  telhetdleg  folytattuk  az  anyaggyfijt^st . . . 

Noha  azonban  a  szerkesztdk  erejQkhSz  k^pest  minden  lehetSt 
elkQyettek,  hogy  e  fogyatkoz&sok  sz&ma  menn^l  csek^lyebbre  apadjon 
le^  m^gsem  Allhatnak  ]6t  6rte,  hogy  minden  h^zag  pdtolva  van;  sSt 
a  napr6l-napra  szaporodd  p^ld&k  nagy  Bzikjn&h6l  mindink&bb  meg- 
gydzddtek  r6la,  bogy  a  hi&nyok  teljes  p6tUsa  s  minden  lebet6  t^ved^s 
megigazitdsa  a  rendelkez^sUnkre  &ll6  id  5  rbvids^ge  miatt  merdben 
kivihetetlen.  Hogy  mily  neh6zs6ggel  kellett  a  szerkeszt^snek  mon- 
k&lkod&sa  kSzben  megkuzdenie,  416  tanlii  neki  ama  t^nyek,  a  melyek- 
bdl  csak  nebdnyat  emlitiink  meg  ez  alkalommal . .  • « 

Mikor  ez  a  nyilatkozatunk  s  ez  az  eldzetes  tiltakozdsunk 
megjelent,  m^g  lehetett  volna  segfteni  a  >bajon«y  el  lehetett  volna 
rendelni  az  anyaggyiijtSsnek  tijra-folv^tel^t,  az  anyagnak  teljea 
kiegeszft^s^t.  De  nem!  nyelYtudom&nyunknak  akkor  m^g  (16  jelesei, 
Hunfalvy,  Budenz,  Yolf,  semmi  kifog&st  nem  tettek  a  mi  figyel- 
meztetesiink  6s  fonntartdsunk  ellen,  eg^szen  termSszetesnek  tar- 
tottdk  a  dolgot,  86t  Yolf  Gyorgy,  ki  legjobban  ismerte  8z6t&nink 
anyag&t  (mert  egy  ^vig  maga  is  rSszt  vett  a  szerkeszt^sben)  a  ki 
igen  szigoru  kritikus  volt,  azt  frta:  »Bdtran  merjilk  dllftani, 
hogy  e  fiizet  megjelen^se  nemzeti  nyelviink  ismeret^nek  tort^ne- 
t^ben  tij  korszakot  jelol ...  A  NySz.  nagyon  alkalmas  arra,  hogy 
tenger  sok  ^rdekesebbn6I  ^rdekesebb  adat&val  6h  becsesebbn^l 
becsesebb  folyil&gosftds&Tal  m^ly,  buzg6  ^rdekl6d^t  keltsen  legdri- 
g&bb  kincsiinky  8z6p  nemzeti  nyel?unk  ir&nt«.  (Tan.  KozL  22: 150.) 

S  ki  villalkozott  r&,  hogy  egy  Volf  (xyorgy  ft^letSt  foliil- 
birAlja?  Ballagi  Alad&r!  —  L&ssuk,  hogyan. 

H^t  el68zor  is :  annak  a  nagy  bCLnlajstromnak  csak  igen  kis 
r^sze  mutat  ki  egy-egy  l^nyeges  hi&nyt.  Arr61  nem  is  besz61ek  sokat, 
hogy  a  k6dexekb6l  val6  id^z^ssel  gyakran  alig  is  nyertQnk  volna 
yalamit  az  illetd  sz6knak  a  kordra  n^zve.  Nagy  baj  is  az,  hogy 
imnk  a.  vdlassf't  csak  1588-b61  ismerjuk,  holott  6  m4r  1537-btfl 
idfci!  (357.)  hogy  a  bekuld  ig6t  csak  1539-b51  id&ziik,  holott  m4r 
1519-ben  eWfordul,  vagy  hogy  az  arany-szin  ndlunk  szint^n  csak 
1539-b61  van  id^zve,  pedig  m&v  1512-ben  megvan!  Az  eflKle  8z6k- 
nak  elsd  adatdban  ennyi  idfibeli  kiilonbs^g  semmi  kiilonbfl6get  se  tesz, 
az  ilyen  csak  ott  fontos,  a  hoi  vagy  mfiveltsegtort^neti  fontoss&gti 
szdval  van  dolgunk,  vagy  p.  a  nyelvtijitds  szavaival,  a  melyeknek 
a  megalkotdj&t  is  iparkodunk  kifiirk&zni.  De  bir^dnknak  f  elj&r&sa 
olyan  g6pies,  olyan  ft^let  n^lkiil  val5,  hogy  azt  biszi,  a  6eiu2d 


A  ITTELYTdRT^KETI    8Z<5TiBR6L.  75 

tagy  aranyszin  elsfi  elfifordulAsa  6poly  fontos,  mint  az  dgyul6v48& 
Y&gj  a  gozg^L  Azt  amtigy  is  tudjuk,  hogy  mdr  1519-ben  mond- 
tfik  hekuld  8  m&r  1612-ben  arany-szin,  hiszen  szdtdrunkban  a 
M^d  ig^t  m&r.  1508-b61  s  1517-bdl  id^zziik,  az  arany  8z6t  m&r 
1450  t&j&r6\  (sfit  az  aranyos  sz6t  1075-bdl  ^s  Il24-b61!),  a  ^^r^n 
8z6t  pedig  kiilonf^le  jelent^seivel  m^r  a  Halotti  BeszMbfil,  aztdn 
1506-b61  8tb. 

M&r  pedig  abban  a  szemf^nyveszW  bfinlajstromban  job- 
b4ra  harmad-negyedrendtl  adatokat  tal&lunk,  jobbira  olyan  k^p- 
z^seket  6s  osszet^teleket,  a  mik  semmi  tijat  nem  bizonyftanak, 
a  mikre  a  sz6t&rban  nines  is  sziiks^g.  A  vdlasztott  igen^vre,  (mely- 
t61  Tal6tlanal  ^llftja,  hogy  mink  nem  id^ztiink  kddexbeli  adatot, 
holott  igenis  id^ztiink!)  6  mintegy  k^tsz&z  k6dezbeli  helyet 
sorol  fol,  egy  eg^sz  lapon  vegig,  minden  haszon  n^lkiil, 
mert  soha  senki  se  fogja  ennek  baszn&t  venni.  Hiszen  azt  min- 
denki  tudja,  hogy  a  vdlasztott  sz&z  meg  sz^  helyen  el6fordul  a 
k6dexekben.  Nevets^ges  t^ved^s  azt  hinni,  hogy  ennek  a  lap- 
8  z  ^  m  halmaznak  a  legcsek^lyebb  ^rt^ke  is  volna.  Ilyen,  teljesen 
sziiks^gtelen  igen^vi  adatok  azok,  a  miket  az  alJcotd,  cselehedd . . ., 
viselo,  visszavond,  visszdllcodd  6s  sok  m&a  czimszd  alatt  osszehord. 
Tov&bb^  m&s  olyan  k^pzesek  6s  osszet^telek,  a  mindket  mi  —  mint 
mondtam  —  sokszor  szdndekosan  eg^szen  mellfiztiink,  s6ta 
kesz  8z6t£ri  k^ziratbdl  sajtd  al&  ad&skor  tomegesen  toroltiink^ 
hogy  a  8z6t^r  terjedelm^t  s  a  nyomtatds  koltseg^t  szuks6g  n^lktil 
ne  szaporftsuk;  ilyenfele  jelent^ktelen  adatok  azok,  a  miket 
bfr^ldnk  az  dltalmends,  dtkozddds,  hajlddds,  elvonds,  megostorozdSy 
tev^,  drtalmassdg,  holcsvolta,  bennevald,  messzevald,  visszavaid, 
vdUozhatatlanul,  vaJcon,  megoldoztat,  megfiltat  sz6kr61  id6z  6s  sok 
szdz  meg  sz&z  m4s  adat!  —  Ep  oly  keveset  nyeriink  sz&z  meg 
Bz&z  mag&t61  6rthetd  08szet6tel  6s  jelz6s  kifejez6s  f olsoroUs&bdl : 
angyali'term&zet,  arany-Jcupa,  arany-vesszo,  rdz-pleh,  vas-rostdly, 
vas-szerszdm  stb.  stb.  —  Jellemz6,  hogy  a  375  lapnyi  folsorolfc- 
ban  kb.  dtyen  lapot  f oglalnak  elaz  igekotds  osszet6te- 
1  e  k :  dUal-esik,  dUal-fu,  dltcd-hord,  cdd-kiild,  ald-visz,  be-kiild  stb. 
stb.  Mindezek  a  kddex-adatok  semmivel  se  gyarapitj^k  nyelv- 
t6rt6neti  ismereteinket,  mert  hisz  az  alapszavaikat  (esik,  fu,  hord, 
kiild,  visz  stb.)  m&v  a  szdtdr  is  id6zte  a  k6dexekb6l!  Yiszont 
btLniil  r6ja  fol,  hogy  nem  id6ztuk  k6dexb6l  a  dagadni  vagy  az 
aggni  ig6t,  holott  igenis  id6ztiik  k6dexekb61.  >Ez  atkozot  nek 
or  ig8n   meg   dagada,.   (Guary-kddex   12).    ...Nemynemew   ffel 


76  SniONTI   ZSIOMOND. 

dagadott  chomok . .  (Erdy-kddex  404).  Az  f arkas  meg  aggvan  meg 
hala  (Ehrenfeld-k6dex  153).  Ordflg  abbinben  elaggott  (Guary- 
k6dex  20).  Ezek  dgyis  yildgosan^  cz&folhatatlanul  tanuskodnak 
rdla,  hogj  az  egyszer^i  dagadni  is  aggni  ige  is  megrolt  a  kddezek 
kordban. 

De  ha  vitatkozni  lehetne  is  az  ilyen  harmad-negyedrend^ 
»els6  adatok«  sziiks^ges  voltdrdl,  minket  a  teljess^g  el6r6s4ben 
—  mint  m&r  emlftettem  —  gAtoltak  a  korulm^nyek.  Erre  t&  is 
mutat  a  sz6Uri  utasft^  2.  szakasza,  mely  fgy  haDgzik: 

»A  M.  Nyt.  Sz6t&riiak  a  kijelolt  hat&rok  kozt  a)  a  sz5kra, 
b)  foalakjuk  v^ltozataira,  c)  mindenf^le  jelent^sukre  6s  kiildnbdz6 
haszn^latukra  n^zve  teljess^gre,  —  yalamint  d)  elsd  eloforduUsuk 
biztos  meg&llapiUs&ra  kell  tSrekednie;  de  hogy  megjelenisit  tUl- 
sdgosan  ne  kisleliessCf  meg  kell  eUgednie  az  ez  id6  szerint  elirhet6vel,€ 

A  nagy  osszehordott  sz&mhalmazzal  cz^lzatosan  azt 
akarja  elhitetni,  hogy  nekiink  koteless^giink  lett  volna  pi. 
a  vdlasztott  sz6  haszn&latdra  az  osszes  kddexek  helyeit  szdz&val 
idfoni  (mint  valami  bibliai  concordantidban).  0  tudja  j61,  hogy 
olyas6inak  kilencz  tizedr^sze  nem  tud  a  dologrdl  ft^lni  s  elhisz 
neki  mindent  vakon.  Yiszont  minden  hozz^^rtd  tudja,  hogy  ez 
nekiink  se  foladatunk,  se  sz&nd^kunk  nem  volt,  folosleges  ds  kdros, 
sdt  vegzetes  lett  volna,  6s  hogy  mi  avval  a  nyolcz-tfz  adattal, 
a  mit  id^ztunk,  teljesen  el^rtiik  a  kittLzott  cz61t.  Az  utasft&s, 
mint  az  iment  l&ttuk,  cz61ul  ttLzte  ki,  hogy  a  szdalakokat  6s  jelen- 
teseiket  mind  megemlftsuk,  de  nem,  hogy  az  osszes  helyeket  id6zziik! 


A^onban  a  btLnlajstromban  folhalmozott  sok  lim-lom  kozott, 
alighogy  egy  pd.r  pillant&st  vetettem  bele,  mindjdrt  kiilonos  dol- 
gokat  tapasztaltam.  L&ssunk  csak  egy-k6t  p61d&t!  Bir&16nk  azt 
mondja,  a  hetedik  szot  csak  nyomtatv&nyokbdl  id6zzuk,  holott 
>m4r«  a  Miincheni-kddex  65.  lapj^n  eWfordul  (a  Miincheni- 
kddexet  az  erkolcstelen  Simonyi  dolgozta  fol,  ki  m6g  a  gyiijt^s 
buneiben  is,  mint  B.  mondja,  hors  concours  411).  De  nem  igaz 
&m!  ha  megn^zziik  magank  a  Miincheni-k6dex  55.  lapjd^t,  ott  nem 
hetedik  van,  hanem  hated:  >a  masic  es  a  harmadic  mend  heted- 
iglen« !  Ez  az  adat  pedig  szdtdrunkban  k6tszer  is  idezve  van :  a 
heted  czikkben  es  a  harmadih  czimsz6  alatt !  H&t  fgy  vagyunk, 
Uram?  Hit  v6gig  keresg61jiik-e  mind  a  6544  adatdt,  hogy 
nincs-e  benne  megt6veszt6  f 61re6rt6s  vagy  yaltftlans^  ? 


A  NTELTTdBTnfcNETI    SZ6t1rr6l.  77 

ugy-e  b&r  iljen  tapasztalat  ut&n  meg  fogja  engedni,  bogy  annyira 
irinyzatos  bfr&lat&ban  ezenttil  azt  a  6544  adatot  egytdl  egyig 
gyanus  szemmel  tekintsiik  mindaddig,  mig  az  idezett  nyelveml^k- 

nek  idezett  lapjdt  a  magunk  k^t  szemevel  meg  nem  neztiik ! 

Am  tegyiik  fol,  bogy  maga  a  heted  sz6  se  volna  k6dexbdl  idezve ! 
Mit  veszten^Dk  evvel  ?  Akkor  tal&n  azt  hinn^nkf  bogy  a  kddexek 
kor^ban  meg  nem  volt  meg  a  heted?  Igenis  azt  binn^,  a  kinek 
sejtelme  sines  az  igazi,  az  eg6sz  magyar  nyelvtort4netr61 !  De  a  ki 
csak  egy  keveset  is  konyft  bozzd,  az  biztosan  tudja,  bogy  ez  a 
sz6  megvolt  a  magyarban,  midta  csak  van  a  vildgon  magyar 
nyelVi  mi6ta  a  magyarok  6sei  kiv^ltak  abb61  a  n^pb61,  a  melyben 
m^g  egyiitt  ^Itek  ^s  besz^ltek  a  vogulok,  osztjdkok  fiseivel:  ezt 
csalbatatlanul  bizonyitja  a  beted(ik)et  jelent6  vogul  sdtit  sz6  ^s 
tdrsai!  valamint  pi.  a  harmad,  negyedj  otod,  hatod  fisi  voltdt 
bizonyitja  a  vogul  x^^»wi^,  nilit,  dtit,  yjitit.  Egyre  megy  tebdt,  ak4r 
regibb,  ak&r  djabb  nyelveml^kekbdl  mutathatjuk  ki  ezeket. 

Azt  olvassuk  bfrdldnkn^l:  t^Buz ;  szerintiik  csak  Melius: 
Sz.  J6b  konyve  6s  a  Kopaszsdg  dicseret^ben,  —  bolott  mdr  Erdy- 
kddex  455 «•  Vagyis  Szarvas  Gd.bor  elsikkasztotta  az  !]^rdy-k6dex 
adatot  tartalmaz6  cz^duldt,  bogy  ne  kelljen  a  magyardzat^val 
bajlddnia.  Hihet6-e  ez?  Hisz  az  Erdy-k6dexnek  e  ritka  sz6ra 
Yonatk6z6  adata  nem  bogy  szaporitotta  volna  munk^jdt,  hanem 
megkonnyftette  volna,  mert  nem  kellett  volna  KolozsvArra  fmia, 
bogy  a  Kopaszsdg  dics^ret^nek  ott  drzott  egyetlen  eredeti  p61d^- 
ny&b(51  frjdk  ki  neki  b6vebben  azt  a  mondatot  (mint  6  maga 
elmondta  egy  k6t  lapra  terjed6  czikk^ben,  mely  mutatja,  meny- 
nyire  6rdekelte  6s  foglalkoztatta  e  8z6,  1.  Nyr.  17:124).  Mikor 
a  szdtdrnak  huz  czikkje  r6gen  ki  yolt  nyomtatva,  mikor  Szarvas 
a  fu'szdl  czikk  szerkesztes^vel  foglalkozott,  akkor  akadt  a  har- 
madik  adatra  s  err61  igy  adott  szdmot  (Nyelvdr  20:32): 

»Nem  r^giben,  a  bi&nyos  adatok  kieg6szit6ae  kozben  egy  djabb, 
m^g  r6gibb  forr&sban  bukkantam  r&  e  ritka  Bz6ra.  E  r^gibb  fortes 
az  iSrdy-kddez,  s  a  bely,  a  melyben  elofordul,  fgy  hangzik :  ,Yme 
az  nagy  bew  hoban  mykoron  myndden  fyw  zalak  meeg  gySkerekbSl 
ees  ky  aznak  nagy  b  a  z  n  a  k  myatta,  azon  zent  Jacab  hawanak 
ewtSd  napyaan  ew  nagy  batalmassagaat  nagy  bydegb  bonak  esses* 
seewel  akara  meg  mwtatbny'  (455b).< 

Ime,  Szarvas  fodozte  fol  a  barmadik  adatot,  s  nyilv&n  6 
t6le  vette  a  mi  tud6s  bfrd16nk,  —  ki  bdsz  6y  5ta  vizsg^lja  6s 
lesi  a  Nyelv6rnek  minden  egyes  szavat  erkolcsbfrdi  szigorus^ggal 


78  BIMONTI    Z8TOMOND. 

(teljess^ggel  ki  van  z&rva,  hogy  Szarvasnak  azt  a  k^t  czikkSt  ne 
olvasta  volna),  —  de  a  forr^sit  nem  nevezi  meg.  TehAt  idegen 
tollakkal  ^keskedunk?  m6g  pedig  az  ellenseg^vel  ?  —  No  de  fgy 
is  megk^sett  a  hir£L6j  6  diadallal  id^zi  az  1526-i  adatot,  de  ^n 
mondok  neki  m^  rSgibbet,  1508-b61:  ^Felsegnek  ereie  ardekoz 
teged  az  az  meg  hyveit  teged  zent  leleknek  arnekaban  bo^  foga- 
nasnak  kivanatos  bvziaban  ne  retted^  (Dobrentei-kddex  508).  — 
Ime  birdldnknak  nyelv^szeti  t^jekozatlaQsdga  egesz  meztelensSg^- 
ben:  6  foldolgozta  bfrdlata  cz^lj&ra  az  eg^sz  Dob- 
rentei-k6dexet,  kifrta  bel61e  az  olyan  kozons6ges,  titsz^Ii 
szavakat,  mint  p.  dUaXszoTcik,  aprdseentek-napja,  bennevcUd,  hevesz, 
cMrus,  ciprus  stb.  stb^  ^s  ezt  a  ritka  5si  bm  sz6t  nem 
volt  k^pes  folismerni!  — -  Pedig  Mdty&s  Fl<5ridn  m&r 
1865-ben  kozz^tette  es  megmagyar&zta  mind  a  ket  kodexbeli 
adatot  NyE.  4 :  205 !  (Szintdgy  nem  tudta  B.  folismerni  es  meg- 
^rteni  a  214.  lapon  olvashatd  kvac  sz6t  se,  nem  is  fogja  meg- 
magyar&zni  m&sok  segftsSge  n^lkiil ;  persze  nem  is  olyan  egyszerii, 
mint  a  nils,  113 — 4.  lapon  olvashatd  gyerekjAtek:  hogy  a  Hor- 
vdt-kodexben  kevlezes  toUhiba  e  h.  Tcotehz^^  hogy  u.  o.  halan 
emberek   h.   ezt   kell   olvasni:  hcUandd  emberek  stb.) 

De  sok  m&s  adat&val  is  megk&ett  a  mi  bf r&16nk :  Azt  fr ja : 
i^Bikkfa;  legr^gibb  forrdsuk  csak  Uj  Magyar  Mdzeum  VII.  — 
holott  mix  Ehrenfeld-k6dex  42 «.  Az  olvasdk  tudj4k,  hogy  az  Uj 
Magyar  Mdzeum  csak  19.  sz&zadbeli  folyoirat,  ^s  bfr&lonk  nagy 
ravaszul  azt  hiteti  el  veliik,  hogy  mink  a  bikkf&t  csak  a  19. 
8zdzadb61  ismerjiik!  Pedig  az  az  adat,  a  melyet  mink  az  Uj  M. 
Mdzeum  VII.  k.  467.  lapjirdl  ideztiink,  mint  a  8z6t^ban  viU- 
gosan  kitettuk,  egy  1499-i  okiratb<51  val6!  —  No  de  bir416nk 
tud  egy  adatot  1450  tdj&r61.  Azonban  ewel  is  k6s6n  jon,  mert 
most  m&r  van  nekiink  t  i  z  e  n  o  t  adatunk,  mely  sokkal  r^gibb  az 
ov^nfl,  ak6vetkez«6vekb61:  1193,  1243,  1252,  1257,  1259,  1299 
stb.  eg6sz  1376-ig,  meg  pedig  regi  oklevelekbfil.  Mink  ugyanis 
nem  vdrtuk  be  Ballagi  szives  pdtldsait,  hanem  awal  a  becsuletes 
torekv^ssel,  hogy  a  legregibb  kdtfdk  fontos  anyagdval  kieg^szft- 
siik  a  Nyelvtort^neti  Sz6tdrt,  r&vettiik  (Sebesty^n  Gyula  dr.  szives 
8egfts^g6?el)  n^hai  jeles  tortenetbdv^runkat,  Szamota  Istv&nt, 
hogy  gyiijtse  ossze  a  r^gi  latinnyelvd  oklevelek  ^s  krdnikdk  magyar 
szdkincs^t.  Es  dmbdr  Szamota  meghalt,  mieldtt  b&mulatos  gyiij- 
tem^ny^t  teljess^  tehette  volna,  az  osszegyiijtott  anyagnak  m^ 
nagyobbik  f ele  Zolnai  Gyula  gondos  szerkeszt^s^ben  megjelent  Ss 


A  NYELVT6KTtKBn  %Z&riKR6h.  79 

kdzk^zen  forog  a  koYetkez6  czimtL  munk&ban:  »P5tHk  a 
Magyar  Nyelvtort6neti  Sz6tirhoz.  —  Magyar  Okle- 
T^lsz6t^«.  Ebben  azt&n  mindenki  megtal&lhatja  a  KSzai  kerecset- 
j^t,  Konyves  K&lm&nj&t  ^s  sok  m^t,  a  mit  bfr&16nk  keres,  de  6 
neki  persze  nines  tndom&sa  a  NyelvtortSneti  Szdt&rnak  errdl  a 
fontos  P6tl6k4r61! 

Term^szetes,  bogy  ebben  a  p&r  napban,  mi6ta  bfr&ldnk 
konyve  megjelent,  m^g  semmik^p  se  vizsgdlhattam  dt  adatait. 
De  alig  tekintettem  bele  itt-ott,  mdris  arra  a  meggydzdd^sre 
jutottam,  hogy  a  bir^at  szimos  Taldtlans^ot  ilUt!  Ime  mind- 
j&rt  egy  csohm): 

R  azt  illftja  a  27.  lapon,  bogy  kihagytuk  a  hirka  Bz6t. 

—  Nem  igaz,  mert  ott  van  a  maga  hely^n  a  szdtdrban  is,  a 
8z6mutat6ban  is. 

R  azt  dllftja  a  99.  lapon,  hogy  Anonymus  Tmvas  szava 
ndlunk  nines  meg.  —  Nem  igaz,  megyan,  m^g  pedig  Ano- 
nymnsb61  is  megvan! 

B.  azt  &  lift]  a  a  104.  lapon,  hogy  nem  ismerjiik  Anony- 
musnak  ezt  a  fontos  szaydt:  Erdeudu,  —  pedig  megyan 
(osszes  tdrsaiyal  egyiitt  a  maga  hely^n  az  jdv,  elu,  eV  czikkben). 

B.  azt  ^llitja  a  110.  lapon,  hogy  nines  meg  n^lunk  az 
Endlicher  611.  lapjan  eWforduld  mdzsa,  —  pedig  megyan, 
ugyanarrdl  a  laprdl  idezye:  »De  masa  yel  eentenario  kupri..  .<  stb. 

B.  azt  dllftja  a  111.  lapon,  hogy  elsikasztott&k  a  Ydradi 
regestrum  tolvaj  szay&t  —  Nem  igaz,  ndlunk  a  tdvaj  8z6ra  a 
leges-legels6  adat   ^ppen  a  Ydradi   regestrumbdl  yal6! 

Ugyanott  azt  &lHtja  B.,  hogy  nem  id^ztiik  a  Y&radi  reg. 
unoka  szav^t.  —  Nem  igaz,  ndlunk  az  unoka  czikk  els6  h&rom 
adata  mind  a  Y^radi  regestrumbdl  yan  id^zve! 

A  307.  lapon  azt  dllftja  B.  hogy  a  vdlasztott  szd  hasz- 
n&lat^ra  legr^gibb  forr&sunk  csak  Heltai,  k<3dexb61  nem  ismerjiik, 

—  pedig  nem  ig&z,  mert  legelsd  adatunk  a  Yirginia-kddez- 
b61  yal6. 

A  407.  lapon  azt  Allftja  B.,  hogy  a  Wagner-f61e  Phra- 
8eologi&b61  nem  yettUk  fol  az  6rdekes  csudaUkony  szdt,  —  pedig 
&em  igaz,  mert  igenis  folvettiik  a   Phraseologi^b51! 

U.  0.  azt  ilHtja  B.,  hogy  a  Phraseologia  fincedroeds 
szaya  nines  benne  a  sz6t&rban,  —  pedig  benne  van,  a  Phra- 
«eologi&b61  iddzye! 

U.  0.  azt  illitja  R,  hogy  nem  idfetiik  a  Phraseologiibdl 


80  8IM05yi   ZSIOMOKD. 

a  bocsiiletlen  sz6t,  holott  mint  B.  folfodozte,  ^F&zm&ajn&l  is  meg- 
Yan!«  —  Pedig  mink  id^ztiik  ezt  a  8z6t  a  Fhraseologidbdl 
is,  F&zm&njh6l  is,  sdt  azonfeliil  K&rolyi  bibli&j&bol,  Decsi 
Pr^dik&ci6ib61,  Monoszlai  Apologi&j^b<31,  teh&t  rSgibb  for- 
r&sokbdl  is! 

Eddig  legfollebb  sz&z  adat&t  hasonlftottam  ossze  s 
ezek  kozt  mdr  is  tfz  (vagy  az  emlftett  heted  szoval  egyiitt 
tizenegy)  bizonyult  valdtlannak,  teh&t  minden  kilenczedik- 
tizedik  dllitdsal 

Nevezetes,  bogy  mink  sokszor  r^gibb  adatokat 
id^ztiink,  mint  a  melyeket  bfrdWnk  kivdn,  pedig  6  minden 
egyes  adatdt  olyannak  tiinteti  fol,  bogy  r^gibb  volt^n&l  fogva 
kellett  Yolna  id^zniink!  Uyenkor  az  6  adatdra  semmi  szUkseg 
nam  volt,  s  nemhogy  kotelesseget  mulasztottunk  volna  a  melld- 
z^s^vel,  hanem  cz^lzatosan  is  melldzhettuk  mint  foloslegest.  A  100. 
lapon  megr6  a  birdl6,  bogy  nem  vettiik  fol  Anonymus  Almds 
foly6jdt,  pedig  mi  r^gibb  forr&sokbdl  ideztuk  az  Almds  nevet. 
A  101.  lapon  hibdztatja,  bogy  nem  idezziik  Anonymus  Ursuur 
8zemelyne^eb61  az  dllftolag  benne  foglalt  ier  szot,  holott  n&lunk 
mdr  1093-b61  van  az  ur  sz6ra  sokkal  biztosabb  adat  az  Urkuta 
belynevben.  IT.  o.  megrdja  Anonymus  jMdgyAusk  elhagy&sdt, 
pedig  mi  nekiink  m&r  1082-i  idezetiink  van.  Anonymus  kortvelye 
helyett  (103)  mdr  1168-b61,  Anonymus  foja  belyett  m&r  1145-b61 
van  nekiink  adatunk,  az  6  sdrjsL  helyett  (B.  104)  mdr  1075-b61, 
az  6  erdoje  helyett  mdr  1095-b61  van  idezetiink.  —  A  109.  lapon 
fblrdja,  bogy  nem  idezziik  Kezaibdl,  teh&t  1282-b61,  az  erdo,  fo, 
hid,  sebes,  szdz,  hcdom,  volgy  szdkat,  pedig  mi  mindezeket  r^gibb 
forrdsokb61  id6zzuk:  erdo  1093.,  fo  1055.,  hid  1138.,  sebes  1252., 
82:d2  1217.,  halom  1075,,  volgy  1208,  6vb61!  —  A  407.  lapon  meg- 
roja,  bogy  a  bel4avott  8z6t  nem  ideztiik  a  18.  szdzadbol,  pedig 
mink  a  16.  s  17.  szdzadbol  is  ideztiik!  IT.  o.  hib&ztatja,  bogy 
nem  vettiik  fol  a  Wagner-fele  Phraseologidbdl  a  hamarkodd, 
hiizonos,  izellet  szdkat,  pedig  mindezeket  r^gibb  forr&sbdl  id6ztiik. 
Es  igy  tovabb! 

Hogyne  impond.lt  volna  ez  a  biinlajstrom  a  laikusoknak, 
mikor  meg  a  szakertdk  is  megdobbentek  az  iszonyu  vddanyag 
latti-ra?  Hogy  gondolhattak  volna,  bogy  ebben  annyi  a  lim-lom? 
8  hogy  gondolhattak  volna  olyan  vakmerdsegre,  hogy  egy  ilyen 
gyanusftd  s  eliteld  vddirat  valotlansdgokkal  lesz  megspe- 
kelve?    Magam  is  alig   akartam  hinni   szememnek,   mikor  ^szre- 


A    NTELVTOBTlfeHETI    SZ6TiBR6L.  81 

Tettem  ezeket  a  turpigsdgokat.  Hogy  f^rnek  ezek  ossze  az  erkolcs 
tory^nyeiyel,  Szechenyi  8zellem6vel  ?  hogy  fernek  ossze  bir^6nk 
^t61agos  ide&lizmusdval  ? 


—  Ime  birdldnk  tizenk^t-evi  nyelv^szeti  munk&ss£g£nak 
eredm^nye!  Vannak  munkdjdban  hallatlan  tudatlansdgra  vall6 
adatok  is,*  de  ezeket  egyeWre  melWzniink  kell,  rdjuk  keriil  m^g 
a  sor.  Egyes  md.8  koriilmenyekrSl  is  bSvebb  folvildgositdssal  fogunk 
m^g  8zolgd.lni.  Eziittal  csak  a  kovetkezdk  meg&Uapitds&ra  szorit- 
koznnk : 

1.  Kezdetben,  mig  a  kodexek  voltak  a  foldolgozds  tdrgyai, 
esziink  dgd,ban  se  volt,  hogy  teljes  nyelytort^neti  szdtArt  alkossunk. 
K^s6bb  csak  egy-k^t  gyiijtSre  szorult  a  munka,  s  azok  igen 
gyarldn  y^geztek  a  dolgukat  Az  eg^sz  gyiijt^st  ardnytalanul 
rovid  ids  (ot  ^v)  alatt  v6gezt6k,  s  a  gyiijt^snek  folytatd^sdt  el- 
h&rithatatlan  akaddlyok  gdtoltdk.  Ezek  a  koriilmenyek  okozt&k 
jobbdra,  a  mi  hezag  ^s  hiba  maradt  a  szdtd^rban. 

2.  A  gyiijt^snek  rendkfyiili  gyorsasdga  ^s  h^zagoss&ga  daczdra 
a  Bzerkesztesre  dtyett  anyagbdl  —  ezt  bizton-bdtran  dllithatjuk  — 
olyan  muiikd,t  alkottunk,  a  melyet  a  nyelvtudomdny  mtlveWi 
orommel  iidvozoltek  s  a  melynek  hatdsai  mdris  szemmel  Idthatdk, 
mert  a  Nyelvtort^neti  Szotdr  eg&z  nyelv^szetunket  dtalakitotta, 
megtermekenyitette,   tort^netibb   ^s  yaloszerdbb   alapra  helyezte. 

Hogy  egyben-md^sban  tevedtiiDk,  hibdztunk,  az  nem  fog 
sz^gyenunkre  ydlni,  en  legaldbb  nem  szegyenlem,  s6t  dicsdsegem- 
nek  tartom,  hogy  Szarvassal  egyiitt  teyedhettem.  De  abb61 
a  h^zagos  anyagbdl,  a  melyet  keziinkbe  adtak,  megalkottuk  azt 
a  dds  tartalmd  es  nagyhatdsu  szdtdrt,  a  melyre  tudomdnyunknak 
elsfi  sorban  volt  sziiks^ge,  —  ezt  lesz  alkalmunk  tiizetesen  be* 
bizonyftani. 

SiMomri  ZsioMOND. 


*  Egyet-kett^t  izellt^ul.  A  157.  lapon  azt  &11ftja,  hogy  a  r6giek  bevenni, 
helyett  azt  is  mondt&lc  bevegyni  es  beveszni !  A  nyelvemlekek  adataina^  hal- 
latlan fdlreertese !  A  408.  lapon  ilyen  igenevi  alakot  akar  veliink  elhitetni : 
nehezen-hiszo ! !  A  100.  lapon  azt  4111tja,  hogy  v^r  es  €r  >niindkett5  ngyan- 
egyet  jelentc  —  A  84.  lap  szerint  a  t6rdk  orman  8z6  a.  m.  felemelked^, 
fel&116 !  —  A  kr6nik4k  magyar  szavait  U)rtenetbdv&r  letere  else 
tudja  olyasni!!  8tb.  stb. 


MAOTAB    VrSLVdB.    XXXIU. 


82  BiTAI  iiikl5s. 

R£VAI  a  NYELVnSZTASAGRdL. 

1309 

A  Magyar  Nemzeti  Miizeumban  Quart  Hang  ■^•»  ^'^  ■^^  jela^s 
alatt  ^rdekes  k^ziratot  5riznek.  E^vainak  A  magyar  dedksdg  czlmfL, 
irodalmi  hagyat^k&ban  taUlt  mnnk&ja  ez.  Yalbban  csod&latos,  bogy 
e  tartalmas  6s  E^vai  dsszes  nyelvtudom&nyi  tdrekv^seit  magyar  nyel- 
ven  5BBzefoglal6  munk&t  eleddig  oly  kev^s  figyelemre  m^ltattok.'*' 
Igaz,  bogy  a  m&sodik  6s  barmadik,  f51eg  retorikai  6r  po^tikai  meg 
stilisztikai  k^rd^seket  t&rgyal6  kotet  fok^pp  Adelungb6l  yal6  fordi- 
t&s  8  csak  az  els5  tulajdonk^ppeni  nyelvtudom&nyi  6s  eredeti  munka. 
De  R^vai  szolgai  fordit&st  nem  adott  ki  kezSbSl.  Adelung  rendsze- 
T6i  elfogadta  retorikai,  po^tikai  6s  stilisztikai  gondolatainak  Sssze- 
&llft&s&ban,  de  mindaz,  a  mit  e  fejezetekben  mond,  mindig  a  magyar 
viBzonyokb6l  indul  ki  s  a  magyar  viszonyokra    t6r  yissza. 

Azok  a  r^szek  pedig,  a  melyekben  a  nyelv^szt  is  6rdekl6 
Dyelvbelyess^gi  gondola tait  fejezi  ki,  teljesen  eredetiek.  Nem  egy  lap 
van  e  k^ziratbaiii  a  mely  csod&latos  m6don  mai  nyelvtudom&nyi 
elveinket  fejezi  ki.  Alapfelfog&s&ban  ilyen  az  a  r^sz,  a  melyben  a 
nyelvtisztas&gr6l  8z6l  (11.  24).  Mai  nyelvbelyess^gi  tbrekv^seinket 
bizonynyal  csak  erositeni  6s  lelkesfteni  fogja  e  r^sznek  kSzl^se,  e 
biztat6  6s  on^rzetet  ad6  bang  a  miiltbbl.  Bubinyi  Mozes, 

I.  §,  A  tisztasdgnak  magyardzatja. 

Tisztdnak  mondjuk  mind  azt,  a'  mi  idegen  nemti  r^zekkel 
el  nem  keveredett.  Idegen  nemiiek  a'  nyelvben  a'  mis  nyelvbSl 
yal6  szavak;  azutdn  a'  szavaknak  mds  nyelvnek  tulajdonsdga 
szer^nt  valo  osszekottet^sok.  Ide  szdmldltatnak  a'  kiavult  szavak 
is.  A'  tisztasdg  teh&t  a'  nyelvnek,  idegen  szavakkal  ^s  idegen 
8z6kotesekkel  el  nem  keveredese.  Latdnul  piiritds  a  neve. 

II.  §,  A  tisztasdgnak   igaz  volta. 

A'  mi  nyelvlinkre  n^zve  kett6t  kfvdn  a  tisztasd,g.  EWszor, 
bogy  Magyar  eredetfi  szavakkal  eljunk  ir&sainkban,  's  beszg- 
deinkben;  's  e'  leszen  a'  tiszta  Magyarsdg,  Azutan,  bogy  a' 
Magyar  eredetd  szavakat  ugyan  a'  Magyar  SzdllAsnak  tulajdon- 
fidga  szerent  kossiik  oszve;  's  e'  leszen  az  igaz  Magyarsdg. 

IIL  §.  A  tisztasdgnak  s^relmei. 

Sertik  a'  tisztasd^got  az  idegen  szavak,  es  az  idegen  Szo- 
kot^sek.  Ezeknek  kozonseges  nevok  vadsdg,  harbarismus.  Azon- 
ban  az  idegen  sz6kotesekre  inkdbb  illik  az  idegenseg,  peregrini- 

*  Csak  az  el85  rdszt  adta  ki  Horv4t  letv&n  (Tud.  Gyujt.  1833  II.  kotet 
49—91.  1.)  Egy&ltal&n  nines  igaza,  mikor  a  kiadds  al&  yetett  jegyzeteben 
oly  igen  mentep^eti  e  munka  gyarl68agat.  AnnM  kevesbe  szabad  ezt  tenni, 
mert  e  r^szben  Bevai  semmi  tijat  sem  mondott.  Bovid  dsszefoglal^sa  ez 
B^vai  ama  nyelv-  ^s  irodalomtudom&nyi  elveinek,  melyekkel  a  Grammatici- 
ban  ^8  az  Antiquitatesben  tal&lkoztank  m&r. 


A    KTBLYnSZTASlORdL.  83 

tas;  legaUbb  sokan  ezekre  Srtik;  es  igy,  kiilonbs^g  kedy^^rt,  az 
idegen  szavakra  marad  a  vadsdg.  Mind  a'  kett6r61  kiilon  kell 
szdllanunk. 

A)  Az  idegen  szavdk, 

Az  idegen  szavakat,  kiy&ltkepen  a'  Latdnokat,  a'  mi  nem- 
zetlink  is,  a'  tobbieknek  p^ld^jokra,  igen  bele  keverte  mind 
besz^debe,  mind  ir&sdba.  De  sokan  m6g  e'  napiglan  is  azont  tse- 
lekszik.  Oka  ennek  a'  kevereknek  r^sz6nt  az  ir6nak  mag&t 
k6mell6se,  vagy  is  inkdbb  restsege,  bogy  sok&ig  ne  torje  fej^t  a' 
dologboz  ill6  j6  kiejt&en ;  reszent  az  annyai  nyelvnek  b^Tsegeben 
jdratlan  tudatlansdga ;  rSsz^nt  magdt  bdny6  vet6  hfvsdga,  bogy 
tanultnak  l^ttass^k  idegen  szavakat  el6hoz&8aval :  reszent  pedig, 
sAt  kiydltk^pen  a'  ]6  izlesnek  fogyatkoz&sa,  melly  miatt  nem  6rzi 
az  illyen  zagyy&I&snak  illetlens^get. 

1.  Elvetni  vcUdk. 

Keriilniink  kell  minden  yad  szayakat:  a'  mellyek  helyett 
yagynak  m&r  sajd,t  j6  szayaink;  yagy  a'  fenmaradott  gyokerek- 
b<5l,  nyelytink  hasonlds&ga  szer^nt,  alkalmatosakat  sz^rmaztat- 
batunk. 

Yagynak  pedig  szdmtalan  saj^t  jo  szayaink,  a^  mellyeket 
tsak  tndatlans^gunk  fogat  el  t<5lunk.  Sok  forog  a'  koz  nepnek 
nyely^n.  Sok  rejtezik  a'  k^zirdsokban  ^s  kinyomatott  konyyekben. 
Mindennemtl  tudom&nyokra  meg  vagyon  bennek  toretye  az  tit 
A'  tory^nyes  dolgokban  legiukdbb  yadaskodunk  meg  most  is, 
holott  ezekre  is  m&r  regen  elfinkbe  adta  a'  tiszta  kiejteseket  a' 
Magyar-  &  Erd^lyorszdgnak  Toryeny  konyye.  (Debretzenben  1611). 

Nem  elegend6  ments^g  az,  ha  ki  azt  mondja:  bogy  az 
idegen  szot  nem  lehet  azon  egy  Magyar  sz6yal  kimondanunk,  a* 
mellyel  ama*  belyett  elhetnenk  minden  esetben.  De  batran  yessUk 
egybe  a'  kiekesiQt  nyelyeket:  annyi  kozUl  yallyon  mellyikben 
takljuk  ezt  a'  teljes  egyenl<5s6get  ?  Vagyon  azonban  a'  m&sik 
nyelyben,  yagyon  bizonnyal  a'  mienkben  is,  j6  szdmmal  minden 
esetre,  annak  helyebe  ill6,  kiilonos,  tulajdon  8z5. 

A'  Lat&n  nyelybol  eredett  Eurdpai  tij  nyelyeket  sem  lehet 
pelddul  yennunk;  a'  mellyek  m^g  most  is  reszent  onnet  bdylil- 
nek:  mert  ezek  az  illyen  esetekben  els6  ktitfejokre  t^rnek  yisz- 
sza.  A'  Magyar  nyely  ebb6l  nem  merfthet:  magdtol  kell  gazda- 
gulnia  magdyal  kihozatott  b6yseg6b61.  Vagy  bizony,  ha  nem  eleg 
mag&nak,  ez  is  inkabb  felmehet,  nem  ugyan  els6  kdtfejere,  melly 
elbuy^k,  mint  Nilusnak  ktltfeje,  hanem  a'  tobbi  t&gas  szakad^- 
kokra,  az  atyafisdgos,  napkeleti  es  ^jszaki  nyelyekre. 

A'  tzirkaiom  szo  a'  Latdn  ctrcultis  szobdl  magyarosodott ; 
noha  nem  sziikolkodiink  n^lkiile.  Megyagyon  Pdpai  Pdris  Ferentz- 
n61  a'  kog  azon  jeleiitessel,  circulits.  Megegyez  ebben  yeliink, 
egy^b  tudom&nyokon  kiyiil,  a'  foldm^resben  is  j&ratos  Arabs 
nemzet:  el  azzal  ige  kep^ben   is.   Mi^rt  nem    yehetnok   fel  sajdt 


84  R^VAI   lOKLOS. 

szavunkat  ezen  egyez6  szokAsbtfl?  Lehetne  ebb6l,  nyelvunk 
hasonlos&ga  szer^nt,  sajdt  ig^ket  is  egy^b  szavakkal  szdrmaztat- 
nunk:  p.  o.  kogozni,  hogolni;  Tcogozes,  kogozet,  Jcogos.  J6l  vette 
Molnd^r  JAnos  is  napkeletrSl  a'  gulya  szdt  pyramis  helyett. 

2.    Megniaradhatdk. 

Megtartjuk  azonban  az  oUyan  idegen  szavakat:  a'  mellyek 
m&T  nagy  idtftfil  fogva  b^hozattak,  megmagyarosodtak,  's  kozon- 
s^gesen  mindnyd^junktdl  megertetnek.  Megtartjuk  pedig  azon 
k^pokben,  a'  mellyben  mdr  kozons^gesen  esm^retesek,  's  kozonsS- 
gesen  6rtelmesek.  Ezt  a'  kepet  megadta  nekik  a'  mi  nemzetunk: 
a'  mikor  azokat,  ajakira  vev6n,  konnyebb  kiejtesevel,  tobbire 
mind  megvdltoztatta,  's  eg^szen  megmagyarositotta.  tJgy  tartjuk 
meg  toYdbb  az  illyeneket :  bogy  a'  sz6hajtogatd,s  is  mind  Magyar 
bennek;  egy^b  szavakat  is  a'  Magyar  hasonlosdg  szer^nt  szar- 
maztatunk  bel6Iok. 

A'  mi  eleink  napkeletrol  beutv6n  Eurdpdnak  ezen  boldo- 
gabb  tartomdnydba,  a'  bol  azutd.n  meg^llapodott  orsz&gunk,  sok 
szavakat  kaptak  fel  az  itt  lakozd  nemzetekt61:  a'  Totoktdl, 
Rdtzoktol,  Horv&tokt61,  ^s  a'  szomsz6d  Lengyelekt6L  Ezekkel 
Talo  elkeveredesok,  a'  kozonseges  eletnek  nevekedd  simuldsa  's  a' 
kereszty^nsegnek  felv^tele,  sok  tij  dolgoknak  itt  hallatott  nevei- 
ket  felvetette  velek.  N^mellyeket  pedig,  noha  megvoltak  m^r 
ndlok  is  az  6  saj&t  nyelvokon,  az  itt  elhatalmazott  szok&s  ut^n 
fogadtak  el,  's  a^  magok^kat  elhagyv&n,  a'  feled^kenysegnek 
botsAtott&k.  Ebben  az  elkevered^sben  az  is  megtort^nt  yiszontag : 
bogy  ezek  a'  nemzetek  sokat  vettek  fel  a'^  mi  szavainkbdl.  Azert 
az  illyen  k5zos  szavakban  okos  megydlasztdst  kell  tenniink.  Meg- 
iltalkodott  r^szrehajlAs,  yagy  ^ktelen  tudatlansdg  volna,  Altaian 
fogya  azt  dllatnunk:  bogy  azokat  a'  szayakat,  a'  mellyekben 
niegegyeziink  ezekkel  a  nemzetekkel,  egyul  egyig  mind  fitolok 
vettiik;  yagy  megforditya  6k  yettek  mi  t61unk.  Pedig  yagynak 
elegen,  a'  kik  ebben  igy  botlanak. 

Mdr  tovdbb,  a'  tudom^nyokban  val6  neyekedesiink  's  t4r- 
salkodo  ekesiilesiink,  miyel  eWszor  a  Rdmai  yolt,  azutto  Olasz, 
Nemet,  ^s  Frantz:  ezen  nemzetektdl  is,  a'  sok  ilj  k^pzetekre,  's 
tij  tudalmakra,  az  6  idegen  szayaik  jottek  szokdsba.  Terjedd 
megesmerkedesiink  m&s  orszAgokban  termett  tij  dolgokat,  's  tij 
rendtartdsokat  adott  el6nkbe;  ezeknek  is  beyettilk  sok  idegen 
neyeiket.  Mind  ezeket,  mivel  regt61  fogya  szokasban  yagynak 
m^r,  's  kozons^gesen  mindenektdl  megertetnek,  meg  kell  sziikseg- 
kepen  tartanunk;  ba  tsak  azokra  mAr  sajat  neyezeteink  nintse- 
nek,  's  ugyan  oUyanokat  nem  konnyen  taldlhatunk:  a'  mellyek 
a'  dolgokkal  tdmad6  k^pzeteket  teljesen  fel^rn^k.  Az  illyen  sziik- 
s^ges  idegen  szavak  ilgy  nem  s^rtik  a'  nyeWnek  tisztasdg&t; 
yalamint  nem  sertik  az  idegen  nyeWekbfil  elfogadtatott  tulajdon 
neyek,  nomina  propria. 


A    VTELYnSZTASiaBdL.  85 

Tzitzer6  a'  regen  szokdsba  vetetett  tudomdnybfli  szavakrdl 
igen  is  engedelmesen  szdll:  J.'  melly  szavaklcalj  d  HgieTcnek 
rendeUsokboly  Latdn  szavah  gyandnt  diink,  ugy  mint  ezehkel: 
philosophia,  rhetorica,  dialectica,  grammatica,  geometria,  musica; 
noha  ezeket  Latdnul  ejthettiik  volna ;  m^gis,  mivel  m^r  szok^sban 
vagynak,  tartsuk  mieinknek  (Cicero  de  Finibus  Libr.  HL,  Cap.  IL). 
De  m^  esetekben  gondosban  szaggat  mdr  a'  tisztasdgra,  ^s  ink&bb 
kornytihr&sokkal  ^1,  ha  m^  mddj^t  nem  ejtheti.  Szokdsom  ugyan, 
a'  mit  a'  Gorogok  egj  szoval  mondanak,  ha  m^sk^pen  nem  tehe- 
tem,  azont  tobb  szavakkal  kitennem.  —  Tudod,  hogy  Gorogiil 
nem  tobbet  szoktam  a'  Latdn  beszedben  8z611ani,  mint  a'  Gorog- 
ben  Latdnnl.  (Ugyanott  Libr.  III.  Cap.  L  68  Initio  Quest.  Tuscul.). 

Kovethetjiik  sz^p  pelddjdt,  sfit  tobbre  is  mehetiink,  yala- 
mint  a'  N6metek,  kik  m6g  a'  tudomAnyb^li  nevezeteket  is  mkv 
N^metiil  ejtegetik.  Ulyen  torekedfissel  annyival  is  kevesebbek 
lehetnek  nyelviinkben  az  idegen  szavak,  annak  nagyobb  tisztasd.- 
g&ra;  ha  mdr  lehetetlen  a'  tok^lletes  tisztas&g.  Egy  nyelvet  sem 
talalunk  sz^les  e'  yildgon  illy  boldog  dllapotban.  Ha  azokat  nem 
alatsonyitjdk  a'  sziikseges  idegen  szayak;   tehdt   a'   mi^nket  sem 

B)   Az  idegen  szdkotiseK 

De  m&r  a'  sz6koteseket,  's  elhelyeztet^seket,  idegen  szok&- 
sok  szer^nt  teljess^ggel  el-nem  fogadhatjuk.  A'  nyelvnek  letel6- 
hez  val6  egyik  i6  tulajdonsdga,  a'  gondolatoknak  elhelyeztetesok, 
6s  osszekottet^sok  m6dj4n  allapik:  e'  jelenti,  6s  mintegy  lehelli 
a'  nemzetnek  lelket;  mert  annak  kiilonos  sajdt  tulajdons&gibdl 
^ott  oszve.  Ezt  tehdt  6ktelen  6s  szembe  tiin6  vadsdg  n61kul  fel 
nem  lehet  egy6b  idegen  moddal  tser61nunk. 

Az  idegen  8z6kot6seknek  vadsdgaik  a'  nemzetektdl  veszik 
neyezetoket,  kiknek  sz6114sok  utdn  vesztegetjiik  a'  mi6nknek  igaz 
tulajdonsAgAt :  TMtdnossdg,  N^metesseg,  Frantzossdg,  Olaszossdg ; 
Latinismus,  Germanismns,  Gallicismus,  Italismus. 

Ezeket  az  idegensegeket  kiv&ltkepen  szaporftjdk  a'  tudatlan 
fordft6k:  kik,  minek  el6tte  jdl  megtanuln^  a'  Magyar  Nyelvet, 
a'  Magyar  szdlUsnak  tulajdons&gait,  az  616  6s  megholt  Magya- 
rokkal,  a'  jelesebb  frokkal  valo  hoszszasb  tdrsalkoddsokban :  bele 
kapnak  nagy  moh6n,  ideje  el6tt,  k6sziiletlenul,  's  ugyan  az6rt  el6g 
8zerents6tlenul,  a'  legnehezebb  munkaba. 

Megvagyon  nilunk  a'  Magyarossdg,  Hungarismits,  a'  sz61- 
Usnak  tulajdonsdiga ;  mellynek  Latto  neve  idiotismus.  A'  sz61- 
Idsnak  tulajdonsdga  a'  nyelvnek  oily  tulajdon  mddja  a'  szdlUs- 
ban:  hogy  azt  m4s  nyelven  azon  szavakkal   ki  nem  lehet  ejtenL 

Az  aff61e  tulajdon  kiejt6sek,  mivel  6kes86giil  vagynak,  kozon- 
segesen  virdgoknak  neveztetnek,  Latdnul  /lores.  A'  phrasis  tulaj- 
donk6pen  szoUd&nak  mddja ;  de  ez  is  igen  azon  6rtelemben  v6tetik. 

A'  Magyar  tulajdons^gnak  egyneh&ny  sz6p  p61ddit  egybe 
szedte,  a'  N6meteknek  kedvok6rt  Ad&mi  Mihdly  az  6  Nyelvtanf- 


86  RtVAI   MIKL68.    A    NyELTnSZTA8iOR6L. 

t&s^ban:  mellyeket  azutdn  m&sok  is  felkaptak.  E  f^l6ket  igyeke- 
zett  kiimi  j6  szdmmal  Szejtz  Led  kiilonosen,  a'  Magyar  Tzitze- 
rdnak,  PAzmto  P^ternek  munkdibdl.  Konyvetsk^jenek  a'  neve 
Magyar  Frdzeologia.  Hasonld  yirdgos  gydjtem^nyben  firadozott 
Noszkd  Alojzius.  Nagyobb  kesziilettel  kozre  bots&totta  Bar6ti 
Szabd  Dd,vid  a'  Magyarsdg  Virdgit.  A  Lat4n  nyeW  nagyobba- 
ddra  a'  Gorogbol  gazdagodott,  's  annak  basonlds&ga  ut^n  formd- 
16dott.  M6g  is  nyilvdn  meghagyja  Kviiitilid,n  (Libr.  I.  Cap.  I.) 
a'  fiatal  tanul6knak:  bogy  a'  Gorog  frdsokat  olvasfeokkal  el  ne 
ts^bittassanak,  's  a'  Eomai  nyelvet  Gorog  szdkotesre  ne  fogjdk. 
Annyival  inkibb  nem  ^Ihettink  mi  az  Eur<5pai  nyelveknek  8z61- 
Idsok  mddjaival  a'  mi  Magyar  nyelviinkben,  mellynek  szavai  igen 
is  ktilonosen,  's  6ppen  nem  ezek  utdn  rendelddtek  el. 

C)  J'  kiavult  szavah. 

Minden  616  nyelv  mozgdsban  vagyon,  's  v^ltozik:  a'  mint 
a'  nep,  melly  azon  besz^U,  nevekedik,  vagy  fogy  szAmoss^gd^ban, 
simulds^ban,  's  izles^ben.  Azon  kozben  elbagyatnak  lassank^nt 
a'  szavaknak  els6  kepeik,  jelent6seik,  s6t  meg  magok  a'  szavak 
is.  Ugyan  ezeket  jo  falka  iA6  ut^n  Jciavult  kepehnelc,  jelent^ek- 
nek,  szavaknak  szoktuk   nevezni;   Latdnul:    obsoleta,    archaismi. 

A'  sfmuldsnak,  's  fzlesnek  oregbedes^vel  elmaradtak  lassan- 
k6nt  az  ig^kben  a'  r^gi  hasado  kepek:  irndd,  enn6ik^  tudndik; 
's  koz^p  idobeli  vAltozdsok  utdn  irndjay  ennejek,  UidndjoL  Sz6p- 
hangii,  oszve  olvadAssal  illyenekke  lettek:  irndy  ennek,  tudndk. 
IJgy  maradtak  el  az  e'  felek  is:  haldlnek,  pokolnek,  mdsodsser^ 
harmadszer,  kesvel,  kandlvel;  's  azoknak  helyokbe  a'  szephan- 
gtiak  jottek  szokdsba,  haldlnakj  pokolnak,  mdsodszor,  harmadszor^ 
k^self  kandllal,  Nagyon  v^tene,  mert  a'  tisztasdgot  s^rten^;  ha 
most  valaki  a*^  kiaviiltakkal  elne. 

Ugyan  a'  sfmulAs,  's  a'  jo  izl^s,  a'  tisztesseges  illendSsegre 
n^zve,  elhagyat  veliink  egyneh&ny  szayakat  az  6  els6  drtatlan 
^rtelmokkel:  mellyet  a'  szemtelen  pajkossdg  idSvel  m^ra  fordi- 
tott.  Szilveszter  Jdnos  tulajdon  ^rtelemben  ezt  valaha  j61  ejtette 
az  6  verseiben:  Kriszhist  mellybe  gyakdk ;  Christum  in  pectore 
transfixerunt.  Most  azont  botrankoz&s  nelkiil  nem  mondhatndk, 
Tort^nt  a'  j6  izl^snek  megfogyatkozdsa  is;  bogy  a'  mi  eleink, 
zeng6bb  sz6114sra  yalo  y^gydd^sokbol,  tij  sz&rmaztat4sokkal  meg- 
bdviilt  hoszszabb  szayakat  yd^lasztandnak  kiejtesekre;  's  az  egy- 
iigyiieket,  royideket,  kitsiny  els6  neyeked^ssel  serdiilteket  meg- 
yetnek,  's  id6vel  eg^szeii  elfeledtetnek.  Igy  mtiltak  el  a'  r^gi 
\6  szayak,  kegy,  kegyed,  iildet  gratia,  gratia  tua,  persecutio;  fgy 
a'  regi  jo  igek  kegyed,  irgat  gratiam  facit,  miseretur:  minek 
ntdnna  imezek  tetszettek  meg  helyettok:  kegyelmed,  iilddzet, 
kegyelmez,  irgalmaz. 

N^mellyeket  az  6  tulajdon  jelent^sokkel,  dgy  tetszik,  tsak 
gondatlansdgunk  miatt   nyomtak   el,   m&s   kozel   egyertelmtL,   s6t 


18b6th  oszkIe.  por  ta  eobhad.  87 

&ltalyitetett  jelentesti  szavak  is:  mint  ezeket  Jcdr,  h&rsdg,  mor- 
bidus,  morbus;  azut&n  vigaszii,  vigaset  sanatur,  sanat;  ime, 
kulonbozS  szavak:  heteg,  betegs^,  aegrotus,  aegrotatio;  gydgyul, 
gydgyit,  tulajdon  k^pen  melioratur,  meliorat,  mivel  a'  missal- 
hangzdknak  megroml&sokkal  igazdn  ebb6l  lett,  jobbul,  jobbit 

K^vAi  Mikl6s, 


JPOB  £S  KORHAD. 

Simonyi  egy  rovidke  czikk^ben,  melyben  a  Jcorhol,  horhad, 
porhad  6s  por  8z6c8oportokr61  szol,  egyebek  kozt  azt  mondja: 
»A  por  k^tsegkiviil  *porh  volt  63  szldv  eredetfi«  1.  Nyr.  32:416. 
En  e  t^iel  elso  6s  mdsodik  resz6t  egyardnt  igen  k^ts^gesnek 
tartom. 

Az  els6  k^rdes,  a  melyet  tisztdznunk  kell,  termeszetesen  az, 
igazdo  *porh  Yolt-e  por  szavunk  r^gibb  alakja,  mert  a  szd  szdr- 
mazds&t  is  biztosabb  alapon  kutatbatjuk,  ha  yaldban  sikeriil  a 
szdnak  egy  r^gibb  alakjdt  minden  k^ts^get  kizdrd  mddon  meg- 
dllapitanunk ;  hiszen,  bogy  tobbet  ne  mondjak,  nyomban  halomra 
ddl  6s  emUtfist  sem  ^rdemel  mdr  Budenznek  a  MUSz-ban,  Balas- 
8&nak  a  TMNy-ben  ^s  Szinnyeinek  m^g  csak  az  im^nt  a  Magyar 
Nyelybasonlitds  mdsodik  kiaddsdban  (47.  L  18.  sz.)  megkiserlett 
magyardzata,  ha  a  por  »k6tsegkivul  *porh  volt«.  Nezztik  S.  bizo- 
nyit^kait ! 

»TaUn  a  porhad  is,  mondja,  (melyet  el5szor  SI.  emlit  a  porhul 
alakkal  egyiitt)  csak  n^petimoldgia  litj&n  keletkezett  a  horhad  ige  b 
a  r^gibb  porhany6(sod%k)  6s  porlik  osszekeverdsSvel :  a  porrA  v&l&s 
kdpzete  konnyen  hozz&Mzodhetett  a  korhad&s  k^pzet^hez.  Ilyen 
mddon  lett  a  porlad^kot,  toreket  jelento  h&romsz6ki  korhad^khol  is 
porhad^, ^ 

Tehdt  a  porhad  lehet  S.  v^lemenye  szerint  a  korJmd  hatdsa 
alatt  keletkezett  szd  6s  akkor  termeszetesen  nem  bizonyfthatja, 
bogy  a  por  r6gibb  alakja  *porh  volt.  Igaz  S.  megkiserli,  hdtha 
a  porhad  szdbdl  megis  valamelyes  vallomAst  ki  lehetne  csikarni, 
a  mely  a  *porh  foltev^sere  jogosltana  benniinket,  de  —  eredmdny- 
telenftl.  »Ha  azonban,  mondja,  ki  lehetne  mutatni,  bogy  a  porhad 
i^e  regibb,  akkor  a  por  f6n6v  eredeti  *porh  alakjdbdl  8zd,rmazna.< 
En  azt  hiszem^  nem  igen  akad  magyar  nyelvdsz,  a  ki  S.-nak  ezt  az 
dllftdsAt  aldfrnd ;  lehet  a  porhad  meg  olyan  regi,  megis  kimagya- 
r&zhatjuk  a  por  alakbdl,  nines  semmi  sziiksegiink  egy  *porh  fol- 
tevesere.*  A  porhad-nak  teh4t  meg  ilyen  folt^telhez  kotott  bizo- 
nyftd    erej6t   sem   ismerhetjiik   el.     Kovetkezik    most    mdr    k6t, 

*  Szinnyei  a  porhad,  r6gi  elsz^hed  (mai  elazilled)^  s  m6g  egy  p4r 
ig^t  egyenesen  -had  -hed  k^pz6vel  kepzetteknek  tartja,  1.  HNyh*  78. 1.  14.  sz ; 
maga  S.  is  regebben  a  porhad  bz6  A-j&ban  »ig68it6  k^pz^t«  l&tott  1.  TMNy.  464. 


88  iHB&rB  oszkIb. 

folt^telhez  nem  kotott   bizonylt^k,  a  mely  S.  hite  szerint  »a  por 
f6n6v  eredeti  *porh*  alakj^ra  vail: 

>IlyeD  eredeti  alakra,  elmdlkedik  S.,  mutat  ez  a  M&rton  Jdzsef- 
nH  el6fordtil6  Bz&rmaz^k  is:  aufharkeiii  mit  der  Harke  aoflockem, 
a  gerebly^vel  fdporholnx,  Tov&bbd  a  r^g  meghonosult  porhanyd:  vd. 
szerb  prhnutx,  pmuH,  szlov.  sprhnoti  vermodern,  kisorosz  perchnuti 
moderig  werden  (Mikl.  EtWb.  y5.  m^g,  m&B  hangfokon,  6boIg.  prdhneii 
zu  Staub  werden,  prahnin  adj.,  kisorosz  porochno  morsches  Holz, 
lengy.  prochno  Moderstaub,  prochniec  in  Staub  zerf alien),  c 

A  18.  ^8  19.  Bzdzad  mesf?y6jeii  in(lkod<5  Marton  Jdzsef 
8z6tirir6n^l  tal^hatd,  kiilonben  ismeretlen  felporholnt  sz6t  bizo- 
nyosan  S.  sem  tekintette  valami  er6s  bizonyf teknak ;  ha  minden 
m^  korulmeny  amellett  szol,  bogy  a  por  szonak  soha  "^porh  alakja 
nem  volt,  akkor  csup&n  e  sz6  kedv^ert  bizonyosan  nem  fogja 
411ftdsd,t  tovdbb  is  fonntartani.  Marad  teh^t  mindossze  a  por- 
hanyd  8z6. 

Hat  ezzel  a  porhanyd  szdval  nagyon  furcs^n  yagyunk; 
S.  vele  akarja  a  por  sz6  eredetibb  *porh  alakj^t  bizonyftani, 
pedig  b4t  Yoltak^pen  mit  tesz  ?  Az  idezett  helyen  egesz  vildgosan 
azt  bizonyftgatja,  bogy  a  por  szdnak  soha  a  legkisebb  koze  sem 
Yolt  a  porhanyd  szdhoz,  bogy  a  k^t  8z6  ossze  sem  fiigg  egym^s- 
sal,  bogy  a  magyar  nyelv^sznek  dvatosan  el  kell  az  egyiket  a 
m^siktdl  y^asztania.  A  ki  eddig  azt  hitte,  bogy  a  porhanyd  a 
por-hol  k^pezett  szo  es  bogy  mint  ilyen,  taUn  yildgot  yethetne 
a  por  eredetibb  alakjara,  az  most  azt  hallja,  bogy  a  porhanyd 
egydltaldban  nem  magyar  kepz^s,  a  por  szdval  ossze  nem  fiigg, 
banem  »r4g  meghonosult^  szl&v  sz6!  Szldv  szo  tehat  az 
egyik,  szldv  a  mdsik  is,  kiilon-kiilon  a  szldvsdgbdl  itvett,  taldn 
nem  is  egy  68  ugyanabbdl  a  szldv  nyelvbdl  valo  sz6,  mis-mis 
idiSben,  helyen,  mds-mis  koriilm^nyek  kozt  sziviroghattak  be 
nyelvunkbe,  sz6val  olyan  k6t  sz6,  a  melynek  epen  S.  velem^nye 
szerint  semmi  6rint6  pontja  nines.  Nem  is  tudom,  min  csodil- 
kozzam  jobban,  azon-e,  bogy  S.  nem  vette  nyomban  6szre,  bogy 
azzal  az  allit&sival,  bogy  a  porhanyd  szo  szliv,  tokeletesen  elmetszi 
e  8z6t  a  por  sz6tol,  vagy  azon,  bogy  a  porhanyd  szd  szUv  voltit 
nem  bizonyitotta  be  el6bb,  mert  az,  bogy  egy  pir  vele  osszecseng6 
szUv  sz6t  irt  melleje,  csak  nem  nevezend6  bizonyit^knak.  Hiszen 
m6g  az  idezett  szUv  szok  csoportosftisa  is  a  szak6rt6re  igen 
kUlonos  benyomdst  tesz :  mindjirt  els6  helyen  ott  ill,  magyar&zat 
n61kul,  a  szerb  prhnuti  —  prnuti,  a  mely  azt  jelenti,  hogy 
>fiattern«,  rebbennil  De  hagyjuk  most  ezt  a  k6rd6st,  ne  sz61junk 
a  porhanyd  szdnak  az  emUtett  szldv  szdkhoz  val6  viszonyir61, 
hanem  fogadjuk  el  tovibbi  vizsgdlat  n^lkiil  a  por  6s  porJianyd 
8z6  osszetartoz&sdt,  hiszen  n  e  k  ii  n  k,  a  kik  nem  hisziink  a  por- 
hanyd szo  szldv  voltiban,  ehhez  van  jogunk.  Bfzonyfthat-e  egy 
ilyen,  mondjuk  por-hdl  regi  idSkben  kepezett,  porhanyd  sz6 
amellett,   hogy  a  por  eredeti   alakja  *porh  volt?    Azok   szerint, 


FOB    tS   KOBHAD.  89 

a  miket  S.  folhoz,  tigy  l&tszik  nem,  mert  6  azt  mondja,  hogy: 
»A  porhanyd  sz6  y^genek  alakuUs^ra  haUssal  lehetett  a  *pir' 
hanyd  (pirhonyodih,  pirhanyul  stb.),  verhenyo,  derhenyo-Ule 
mell^kneyek  alakja  (y5.  ezeknek  analdgi&j&ra  sutos  h.  suthenyds 
MTsz.)*  —  8z6val  a  porhanyo  alakuUU^t  elyegre  S.  is  bizonyos 
kapcsolatba  hozza  m&a  -hanyd  -henyo  y^gtl  mell^kneyekkel.  A  h 
teMt  &  szerinte  is  eg6szen  j61  tartozbatndk  a  8z6  kepzes^hez, 
tebdt  m^g  akkor  sem  bizonyitana  a  por  egy  rdgibb  "^porh  alakja 
mellett,  ha  a  porhanyo,  Tigy  mint  eddig  hittiik,  a  por  szdval 
yalamilyen  kapcsolatban  dll  is  ^s  neni  egeszen  kiilon  k\\6  idegen- 
b61  keriilt  szd,  a  mint  S.  tanitja. 

Elimeritettem  S.  bizonyit^kait,  az  eredmdny  tiszt^ra  semmi, 
tigy  hogy  a  nyomban  rdkoyetkez6  &llit4s  »a  por  maga  k6ts6gkfyul 
*porA  yolt«,  yagy  teljesen  a  leyeg6ben  16g,  yagy  csup^n  abban 
leli  magyardzatdt,  hogy  S.  a  por  8z6t  a  yele  egyjelentesft  6bolg4r 
prahii  szdyal  hozza  kapcsolatba.  Ha  a  por  szo  yaldban  szl&y  6s 
az  6bolg.  prahii  szdyal  yalahogy  osszefiigg,  akkor  igenis  foltehe- 
tiink  egy  r^gibb  *porh  alakot,  a  melynek  folteydsere  a  magyar 
nyely  tortdneteben  semmi  okot  nem  talaltunk.  Legfeljebb  azon 
csoddlkozhatndnk,  hogy  ennek  a  rdgibb  alaknak  sehol  semmi 
biztos  nyomdra  sem  akadunk,  pedig  a  por  sz6  megyan  mkt  a 
HB-beszedben  is.  Elyeszhet  ugyanis  a  magyar  sz6ban  iddvel  a  8z6 
yegdn  all6  -h,  de  hogy  meg  a  legrdgibb  nyelvemlekekben  sem 
maradt  semmi  nyoma,  az  meglep6,  nem  is  tudok  rd  pdld^t,  hogy 
ilyen  a  szUysdgbol  kerdlt  -h  nyomtalantil  eltdnt  yolna  mdr  a 
legregibb  id6ben,  a  midta  megkerMt  a  sokat  yitatott  lapu  szdnak 
is  r^gibb  h-%  ejtdse,  1.  Ethnographia  8:24  es  yo.  NyK.  24:73. 
S.  meg  azt  sem  mondhatja,  hogy  a  *porh  szdban  a  -A  olyannyira 
kedyez6tlen  kapcsolatban  yolt,  hogy  el  kellett  yesznie ;  hisz  6  maga 
azt  hiszi,  hogy  a  h&romsz4ki  korh  nem  lijabban  eWont  szo,  hanem 
fisrdgi  maradyd,ny,  a  mely  azonosithatd  a  szloven  krh  sz6yal  6s 
a  melyben  a  Jcorhol  Tcorhad  alapszaya  dl  mdg.  Mi  tobb,  igen 
yal6szfnfi,  hogy  S.  a  *porh  szdban  taldlhatd  kapcsolatot  a  A-ra 
nezye  nem  is  tartja  kedyez6tlenebbnek,  mint  akdr  a  szldy  eredetd 
cseh,  doh,  (anya-)w^,  moh,  oldh,  potroh  szdkban  yagy  a  szinten 
szlAy  p^fe'^-ben,  a  mely  j6  ideig  megdrizte  a  A-t,  mieWtt  belfile 
a  mai  peU  lett  —  hisz  mi  ttlrds-tagadds,  a  folsorolt  8z6k  rago- 
zatlan  alakjdban  csaktigy  nem  e  j  t  j  ii  k  a  8z6  y6g6n  dll6  ^-t, 
a  mint  nem  ejten6k  abban,  a  nemszakerto  szemeben  taldn  szor- 
nyti  nehdznek  14tsz6  "^porh  kapcsolatban.  Es  azutdn  miert  kellett 
ennek  a  *porh  alaknak,  ha  ugyan  megyolt  yalamikor  nyelyiink- 
ben,  nyomtalanul  elyesznie  a  ragozott  alakokban,  a  hoi  megdrzese 
semmi  nehdzsdgbe  nem  iitkozott,  yagy  egeszen  egyszerfl  es  nagyon 
gyakran  haszn^lt  k^pzesekben?  Midrt  nem  talaljuk  pi.  sehol  sem 
*porho$  alakot,  a  mint  eper-rel  szemben  a  t6  rdgibb  alakjat  meg- 
6rz6  eperjes'i  ?  miert  kellett  a  A-nak  epen  csak  a  porhad  es  por- 
hanyd  szokban  megmaradnia,  a  melyeket  olyan  konnyd  meg- 
magyardzni  a  mai  por  alakbdl  is? 


90  i8B6TH  oszeIr. 

De  kiil5nben  sem  igen  lehet  a  por  8z6t  (Jbolg.  prahn,  slzslz 
egy  r^gibb  magyar  ^prdh  *pardh  alakbol  kimagyardzni,  a  mit 
S.  is  bevall,  mikor  azt  mondja,  bogy  »telje8en  megfelel6  alakot 
nem  tudok  ugyan  kimutatni,  de  vo.  6bolg.  prahu  por  (kisorosz 
porock,  lengy.  proch  stb.)* ;  azt  mondom  nem  lehet  a  por  sz6t 
az  6bolg.  p7'ahf4,'h6l  kimagyar&zni,  mert  bogy  S.  az  obolgdr  alak 
mellett  meg  a  kisoroszt  es  a  lengyelt  is  einliti,  arra  iigyet  sem 
^rdemes  vetni.  Mert  a  kisorosz  poroch-hdl,  ha  a  kisorosz  jelz6n61 
a  mi  ruteneinkre  gondolunk,  bizonyosan  nem  szdrmazott  a  por 
sz6:  ilyen  term^szetii  szo  egy  sem  kerfilt  a  ruten  nyelvbdl  a  mi 
nyelviinkbe,  a  ruten  nyelv  hatasa  egydltalAban  csek^ly  68  csak 
kiilonosen  kedvezS  viszonyok  kozt  terjedt  el  egy-egy  ruten  sz6  a 
legsztikebb  hatdrokon  till.  Ha  a  kisorosz  sz6  d^li  Oroszorszdg 
nyelvere  eml^keztet  benniinket,  akkor  meg  6pen  ingov&nyos  talajra 
l^piink,  a  mint  ezt  mis  helyen  jeleztem,  1.  NyK.  30 :  16.  6s  Arch, 
f.  sL  Phil.  22 :  451.  Lengyel  vagy  6pen86ggel  lauziczi  szerb*  hatAsra 
bizonyosan  S.  sem  gondolt,  mdr  pedig  a  tobbi  szl&y  nyelvben 
egytdl  egyig  prach  vagy  prah  alakot  taUlunk.  Ha  tehdt  meg 
lehet  a  magyar  po7'  sz6t  a  szl&ybol  magyarizni,  akkor  bizony 
ebb61  a  prach-py-ah-Ule  alakbdl,  illetdleg  egy  regi  magyar  *prdh- 
bol  kell  magyardzni  es  nem  szabad  mondani,  bogy  ^teljesen  meg- 
felel6  [szUv]  alakot  nem  tudok  ugyan  kimutatni,  de  ...«  Ha  S. 
ebb61  nem  tudja  egeszen  pontosan  megmagyardzni  a  por  fejl6d6- 
s6t,  fbltevese,  bogy  a  sz6  szldv  eredettl,  nagyOn  k6tes  6rt6kfl, 
a  mint  hit  nem  is  alapdl  mdson,  mint  az  egyenld  jelent6sen  6s 
ehhez  jdrulo  n6mi  kuls6  hasonlatoss&gon,  olyan  hasonlatossdgon, 
a  mely  mindenesetre  jdval  kisebb,  mint  a  milyent  akdr  a  magyar 
poTf  HB.-beli  pur  es  a  franczia,  szint6n  port  jelentS  povdre  kozt 
is  taUlunk! 

Teljesen  fiiggetlen  az  eddig  tdrgyalt  k6rd68t61  az  a  k6r- 
des,  szldv  eredetu-e  a  szekely  porJca  szo  vagy  nem,  csak  azert 
szentelek  ueki  is  egy  pdr  sort,  mert  m6g  jobban  mutatja,  mint  S.  e 
czikkenek  foltiino  rovid  volta,  bogy  csak  gyorsan  odavetett  otle- 
tek  sorozata  az  egesz.  >Meg  ehhez  a  szdcsaladhoz,  mondja  S.,  de 
kiilon  dtvett  8z6  a  porka  ebben:  porka  h6  ,a  foldet  vekonyan 
belep6  friss  h6',  vagyis  laza,  oml6s  h6  (vo.  kisorosz  porchkyj, 
porochkyj  oml6s,  ilyen  mellekn6v  a  deli  szkvsd,gban  is  lehetett).« 
Nem  hiszem,  bogy  mindenki  olyan  biztosnak  fogja  venni,  hogy  a 
h6r61  mondott  porka  »v6kony,  friss«  teljesen  azonos  jelent6sre 
n6zve  a  kisorosz  porchkyj  >murbe«,  omlds-sal,  a  mely  kiilonben 
tdk61etesen  megfelel  a  szlov6n  j?r/iii-nek,**  —  de  nem  ezen  fordtil 

*  A  lengyel  proch  ut&n  vetett  >8tb.«  alig  jelenthet  mAs,  mint  utalast 
a  lauz.  8zb.  procA-ra. 

*♦  A  kisor.  porochkyj  mellekalak,  a  mely  ben  a  m^sodik  o  k^s^bb  fej- 
16d6tt  csak  (v6.  a  mit  Ogonowski  Studien  auf,  d.  Geb.  d,  ruth,  Spr.  53.  1. 
az  tigynevszett  »8ekundarer  yolllaut«-r61  mond),  felrevezette  Miklosichot; 
Igy  keriilt  a  porchkyj  is  a  poroch  >por€  melle  Et.Wb.  242,  pedig  mind  a  ket 
alaknak  csakis  az  el6bbi  lapon  a  szloven  prhek  ymiirbec  mellett  volna  helye, 
a  melynek  -d.  n.  asszetett  alakja  a  f5nt  emlitett  prhki. 


POB   is   KORHAB,  91 

meg  elsd  sorban  a  k^rd^s,  hanem  azon,  vajjon  a  porha  egy&lta- 
l&ban  meI16kn6T-e,  a  melyet  csak  tigy  konnyed^n  ossze  lehet  fogni 
egy  szldv  mell^kn^yyel.  A  rendelkezesemre  4116  adatok  bizony 
azt  vallj^k,  bogy  nem  az,  banem  ffinev.  A  MTsz.  azt  moodja: 
T^Porka:  a  foldet  v^konyan  beleptf  friss  h6  (Sz^kelyfold  Tsz.; 
HAromsz^k  m.  MNy.  VL  346 ;  Gydrffy  Ivin).  —  [Szoldsok].  For- 
Jcdra  m&nni:  friss  bdnyomon  vad&szni  menni  (Sz^kelyfold  Tsz.)^. 
A  porJca  iduiyhdlj  nem  pedig  mell^kn^vb61  sz&rmazott  a  porkdssr 
ige  is:  ifriss  bdnyomon  vaddszik  (Hiromszfik  m.  Vadr.  513  b; 
GtjdrSj  Iv4n)«.  A  MTsz.  szerkesztdje  a  porka  h6  kifejez&ben 
sem  tekinti  a  porkdt  mell^knevnek,  a  mint  az  illetd  czikkb61 
▼il^osan  kitunik:  ^porka-ho:  '^  (Szekelyfold  Andr^sy  Antal 
1843;  Hdromszek  m.  Vadr.).  JPbrkorhavak  huUadoznak  (Udvar- 
hely  m.  Homor6d  Vadr.  121)  [yo.  por-hoj^.  Szinnyei  tehdt  a 
parkarhd-hsii  olyan  kifejez^st  Idt,  mint  a  por-hdhAn,  nem  is  Irja 
tSgy,  mintba  a  porkdt  melleknevnek  n^zn6 ;  a  por-hd  kifejezest 
pedig  fgy  magyardzza:  »porszeru  h(),  a  foldet  csak  v^konyan 
belep6  h6  (Baranya  m,  Ormdnysdg  Nyr.  VII.  626)  [vo.  hd-por, 
porka-hdj,^  A  porka  tebdt  nyilv^n  fdn^v  ^s,  ba  csak  nyomos 
okok  nem  8z61nak  ellene,  alig  magydr^bat6  m&snak,  mint  por- 
h6l  k^pzett  kicsinyftdnek,  a  mely  kiilon  jelentest  oltven,  t6szayd- 
t61  elszakadt  Es  most  mdr  igenis  szabad  a  szl&v  nyelvekre  is 
biyatkoznunk,  de  nem  mintba  csak  a  legkisebb  okunk  is  volna 
szldy  bat&st  szimatolni  a  ^orA:anak  akdr  alakjdban,  akdr  jelent^- 
seben,  banem  tiszt&n  azert,  mert  tanulsdgos  anal6gi^yal  szolgal- 
nak-  Az  orosz  nyelyben  ugyanis  ugyancsak  a  port  jelent6  sz6b6l 
fejWdott  egy  t5j  sz6,  melynek  jelentese  meglepden  emlekeztet  a 
porka  jelentes^re:  poroch  a  regi  nyelyben  »por€  (ma  »puska  por«) 
>  poroia  >der  erste  Schnee  im  Herbst,  frisch  gefallener  Scbnee 
(in  welcbem  die  Hasenspuren  sicbtbar  sind);  der  Spurscbnee; 
yo.  Aporoch'hol  kepezett  denomindlis  ig^t  is:  porositi  >bestauben, 
mit  einem  Pulyer  bestreuen;  stauben,  Staub  erregen  2.  (yom 
Scbnee)  snSg  porosU  es  scbneit  etwas   (langsam,  fein)*.* 

A  mondottak  ut&n  taldn  megnyugodbatunk  abban,  bogy 
sem  a  por,  sem  a  porka  nem  szl^y  eredetd.  Az  ntdbbinil  ilyen 
folteyesre  amtigy  sem  forgott  fonn  a  legkisebb  ok  sem,  az  eldbbi, 
igaz,  szakasztott  ugyanazt  jelenti,  mint  az  dbolg.  prahii,  de  ebb61 
alig  magyardzbat6  ki  alakja,  a  mely  a  r^gi  magyar  nyelyben 
mindig  csakis  por,  taldn  m^g  r^gebben  piir  yolt  Annak  bebizo- 
nyitAsat,  bogy  a  porhanyo  szo  nem  k^pzddott,  nem  k^pzddbetett 
B,por  sz6b61,  banem  »r^g  megbonosult^  szldy  sz6,  ann^l  kiycdncsiab- 
ban  yarom,  mert  igy  egy  eddig,  a  mint  l^tom,  nem  igen  tisztd- 
zott  k^rd^sre  is  yildgossdg  fog  derulni,  arra  t.  i.,  bogy  a  por- 
hanyo-verhenyO'iele  mell6knevek  mikep  keletkeztek. 

♦  Ae  oroiz  porosa  poroch-ja-h^l  lett  v6.  stich  szaraz  susa  8z&raz84g  — 
eh  +  j  Sk  flzl&y  nyelvekben  mindig  s-ae  lesz;  ugyancsak  s-se  lett  a  szlAy 
ch  i*Yel  kezdM6  kepz6  el5tt  is :  poroch :  porositt  =  sinch :  susit'i  Bz&ritani. 


92  i8B6TH  oszkIb. 

Md,8k^p  dll  a  dolog  azzal  a  szocsoporttal,  a  melyet  S.  a  por- 
porhadAdX  kapcsolatban  tdrgyal.  Nem  tagadom,  hogy  a  korhol, 
Jcorhad  stb.  egyt61  egyig  olyan  tut  mutat,  a  mely  pompAsan  Ut- 
8zik  illeni  a  szUv  nyelveken  y^gigvoiiul6,  hruch-hruh  tdnek  mind 
alakjdhoz,  mind  jelent^s^bez.  Ertem,  bogy  ez  a  nagy  basonlatoss&g 
lijra  meg  iljra  izgatja  a  kntatdt,  bdtba  megtaldlja  a  bidat,  a  mely 
az  egyik  nyelv  8zavait61  biztosan  dtvezet  a  masik  nyelv  szavaiboz, 
de  kenytelen  vagyok  kijelenteni,  bogy  S.  ezt  a  bidat  nem  tal41ta 
meg.  Folboz  el6bb  egy  pdr  adatot,  a  mely  arra  vail,  bogy  a 
TcorJiolvLBk  es  a  vele  osszefiiggS  igeknek  eredeti  jelentese  a.  m. 
dorgol,  borzsol,  siSrol,  azutan  pedig  fgy  foly tatja :  >Haromsz6kben 
mindez  igealakoknak  az  alapszava  is  el  meg:  korh  sz^raz  takar- 
mdny,  porlad^k,  torekje  (MTsz).  Ezt  azonosftbatjuk  a  torest,  C3or- 
bdt  stb.  jelentd  szloven  hrh  sz6val«.  Nagyon  foltiinfi,  bogy  S.,  mikor 
a  bdromsz^ki  horh  szdt  dlyan  fisr^gi  maradvdnynak  jelenti  ki, 
a  mely  egyedfil  Srizte  meg  az  orszAgszerte  ismert  korhol  &s  korJiad 
igeknek  r6gi  alapszavdt,  megemliti  ugyan  azt,  bogy  ugyancsak 
Haromsz^kben  egy  korhoUik  ige  is  j^rja,  a  mely  azt  jelenti,  bogy 
porlad,  tormel6dzik,  de  a  minek  megemlit^ss  sokkal  fontosabb 
lett  volna,  azt  elballgatja,  azt  t.  i.,  bogy  nemcsak  korhot  basz- 
nalnak  H^romszekben,  banem  szakasztott  ngyanabban  a  jelent^s- 
ben  korhad^k  szot  is:  »szdraz  takarmdny  roncsaleka,  porlad^ka, 
torekje  (MTsz.  Hdromsz^k  m.  Vadr.;  GySrflFy  Ivdn)<.  S.,  a  ki  a 
Nyr.  utolso  fiizeteiben  megkezdte  az  elvon^srol  szolo  nagy,  anyag- 
ban  es  tanulsdgban  egyardnt  gazdag  czikket,  bizonyosan  nem 
tagadbatja,  bogy  a  ior^nak  epen  nem  kell  valami  nagyon  r6gi- 
nek  lennie,  lebet  az  eg^szen  lij  elvonds  a  vele  egyjelentesd  korha- 
d^khdl.  Neki  tebdt  legaldbb  hozzi  kellett  volna  abboz  a  nagyon 
is  batdrozott  »el  meg«  kifejez^sbez  egy  szereny  taldn-t  tennie. 
Mondjuk  tebat,  bogy  a  b4romszeki  korhhsm  taldn  61  m6g  a 
korhad,  korhol  ig6k  alapszava.  Vajjon  ez  a  puszta  lebetSs^g  nyer-e 
valosziniisegben,  ba  a  korh  szot  a  szloven  krh-he\  azonositjuk? 
Nem,  bat^rozottan  nem,  s6t  az  a  kis  valdszfnds^g  is  teljess^ggel 
szetfoszlik,  a  melylyel  a  korhhsm  nem  egy  eg6szen  tlj  elvon&st, 
banem  egy  regi,  az  orszdgnak  csak  egy  kis  zug&ban  el6  t6sz6t 
kerestunk.  A  magyar  korhot  ugyanis  sebogy  sem  lebet  a  szloven 
krh'hel  azonositani,  nem  lebet  pedig  k6t  okbdl.  EWszor  is  m6g 
sokkal  tobb  okunk  van  a  szloven  kt'h  r^gis^geben  k^telkedniink, 
mint  a  bdromsz^ki  korh6hsLn,  pedig  bdt  ennek  az  utdbbinak  a 
r^gi  volt&t  sem  fogja  senki  sem,  mdg  S.  maga  sem,  valami  nagyon 
valdszfniinek  mondbatni.  Mdr  maga  az  a  kortilmeny,  bogy  a 
szloven  krhnek  semmifele  szUv  nyelvben  nines  pdrja,  ameUett 
szdl,  bogy  nem  regi,  azonkfviil  ez  a  krh  magdban  a  szloven  8z6- 
tdrban  is  vajmi  szereny  belyecsk^t  foglal  el:  »kfh,  k'fha  [gen.] 
m.  1.  der  Anbrucb,  0.;  die  Scbarte  Z.  —  2.  der  Brucb,  das 
Zerwiirfnis,  C«.  Ebb61  azt  Idtjuk,  bogy  a  legnagyobb  szloven 
szotdr  erdemes  szerzdje,  PleterSnik,  nem  ismeri  a  szot  sem  az  616 
nyelvbdl,  sem  semmifele  irodalmi  munkdbdl,  mindossze  Oaf   >8zd- 


FOR    tS   KOSHAD.  93 

t&ri  anyagc-dban  taUlta  6s  egy  k^ziratban  maradt  szlov^n-n^met 
8z6t£rban.  Milyen  mds^  eleven  k^pet  kapunk,  ha  a  kfhati  »1.  von 
einem  sproden  Gegenstande  Stiickchen  losbrechen,  losschlagen ;  — 
2.  schartig  machen,  abstumpfen  stb.«  vagy  a  krhek,  -hha  [fern] 
»8pr6de,  zerbrechlich,  brlichig,  reach,  rniirbe*  czikket  vizsgilgatjuk; 
a  krhati  konizo  pL  azt  jelenti,  hogy  ,die  Maiskolben  abbrechen^ 
krhati  pero  ,die  Feder  abniitzen*,  krhati  annyit  is  jelent,  hogy 
,verderben*,  to  nic  ne  krha  ,das  macht  nichts*  stb. ;  a  mell6knevet 
pedig  mondjdk  f4r61,  kenyerrdl,  kort^rfil,  vizrfil  (krhka  voda  ,har- 
tes  Wasser'),  krhko  govoriti  a.  m.  ,resch,  deutlich  sprechen*,  krhko 
udariti  na  zvon  ,eineii  kurzen  Glockenschlag  geben^  stb.  Szdval 
a  krh  a  szlov^n  nyelvben  yaldsdgos  irnyek,  a  krhati  ige  meg  a 
krhek  mellekn^v  ellenben  csakdgy  duzzadnak  az  ^lett^l;  ez  is, 
az  is  konnyen  ^letet  adhatott  annak  a  szeg^ny  krhn^k,  mert  h&t 
az  ,elyonds^  termeszetesen  nemcsak  a  magyar  nyelvben  mdkodik 
olyan  pazarul,  a  mint  S.  legtijabban  annyi  k^sziiltseggel  kezdi 
kimutatni,  hanem  a  szloYenben  is  folyton  m&kodo  er6,  a  mire 
nekiink  magyaroknak  klasszikus  peld^nl  szolgdlhat  a  magyar 
6rid3h6\  lett  szlov^n  orjai  mellett  haszndlt  orjak^  a  melyben 
Munkdcsi  ^les  szeme  az  Oroszorsz^gba  jott  nermann  varjagok 
eml^k^t  yelte  folismerhetni,  pedig  h^t  orjak  az  orjaihol  k^pezett 
orjaski  melI6kn4yb61  lett  az  analogia  hatdsa  alatt  (yo.  jun'aSki 
hfisi  <  junak  h6s),  az  orjak  az  orjaskihdl  elyont  fdney. 

A  mondottak  alapjdn  meglehetds  biztoss&ggal  dllithatjuk, 
hogy  a  szlov^n  krh  tij,  alig  alig  ismert  8z6,  a  melynek  mds&t 
nem  is  taldljuk  egy  szldy  nyelyben  sem.  De  ha  taldlnok  is,  ha  a 
Bzloyen  krh  is,  a  h&romsz^ki  korh  is  6sr^gi  sz6k  yoln^nak  is, 
akkor  sem  azonosfthatndk,  mert  az  r  yok&lisnak,  a  mely  hely6n 
az  dbolgdrban  -ru  irdst,  az  616  bolgdr  nyelvben  egy  tompa  hang- 
z68  elemmel  induld  r-t  taldlndnk,  a  magyarban  nem  or,  hanem 
er-or  felelne  meg,  a  mint  aprora  kifejtettem  a  Biirii  czikkem- 
ben  (Nyr.  29:560  kk.)  ^s  ismeteltem  a  gdrbe  szo  magyarazata 
kozben  (NyK.  33 :  216  k.).  A  mint  a  szloven  grba  >H6cker,  Buck  el, 
Bucken«  sz6yal  szemben  a  magyarban  g^Mi  tal&lunk,  a  szloven 
krc  (szb.  grc)  >Krampf«  szdval  szemben  gorcsotj  tSgy  felelne  meg 
a  szIov^n  A;rAnek  is  a  magyarban  korh ;  a  h&romszeki  korh  tehdt 
m&v  hangtani  okokndl  fogva  sem  azonosithato  vele.  Hogy  megis 
osszefugg-e  valahogy  a  magyar  ^s  a  szldv  sz6csoport,  azt  nem 
tudom.  Nekem  nem  sikeriilt  biztos  sz&lakat  folfedeznem,  a  melyek 
a  szl&y  csoporttol  dtvezetn^nek  a  magyarhoz,  de  erdemesnek  tar- 
tom,  hogy  valaki,  a  ki  hisz  a  kapcsolatban,  tov^bb  kutassa  a 
dolgot,  m6g  ha  hiaba  keresn^  is  az  osszefuggest,  becses  tanuls&g- 
gal  gazdagodhatik,  azzal  ugyanis  —  hogy  a  kuls6  latszat  gyak- 
ran  csal! 

A8b6th  OszkIb. 


94  BALAS8A    JOZSEF. 

KAZINCZY  FERENCZ  LEVELEZ^SE. 

Emerson  mondja  a  jellemrdl  frt  tantUm&ny&ban,  hogy  vannak 
emberek,  kiknek  tetteibdl  vagy  alkot&saibdl  nem  vagyunk  k^pesek 
meg^rteni  egy^nis^gUk  nagy  jelentos^g^t.  Ezt  az  egyenetlensdget  az 
6gy6n  Srt^ke  ^s  tettei  koz5tt  abb6l  magyar&zza,  bogy  az  ilyen  f^rfiak" 
ban  mindig  van  valami,  a  mi  v&rakoz&st  kelt,  mSg  pedig  nagyobbat, 
mint  a  milyenek  tettei.  ErejUknek  legnagyobb  rdsze  lappang.  S  ezt 
az  igy  felbalmozott  erot,  a  mely  csak  kdzvetetlenOl,  puszta  jelen- 
I6t6vel  bat,  nevezi  6  jellemnek.  A  mit  mAsok  tebets^gUkkel  vagy 
^kesszdUssal  tudnak  csak  el^rni,  azt  az  ilyen  egySn  valami  m&gneses 
er6  segits^g^vel  6ri  el.  A  rendkivUli  egy^nisdgnek  ez  a  jellemz^sa 
senkire  sem  illik  jobban  irodalmnnk  nagy  alakjai  k5z&l,  mint  Kazin- 
•czyra.  T5bb  mint  f^lszizadra  ierjedt  {r6i  m&dd^se,  middn  4let% 
▼dge  fel6  munk&it  dsszegyiijtve  ki  akarta  adni,  btisz  kotetre  birde- 
tett  eldfizet^st,  s  nagysz&mii  muvei  kozott  m^g  sines  egy  sem,  mely 
a  nemzet  kozkincs^vS  lett  volna.  Ha  munk&ss&g&t  be  kell  mutat- 
nunk,  alig  taUlunk  egy-k^t  k5ltem6nyt,  mely  a  mai  olvasdban  6rdek- 
Idd^st  keltbet  S  mdgis,  alig  van  frdnk,  a  ki  kor&ra  jobban  tudott 
▼olna  batni,  mint  Kazinczy.  a  kinek  eg^sz  mokdd^se  m6lyebb  6s 
&lland6bb  nyomot  bagyott  volna  irodalmnnk  fejlod^s^beni  mint  Ka- 
zinczy 6.  E  kUl5nos  ellent^tet  csak  Emerson  szavaival  magyar&zbatjok 
meg,  bogy  az  6  erej^nek  legnagyobb  r^sze  szint^n  lappangott,  s  csak 
kQzvetetlenlil,  puszta  jelenl^t^vel  batott.  Egy6nis6g6nek  batalmas 
erej^vel  vonzotta  maga  k5r6  irdtdrsait,  kik  vez^riiknek  tekintett^k, 
B  m^g  azok  is  biven  ragaszkodtak  bozz&,  a  kik  nem  mindenben 
helyeselt^k  fr6i  6s  nyelvmivelo  munk&ss&g&t.  Gsakbogy  Kazinczyval 
ez  a  lappang6  ero  nem  veszett  el ;  felbalmoz6dott  azokban  a  levelek- 
ben,  melyeket  bar&taiboz,  frdt&rsaiboz  intdzett  s  melyekben,  mint  az 
irodalom  vezdre,  tan&cscsal,  lelkesit^ssel  buzdftja  dket  a  kozos  mnn- 
k&ra,  figyelemmel  kis6ri  a  politikai  6s  a  t&rsas  61et  mozgalmait  s 
ir&nyit6  y^lem^nydvel  valds&gos  lr6i  kozszellemet  teremt. 

Levelez6s6t,  melybol  eddig  13  kotet  jelent  meg,  a  M.  T.  Aka- 
d6mia  adja  ki,  mint  osszes   munkdinak  III.  oszt&ly&t.* 

*  Kazinczy  Ferencz  5s8ze3  muvei.  III.  osztdly.  Levelezes.  A  M.  T.  Aka- 
d6mia  kiad&sa.  I — XIII.  kotet.  A  leveleket  a  M.  T.  A.  irodalomtdrt6neti  bizott- 
84g&nak  megbiz&8&b61  es  a  Kazinczy-bizotts&g  t4mogat48&val  Ydczy  Janos 
rendezi  Bajt6  aid.  Minden  egyes  kotet  el6  bevezetest  ir,  melyben  tajekoztatja 
az  olvas6t  a  kdtet  fontosabb  tartalm&r61.  A  kotet  v6g6n  pedig  jegyzetekben 
magyar&zza  meg  mindazt,  a  mi  felvildgosltdsra  szoml.  Minden  kotetben  n6v- 
68  targymatat6  is  van.  K4r,  hogy  e  mutat6  terve  nem  alakult  ki  mind}4rt 
a  kiad&s  megkezdesekor,  hanem  csak  kesdbb,  monka  kozben  bJviilt.  Az  elsOf 
k5tetek  mutat6ja  alig  egyeb,  mint  az  el6fordul6  nevek  es  muvek  jegyzeke, 
8  csak  k686bb  kezd  igazi  targymutat6v&  b^vlilni ;  igy  pi.  a  nytlvHjitds  czim- 
8z6  a  IX.  kotet  mutat6j4ban  fordul  el6  elfiszor.  Az  is  kAr,  hogy  a  levelekben 
t4rgyalt  szavakat,  kiilonosen  a  nyelvtijit4s  szavait,  nem  vette  fel  a  kiad6 
mindj&rt  kezdetben  a  mutat6ba.  Csak  a  X.  katetnel  kezdi  p6tolni  ezt  a 
hi&nyt.  Ezt  ann&l  inkabb  sajn&lhatjuk,  mert  a  nyelvt^jitds  tortenetere  vonat- 
koz6  sz&mtalan  becses  adat  van  e  kdtetekben  elrejtve.  Az  eddig  megjelent 
13  k5tet  az  1816.  evig  terjed^  leveleket  foglalja  mag4ban. 


KAZINCZY   FERENCZ    LEVELEZ^SE.  95 

Az  els5  leveleket  a  gyermek  Kazinczy  irja  sziileinek.  s  alig 
forgatjuk  tovdbb  az  I.  kdtet  lapjait,  m&r  kibontja  sz&rnyait  a  leend6 
ir6,  a  ki  18  ^ves  kor&ban  mto  felkeresi  leyel6yel  Bessenyeit  ^s 
Bar6ti  Szab6t;  egy-k^t  6y  mulva  Gessnert  6b  Millert,  a  Szigv&rt 
szerz6j6t  LevelezSse  azontdl  mind  6l6nkebb^  Y&lik  s  hQ.  tukre  lesz 
az  0  ir6i  tSrekv^s^nek  s  az  eg^sz  kor  irodalmi  fejldd^sdnek.  A  fog- 
8&ga  eldtti  id6bdl  458  lev^l  van  a  gyUjiem^nyben ;  az  5t  6y,  melyet 
bbrtdnben  tdlt5tt,  megakasztotta  miikdd6sdt,  s  az  a  24  lev^l,  melyet 
ez  ido  alatt  frt,  j6form&n  csakis  csaUdi  Ugyekkel  foglalkozik.  Alig 
helyezkedik  el  ism^t  otthon,  m&ris  irodalmi  terveinek  megvalbsitd- 
8&boz  fog.  >K6rded,  bogy  mit  dolgozom  —  frja  Kis  Jinosnak  alig 
dt  b6nappal  kiszabadul&sa  uUn  — .  Kev^s  id5  mulva  megtudod.  2387 
napig  l^v^n  megfosztva  tint&t6l,  visszanyerv^n  szabads&gomat,  mob6n 
estem  Tolna  munkinak:  de  ezer  akad&lyok  adt&k  el6  magukat.c 
Osakbamar  legyozi  az  akad&lyokat,  osszekottet^st  keres  az  irdkkal  8 
Bzervezm  kezdi  a  nyelvet  ^s  stilust  i!ijit6  munk&ss&g&t.  Alig  egy- 
k^t  6y  mulva  munk&ss&ga  m&r  nagyobb  bullimokat  ver  s  a  meg- 
indul6  kiizdelmet  dlessd  teszi  az  arkddiai  per,  melybe  a  debreczeniek- 
kel  keveredett.  (IV — V.  k.)  Majd  a  napoleoni  b&bordk  foglalj&k  el 
a  kor  6rdekl6d6s^t,  a  Kazinczy  levelei  is  gyakran  sz6lnak  a  korzikai 
b5sr61,  kinek  6  nagy  b6mul6ja  volt.  Az  irodalomban  R^vai  6s  Ver- 
segby  barcza  osztja  k6t  csoportba  az  frdkat;  Kazinczy  B.6vai  bive, 
noba  nem  mindenben  ^rtenek  egyet  a  nyelv  fejleszt^se  k^rd^s^ben. 
(Y — yi.  k.)  Ezalatt  Kazinczy  munkdinak  kiad&s&ra  k^sziil  a  eszt^" 
tikai  epigrammdkat  fr,  melyeket  oaszegylijtve  ad  ki  a  Tovisek  4$ 
Vxrdgokh&n.  E  kis  gyiijtem^ny  s  a  Vitkovicaboz  irt  epiaztola  meg- 
jelen^aSvel  tor  ki  a  nyelvtljItAsi  barcz  (YIII — X.  k.),  melyet  a 
Mondolat  6s  a  Felelet  megjelen^se  tesz  val6s&gos  elkeaeredett  kiizde- 
lemm^ ;  ekkor  m&r  a  szenved^ly  azava  vegyill  az  irodalmi  elvek  bar- 
cz&ba  8  az  izgalmas  kor  k^pe  ^rdekesen  bontakozik  ki  eldtt£ink 
Kazinczynak  6s  bar&tainak  levelez^seben.  (XI — XIII  k.) 

S  ba  elmeriilUnk  e  levelek  olvas&s&ban,  val6s&ggal  megeleve- 
nedik  el5tt1ink  Kazinczy  nagy  alakja.  Az  a  lappang6  er6  szabaddd 
lesz  8  Utjuk  a  nagy  embert,  a  egyenis^g^nek  var&zs&t^  melylyel 
mag^hoz  vonzza  kor&nak  minden  tebetsdges  ir6j&t.  E  levelek  el  fog- 
nak  (^zlatni  sok  tdved^st,  mely  Kazinczy  egy^nia^g^nek  megit^lds^ben 
m^g  ma  is  elterjedt.  Sokan  szfvtelennek,  biiinak  6s  igazsdgtalannak 
tartj&k  Kazinczyt,  pedig  e  levelekbdl,  melyek  felt&rj&k  eldttunk  lel- 
k6t,  m&st  l&tnnk.  Jds&ga  es  emberezeretete  gyakran  megnyilatkozik 
leveleiben.  >Az  6n  fdldi  boldogs&gomnak  nines  egy6b  bija,  banem  az, 
bogy  ersz^nyem  nines  tele<  —  frja  Cserey  Farkaanak  (6 ;  56). 
Elmondja,  mennyi  gonddal  kell  kiizdenie,  menoyi  penz  megy  el 
fbddssig&nak  kamataira.  »Azonfelul,  bogy  ez  baszontalan  m^gyen  ki 
kezeimbdl,  mennyi  baj,  bogy  sorsom  nem  javitbatom  6b  j6t  nem 
tebetek.«  Mdskor  meg  Eumynak  irja:  >0  Ereunde,  warum  gab 
Eestetics'a  Eeicbtbum  nicbt  ein  guter  Gott  meinem  Weibe  und  mir ! 
wie  wUrde  bo  des  Elends  viel  weniger  werden.« 
(9 :  130.)  —  Egy  mas  alkalommal  Helmeczynek  fr  vagyoni  viszonyai 


96  BAULSSA  j6zsef. 

r6l.  >dszye  kell  szorltanom  magamat  b  keriiln5m  kell  mindazt,  a  mi 
ersz^nyemet  lapithatja,  b  fogom.  Nem  azt  sajn^lom,  hogy  Bzeleket 
nem  fogok  csin^lhatni  —  kevSly  vagyok  s  azt  hiszem,  Hogy  arra 
azQks^gem  Dines  —  hanem  hogy  szSp  tetteket  nem  tehetek,  hogy  a 
legnemesh  bhajUsokat  nem  fogom  teljesfthetni,  kiv^lt  az  elsd  esz- 
tend6khen.«  (10:331.)  S  hogy  ez  ndia  nemceak  tettetett  i6s&g,  kitu- 
nik  abb6l,  hogy  d,  a  ki  folyton  anyagi  bajokkal  6s  gondokkal  kfizd, 
a  TovisekisVirdgok  elad484b6l  begyfllt  100  forintot  a  szttks^ggel  kiizdd 
Yir^  Benedeknek  aj^nd^kozza  (9:335)  s  m6g  egy  hord6  tokaji  bort  is 
ktild  neki.  Tobbi  bor^t  is  elaj^nd^kozza,  i^gyhogy  hdzi  szUks^glet^re  csak 
egy  hord6  bora  marad.  iDies  mag  unklug  genannt  werden,  —  frja  Bumy- 
nak  —  aber  kluge  Leute  sind  nicht  immer  meine  Leute.  Ich  wOnsche 
ihnen  nicht  zu  gleichen.<  (9  :  295.)  Meghatb  az  a  szeretet  is,  mely  ot 
c8al4dj4hoz  Ss  bar^taihoz  fuzi.  Csal^di  6Iete  a  sok  anyagi  gond  mellett 
is  boldog,  s  ezt  m6g  a  testv^reivel  68  anyj^val  folytatott  vagyoni 
visz^ly  sem  zavarja  meg.  »F6rji  6s  atyai  boldogs^aid  n6kem  is 
boldogs&gaim  —  irja  Berzsenyinek  — .  N6kem  a  jutalmazni  szereto 
6g  egy  angyali  lelkd  asszonyban  adta  meg  a  b6rt,  a  ki  n6kem  ann4l 
becsesebb,  mivel  az  idegen  meg  fogn4  ugyan  szeretni  elsd  tekintet- 
tel,  de  nem  keresn6  benne  azt  a  kultiir^t,  a  melyet  kapott^  oly 
annyira  ellens6ge  minden  affektati6nak,  a  mi  mostani  asszonyaink 
k5z5nB6ges  vetkeknek  s  f6rjeink  kozons6ges  pokl4nak.<  (6:225.) 
Bar^taihoz  mindig  a  legnagyobb  boldogs^g  hangj^n  fr  fele86g6rdl 
6s  gyermekeirdl,  kiknek  tanit4s4val,  neyeles6vel  maga  foglalkozik 
(1.  9 :  307).  A  bar^ti  6rz6s  meleg86ge  is  folyton  megnyilatkozik  Kia 
J&noshoz^  Kumy  Gyorgyhoz,  Berzsenyihez  68  t5bbi  bar^tjdhoz  frt 
leveleiben;  s  a  nyelv6szeti  vitatkoz^s,  n6zeteik  elt6r6se  sem  zavarja 
meg  kSztiik  a  bar^ti  viszonyt,  mint  a  E6vaival,  Szentgydrgyivel, 
Horv^th  Ad^mmal,  Beregsz^szival  folytatott  levelez6se  bizonyitja. 
A  leg^llanddbb  68  legbensobb  bar&ts&g  Kis  J^noshoz  fCizi.  »Az  6n 
lelkem  elv4lhatatlaniil  Sssze  van  szove  a  Ti6ddel  s  egyiitt  6rzi  veled 
mind  dromidet,  mind  a  csap4sokat.<  (6:122.)  S  egy  hozz4  int6zett 
lev6l  v6g6n  ezt  az  ut6iratot  olvassuk:  »Mid5n  ezen  levelemet  olvas- 
n4m,  nyllik  az  ajt6  s  az  6n  kedves  Sophiem  ly^nyi  8z6p  nov6s6ben 
bel6p  8  kiterjesztett  karral  szalad  fel6m  s  osszveolel.  Nem  8z6llottam 
semmit,  de  szemeim  elnedvesedtek.  Was  weinst  da?  k6rd6  Sophie. 
—  Den  Kis  zum  Freunde,  dich  zum  Weibe,  Sophie!  felel6k.«  (4:  479.) 
Meghat6  az  a  gyeng6d  szeretet  is,  melylyel  az  ifjii  Wessel6nyi  Mik- 
I68t  fogadja.  ki  1814  november6ben  megUtogatta  5t  8z6phalmon, 
bar^tj^val  Pataky  Mbzessel.  Bar&tainak  elbesz61i  e  Utogat^st  8  leg- 
jobban  jellemzi  dt  Berzsenyi  v4lasza:  »'Wessel6nyivel  yal6  mulat^so- 
dat  6s  gr6fned  charakter6t  oly  sz6p  szinekkel  fested,  hogy  6n  irigyed 
kezdek  lenni.  £n  oly  boldog  mint  Te  sohasem  voltam  s  nem  is  lehe<r 
tek.  Te  6rz68eidre  nezve  most  is  gyermek  vagy.  S  mely  boldogsdg 
gyermeki  szfvvel  s  meg6rett  6szszel  6lni.«    (12:259.) 

Kazinczy  gondolkoz&sa  mddj^nak  jellemz6s6re  m6g  csak  egy-k6t 
sort  idezek  Musiczky  Luczito  szerb  koltdhoz  frt  level6bdl  (9:276): 
»Az  6n  patriotismusom  nem  ellenkezik  a  cosmopolitismussal  s  mid6n 


KAZINCZT    FERENCZ    LIEVELEZ^SE.  97 

ft  magyar  nyelvnek  vir^gz^s^t  6hajtoin,  middn  azt  a  mennyire  t61em 
kitelik,     eldseg^leni    igjekszem,    nem    kdnyorgok    az^rt    az    egeknek, 

hogy  m&9  nyelveknek  k&rokkal  vir^gozz^k  az  ^n  nyelvem.  — 

Yedd  berekesztesul  vallom^somat :  Az  igazs&g  minden  nemzettel, 
minden  felekezettel  kozos  s  a  j<3k  s  b5lcsek  fellelik  egym&st  kiilon- 
bozd  feleken  is.  Jaj  annak  a  nyomorultnak,  kinek  szemei  felakadnak 
a  ruh^n  ^s  a  haDgzaton.  Szeressiik  egym^st  tisztelt  f^rjfid.  mert 
^rezziik,  kogy  az  igazs^g  gyermekei  vagyunk.«  £rdekes  vildgot  vet 
lelk6re  az  a  magasabb  rendfi  erkolcsi  felfogds  i3,  melyet  a  valUs 
dolgdban  kovet.  Berzsenyi  k6rdi  idle,  hogy  oeveli  gyermekeit  a 
religibban.  Ez  D&la  nagy  k6rd6s,  feleli,  mert  lednyai  katholikusok, 
£a  kdlvinista.  »Sem  ennek,  sem  amazoknak  nem  fogom  megeDgedni, 
hogy  kis  korukban  a  valUs  dolgait  feszegesadk.  MenjeDek  a  jdrt  liton. 
Csak  arra  fogok  vigy&zui,  hogy  a  vallds  taDuldsa  sok  idejeket  el  ne 
lopja,  el  ne  olje;  tanuljdk  valUBuknak  histcSridjdt,  mint  hist<3ri&t, 
k^telked^s  n^lkQl  is.  de  rettegSs  n^lkQl  is.  Eeligion  des  Herzens 
werde  ich  ihnen  in  hohem  Grade  beibringen,  s  mivel  az  ember  az 
Istent  nem  ismerheti,  azt  tanuljdk  tdlem,  hogy  a  tok^letess^geknek 
Inbegriffje  az  a  mi  Isten.  Igy  neveltetv^n  nabunt  sine  cortice.€ 
(9  :  372.) 

ime  mint  vildgftja  meg  Kazinczynak  egy-egy  nyilatkozata 
eg^sz  lelki  yildgdt,  nemes  gondolkoz&smddj&t.  M^g  erdsebb  f^nyt 
vetnek  e  levelek  Kaztnczyra,  az  fr<3ra  s  tiszta  vildgitdsban  dllitjdk 
el^nk  eg^sz  m(ik5d6s6t.  Leveleibdl  meg^rtjiik  az  o  nagy  hatds&t  s 
Utjuk,  hogy  mi  az,  a  mi  ot  kora  tobbi  ir6j&t6l  megkiilonboztette. 
6  igazdn  ir6  volt,  a  kinek  alig  van  egy^b  gondja,  mint  a  magyar 
irodalom.  nyelv  ^s  izl4s  fejleszt^se.  Nem  foldbirtokos  d.  a  ki  szabad 
6rdiban  kbltSszettel  is  foglalkozik  s  a  kSzQgyek  irdnt  ^rdeklodve,  az 
irodalom  tUgyeivel  is  t5rddik;  o  mindent  a  magyar  irodalom  szem- 
pontj&b<3l  n^z  s  ifjii  kordt6l  eg^sz  haldl&ig  minden  idej^t  az  irodalom 
tigye  foglalja  le.  S  ir6i  torekv^seiben  is  hat&rozott  cz^lt  6s  elveket 
kovetett.  Nem  ingadozott  elvek  es  irdnyok  kSzott,  nem  helyeselte 
mindenkinek  eljdr&sdt,  a  ki  a  magyar  irodalmat  miivelte;  az  6  sze- 
m6ben  csak  azoknak  a  miik5d6se  vdlik  az  irodalom  javdra,  a  kikben 
van  fzl^s  68  tehets^g  s  a  kik  a  klasszikus  p6lddk  mintdjdra  miivelik 
a  kolt^szetei  »A  sz6ptudomdnyok  6s  lzl6s  dolgdban  anndl  t5k6lete- 
sebb  a  mtv,  min6l  kozelebb  jarulunk  a  Glassicusok  p6lddjdhoz :  anndl 
Bzenvedhetetlenebb,  min6l  tdvolabbra  t6vedtunk  tdluk.«  (Levele  Cserey 
Farkashoz,  5:7.)  £z  az  6  elve,  mely  koitdrsainak  megft6l6s6ben 
vezette.  Nem  el6g  ha  valaki  Irni  akar  s  hazafisdgb6l  muveli  az  iro- 
dalmat. >E6gen  megjottem  6n  azon  t6ved6sembolf  hogy  versnek  s 
poemdnak  tartsam.  a  mi  csak  rlmdra  szedett  csinatlan  pr6za«  —  irja 
Kis  Jdnosnak  (5:155).  Mdskor  meg  igy  Ir  Ferenczynek :  >Mindenek- 
eldtt  azt  jegyzem  meg,  hogy  a  ki  irni  akar,  annak  6rteni  kell  a 
nyelvet,  m6g  pedig  nem  vulgaritert.  (4:22.)  S  hogyan  buzditja  az 
ifjii  K5]cseyt,  hogy  szigorii  birdlattal  javltsa  verseit.  s  a  maga  p6l- 
ddjdra  hivatkozik,  a  ki  munkdin  folyton  javit.  tor5l.  »Addig  kell 
prdbdlni,  mfg  valami  elsiil.  Gyakorolja  kedves  ocs6m  uram  a  Goethe 

MAOTAB     VTBLT6b.    XZZIIX.  7 


98  BALASSA   j6zSEF. 

int^se  szer^nt  esz^t,  szem^t  ^s  kez6t  s  mind  addig  gyakorolja,  mfg 
valami  tok^lleiest  nyujt.  A  nagy  P^szthory  azokat  az  ifjakat,  a  kik 
koriilte  kezdt^k  szolg&lataikat,  az  elkesered^sig  kfnozta.  Csak  akkor 
van  }6\  valami  munka,  mikor  m&r  jobb  nem  lehet.  Ezt  ki^ltozta 
nekik  mindig.«  (6  :  36.) 

S  a  ki  ilyen  szigoni  volt  m&sokkal  szembeH;  a  maga  mfivei  irtot 
sem  volt  eln^zd.  »Yerseim  felol  annyi  j6t  mondasz,  —  irja  Els 
J^nosDak  —  hogy  hamiakod^s  s  tettetett  szer^nys^g  nSlkiil  mond- 
hatom,  ezen  dics^ret  alatt  re&  nem  ismerek  verseimre.  82  esztenddt 
kfy^nsz  az6rt  is,  hogy  verseket  Irhassak.  Annyi  idot  ^n  nem  ^rek, 
de  iaUn  az  is  rovid  id6  volna  arra,  hogy  magamnak  eleget  tegyek. 
Csak  elevens^get  sejdftek  verseimben :  de  f elcsap^st  nem  Utok,  pedig 
lebegni  szeretn^k.  Mert  middn  a  v^czi  templom  porticus^ban  v^let- 
lentil  egy  6ri&si  magasstlgu  s  testess^gd  oszlop  mellett  meg4llv6n  s 
magamat  osszehasonlitv^n,  semminek  6rz6m  magamat,  ligy  ^rzem 
semmis^gemet,  midon  Hor4tz  6s  G-oethe  s  n^ked  nemely  darabjaid 
az  6lm6lkod&sig  ragadnak.«  (9:363.)  Ann4l  jobban  b^ntja  a  tehet- 
sdgtelen  fr6k  elbizakodotts6ga  68  ierm^kenysege.  »Ez  az  £des  Gergely 
—  irja  egy  mds  alkalommal  Kis  Janosnak  —  Ime  8,  9  vagy  10 
kotet  verseket  Irt  ugyannyi  esztendo  alatt:  6n  pedig  annyi  igyeke- 
zet  ut&n  alig  mutalhatok  valamit,  s  ligy  holtam  volna  meg,  a  ki 
akart  ugyan,  de  semmit  nem  tuda  tenni.  Szomord  sorsa  az  embe- 
reknek!«  (9:116.) 

Ep  ily  szigortL  elvek  vezett^k  ot  abban  a  nagyfontoss&gii  mun- 
k&ss&gban,  melynek  cz6lja  a  magyar  nyelv  fejleszt^se,  javit&sa  68 
b5vlt6se  volt.  Kazinczy  lr6i  mukod686nek  els6  korszak&ban  m6g  igen 
sziik  korldtok  koz6  akarta  szoritani  az  lij  8z<3k  alkot^sdt.  Barczafalvi 
Szigv4rt*fordit4B4r6l  irt  bir^lat^ban  (1788)  pentosan  meg^llapitja 
elveit:  »£n  a  sz6szerz6st  4talj&ban  tilalmasnak  nem  ^llitom,  de  azt 
kiv&nn&m  meg:  1.  hogy  az  lijonnan  taUlt  8z6  azt,  a  mit  jelenteni 
akar,  alkalmasint  kinyomja ;  —  2.  hogy  bizonyos  gyok6rtol  jojjon ;  — 
3.  hogy  magyar  hangzdsii  I6gyen  6s  a  nyelvnek  analogi&j&hoz  alkal- 
maztass6k;  —  4.  hogy  az  ilyenek  f6l6nken  es  igen  ritk&n  hordattas- 
sanak  el6<.  (Magyar  Museum,  1 :  185.)  Ezeket  az  ir&nyelveket  a  leg- 
szigorubb  orthologus  is  elfogadhatja.  Mindamellett  m^r  ekkor  is 
8ztiks6gesnek  tartja  a  nyelv  sz6pit6s6t,  fejleszt6s6t  s  bosszankod^sal 
Utja  azoknak  irds&t,  a  kik  a  r6giek  nehezkes  stilus&n  mit  sem  akar- 
nak  v&ltoztatni.  ^Igazsdgod  van  benne,  hogy  n6mely  lij  ir6k  irdsait 
a  sok  magyar  sz6kkal  telt  n6met  6s  frantz  szdUsok  miatt  olvasni 
nem  lehet  —  irja  Arank&nak  1791-ben  — ;  de  nekem  is  igazsdgom 
van  abban,  hogy  ha  mind6g  a  r6gi  mellett  maradunk,  tigy  oly  gy5- 
nyoru  praefatidink  lesznek  mindeg,  mint  a  milyet  P6czeli  irogat 
Pdlffynak,  Hadiknak  6s  Kaunitznak,  kit  felsiges  herczegnek  nevez  a 
kegyelmes  herczeg  helyett,  tigy  minden  ir^saink  cathedrai  stylussal 
lesznek    irva  6s  bizonys&gai    lesznek    az    ekkor&ig  le  nem    vetkezett 

ostobas&gnak. Miattam  irhat  minden  a  hogy  akar,  de  mid6n 

6n    eg6szen    tolerans    vagyok,    6n    is    megkiv^nom,    hogy   erdntam  is 
minden  toler&ns  16gyen :  egy6b  erdnt  nemcsak  meghagyom  mindennek 


KAZINCZY    FEBEHCZ    LEVELEZ^SE.  99 

azt  a  szabadB&g&t,  hogy  hib&imat  hib^knak  nevezze,  hanem  hogy 
ann&l  b&trabban  nevezhesse,  azoknak  pdld&t  is  adok,  mert  6n  az 
dv^t  annak  kidltom  Becensidimban,  melyek  Orpheosomat  majd  el 
fogj&k  t5lteiii.«  (2:186.) 

Fogsdgdbdl  kiszabadulva  nagyobb  erdvel  6s  nagjobb  mer6sz- 
sSggel  fogott  nagy  cz^lj^nak  megval68ft48&hoz.  Stflus^nak  merSszs^ge 
4b  tijsdga  meglepte  legjobb  bar&taifc  is  ds  iStjit^sait  v^denie  kellett 
velOk  szemben  is.  1804-bezi  6s  1805-ben  Irt  leveleiben  gyakran 
magyar&zza  a  nyelv  6s  stilus  tijft4s6nak  szQks^gdt  m6g  Kis  J&nos, 
Szentgydrgyi  6s  Cserey  Farkas  el5tt  is.  »Az  lij  sz6k  6s  az  tij  con- 
structidk  y.  solecismusok  —  frja  Kis  J&nos  —  n6kem  nagyobb  r6sz6nt 
tetszenek.  Altalj&ban  szliksdgesnek  tartom  az  eff^le  6jft4sokat  vagy 
ink^bb  a  nyelynek  ilyen  gazdagft^sAt  6s  csinosft&s&t;  de  att6l  tartok, 
hogy  az  lijitAsibl  e  r6szben  is  irt6z6  magyarok  eldtt  nem  taUlnak 
kedyet.€  (3:146.)  Erre  K.  Igy  felel:  »Az  a  k6rd68,  mi  ig6r  t5bb 
elomenetelt  a  nyelvnek,  az  e,  ha  ligy  besz6lftnk,  a  mint  aty^ink 
besz6llettek  s  nyelviinktdl  eltiltunk  minden  lij  sz6Ust,  mintha  nyel- 
viink  kiholt  nyelv  68  annak  kineses  t^rja  abgeschlossen  volna  ?  vagy 
az,  ha  megismerkedv6n  a  szomsz6d  nemzetek  literatiir^jival,  s  azt  a 
flz6ps6gety  a  melyet  az  5  nyelveknek  az  5  fr6ik  adtak,  mi  is  igye- 
kezQnk  megadni  a  magunk6nak.  —  —  —  Ki  nem  6rzi,  mennyire 
szeg6ny  a  mi  nyelviink,  ha  valaha  az  idegen  nemzeteknek  valamely 
classicus&t  akarta  fordftani?  Egy  helyt  4lljank-e  h&t  mind6g?  H^t 
a  n6met  egy  helyt  6ll-e  mind6g?  K&t  Goethe,  a  kit  6n  legink^bb 
kedvellek  a  n6metek  fr6i  koz5tt,  ha  taUn  a  hidegebb  tisztelet  m&st 
illet  is,  ligy  ir-e,  mint  ezelott  40 — 50  esztendovel  frtak  ?<  (3:159.) 
£Ul5n58en  Szentgy5rgyivel  szemben  kell  folyton  ▼6deni  elj^r^s^t, 
a  ki  nem  tudja  megszokni  tijft&sait,  s  tdbbszdr  emiiti,  >hogy  kiv4lt 
az  idegen  sz6kt6l  meg  nem  tompltott  hall&sii  pa]l6rozott  fiileknek 
m6gi8  kedvetlen  6rz6st  szereznek  mindazok  [az  tij  8z6k  68  mond^sok], 
melyek  nyelviink  philologi^j&n  kfyiil  vagy  6pen  ellenire  lesznekc. 
(3 :  167.)  Pedig  Kazinczy  most  m&r  eg6sz  hat&rozottan  szabja  meg 
az  elveket,  melyeket  fr^saiban  kovet:  »Minden  crudelit^st  (Harte) 
elkeriilni,  —  az  tijft^okat  nem  halmozva,  hanem  f6l6nken  b6hozni, 
hogy  az  fr4s  eg6szen  tarka  ne  legyen  —  s  az  lijit^s  kedvetlens6geit 
k6t  liton  p6tolni  ki:  1)  hogy  az  olvas6  6rezze,  hogy  arra  szUk86g 
volt,  2)  hogy  az  lijlt^s  6des  l6gyen,  legaUbb  ne  kedvetlen  —  ezek 
az  6n  t5rv6nyeimc.  (3 :  153.)  » Az  aestheticus  ir6nak  nem  azt  kell 
k6rdeni:  sz61anak-e  igy  6s  8z6lott-e  m^r  fgy  mds?  (ez  a 
k6rd6s  csak  a  kiholt  nyelvekre  val6),  hanem  ezt:  lehet-e  nekem  fgy 
ai6lani,  hogy  8z6l4som  eleg^ns,  energicus,  lij  zeng68ii  sz6Us  legyen  ?» 
(Cserey  Farkashoz,  3 :  303).  Ez  id6zetekb51  is  Uthajuk,  hogy  Kazinczy 
nem  a  szdcsin^l&st  tartotta  legfontosabbnak,  hanem  az  lij  kifejez6se- 
ket,  sz6Usokat.  »!^n  6ppen  nem  vagyok  ellens6ge  az  tij  szavak  csi- 
nt&l4s4nak.  Az  eff6le  szabads4g  sokszor  sztlks6ge8  is:  de  vele  csak 
ott  kell  6lnunk,  a  hoi  elmdlhatatlann^  teszi  a  k6nytelens6g.«  (4 :  126.) 
Mindamellett  m6g  a  rossz  ir6t6l  is  elfogadja  a  8zerencs6sen  alkotott 
Bz6i,    »N6kem  nines  nagy  ellenemre,    ha  tekintet   n6lkiil  val6  ember 

7* 


100  BALA8BA  j6Z8EF. 

Ir  hib&san  vagy  6pen  rosszal.  Sokszor  az  5  tdt&goskod&Bok  s  bak« 
fittyek  is  haszn&l  a  nagy  cz^lra.  Yolt-e  a  viUgon  oevets^gesebb  ir6, 
mint  Szab6  D&vid,  a  Pataki?  ^n  ngyan  sok  rossz  frdt  ismerek,  de 
rosszubbat,  nevets^gesebbet  nem,  csak  egyet  is.  £s  m^gis  nem  kSszdn- 
het&nk-e  n^ki  is  egyneh^ny  tij  kohoMsii  sz6ty  melyet  a  v^le^l^s  m4r 
j6v&  tett.  Ilyen  p^ld&nak  ok&^rt  ez:  czim  (titulus)  6s  lap  (pagina). 
6  eldtte  ezt:  Titelblatt  ki  nem  tad&nk  mondani :  most  m&r  a  czinUap 
igen  jdl  van  mondva.  —  —  —  Egy  szdval,  a  sziiks^ges  68  szenved- 
hetd  hangz&sii  sz6k  farag&sa  koszonetet,  nem  kinevet6st  6rdemeL 
De  hel6rm4szeket  (gardista),  irdsndgot  (ortbograpbia)  etc.  etc.  csak 
8zab6  D&vidok  fognak  faragni.c   (4:564.) 

Hi&ba  igyekszik  elveit  pentosan  meg^llapftani,  bidba  hiratko- 
kozik  az  idegen  nyelvek,  kiilonosen  a  n6met  6b  latin  p61d&jdra,  s 
arra,  bogy  az  lr6  k6nytelen  lij  szavakat  baszndlni,  ba  gondolatait  ki 
akarja  fejezni,  m6g  legjobb  bar&tai  sem  6rtik  meg  s  folyton  vitat- 
koznia  kell  velilk,  kulonosen  Horvdtb  Addmmal  68  Dessewffy  J6zseffel. 
Az  ut6bbi  nem  ellenB6ge  felt6tlenul  az  lij  8z6k  alkotdsdnak,  de  csak 
a  legritkdbb  esetben  akar  veliik  6lni.  >Mindezekbul  csak  az  k5vet- 
kezik,  bogy  vagy  6rezDi  vagy  61esen  meg  k6ne  batdrozni,  bogy  mikor 
68  bol  kivdntatik  valdsdggal  egy  lij  magyar  eredetii  8z6  a  gor5g  vagy 
a  dedk  bely6ben.  —  —  Ha  azt  k6rden6  valaki,  bogy  kik  kobol- 
janak  magyar  eredet^  lij  szavakat,  azt  feleln6m :  Kazinczy,  Yersegby, 
nem  pedig  Perecs6nyi  Nagy  Ldszl6.«  (4:403 — 4.)  —  Anndl  nagyobb 
az  ellent6t  Kazinczy  6s  Horvdtb  Addm  felfogdsa  koz5tt|  mert  ea 
sebogy  sem  tudott  megbardtkozni  K.  stilusdval.  »]Sa  sem  mondom 
azt,  6de8  bardtom,  —  Irja  Kazinczynak  —  bogy  bogjtink  vagy  vakog^ 
junk;  mint  valaba,  mikor  a  vad  ember  szdlni  kezdett,  vagy  a 
kis  gyermek  be8z6lni  tanult;  de  ne  is  menjunk  a  culturdban  any- 
nyira,  bogy  sziszegjiink^  mint  a  kfgy6  vagy  maddrka  m6dra  pitye- 
regjiink!  Ha  pedig  nektek  tlgy  tetszik,  ba  ]6  a  szomsz6d  idiotizmu- 
sokat  bebozni,  ba  j6  lij  szbkat  csindlni,  dj  grammaticai  tdrvenyeket 
szabni  —  isten  bfr6vel ;  de  ligy  6n  8z6l6i;  jegyzem,  6n  v6delmezem 
az  6n  6de8  magyar  nyelvemet,  ba  magam  maradok  is  s  nem  bagyom 
a  tieteket  magyarnak  nevezni;  legyen  nyelv,  legyen  szep  nyelv,  de 
adjatok  neki  mds  nevet.«  (4:205 — 6.)  »Mindenben  ellenkezdk6p 
gondolkozunk  —  feleli  e  lev6lre  Kazinczy  — .  Organumainknak  kelle 
megromlani.  A  tiednek-e,  az  eny6mnek-e?  vagy  mindkettonkenek  ? 
azt  a  felsobb  batalmassdgok  tudjdk.  Kiki  a  maga  8zem6vel  Idt  a 
nekem  iSgy  tetszik,  bogy  6n  j61  ldtok.«  (4:207.)  Az  5  lijitdaainak 
I6nyeg6t  igy  magyardzza  meg  Szentmikldssy  Alajosboz  irt  level6ben : 
»A  mit  iskoldink  tanftanak,  bogy  a  nyelvbeli  vizsgdlatokban  az  ety- 
mologia,  az  eupbonia,  az  usus  a  torv6nyszab6,  vagy  ba  ligy  tetszik 
a  t5rv6nysz6ket  tev5  birdk,  azt  6n  kitoldottam  az  fzl6ssel  68  a 
nyelvek  idedlj dval.  Uram  ocs6m  foblr6nak  a  nyelv  i!lgy6ben) 
a  mint  Idtom,  a  nyelv  g6niuszdt  teszi«.  (10:261.)  S  Kazinczy  foly- 
tatja  tovdbb  a  kiizdelmet  leveleiben  6s  munkdiban  egyardnt  azzal  a 
biztos  meggy6z6d6ssel,  bogy  >a  sz6plr6nak  szabad  a  szokdst  meg- 
elozni  s  vezetni,  a  belyett,  bogy  azt  mindig  kovetn6<.  (8 : 3.)  Lassan* 


KAZIKCZT    FERENCZ    LEVELEZ^BE.  101 

k^nt  szaporodnak  hfvei  is,  a  kik  hallgatnak  a  mester  szav^ra  8  tdle 
Y&rnak  t^tbaigasft^st  ds  ir^nyitdst  »Hogy  a  szaks^ges  magyar  8z6k 
csin^l^s^ra  oazve&llottatok,  az  szent  gondolat  volt  —  irja  Kis  J^nos 
1811-ben  — .  Senki  sem  lehet  jobban  meggydzodve,  mint  dn,  bogy 
van  szfiksSgUnk  sok  nem  exist&ld  8z6kra.  Szemere  k^rd^se:  miket 
flzabad,  miket  nem  Ujitani  ?  ezen  tekintetben  felette  sziiks^ges.  A  te 
kiszelesit^sed  m^g  szebb^  teszi  a  k^rd^st,  de  alkalmasint  oly  nebdzzd 
is,  bogy  fr6ink  kSziil  senki  sem  fog  re&  felelbetnLc  (9:101 — 2.) 
Kazinczy  Dayka  ^s  B&r6czy  ^letrajz&ban  fejti  ki  r^szletesen  elveit 
a  nyelvtijitdsrbl  s  ezentiil  leveleiben  is  foleg  e  kdt  dolgozat^ra  hivat- 
kozik  8  Y^rja  bar^tainak  vdlem^ny^t  s  k^ri  t^mogat^sukat.  »Itecen- 
8i6dban  szeretndm,  ha  e  k^rd^at  fejtegetv^n:  re&  vihet-e  a  tdgitba- 
tatlan  szUs^g,  bogy  sz6kat  teremtsiink?  olvasdidat  meggyozn^d 
a  felol,  bogy  nem  boldogolbatunk  e  n^lkiilc  —  frja  Kisnek  1813-ban 
(10:280). 

A  Mondolat  megjelen6s6vel  a  harcz  mind  szenveddlyesebb  6b 
kfm^letlenebb  lett,  de  Kazinczy  ettdl  sem  f^lt.  >t71d5zzenek,  b&nt- 
sanak  —  frja  Dessewltynek  1814-ben  —  az  mind  semmL  Avagy 
az^rt  irok-e  6n,  bogy  engem  csud^ljanak,  javalljanak  ?  A  j6nak  akkor 
van  val6  6rdeme,  mikor  6rte  nines  jutalom.  B^res  szolga  ^n  nem 
YoltauL  Az  mindazon^ltal  i&j,  bogy  sokan  azt  bitett^k  el  magukkal 
^s  m&sokkal,  bogy  cbaracteremben  malignit&s,  erkSlcseimben  durva- 
s^g,  szlvemben  epe  van.*  (12:201.)  Ugyanily  bangon  Ir  Horv^t 
Isty^nnak  is:  »Bizv6st  b&ntbatnak !  Igy  letdrodik,  a  mi  rajtam 
daraboa,  szegletes,  s  6n  a  k5zj6t  keresem,  nem  azt  az  tires  bangot, 
a  mi  a  jobbak  magasztal^saik  &ltal  ugy  is  nem  tartbat  sok^ig. 
Mert  bogy  a  jobbak  bizonyosan  elojonek  6b  bogy  ^Italam  is  el6biva, 
eloseg^Uve  jonek  elo,  —  azt  eros  bittel  biszem.€  (12:217.)  Nem  f 61 
6  nyelyront6  nevtol  sem,  »mert  6n  a  nevet  nem  rettegem  —  frja 
Beregsz4szinak  — .  Igenis,  6n  nyelvront6  akarok  lenni,  s  tudva  vagyok 
A2f  bogy  a  nyelvet  Spftbessem.  Yannak  nyelvrontdk,  azt  tagadni  nem 
lebet;  Barczafalvi  is  az  volt,  de  Barczafalvi  n^ba  dpftett  is  s  6n 
agyan  dld^st  mondok  fej^re,  a  bol  ezt  tev6.  Dugonics  is  ronta.  De  a 
purist4k  eg68z  sereg^ben  nines  tiszteletesebb  nSv,  mint  a  j6  oregd 
s  ezer  botUs&^rt  el^g  p6tol6k  tfz  nem  botUsa.«    (13:164.) 

A  nyelviijit^s  tort^nete  m^g  megfr6j4ra  v^r,  addig  is  Kazinczy 
leveleib61  ismerjuk  meg  a  vez6r  lelkes  mank&s84g4t  6b  tSrekv^s^nek 
tisztasdg^t.  S  ez  a  lelkes  munk^ssAg,  elveinek  szil&rds&ga,  b  az  ligy 
j686g4ban  val6  renditbetetlen  bizalma  vonzotta  kor^be  a  fiatalabb 
fr6kat,  a  kik  felt^tleniil  csatlakoztak  bozzd  s  t&mogatt^k  barczai- 
ban  6s  munk^j&ban.  Megbat<3an  nyilatkozik  ez  a  tisztelet  6s  ragasz- 
kod4s  Szemere  P&lnak  egyik  level6ben.  »B&r  az  6g  TJram  Bdty^m 
ut&n  m6g  egy  mdsik  Kazinczyt  adna  nyelvUnknek.  Azt  nem  fog  adni, 
nem  adbat.  Ismerem  ifjainkat.  Ki  az,  ki  ezt  a  rem6nyt  nyujtbatnd? 
TJram  B&tydm  els6  ifjus^g^ban,  apr6d  6veiben  is  a  nyelv  6s  fr6k 
felett  volt.  Melyikiinkrol  lebetne  ezt  most  mondani?  Gyakran  mon- 
dogattam  Kolcseynek,  bogy  nyelvUnk  az  TJram  B&ty&m  meg&llapo- 
d&s4val  fog  megdllapodni.    8  b4r  ne  teljesedn6k    jovendSlesem  eg6sz 


102  BAK08    GTULA. 

m6rt^kben!  De  ezt  in61t4n  gyanfthaty^n,  TJram  B&ty&nmak  val6ban 
tisztdben  611  minden  alkalmat  haszn&lni.  Il^elvunk  most  is  Kazinczy- 
nak  mfve,  s  az  lesz  jovenddben^  az  5r5kre.  !Ert  engem  TJram  B&ty&m, 
bogy  ez  ink&bb  bar^is^gos  ^s  hdl&s  koretkeztetes,  mint  csapod&rsdg.c 
(12  :  334.)  S  a  legszenved^lyesebb  barczok  kozott  is  nyugodt  l^lekkel 
tekintbetett  vissza  Kazinczy  6lete  munk^jdra  s  mutatbatott  t&  az 
el^rt  sikerre.  »TekizitB  vissza  azon  idore,  a  melyben  ^n  nemzet^nk 
irdi  k5zt  fell^ptem,  —  irja  Boldni  Farkas  Sdndornak  1815.  okt. 
22-6n  —  8  l4tni  fogod  mi  volt  akkor  a  nyelv  ds  mi  most,  nekem 
nem  ^pen  kis  tekintetu  f^radoz&saim  ut6n  ^s  &Ital.  Elsiketilltem 
minden  Urma  er&nt,  nem  gondoltam  semmi  b&ntdsokkal  s  mentem, 
a  merre  istenem  vitt.  —  —  —  A  nyelv  m&r  most  nem  az,  a  mi 
40  eszt.  elott  volt;  torve  az  lit,  a  Hercyniai  erd6  ki  van  irtva, 
nektek  ifjabbaknak  nem  kell  t5bb6  irtanotok,  ti  tenySszthetitek  a 
vir&gokat«  (13:240.) 

Azonban  Kazinczy  kiizdelme  ekkor  m^g  nem  volt  befejezve  s 
leveleinek  ezentiil  megjelenend6  koteteiben  kell  a  tov^bbi  barczok 
tort^net^t  keresniink.  Egy^nis^ge  m&r  Igy  is  el^g  tiszt&n  411  elottunk, 
bogy  szeressuk  J6s4g4t,  tiszteljiik  akaraterej^t  s  becsuljUk  munk6j4- 
nak  eredm^nyet,  ak^rmilyen  v6lem^nynyel  vagyunk  a  nyelv  fejlesz- 
t^s^nek  ^s  bovlt^s^nek  mddjai  ^s  eszkozei  felol. 

Balassa   J6ZSEF. 


jelentfistani  jegyzetek  dessewffy  j6zsef  grof 
munkAiban. 

Kazinczynak  abb6l  az  elv^bol  indulva  ki,  bogy  a  » nyelv 
cz^lja  az,  bogy  gondola tainkat  legtestetlenebb  banyatl^kaiban  (nuances) 
is  fe8se«*  —  Dessewffy  nagy  gondot  fordftott  irataiban  mind  az  egyes 
Bz6k  jelent^senek  pontos  megbat^roz^sara,  mind  a  rokon^rtelm{[ek  6s 
rokonalakiiak  kiilonbs^geinek  feltuntet^s^re.  Ez  ir&nyii  tSrekv^s^re 
jellemzo  Kazinczy boz  frt  levele  (1808  m&jus  6-r<3l),  melyben  a  zab- 
gyermek  6s  fattyHgyermeky  tovdbbA  a  zsimbeUdis,  veszd'dis,  veszekedis 
6s  vetekedis  kozti  kulonbs6gr51  6bajt  felvil&gosit&st  kapni.  Ugyan- 
ekkor  maga  is  megpr<3bdlkozik  egy  p&r  sz6  jelent^sSnek  megbatdro- 
z4s4val.  —  A  zirzur  Pdriz  P&pain&l  fragor,  strepitus,  de  a  fragor 
sz6  jelent^se:  barsogds,  csattogds,  ropogds,  >mdr  most  tanuljon 
valaki  belole  magyarul«  —  mondja  Dess.  Az  5  v61em6nye  szerint 
zirzur  =  a  zorg6snek  olyan  neme,  mely  mindenkor  valamely  zavar- 
ral,  bomldssal  tort^nik.  Arra  nezve  is  felvildgositdst  k6r,  bogy  van-e 
kulonbs^g  a  zorgetni  6b  megzorditeni  8z6k  kozott.  Neki  t!igy  tetszik, 
bogy  a  z6rdit4s  ligy  viszonylik  a  zorget^sheZy  mint  valaminek  kez- 
dete  a  folytatdsboz.  A  zeke  sz6r6l  azt  biszi,  bogy  6seink  a  sagum  ** 
jelol^s^re    baszndltdk.    A    zorogdogilni    ig^rol    nem    tudja    biztosan, 

*  Kaz.  Dess.-hez  1816.  okt.  11. 
**  Findly :  Sagum  =  vastag  poszt6b61  kesziilt  hadi  kopeny. 


JELENT^STAin  JEGTZBTEK  DESSIEWFFT  j6Z8EF  GR.  MUNEIiBAIY.  103 

bogy  freqnentatiyum-e  vagy  diminutivum.  iSrdekes  ugyanitt  a  hang- 
ut&Dz6  sz6kra  vonatkozd  megjegyz^se ;  ideikiatjuk  eg^szen :  » A  hang- 
nak  legal&bb  is  annyi  nemei  vannak  a  term^szetben,  mint  a  szlnek- 
nek.  Ha  pengetem  a  h&rfa  hiirjait,  minden  pengetdssel  bizonyos 
re8zket6  s  nylil6  hang  veregeti  a  levegdt  ^s  tartv&n  egy  ideig,  m6g 
akkor  is  hallik,  mikor  milr  a  peng^s  megszUnni  l^tszatott.  Mikor 
ez  az  nt^nhangz^s  y^kony,  ^les,  azt  mondjuk,  bogy  csengj  mikor 
vastag,  bogy  hangy  dangt  mikor  a  ketto  kozt  terjed,  akkor  zeng, 
zengedez,  mikor  szapoml,  zHgdsn&k  bfyjuk,  Ss  a  tobbi.<  Kazinczy  a 
k^rd^sekre  fgy  felel :  *  ^FattyHgyermek  sz6val  megb^nt&s  n^lktil  nem 
lebet  6lni.  Zabgyermek  sz6val  f^lig  csintalan,  f^lig  megveto  ^rtelem- 
ben  ^IbetUnk.c  A  zs4ifnbel6d4s  szerinte  =  l&rm&s,  v6get  nem  6r6 
dorg&l&s.  Vetekedni,  veszekedni  nem  lebet  egyediil.  VeszO'dik  az,  a  ki 
yalamivel  basztalanul  bajoskodik.  Zorgetni  —  K.  szerint  —  fre- 
quentativum,  zorditeni  =  incboatiyunL  A  zeki-rol  azt  tudja,  bogy 
Erd6lyben  gydszposztdt  jelent.  Zorogdogil  =  leniter  frequentativum, 
non  diminutiyum. 

Sokat  yesz6dik  Dess.  a  nem^  ne  ds  senij  se  k5zti  kiildnbs^g 
megAllapit^s^yal  is.  Erre  n^zye  is  Kazinczyboz  fordul  felyil&gosi- 
t&s^rt  8  K.  a  sz6ban  forg6  tagadd  sz6csk6k  baszn&lat&ra  ezt  a  sza- 
b&lyt  ^llftja  fel:  ^Yalamikor  imperativus  j5  a  sem  yagy  nem  ut&n, 
akkor  mindig  m  n6lk(il  marad  a  tiltd  se  yagy  ne:  Ne  sirj,  ne  411], 
ne  adj,  ne  t5rj,  ne  ydgj,  ne  dofj.  De  ba  ezek  elott  &l\  a  sem, 
akkor  mindig  megkiy^nja  ez  a  sem  az  m  betiit,  mert  ez  itt  nem 
probibeal,  banem  csak  negal,  tudniillik :  sem  ne  sfrj,  sem  ne  &llj ; 
sem  ott  ne  l^gy,  sem  itt  ne.  Nem  j6l  yan  mondya:  se  ott  ne  l^gy, 
se  itt  ne.  M^g  fgy  sem  yolna  jol  mondya:  se  nekem  ne  tulajdonftsd, 
se  m^snak ;  itt  j6l  Igy  sz6llok :  sem  nekem  ne  tulajdonitsd,  sem 
mtenak.<  **  A  sem  ^s  se  tagadd  6s  tilt6  8z<3k  haszn&lat&ban  D.  tigy 
j4r  el,  bogy  a  mag&nbangz6yal  kezd5d5  sz6k  eldtt  sem-et,  a  m&ssal- 
bangzbyal  kezd5d6k  elott  ^e  sz6c3k4t  fr^  s  megjegyzi  azonban,  bogy 
a  negatiyam  ^s  probibitiyum  kozti  kulonbs^g  nem  eg^szen  yiUgos 
eldtte  e  szdkban.**"*""  Egy^birdnt  az  ideyonatkoz6  szab&lyt  nem  is 
tartja  yalami  nagyon  fontosnak,  mert  az  ^rtelem  ligyis  yiUgosan 
mutatja,  bogy  tilt6-e  yagy  tagad6  a  besz6d.  A  sem  6s  se  osszetett 
volt^ra  mutat  t&  Kazinczy  1815  deczember  14*6n  kelt  leyel6ben,  f 
a  bol  ezeket  olyassuk:  Nem^  ne  6s  sem,  se  azonegyek,  csakbogy  a 
sem,  5e-ben  megyan  az  is  (aucb^  etiam)  ide&ja,  mert  a  sem  sem  nem 
t5bb,  sem  nem  keyesebb,  mint  az  is  ne  yagy  ne  is.  Mondbatod-e : 
ne  yolt  ott?  e  belyett:  nem  yolt  ott?  Mi6rt  mondod,  ott  se  volt?« 
E  sz6k  baszndlat^ra  n6zye  k6r  felyiUgosftdst  D.  m6g  Barczafalyi 
Szab6  D&yidboz  (1816-ban)ff  6s  Kazinczyboz  frott  k6sdbbi  leye- 
leiben  (pi.   1816  januAr  20.).  —    Azonban  a    legyil&gosabb,  de  egy- 

*  L.  Dees.  Ievelez68e.  (Eaz.  Q&bor  kiad&sa.)  1 :  37. 
'*♦  Kaz.  De8S.-hez,  1815.  febr.  4. 
f'        ♦»♦  Dess.  Kaz.-hoz,  1815.  okt.  30. 

t  L.  Kazinczy  Gdbor :  Dess.  Lev.  2.  k. 
tt  I'.  Ferenczy :  Dess.  Levelei  3 :  20. 


104  BABOS    OTULA. 

fisersmind  legkim6letlenebb  magyar^zatot  DessewSy  Bajz&t6l  kapja. 
Bajza  ugyanis,  Deasewffynek  az  orthographi4r6l  az6l6  drtekez^s^t 
bfr&lva,  miutAn  eldrebocsAtotta,  bogy  a  se  tilalomndl,  a  sem  pedig 
tagaddsn^  haszo^landd,  ezzel  a  p^ld&val  teszi  vildgosabb&  magyari- 
satAt:  >ha  gr6f  Dessewffy  sem  grammatik^t;  sem  aestbetik&t  nem 
tanult,  se  ne  gramma tik^zzon,  se  ne   aesthetik&zzon.c  * 

A  szinte  ds  szintin  baszndlat^ra  vonatkozik  Dessewffy  »6&rtfai 
Levelekc  (S&rospatak,  1818)  czfmd  munk^j&nak  egyik  jegyzete: 
»A  szinte  6s  szint^nneX  —  mondja  D.  —  koz5sen  ^liink  es  ydltva, 
hoi  azt  teszsziik  ki,  a  mit  m&sszor  igy  mondunk:  ippen  az,  hoi 
pedig  azt:  majd  kogy  nem  az.  Nem  lenne  h&t  taUa  balgatags^  a 
szint^vel  az  elsot,  a  ^^in^^nel  pedig  a  m&sikat  kijelenteni ;  ^s  fgy 
6n  ekk^pp  forditan^m  e  frantzia  kitotelt:  »I1  est  presque  defenda 
de  rendre  avec  les  mSmes  mots  des  iddes  si  contrairesc  =  szintin 
el  vagyoD  tiltva,  szinte  oly  sz6kkal  eldadni  oly  ellenkezd  ide^kat. 
A  kik  foly6  besz^diink  tok^Ieteslt^s^n  iparkodnak,  nem  fogj4k  mind^g 
az  eS6le  ^szrevSteleket  apr<3l6kos84gnak  tartani.«  (53.  1.).  TJ^jabban 
e  sz6kra  vonatkozdlag  az  a  felfog^s  van  elterjedve,  hogy  az  erede- 
tibb  alak  a  szinte,  melyhez  idovel  egy  enklitikus  n  j&rult  (TMNy. 
673);  az  alaki  kulonbs^g  mellett  aztdn  nemi  jelent^sbeli  m6do8ul^s 
is  fejl5d5tt,  melynek  alapj&n  ma  a  szintin  rendesen  =  is**  a  szinte 
pedig  legtSbbszor  azt  jelenti:  majdnem,  csaknem,  de  n^ha  szintin 
helyett  is  haszn&ljdk.***  [Szinte  oly  helyett  pedig  azt  frjuk :  szintoly,'\ 

A  B&rtfai  levelek  egy  m&sik  hely^n  (52.  1.)  a  holt  ige  jelen- 
t^sbeli  kulonbs6geit  Dess.  az  irdaban  is  jelolni  dhajtja,  noha  erre 
semmi  sziiks^g  sines,  mert  az  Ssszefiigg^sbdl  ligyis  kitdnik  a  valddi 
^rtelem.  Szerinte:  k6lti  a  tydk  a  tojdst,  kolti  a  po^ta  a  yerseket, 
h6ti  a  t6kozl6  a  papiros  p6nzt.<  f  Ehhez  hasonl6  torekv^st  l^tunk 
mSg  a  B.  L.  1 36.  lapj&n,  hoi  a  pir^mist  Bardti  Szab6  D&vid  utdn  ff 
^Zyanak  frja,  de  hozz4teszi,  hogy  k^szakarva  nyujtotta  meg  az  elso 
szdtagot,  hogy  ossze  ne  t^veszsz^k  a  tehdn-gulyakkal. 

Az  emlltett  mu  50  ik  lapj&r<3l  Yal6  ez  az  ^rdekes  jegyzet: 
„E16  nem  vitethetn^k  taldn  a  miiltra,  hanem  ak4r  az  idoriil,  ak&r 
a  teriiletiiil  1  egy  en  szd,  tsak  a  jelen  s  elottUnk  val6ra  6s  a  joven- 
ddre.  P.  o.  eUdllitom,  eUldtomy  eUmegyek^  megeld'zok,  6s  Igy  taUn 
nem  rosz  az  eleu^  idO'  vagy  elibb  id6,  ha  foly6  besz6dtinkben  a  Magyar 
hathatdssdghoz,  de  m6dj&val  s  igen  m6rt6kletesen,  ne  hogy  azt  meg- 
rontsuk,  egy  kev6s  pontraszab^st  (precision)  is  akarunk  olykor  oly- 
kor  ragasztani.  Eldttem  dllott  s  elO'ttem  ilt  ugyan  azon  egy  szdval 
k6t  6ppen  ellenkezo  helyheztet^st  jelent.  Meg  kellene  h&t  mutatni, 
ha  mind  a  k6t    kit6telt    helyesnek    tartjuk,   tiogy  elm6nk  term^szete 

*  Bajza :  &zreyetelek  gr.  D.  J.  ellen.  Osszes  mnnk&i.  Pest,  1863. 
*♦  Simonyi:  Magy.  nyelvtan.  Bp.  1891.  134.  1.  [MK6t68z6k  1:90.] 
**♦  Kresznericspel :  szinte  =  prorsus,  penitua,  utique,  plane,  mere,  M.  A. ; 
azinten  =  prorsua,  penitua,  plane  M.  A.  —  Ballagi :  szinte  =  faat,  beinahe. 
t  A   kolt  ige  e    —    D.-t<31    jelzett  —  jelent^abeli   kiilOnbaegei   ma   ia 
megfvannak,  a6t  a  kiejteaben  igQn  aokazor  jel51juk  ia  —  iriaban  azonban  aoha. 
tt  Tkepen  Molndr  JAnoa  (1760)  utAn,  v5.  NyOSz. 


JELENT^STAin   JEOTZETEE  DESSEWITT  j6zSEF  OR.  MUNKIiBAK.  105 

Bzerint  szemdljilzik  helyheztet^s^hez  k^ppest  az  id5  boszsz&t  mind^g 
elolrol  h^trii  fel6,  a  teriilet  hoszsz4t  pedig  h&tulr6l  el6re  kezdjUk 
m^mi ;  a  mit  tal&n  meg  is  lehet  mutatni,  s  a  mit  m6lt6nak  tarta- 
n6k  a  szorossabb  vizsg^laira,  ha  r^^rn^k.  Nem  tudhatom,  mire  {Line 
ki?  mert  a  kereso  nem  leli  meg  azt  mind^g,  a  mit  keres,  hanem 
olykor  t5bbet,  olykor  kevesebbet:  n6ha  pedig  semmit,  vagy  eg^szen 
m&st  tal&l,  mint  kere8ett.<  *  —  Dobrenteinek  nem  tetszik  az  eleve 
id6k,  szerinte  szebben  hangzik:  hajdankor**  erre  Dessewffy  azt 
feleli:  T^hajdankar :  fortius,  elev'  iddk:  dulcius.«  *** 

A  franczia  doquence  szdt  szdszdlldsnak  forditv^n,  igy  okolja 
meg  a  szokott  alak  (ikesHzdlds)  melloz^s^t:  »Nem  lehet  j6  8z6sz6ll6- 
nak  lenni  6kes  bz6114s  n^lkiil,  de  valamivel  tobb  s  fontos'bb  kell  m6g 
az  ^kes  8z6ll^n4l  a  sz68z6lU8hoz ;  legal^bb  a  £6  b^lyeg^t  a  dolog- 
nak,  ha  nem  lehet  azt  eg^szen  kijelelni  ^s  kimeriteni,  kell  megtitni 
a  honni  szulet^su  master 8z<3kban.f  Az  Sequence  mai  megfeleloje  ^kes- 
szdlds ;  a  $z6sz6lds  (b^r  Ballagiban  ip6g  megvao)  ma  mar  nem  hasz- 
n&latos.  A  szdszdld  helyett  is  gyakoribb  a  pdrtfogd. 

A  contraste  D.  szerint  magyarul  elleiiet  Hogy  mi^rt  forditja  5 
a  franczia  8z6t  igy,  arrbl  ism6t  a  jegyzet  vil&gosft  fel:  T^Contrc^ 
diction  =  ellenkez^s,  s  igy  lehet  sz6t  tsin^lni  a  kontrasztnak ;  mert 
bogy  forditan^nk  p.  o.  Delilbul  >les  contradictions  ne  sont  pas  dea 
contrast es<  ?  A  kontraszt  a  Frantzi4kn6l  i^  ebbdl  van  formal va  contre, 
dgy  mint  n&lonk  az  ellens^g  az  eUen-hiiL.  Az  53sze  nem  illds^gndl 
tobb  az  ellenetf  az  ellenkez^sn^l  pedig  kevesebb.  A  contrariety  (eUe^ 
nez4s)  eg6szen  m&s.  £gy6bir^nt  meg  lehetne  tartanunk  a  kontrasztot 
]ji,  mert  van  -aszt'h&  y^gzddo  szbnk,  p.  o.  haraszty  paraszt.  Ezt  a 
.egyzSst  a  tiszt&sok  sz4m&ra  tev^mc.ff  Erre  az  okoskod^sra  csak 
^annyit  jegyzUnk  meg,  hogy  az  ellenet  hib&s  k^pz^s;  a  contraste  mai 
megfeleloje:  ellent^t.  (Vo.  Sim.-6alaBsa.) 

A  ^tiszt&sok'  szdm&ra  frja  Dessewffy  a  ,Bdrtfai  Levelek^  44.  lap- 
jin  olvashat6  sorokat  is.  Itt  a  promenade-i  s^tdltatdntkk  mondja  s 
a  sz6  uj  Idv^n,  igy  magyar^zza:  ^s4tdl6  az,  a  ki  86t4l.  Nem  kvt  a 
86t&16t  az  helytiil,  a  melyben  sSt^l,  megkUlonbbztetni,  a  promenad^t 
teh^t  vagy  84td(l6-n9klL  k^t  Mel  fmi  vagy  ^^fa^to^i^nak  mondani  (mert 
yal6ban  s^t&ltat  a  promen&dd),  nem  tarthattam  k6ptelen84gnek.c 
A  tiils&gOB  pontossdgra  vald  torekv6s  ez  esetben  is  folosleges  volt 
D.  r^sz^rol.  A  84tdL6  hely  sem  lijabb  kifejez6s  (Kresznerics  szerint 
m&T  Moln&r  Albertndl  megvan)  s  ha  ezt  kifog&soljuk,  nem  szabad 
megtfimunk  a  hasonl6  k^pzSsu  szdntdfdld,    iv6viz    stb.    jelzos  kit6te- 

*  A  jegyzet  erre  a  mondatra  vonatkozik :  >Be  aok  hasznosrnl,  szeprol 
eml^keze  6  az  elev^  id6kb61<. 

*♦  Dobr.  Bess.-hez,  1818.  szept.  8. 
***  Bess.  Dobr.-bez  1818.  okt.  10.  Az  elev-re  ndzve  vo.  meg  Dess.  Kaz.- 
hoz  1806.  nOY.  23. 

t  B4rtfai  levelek,  90.  1.  Ebhez  a  mondathoz:  >...Dehez  lesz  a  gr6f 
6mak  minden  Ungesze  s  8z68z611aBa  (eloqaence)  mellett  azt  megmutatni, 
hogy  a  szerentsej&tekok  idvesseges  mulat84gai  az  ifj684gnak«. 

ft  B.  L.  19.  1.  Ebhez  a  mondathoz :  »ez  a  lakosok  es  lakjaik  koztt  Bzembe- 
tun6  8  ossze  nem  ill6  ellenet  (contraste)  Tal6ban  rettent6  (frappant)<. 


106  BAItOS    OTULA. 

leket  sem,  pedig  ezeknek  kikfi8z5b5l686t  taUn  Dessewffy  is  saj- 
n&lta  Yolna. 

iSrdekes  a  frappant  magyar  megfeleldj^re  yonatkoz6  vita  is. 
Dessdwffy  a  B&rtfai  levelekben  (19. 1.)  a  Kazinczy  alkotta  rezzent^Yel* 
teszi  ki,  mire  Dobrentei  azt  jegyzi  meg,  hogy  »a  rezzentd  igen  k5zel 
van  az  effrayant-hoz.  A  frappant  helyett  ink^bb  feltetsz6'<  (L.  Dobr. 
Dess.-hez  1818  szepi  8.).  Erre  D.  igy  felel:  T^FeltetszO  kevesebb 
mint  frappant.  Ha  a  rezzentd'  tobb,  nem  yolna  rossz:  dobhantd  vagy 
ddbbentd'  vagy  megdobbentd"  (Dess.  D5br.-hez  1818  okt6ber  10.). 
Kazinczy  szerint :  >Bezzent6  bizonyosan  nem  rosz.  Dobbent6  excellens. 
Mind  a  kettovel  szabad  ^s  kell  6lni.  D6bbent6  sokkal  t5bb,  mint  amaz.c  ** 

A  coquette  bz6  lefordft&s&yal  is  sokat  veszddnek.  Kazinczy  egy 
helylitt :  kacz^rkdknak  mondja.  Dessewffy  szerint  azonban  »a  coquettes 
nem  kaczirkdk,  mert  gyakran  6pen  ellenkezdk,  hanem  tetsz6sk6k^ 
kelldskik,  y&gy,  a  mint  m^r  igen  szerencs^sen  kitey^d  Marmontel 
f orditdsdban :  begye8ked6k€*** 

A  proportidt  D.  ardn-  vagy  amnf-nak  fordftja  (B.  L.  63, 
149.  1.)  ^s  ezt  a  jegyzetet  Irja  bozzd:  :^Ardn  y&gj  ardnt  (proportio) 
tal&n  h6  lehetne  venni,  mert  m^s  az  idom^  m^s  ism^t  az  ardny. 
Ann&l  gazdagabb  valamely  nyelv,  menn^l  tobb  8zomsz4d4rtelmfi  8z6k- 
kal  (synonyma)  bdvolkodik ;  ,non  enim  reperiuntur  perfecta  syno- 
nima*,  »keine  lebende  Sprache  ist  geschlossen^  (63.  1.).  Az  ardn  6b 
ardnt  szdkon  kfvul  m^g  a  szdmm^rtiket  is  haszn^lja  D.  a  proportio 
helyett  (v.  o.  Kaz.-hoz  frt  lev.  1808  Junius  8.). 

Az  drthographia  D.-n^l  magyarul  =  bettiirds.f  Egyesek,  mint 
Jankovics  Miklds  is,  kifog&solj^k  ezt  az  elnevez^st,  mire  Dessewffy 
azt  veti  ellen,  bogy  neki  ligy  tetszik  —  egy  kev^ss^  nevets^ges 
lenne,  ba  azt  mondan^  Szemere  P^lnak :  ,az  lir  helyesirdsa  helytelen.' 
M^s  belyen  ^e^u^^nek  mondja  az  orthograpbi&t.ff 

A  falnyildsnik  fordftott  niche  bz6  is  keltett  egy  kis  vit&t. 
Dobrentei  szerint  a  falnyilds  hamar  reped^sre  is  eml^keztet.  A  niche 
inkAbb  falUreg.fff  Dessewffy  1818  oktdber  10-6n  irt  felelet6ben 
tagadja,  bogy  a  falnyilds  reped^sre  is  eml^keztet;  az  Ureg  nem 
tetszik  neki.  Kazinczy  is  belesz<3l  a  vit&ba.  Az  5  vdlem6nye  az, 
bogy  »a  niche  nagyon  szerencs^sen  van  kit^ve  Dobrentei  41tal:  fdl- 
Ureg^,%  Dessewffy  v&lasza,  bogy:  >A  nichet  nem  lehet  semmi  tekin- 
tetben  iiregnek  mondani.  K^rdezd  meg  feles^gedet,  6s  megUtod, 
bogy  igazam  van.  Az  Ureg  mindig  valami  set^ts^gnek  6s  bom^lynak 
idedj&t  is  mag&ban  foglalja.    Tobb  a  hasit^n&lf  a  reped^sn^l  az  ajt6 

*  Hogy  a  rezzento  csakugyan  Kazinczy  alkotasa,  mntatja  ez  az  idezet : 
>A  frappant   sem    tetszik   mindeneknek,    mert    j(M    erolekeznek    mas  helyen 
gyonyoru  kiteteledre.  P.  o.  rezzento  l&tat«.  (V6.  Dess.  Kaz.-hoz,  1817.  decz.  27.) 
♦♦  A  frappant  mai  megfelel6je:  meglepC,    c8attan68,    feltunfl,   szembe- 
5t]6.  Yd.  SimoDyi-lialassa  :  nem.-magy.  szt.  £p.  1899.  es  Tolnai :  Magyarlt6  szt. 
♦♦*  L.  Dess.  Kaz.-hoz,  1818.  febr.  8.  Ma  koquett :  kacz^r, 
t  V6.  Dess.  Kaz.-hoz,  1818.  Jan.  20.  68  Fejer  Gy6rgyh6z,  1818.  decz.  27. 
tt  !»•  Ferenczy :  Dess.  Levelezese,  3  :  29. 
ttt  Dobr.  Dess.-hez,  1818.  szept.  8.^ 
§.Eaz.  Dess.-bez,  1818.  okt.  27." 


JELERT^STAin  JEQTZETEK  DE88BWFFT  j6Z8EF  GR.  miNKXlBAir.  107 

nyil&sa.  Meg  fogj&tok  l&tni,  hogy  e  kit^tel  falnyUds  tetszeni  fog. 
Nem  mondom,  hogy  tSk^letes,  de  nagyon  hasonlft  ahoz,  a  mit  ki 
akartam  tenni.c* 

A  Bzdk  jelent^s-dmyalatainak  meg&Uapft&B&ra  vald  fcdreky^s^t 
bizonyftja  az  a  n^h^ny  sor  is,  melyekkel  K6ry  Mdzeshez  irt  level6- 
ben  (1819  Julius  24.)  a  viUdny  6b  vUlomdny  szdkat  kfs^ri;  »A  vil- 
l&ny  vagy  yillom&ny  (Licht,  lumiSre,  lux).  Sz^gyen,  gyaUzat  lenne, 
ha  nem  volna  helyes  8z6nk  az  eg^sz  term^szet,  sdt  taUn  az  eg^sz 
teremt^s  legfels^gesebb  tdrgya  kifejez^s^re ;  mert  vUdg  azt  teszi: 
Welt,  ^s  igy  keti5s  6rielmu;  vUdgossdg  pedig,  kiv&lt  a  k5ltem^ny- 
ben,  olykor  sesquipedale  forma  ^s  nem  is  azt  teszi :  das  Licht,  hanem : 
die  Lichte.<  ** 

Jellemz5  D.  felfog&s4ra  a  isolirt  4s  modestus  szdkra  vonatkozd 
rovid  fejteget^se.  A  Kazinczyhoz  irt  lev^lbdl  (1820  febru&r  26.) 
kiszakftott  sorok  Igy  hangzanak:  »A  nyelvek  gy^niosza  vdltozik, 
nem  term^szetok;  azonban  a  magyar  nyelv  term6szete  sem  mindeg 
az,  a  mire  grammatikoszaink  szorltani  akarndk,  sz6l&sokra  n^zve 
pedig  a  nagyon  szoros  kovet^s  vagy  utdnoz&s  vagy  inkdbb  majmoz^s 
^8  mimel^s  m^g  6rdekl6bb.  Hogy  eg^szen  felfoghasd  idedmat  azon 
k&l5nbs4gre  n^zve,  melyet  valamely  nyelv  term^szete  4s  gy^niosza 
k5zt  Idtok,  ime  egy  p4lda:  elszigetelt,  isoU  helyett,  a  magyarndl 
nem  olyan  szerencs4s  kit^tel,  mint  a  franczidndl,  mert  mi  nem 
klildjUk  szigetekre  a  bfinosoket.  Elszigetelni  =^  szigetek  koriil  tenni 
(a  franczia  gy^niosz  szerint  pedig  =  magdnmaradds  valamely  tdl- 
tengeri  tdvoleso  szigeten);  ha  csak  sziget  vesz  koriil  valakit,  m6g 
nem  4rtet6dik,  hogy  maga  van  azon  a  szigeten.  Turhet5  az  etymo- 
[lojgyizdlds  valamikor  nem  a  BZ<3k,  hanem  az  idedk  gyenealogid- 
jdra  vezet.  iSn  tehdt  azt  merem  gondolni,  hogy  mind  nyelviink 
gyeniosza,  mind  pedig  term^szete  szerint  ez  a  szcSlds  p.  o.  ich  stehe 
isolirt  da  =^  niagdnitott  dllok  itt.« 

Az  id^zett  lev4l  egy  mdsik  r^sze  a  modestm  sz6ra  vonatkozik : 
>A  szoros  dltaltetelek  valamely  nyelvbol  nem  mindeg  szerencs^sek ; 
modestuSf  modeste  p.  o.  nem  azt  teszi  latin  4s  franczia  nyelven, 
hogy  valaki  m6dot  tart  vagy  sz4p  szerrel  viseli  magdt;  mert  ez 
inkdbb  ingenuus,  ing&nu,  drtatlan,  nemes  erkoksuj  hanem  azt  teszi, 
hogy  el  nem  blzza  magdt,  hogy  vakmerd'tlerij  hogy  sz4gyell6s^  hogy 
pindatos;  m4g  akkor  is  tehdt  ezen  szdkkal  kellene  41ni  a  szer^iy 
8z6  helyett,  ha  bizonyos  lenne,  hogy  szeriny  szebb  mint  amazok. 
Szer&tiy  8z4p  sz6,  j6  8z6,  de  azt  teszi:  rigulier,  ordentlich,  nem 
pedig  modeste,^ 

V4gul,  bdr  nem  tartozik  szorosan  ide,  Idssuk  Dessewffynek  a 
megszdlitds  mddjdra  vonatkoz6  fejteget4seit.  Idevdg6  n4zetei  Hel- 
meczy  Mihdlyhoz  irott  leveleben  (1837  szeptember  27.)  olvashatdk, 
de  megjelentek  a  pesti  >Tdr8alkod6<-ban  is.  Az  on***  kegyed,  maga 
megszdlitdsi  formdkr6l    lesz  sz6.   —    Dessewffyt    Vorosiparty,  Kunoss 

*  Dess.  Kaz.-hoz,  1818.  nov.  20.  Ma:  niche  =  fiilke. 
*♦  Ma:  das  Licht  4s  lux  =  vildgossdg,  vildg,  feny. 
♦*♦  Az  on-t  elvonds  atjdn  8z4chenyi  alkotta.  V6.  Nyr.  25 :  806. 


108  BAB08  GY.  JBLKNT^STAKI  JEOYZ.  DB88EW7FY  J.  OB.  MUHKilBAir. 

48  bizonyoB  Hideg  nevii  dr  megjegyz^sei  k^sztett^k,  Hogy  gondola^ 
tait  a  nyilv&noBs4ggal  is  kozSlje.  Ydrdsmarty  agyanis  —  mint  Dess.- 
n^l  olvassuk  —  az  Athenaeum  1837  szeptember  7-diki  Bz^m&ban 
G8at6  P&l  egy  fordft^sdt  bir^lvdn,  igy  8z6l:  »Csup&n  a  8ok  kegyed 
ellen  van  kifog^sunk.  Nem  veszik-e  6szre  fr6ink,  hogy  szintiigy 
czfm,  mint  nagys&god,  m^ltds^god  s  n^metQl  Eaer  Gnaden?  8  evvel 
akarjdk-e  a  t&rsalkod^st  egyenldsdgi  Idbra  4llftani?  A  kegyed  meg- 
maradhat,  mid5n  valakit  czfmezni  akarunk,  de  egyenlo  conversatio« 
ban  az  on  hasonlithatlanul  jobb.<  Kunoss  ezerint  az  d'ti  nem  bizalmas 
korbe  vald,  mert  a  hidegs^gnek  s  rangkiilonbs^gnek  b^lyeg^t  hordja 
mag&n.  Ott  azonban,  a  hoi  ezt  kitiintetni  szuks^ges,  sokkal  helye- 
sebben  alkalmaztatik,  mint  a  kegyed  szdcska,  mely  nyersebb  hangon 
bizonyoB  gyeng^ds^get  gyanittat.<  Y^gre  az  ismeretlen  Hideg  Ur  egy 
8z6jdt^kkal  (>a  kegyed  —  besz^d  kozben  —  kegyetlennek  is  jut- 
hatna«)  akarja  nevets^gessd  tenni  e  meg8z6lft&6i   format. 

Dessewffynek  Ydrosmartyval  szemben  az  a  y^lemSnye,  hogy 
nem  eg^szen  bizonyos  a  kegyed  szdnak  a  n^met  Euer  Gnadennel  yal6 
egy^rtelmiis^ge  >  mert  Onade  =  kegyelem  (kegy-eleme,  f ons,  elementum 
favorum).  »A  kegy  azt  teszi^  mit  a  franczia  grace-nak  nevez,  oly- 
kor  erk5lcsi,  mdskor  testi  6rtelemben,  s  egyediil  theologiaiban  6a 
jogiban  kegyelem  6  ndla  a  grace  sz6.<  Yorosmarty  tiszteletesebb 
besz^lget^sre^  Kunoss  lir  pedig  bardtsdgosabbra  <3hajtand  szoritni  a 
kegyed  8z6t,  de  D.-nek  az  a  n^zete,  hogy  a  mdvelt  tdrsalg&sban  nem 
a  czlmez^s,  hanem  a  gondolatok  68  ^rzelmek  eload&sa  m<3dja  szokta 
megadni  a  besz^lget^s  sav&t.  A  mi  kegyediinket  sokkal  >szfvlete- 
8ebb<  ^8  kevesbbS  nevetseges  kit^telnek  tartja  a  franczia  vous  a  az 
angol  you  n6vm48okndl,  melyekkel  egyes  szem^lyhez  tobbes  milsodik 
8zem6lyben  szdlanak.  »Nyelvunkben  frja  tovdbb  D.  —  a  maga 
8aj&tul  ezt  jelenti:  solus,  selbst.  6  =  ille,  dn  ^^  ipse,  <ins6g  teh&t 
vagy  ens^g,  onz^s,  yagy  magamossdg  azt  teszi  Selbstsucht  6a  ez  —  ha 
8zabad  barbdr  r6mais&ggal  besz^lni  —  ipseismust,  egoismust,  solis- 
must  teszen.c  Melldzendonek  tartja  teh&t  az  olyan  megBz6lfUlsi 
m6dot,  mely  az  idedk  rokonsdgdndl  fogya  az  onz^st  6s  onk^nyt  jut- 
tatja  esziinkbe.  Kulonben  az  on  haszn&lata  m&r  az^rt  is  folosleges, 
mert  nyelyiink  ligyis  el^gge  boyelkedik  a  czimez^s  ^s  megsz6lit&8 
4rnyalatiban.«  * 

*  Dessewflfy  ezeket  aorolja  fel :  »Bzent-atya,  fels^ged,  fens^ged,  kegyel- 
measeged,  kegyelmes  dr  y.  uram,  magasadgod,  herczegaegred,  excellenci&d, 
nagys&god,  nagyinelt68&god,  meltda&god,  princz,  diik,  marchese,  gr6f,  al-gr6f 
azaz  yicomte,  bdr6,  tandcsnok,  fotiaztelendd,  ti8ztelend6,  tiszteletea,  tekintetes, 
nagytekintetti,  nemzetes  es  yitezl6,  bizodalmas  dr,  kegyed  y.  dr  magdban, 
drfl,  urasdgod,  uram,  kigyelmed,  kelmed,  kend,  kSd,  ked,  maga,  te.  H4t  a 
r5vidltmenyek  :  nagyaag,  meltadg,  tena.  —  A  szep  nemre  nezye  pedig :  aaszony, 
asszonyom,  asszonyaagod,  kisasazony,  leanyaaszony,  lednyka  aaszony.  Atyafi- 
84goa  korben:  uram  aty&m,  aty&m  uram,  aaszony  any&m,  any4m  aaszony, 
aaszony  n6n6m,'  nen^m  asazony,  hdgom  asazony,  hdgom,  hdgocsk&m,  uram 
b&ty4m,  b4ty4m  uram,  uram  ocsem,  ocaem  uram,  b&tyam  ocaem  (!).  dcaikdm, 
mely  tiszteletremeltd  megkulonbozteteaek  meg  a  dua  nemet  nyelvbeu  ainose- 
nek.  Hozzdvehetjiik  a  azerelem  aziyes  8z6zatjait,  p.  o.  edea  mindenem,  lelkem, 


HTBLTMtWELAS.  109 

»A  kegyed  8z6  nyelyilnkon  azt  6rteti,  mit  a  r6gi  g5r5g  kharisz- 
nak  mondotty  noha  kharisz  n&la  grdczi&t  is  tett  szem^lyzd  (igy!) 
6rtelemben«  (t.  i.  a  h&rom  Grati&t).  Ha  a  kegyed  hossziinak  l^tszik, 
—  mondja  D.  tovAbb  —  vegyuk  be  a  kSd-et  vagy  k^d-et.  A  ked 
nem  leone  megvetendo,  ha  feledni  tadn<3k,  bogy  oseinkn^l  a  kend 
vagy  ktd  vagy  k^d  valakit  kev^sbe  vevo  megsz6lit&snak  taftatott. 
Befejez^sul  m^g  egyszer  r&mutatva  a  kegyed  megsz6llt&sbazi  rejl5 
8z6psegre  ds  melegsegre  (az  on-nel  szemben),  fejteget^s^t  azzal  a 
j6slattal  v^gzi,  bogy  »a  t&rsalkoddsi  egyenlos^g  el^bb  ut6bb  a  t&r- 
Bas^it  hiizza  maga  ut&n.«  * 

Az  OHj  kegyed,  maga  baszD&lata  ma  kdrtilbelul  olyan,  a  milyen- 
nek  Kunoss  Endre  mondta  (1.  Nyr.  26:163). 

Babos  Qtula. 


NYELVMOVELfiS. 

JRedHzmns,  »B&rmily  magyar  8z6t  keresunk  is  hely6be, 
Bobasem  lesziiDk  k^pesek  egyetlen  egy  magyar  8z6val  a  re&lizmus 
fogalm^t  kimerfteni,  mert  biszen  eredetileg  a  re^lizmus  sem  volt 
bonyolult  ^s  sukoldalii,  csak  ut6bb  fejlodott  olyann^,  mfg  ellenben 
az  ujdonsiilt  s  b&rmily  elm^sen  kieszelt  magyar  8z6,  minthogy  nem 
ment  kereBZtiil '^^  a  tort^nelmi  fejldd^sen:  miudig  csak  egyet  fog 
jelenteni  ^s  sobasem  fogja  pdtolbatni  a  redlizmust . . .  Ha  (teb^t) 
osBzekeresBiik  is  miudazokat  a  szdkat  ^s  megjeloleseket,  melyekkel  a 
re^lizmuB  fogalm^t  kimeritbetjiik :  ezzel  m^g  kor&ntsem  6rtUk  el  a 
cz^lt . .  •  Ha  p^ld^ul  re&lizmuB  belyett  a  kovetkezd  megjelol^seket 
baszn&lom:  vaMszerusigj  {Uihusigy  igazsdg,  detrevaldsdg,  elevens^g^ 
kend6zetlens4g  Btb.,  akkor  csak  r^szletes  form^ban,  elapr6zva  vetettem 
f5l  Ujra  a  kerd^st,  mely  ilyenform^n  kimeritbeto  da  megoldbatd. . .« 
(Hevesi  8&ndor  dr.,  Tanulmilnyok  a  rediizmu8r6L  Magyar  Szemle 
1903.  dvf.  28.  Bz.) 

£dzli  HoDics  AoosT. 

Az  idegen  8z6k  v6delmezdinek  rendes  kifog&sa,  bogy  a  magyar 
kifejezds  nem  foglalja  mag&ban  mindazt  egyiitt,  a  mi  ido  folyt&n  az 
idegen  sz6buz  tapadt.  Mink  erre  mindig  csak  azt  felelbetjUk,  bogy 
az  idegen  8z6  ellen  ^ppen  az  az  &ltal&nos,  bat&rozatlan  jelent^se  Bzdl, 
ellenben  a  magyar  8z6k  reszint  bat&rozottan  kifejezik  a  fogalomnak 
velejdt  (p.  itt  a  valdazerus^g),  reszint  pedig  lebetovd  teszik  az  drnya- 

azivem,  kincaem,  verein,  kedvesem,  angyalom,  galambom,  r6z84m,  tubicz&m, 
bab&m  t^tb.,  melyek  szintugy  nem  czfmzetek,  hanem  meg-  a  fel8z61itaHok<. 
♦  Az  on,  kegyed,  maga  kerdese  eldftirdul  D.-nek  egy  Orosz  Jozsefhez 
irt  leveleben  id  (1839.  Bzept.  17).  L.  Ferenczy:  Dees.  Lev.  3:264.  Itt  V6r68- 
marty  v41a8z&t  ismerteti,  mely  szerint  sajnos  >8emmi  sem  fer  tobbe  a  ven 
fejekbec.  Udvariasabb  form4ban  Bajz4n41  is  ezt  olvassuk.  V6.  &zrevetelek 
gr.  D.  J.  ellen. 

**  Igaz,  bogy  meg  nem  ment  kereeztiU,  de  kereszt&l  fog  menni.  H.  A. 


110  MAaTARiZATOKy    HSLTBEIGAZfrlSOK. 

latok  pontoB  megk&ldnboztetds6t  (mint  itt  igazsdg,  elevens^g  stb. ;  — 
hz  6leihu84g  nSmetes   osszet^tel). 

A    8ZEBK. 

JtfOStkori,  M&r  t3bbsz5r  olvastam  ezt  a  8z6t  (legat6bb  Kel- 
ler dr.  A  ienger  ^lete  cz.  mfly^ben),  p.  mostkori  tudom&nyoss&g. 
Azt  hiszem,  ennek  a  sz6nak  nines  m^g  meg  a  l^tjogosnlts&ga.  Van 
nekiink  ennek  a  kifejezes^re  jobb  szavnnk  is,  csak  ^Ijunk  vele.  Ott 
van  pi.  mostanif  vagy  mai  s  nem  ^pen  rossz  a  jelenkori  y.  jelenlegi 
sem.    A  n^gy  kQztil  bdrmeljiket    jobbnak   tartom,    mint  a  mostkorii. 

K6zelfekv6v4  tenni  a  kirdist.  Ez  is  olyan  kls^rto  a  foly6iratok- 
ban;  valaki  folkezdte  s  lij  idegenszerds^g^n^l  fogva  megragadta  a 
figyelmet  8  most  meglehetos  surun  alkalmazz4k.  Pedig  mennyivel 
magyarosabb:  vele  kapcsolatos  az  a  k^rd^s  is;  vagy:  ebb51  kovet- 
kezik  azt&n  az  is ;  vagy :  ez  arra  a  kdrd^sre  vezet  stb.  A  kdzelfckvffi 
a  Helyes  Magyars^g  is  megr6ja :  »f  k6zelfekv6  (f  Sltev^s  stb.)  :  kln&l- 
koz6<.  Nyilv4n  a  n^met  naheliegend  utdnz^sa,  6s  k6zelfekv6v4  imni  =» 
nahelegen, 

£uN  KAlmAw. 


MAGYARAZATOK,  HELYREIGAZfTASOK. 

Lehr  n^pnyelyi  CSnd&i,'^  T&volral  merges  hadakoz^s  nesze 
hallik  a  Nyelvdr  csSndes  tdja  fel6.  Lehr  Albert  tusakodik  kSrme 
szakadt&ig,  k6se  hegy^ig  a  MTsz.  szerkesztoj^vel  a  B.Sz.-ben. 
Szem^lyeskedo  t&mad4sa,  melyhez  a  nyelvtudom&nynak  ugyan  mAr- 
m&r  6des  kev^s  k5ze  van,  a  kettejiik  dolga,  de  a  miket  a  t&mad&- 
8&val  Y^d,  &mulatkelt6  ndpnyelvi  ismertet^sei,  m4s6  is. 

Elmondhatom  Lehrrdl :  ignotos  —  m^g  azokat  is,  a  kik  tudj&k, 
hogy  messzirol  j3tt  ember  azt  mond,  a  mit  akar  —  fallit,  de  nekem: 
derisui  —  van,  Mert  csakugyan  bajos  egy  kicsit  minden  nyelv^sznek 
megcselekednie  azt,  a  mit  Lehr  a  MTsz.  szerkesztdj^tol  megkovetel, 
hogy  S^rszentlorinczen  is  sziiless^k,  meg  N^mediben  is  nyaraljon, 
bogy  ekk^nt  6szaki  Tolnamegye  minden  n^pnyelvi  ritkas&g&t  ismer- 
besse.  !^n  ilyen  kedveltje  vagyok  a  szerencs^nek.  Itt,  ezen  a  tdjon 
sziilettem,  a  n^p  fiai  kozt  novel  odtem,  e  videk  nyelv^nek  minden 
csfnj&t-bfnjdt,  a  legritk&bb  sz6l&sform&j&t,  6rtelem-6rnyalat4t,  egyes 
emberek  saj&tsdgos  kifejez^seit  is  tovirol  hegyire  ismerem.  M4g  pedig, 
mint  Lehr  kfv&nja,  bizony  nem  konyvekbdl,  hanem  a  n^ppel  vaM 
mindennapos  ^rintkez^sbol.  EzSrt  el  merem  mondani,  hogy  Lehr  hfr- 
bedt  k^pzdinek,  ott,  a  honnan  6  6llit6lag  szedte  6ket,  N^mediben  se 
hirUk  se  hamvuk.  Mindennap  besz6lek  azokkal  az  emberekkel,  a  kiket 

*  E  k5zlem6ny  tartalm4Srt  termeszetesen  a  bektildd  feleMs  els^  sorban. 
Mi  haboz&8  nelkiil  kiadtuk,  mert  Nemedi  Deza6  regi,  megblzhat6  dolgoz6- 
tirsunk.  Tal4n  van  meg  Tolna  megyeben  t5bb  olvasdnk  is,  a  ki  hozz48z61- 
hatna  a  dologhoz,  akar  mellette,  akir  ellene.  A  szerk. 


MAOTA&iZATOKy    HELTREIOAZfTisOK.  Ill 

6  csudabogarai  8zerz6ik6nt  n^vszerint  is  megnevez,  az6ta  is  meg- 
pr6b&ltam  r&terelni  a  besz^det  arra,  bogy  csak  egy  -5i  vagy  4dnyi 
tinyi  k^pzos  8Z(^t,  csak  egyetlen  egy  ragozott  n^vutbt  is  vakkantsa- 
nak  ki:  basztalan.  !lSs  mikor  v6gUl  megmondtam  nekik,  bogy  mifdle 
sz6k  elkovet^B^t  f ogja  r&juk  valaki,  olyik  fejcs6v&Usaal,  olyik  nevetve 
ballgatta  a  neki  talajdonftott  furcsas^ot 

A  'Si  v^gzdd^sfi  szavak  kdz&l  az  egyebUtt  is  baszn&latos  fdL%LSi 
meg  %deval6si  emlftbet6k.  Haszn&lj&k  a  -si  k^pzot  gtinynevek  alkot&- 
s&ra,  p.  huksij  vaksif  toksi  (Nyr.  31:249),  de  ez  az  egdsz  garmada 
^n  y^gzddd  sz5,  a  mit  Lebr  6szaki  Tolnamegy6bdl  valdnak  mond, 
teljesen  ismeretlen  itt.  A  -tdnyi  tinyi  k^pz5  pedig,  mely  a  Lebr 
p^ld&zat&ban  oly  v&logat&s  ndlkUl  j&rul  igdkbez,  ii6vsz6kboz :  kdsz 
nevets^g.  Ilyen  f arcsas&gokkal :  svjttdnyi  &tok«  ritdnyi  gyerek,  dog* 
tinyi  b(id5s  ndvar,  sdntdnyi  \6,  ne  cstifitsa  Lebr  az  €n  kis  falumat! 
Hallottam  mdr  ilyent :  nines  jdrtdnyi  ereje,  nem  m^gy  egy  toppdnyit 
sem,  de  ezekben  csak  nem  akar  valaki  -tdnyi  meg  -pdnyi  kdpzdt 
keresni ! 

M6g  ezekn^l  is  csud&latosabb  dolgokat  emlft  6s  tanusft  azon- 
ban  Lebr  ndmedi  emberekkel  a  Budapesti  Szemle  janudri  sz&m^ban. 
Azt,  bogy  erre  mifel^nk  egeszen  kozons^ges  dolog  a  n6vat6knak  -{ 
igek^pzovel  yal6  igdvd  t^tele.  P.  fontul  =:  virraszt,  lentUl  =  lesz6l, 
m5gdttiil  =:  b&tul  j&r,  &tul  «=  &tmegy.  Egyiket-m&sikat  ezek  kozul 
meg  tudom  a  f d1jegyz5  f^lredrt^s^bol  magyar&zni.  Mert  —  teszem  — 
bizonyos  az,  bogy  6c8ag6k  mikor  virrasztottak,  nem  fdntUUek,  banem 
font  Ultek.  Azt  is  tudom,  bogy  Kov&cs  J&nos  a  miszlai  v&s&rt,  a  mely- 
r61  az  a  sz6l&8  j&rja,  bogy  fele  &11,  fele  m^n,  nem  lentUlief  banem 
renfiUte  (renfiil,  Nyr.  33 ;  57  rempdl,  a.  m.  dcs&rol,  gyal&z  *),  de  leg- 
tobbjdt  basztalan  keresem  a  tolnamegyei  ak&r  kblesdi,  ak&r  n6medi 
n6p  nyelvdben.  Egy  dolog  igaz:  az  -Z  k^pz5s  ig6nek  baszn&lata  mi- 
fel^nk  sokkal  gyakrabbi,  mint  a  kSznyelvben.  A  kicsinyely  helyesd 
ig^k  mint&jdra  ballani  ilyent:  nagyidj  vastagtU,  er6sUlf  ebben  az 
^rtelemben:  nagynak,  vastagnak,  erdsnek  tart.  Csakbogy  Utni  yal6, 
bogy  ezekben  mindig  melUknivhez  j&rul  az  igek^pzd,  de  nivutdkhoz 
sobasem. 

Y^gill  Lebrnek  m6g  egy  tolnamegyei  n^pnyelvi  kul5nlegess6- 
g^rdl  kell  sz6lnom.  Ez  az  enyh  bz6.  Lebr  a  Budapesti  Szeml^ben 
yal68&g08  enyh-tant  ad  eld.  Elmondja:  bogyan  baszn&latos  ez  a  sz6 
mint  fdn^v,  melldkndv,  bat&roz6,  mik  a  sz&rmaz6kai  stb.  Maga  az 
enyh  sz6  teljesen  ismeretlen,  pedig  Lebr  azt  is  &llitja,  bogy  ballbatb 
^Tal  mondj&k  N^mediben.  Ez  nem  jelentene  egyebet,  mint  bogy  az 
eg^sz  falu  beptik&s.  Az  enyhelyy  mint  tal&n  orsz^gszerte,  itt  is  basz- 
n&latos  8z6.  Ennek  eldtag]&b6l  a  -he  sz6tag  nyilv&n  az  ut6tag  azonos 
bangztoi  miatt  kopott  el.  Az  enyhe  mell^knevet  ballani,  de  enyhen, 
enyhes,  enyhazer-UX^^Lei  stb.  bizony  bizony  soba. 

8z6  a  mi  sz6:    gondolkod6ba    ejtett,    bogy   Lebr,    a  ki  igaz&n 

^  8^t  ugyanilyen  jelent^ssel  rentyol  is  van  a  MTsz.-ban,  s  ezt  m6g 
kdnnyebben  ossze  lehet  teveszteni  a  lentiil  alakkal.  A  8zerk. 


112  MAOTABIzATOK,    HSLTREXaAZfrXSOK. 

k^rked^s  nSlkiil,  m^lt&n  magasztalja  5nmag&t  a  Bndapesti  Szeml^ben, 
mint  a  n^poyelvnek  gondos  mngfigyeloj^t  ^s  r^gi,  alapos  ismerdj^t, 
honnan  vehette  ezeket  az  adatokat.  £1  se  is  hiszem,  hogy  egy-egy 
ny&ri  szunetben  6  maga  jegyezte  fol  ezeket  a  k^ptelens^geket,  azok- 
nak  az  embereknek  a  besz^de  ut&n,  a  kiktdl  6n  ilyent  esztenddk 
soT&n  &tf  mindennapos  ^rintkez^sben  soha  nem  hallottam.  Nines  is 
m&sk6p,  mint  bogy  valaki  mis,  avatatlan  ember  kozl^seit  a  maga 
megfigyel^seik^nt  mondja  eL  Ez  lebet  j6hiszemii  elj&r&s,  de  bogy 
milyen  baszn&ra  v&lt  a  n^pnyelv  megismer^s^nek :  tragikdmikus  p6l- 
d&ja  a  '8%  meg  a  -tdnyi  Unyi, 

B&r  azt  tudn&nk  mind  osszegyQjteni,  a  mi  saj&ts&ga  a  n^p- 
nyelvnek  megvan,  nembogy  olyant  f&brik&ljunk,  a  mi  nines. 

N^MEDi  Dezs6. 

Kansfanczindpoly.  A  Bics  6a  Wien  k^rd^s^rai  s  a  meg- 
magyarosodott  kiilfoldi  v&rosnevekrdl  olvasva,  eszembe  jut  ez  a 
r^gente  oly  gyakran  baszndlt  magyaros  forma:  Kanstanczindpoly. 
Honnan  vette  mag&t  a  cz  t  belyett?  £n  igy  gondolom:  Konstanti- 
ndpoly  y&roB&t  Magyarorszdgon  leggyakrabban  emlegetbett^k  a  15. 
Bz&zad  eleje  6ta,  kiv&lt  mi5ta  1422-ben  II.  Mar&d  badisarczra  k^nysze- 
rftette  a  gordgSk  gazdag  fdv&ros^t.  Amde  ^ppen  akkort&jban, 
1414-ben  tort6nt  egy  rendkivuli  eml^kezetre  m^lt6  esem^ny,  a  koU" 
stanczi  zsinat,  a  bov&  Zaigmond  kir&ly  nagy  ^s  f^nyes  magyar  kfs6- 
rettel  ment  el.  Nyilvdn  ennek  az  egyidejiis^gnek  tulajdonftbatjuk, 
bogy  a  Konstancz  n^v  mint&j&ra  a  m&sikat  is  cz-vel  ejtett^k:  Koth 
stanczindpoly. 

Be6tht  Zsolt. 

Ez  a  rendkfyul  elm6s  ^s  szerencs^s  magyar&zat  r&vezet  ben- 
niinket  m^g  valamire.  Hiszen  tulajdonk^p  Igy  kellett  bangzani  e 
n^vnek:  Konstantinopoly,  6s  szintiigy  Drinopoly,  a  k^sdbbi  Drind- 
poly,  mert  eredetileg  Constantinopolis  6b  Hadrianopolis  (vo.  borv&tul 
DHnopolje),  Ezekbe  m6g  nyilv^n  belemagyar&zta  a  magyar  kiejtds 
a  tort^netUnkben  oly  birbedt  Ndpoly  nevet,  s  ezt  azt&n  t&mogat- 
batta  a  szint^n  Zsigmond  idej^ben  esett  eml^kezetes  nikdpolyi  iitk5- 
zet  batdsa. 

A  8zereeszt68£o. 

Safarina*  E  6z6  tdrt^net^vel  mftr  Szarvas  G&bor  foglalkozott 
(Nyr.  18:367).  Az  6  fejteget^s^nek  rovid  foglalatja  az,  bogy  a 
safarina,  >a  mai  irodalomban  s  az  ^15  besz^dben  is  teljesen  isme- 
retlen  sz5«,  a  r^gi  szbtdrakban,  Calepinust  kiv^ve,  nem  fordul  el5, 
b&r  a  r6gi  irodalom  a  16.  sz&zad  kozepdtdl  kezdve  el6g  gyakran  61 
vele,  azonban  m&r  a  17.  sz&zad  m&sodik  fel^n  ttil,  i!igy  l&tsziki 
kiment  a  forgalomb(^l.  A  sz6  Szarvas  szerint  nemet  eredetd,  a 
igazdasszony,  kulcsdrn^*  jelcnt^sti  iljfn.  schafferin  mdsa.  a  melyet  val6- 
szfniileg  n^met  egyetemeken  tandlt  protest&ns  ir6k  bonositottak  meg, 
azonban  ndlunk  a  >pellex«  drtelm^t  vette  fol. 


MAOTARIzATOK,    HELTREIGAZlTiSOK.  113 

A  «z6  tSrt^net^t  az  az6ta  napf^nyre  kerult  adatok  alapj&n  ma 
m&sk^pen  kell  meg&llapitanunk.  Eloszdr  is  megjegyzenii  bogy  a 
safarina  a  mai  ^lobesz^dben  nem  teljesen  ismeretleiL  M&r  Czuczor- 
Pogarasi^k  azt  mondjdk  r6la:  »ma  m&r  jobb&ra  csak  Erd^lyben 
divatoz6  8z6«  (1870,  NSz6t.  Y.  k.),  az5ta  pedig  az  tj  T&J8z6t&r 
szerzdje  egy  tiszafiiredi  adattal  is  igazolja  divatban  I6t6t. 

Az  eredet  k^rd^s^t  is  m&skdpen  l&tjuk.  A  safarina  bangtani 
okokn&l  fogva  nem  lebet  egyenesen  az  tijfn.  schafferin  m&sa,  kSz-- 
Tetlen  forr&sdt  egyebiitt  kell  keresniink,  a  magyarorsz&gi  latins&g- 
ban.  Erre  n^zve  ugyanis  Szamota  IstvAn  jegyzetei  kozt  k6t  fontos 
id^zetet  taUlunk.  Az  egyik  egy  1491-diki  oklev^lbdl  kieg^szft^sem- 
mel  igy  bangzik:  »Item  Benedicto  cobabitatori  meo  lego  duas 
scropbas  femellas.  Item  f amnio  Fetro  de  bonis  meis  medium  flore- 
nnm.  Item  SapJiarine  mee  vnam  vaccam  et  qoatuor  scropbas  femel- 
las€  (OL.  D.  19702).  A  m&sik  1507-bol,  Szamota  szerint:  >01im 
iSa/artna  Sigismundi«  (uo.  26124,  1.  OklSz.). 

Ezekbdl    k^t    dolog    vil&gos.    Egyik,    bogy    a    magyarorszdgi  \ 

latinsdgban  volt  egy  safarina    8z6  is.    (Bartal  nem  ismeri,    Du  Can-  t 

geban  ^s  Diefenbacbban  szint^n  ismeretlen.)    A  m&sik,  bogy  e  latin  i 

szdnak    nem    »pellex«,    banem    »scbafferin,    gazdasszony,    sdf&mo*    a  ^ 

jelentdse,    biszen  oklevelekben    pellexekrdl    nem    eml6kezn6nek    meg.  I 

Ez  a  15.  sz&zadban  mutatkoz6  konybalatin  safarina  nem  lebet 
egy^b,  mint  az  azonos  jelent^sii  koz^pfoln^met  schaffaerinne  sz6nak 
(1.  Lexer)  lalinosltott  alakja,  s  bozz&  basonl6  eredetii  latin  sz6t  a 
k5z^p-  68  l&jkorban  ndlunk  ^s  klilfoldon  sz&mosat  tal&lni.  (Yd.  6pen 
a  schafferin  alap8zav&b6l :  schafferus,  schafferius  Bartaln&l.)  Az  sem 
Bzenved  k6ts6get,  bogy  a  Calepinusn&l  »pellex«  jelent^ssel  f9ll6p5 
8  e  jelent^s^t  mai  napig  meg5rzott  magyar  safarina  a  konybalatin- 
8^  tisztes  safarinaj&nik.  az  utddja.  Jelent^s^nek  erkolcsi  sQlyed^sSt 
a  16 — 17.  sz&zadi  protest&ns  vil&g  giinyos  szelleme  magyar&zza  meg, 
a  mely  a  katbolikus  papokkal  egyUtt  az  5  sdfdrndiket,  gazdasszonyai- 
kat  is  pelleng^rre  &llitotta  s  a  safarina  sz6nak  15.  sz&zadi  tisztes 
^rtelm^t  egyszer  s  mindenkorra    megy&ltoztatta. 

ZoLNAi  Gyula. 

A  Hzenkeftedik  6rdban,  kapuzdrds  eUitt.  Mind  a  k^t 
8z6l&st  akkor  baszndljuk,  mikor  a  cselekv^sre  val6  idonek  utols6 
pillanat&t  akarjuk  kifejezni:  »m^g  ^ppen  j6kor,  6ppen  az  utols6 
pillanatban*.  Az  elsot  kulon5sen  a  kozvetleniil  fenyegeto,  m&r-m&r 
bekdvetkezd  vesz6ly  vagy  vdls^g  megjelol6s^re  alkalmazznk;  mig  a 
m&sodikat  akkor,  ba  az  utolsd,  kello  pillanat  elmulasztds&val  valami 
dolog  bekovetkez^s^nek,  megtort^nes^nek  lebet6s%e  sz^nnek  meg: 
>A  tizenkettedik  6r&ban  jott  a  segits^g,  m&r  azt  bittuk,  bogy  el 
kell  ve8zniink«.  »]^p  kapnz&r&s  el5tt  jottel,  bolnap  mkv  nem  jutott 
Yolna  neked  bel6le.«  A  tizenkettedik  drdban  sz5l6s  helyett  a  nemetek 
ezt  mondjdk:  a  tizenegyedik  drdban^  in  elfter  Stunde,  a  vdls&g,  d5n- 
t^s  bekSvetkez^s^t  ugyanis  a  tizenkettedikben  v6rj&k.  Borcbardt 
(Die    spricbwSrtlicben    Bedensarten,    Leipzig,     Brockbaus)    a    szdUs 

MAOYAB     VTELV^B.    XXXIII.  8 


114  kagtarIzatok,  heltreigazItIsok. 

eredet6t  az  tij  szovetsSgnek  ama  p6lddzatdban  keresi,  mely  a  bzo11(>- 
munkdsokrdl  sz6l,  M&t6  ev.  20, 1 — 16  ;  itt  a  b^rt  a  tizenkettedik  dr&ban 
fizetik,  ^s  a  kik  a  napnak  csak  tizenegyedik  6r&jdban  is  munkdba  &llot- 
tak,  ^pen  annyit  kapnak,  mint  azok  a  napsz&mosok,  a  kik  kora  reg- 
gelt51  fogva  dolgoztak.  —  Azt  hiszenif  nem  tdvedek,  bogy  a  szdldsnak 
n^lunk  val6  meghonoBul&s^t  Sz^chenyinek  kell  tulajdonitanunk.  Mikor 
tudniillik  a  l&nczhid  m&r  befejezese  fel^  kozeledett,  1848  jiilius 
18-&n  d^lelott  a  budai  oldalon  az  utols6  l&nczdarab  felhiiz&s  kozben 
elszakadt  ^s  a  Dundba  zubant;  Szecbenyi,  ki  izgatottan  vdrta  a 
munk&nak  ezt  az  utols5  neh^z  r^sz^t  ^s  befejez^s^hez  mintegy  j68- 
latszerii  v&rakoz&sokat  fuzott  az  orsz&g  politikai  jovoj^re  n^zve, 
maga  is  oagy  vesz^lyben  forgott.  Mikor  d^lntdn  a  kiilonben  nem 
nagyon  jelentekeny  balesetrdl  besz6lgettek  vele,  csiiggedten  ezt 
mondta:  »lgy  fog  ez  veliink  is  menni,  tizenegy  6rdig  finyesen  fog 
sikeriilni  minden,  s  midon  elbizakoddsunk  nagyra  nott,  a  tizenkette- 
dik drdban  torik  ossze  minden.^  (KovAcs  Lajos,  Gr6£  Sz^chenyi 
Istvdn  k6z6let6nek  hdrom  utolsb  6ve  1846  —  1848.  Franklin,  1889. 
2:270.)  Ez  a  j6slat  akkor  sz6jr6l-sz&jra  jdrt.  Tudtommal  elotte  nem 
fordul  elo  irodalmunkban,  az6ta  pedig,  kiilonosen  orsz&ggyul^si 
besz6dekben  6s  lapok  vezdrczikkeiben  igen  gyakran  emlegetett  mon- 
dds.  Nem  tartom  val6szfn(itlennek,  bogy  Sz^cbenyi  a  bibliai  p6ld&- 
zatra  vald  eml^kez^s  n^lkiil,  puszt^n  a  megtort^nt  baleset  koriihn^- 
nyeib51  merltette  mondds&t,  anndl  inkdbb,  mintbogy  a  ndmet 
tizenegyedik  drat  moudf  de  meg  aztdn  sokkal  ritkdbban  is  61  a  sz6U8sal. 
A  kapuzdrds  eUtt  n&lunk  igen  fiatal,  m6g  pedig  n6metb5l 
keriilt  jovev^ny  sz6l&s.  Abb6l  az  iddbdl  ered,  mikor  a  v&rosokat 
m6g  k5rfal  vette  kSriil  s  a  kapakat  minden  este  bez&rt&k;  a  ki 
kapuzdr&s  utdn  jott,  vagy  a  kintmarad&sra  jogosft6  igazolvdnyt 
mntatta  fol,  vagy  kapup6nzt  fizetett,  kiilonben  kintrekedt.  Ezt  a 
kapup6nzt  p6lddul  Lipcs6ben  1824-ig  szedt^k.  Innen  ered  a  sz6lds. 
K&lank  megkSnnyltette  a  sz5l&s  megbonosod&s&t,  bogy  bizouyos  id6n 
till  nekQnk  is  kell  kapup^nzt  fizetntiuk,  persze  nem  a  v&ros  kapu- 
s&nak,  banem  bdzi  Cerberusunknak. 

TOLKAI    ViLMOS. 

Csindld,  nien6  stb.  (Nyr.  31:413).  Miskolczy  Q.  kalSnb- 
s^get  tesz  a  takarodj  6s  takarodjdl  baszn&lata  kozt.  Elfogadom 
magyar&zat&t.  De  bogy  ennek  a  megkiilonboztet^snek  batdsa  folyt&n 
mondan&nak  a  kis  gyermekeknek  » mintegy  szelid  8zemreb&ny&ssal« 
ilyeneket:  Mit  csindl6  6des  fiam?  Hdt  m^gis  elmend?  Ejnye !  de 
rossz  vagy 6 !  —  az  m&r  nem  yal6szfnu.  A  kozolte  alakokat  magam 
is  szdmtalanszor  ballottam  s  meg  is  szaporitbatom  egy  p4rral:  Mit 
ldt6  ?  M6r  nem  jdr6  igenyessen  ?  Ha  sz6pen  k4r6y  kapsz  beliile. 
Ezek  az  alakok  valdban  a  gyermeknyelvben  divatosak,  b&r  —  bizonydra 
annak  p61d&j&ra  —  sz6rv&nyosan  egyik-mdsik  el6fordul  a  feln5ttek 
nyelv6ben  is.  Kogy  a  gyermeknyelvben  mi6rt  oly  gyakoriak,  azt  az 
esz6{i&szQV)Jdcc6{}ki^zo\)jisz6(ji^zo\)  stb.  bat&sa  el6gg6  megmagyar&zza. 

CsEFKd    GyULA. 


MAQYARXzaTOK,    HELYREIGAZlTiSOK.  116 

Tlfjsz4ikr<Sl.  Kok6  (Nyr.  32  :  417,  577).  A  tojdst  jelentd  AroWval 
58Szetartozhatik  a  Keszthelyen  jdratos  kdkdzni  kifejez6s.  HtLsY^tkor 
BZoktuDk  kdkdzni  A  "piros  toj4sokkal.  Ezak5kdz&s  pedig  abb6l  dllt^  bogy 
a  piros  toj&st  kiki  a  kez^ben  fogva  bozzdut5tte  a  m&sik^boz ;  a  kinek 
azt&n  a  toj&sa  megrepedezett,  azet  kozosen  megettiik,  Megtort^nik 
gyakran,  bogy  ketten  is  egyszerre  hajolnak  le  az6rt,  bogy  a  leesett 
tdrgyat  gyorsan  felvegy^k.  Ha  ilyenkor  5sszeutik  a  fejuket,  nevetve 
ezt  szokt&k  mondani:  kdkdztunk.  (V'6.  kdkdz  6s  kdkdl  MTsz.) 

Bi^RCzi  F0l6p. 

Kiltyii.  Egy  erzs6betkortiti  borb^lyn&l  ballottam  ezt  a  sz6t,  a 
czigarettapapir  MundstUck-je  ^rtelm^ben ;  a  fiii  veszpr^mi  b  azt  mondja, 
bogy  ott  is  €b  az  Alfoldon  is  ballotta  sokszor:  kiityils  czigaretta; 
van  kUtyUje  a  czigarettddnak  ?  —  TJt6lag  azt  ballottam,  bogy  Yeszp- 
r^mben  giigyU:  az  a  darab  (bodza)fa,  melybe  az  enyves  mad^rfog6- 
Upeket  dngj&k;  a  gQgytit  viszont  a  sefilsefdra  tiizik,  a  puba  b6l6- 
s^n^l  fogva.  A  megfogott  madarat,  enyves  l&b&t  aztdn  bomokban 
▼ftgy  porban  fiirdsztik.  Szab6  J6zsef. 

A  MTsz.-ban  is  k^t  balatonvid^ki  adat  bizonyftja,  bogy  kUtyil 
a.  m.  gytlmolcs  bdvelye,  tokja,  makk  cs^sz^je.  1900- ban  a  szint^n 
balatonvid^ki  Yadnay  Andornak  A  Tiszamell6kr61  cz.  konyve  28-ik 
lapj&n  olvastuk:  >A  munk^sok  .  .  .  sobasem  a  val6di  bajjal  &llanak 
el6,  banem  vmi  &ltaUnosabb .  .  .  bajokat  sorolnak  fol.  A  t^nybeli 
bajt,  vagy  6ppen  annak  ok&t  ligy  kell  az  embernek  gonddal  kibi- 
moznia,  mint  sztir6s  kiityujihOl  a  geszteny6t.«  —  Akkor  k^rd^st 
tettiink  e  sz6r6l  a  Nyrben  s  akkor  k^t  veszpr^mi  s  k^t  zalamegyei 
olvasdnk  kozolte  velunk,  bogy  ndluk  kiltyii  a  makk  cs^szealakd 
knpakja,  a  gesztenye  s  a  di6  zold  burka,  a  btivelyes  vetem^nyek 
bUvelye  s  dltal&ban  minden  magbiively,  egy  kozlo  szerint  pedig 
Somogyban  a  bdza  tokl&sza.  A  szerkesztos^g. 

Magjarok  istene.  Tbilry  J6zsefnek  Torok  nyelveml^kek  a 
14.  BzAzad  v6g6ig  cz.  ^rtekez^s^ben  a  kovetkezo  drdekes  megfigye* 
l^st  olvassuk:  »A  Kiil-Tegin  slreml^k^n  levo  (732.  evi,  ujgur 
nyelvti)  feliratnak  egyik  bely^re  akarom  felbfni  a  figyelmet,  bol  azt 
olvafibatjuk,  bogy  mikor  egy  idoben  a  slnai  csAsz&r  azt  mondta, 
bogy  a  t5r5k  n^pet  meg  fogja  semmislteni  6s  kiirtja  a  fdld  szin6- 
r61,  ekkor  a  magassdgban  ^TUrk  tengrisi,  ttirk  iduk  jeri  subi  an6a 
temiS:  Tfirk  budun  jok  bolmasnn,  budun  bolcnn  tejin,«  azaz  a  torO' 
kok  istene,  a  torok5k  baz^jdnak  v^ddszelleme,  Igy  szdlt:  a  t9r5k 
n^pnek  nem  szabad  elpnsztiilnia,  a  n^pnek  meg  kell  maradnia,  ezt 
mondom.  E  sorok  olvas&sakor  kinek  nem  jutna  esz^be  a  magyarok 
istene,  a  ki,  mint  pog&ny  dseinknek  ktilon,  nemzeti  istene,  az  6  fel- 
fog&Buk  6s  bitiik  szerint,  6ppen  ilyen  p6rtfog6ja  6s  fenntartdja  volt 
az  6  magyar  n6p6nek  az  idegen  n6pekkel  folytatott  kiizdelmeiben !« 


8* 


116  KAbD^SEK    tS   FELELETEK. 


K£BD£SEK  is  FELELETEK. 

Igek^pztis.  A  Sz^kelyfdldon  nagyon  elterjedt  ig^k :  kirendzik  : 
k^redzkedik  ^s  elk&endzik :  elk^redzkedik,  engedelmet  kdr,  hogj 
Tbov&  mebessen.  Milyen  kdpzdkbdl  keletkezhetett  az  itt  jelentkdzd 
'fidz  k^pzobokor?  —  Milyen  term^szetii  k^pzd  az  -/  az  ilyen  igdk- 
ben:  rejlik,  fejlik,  vdslikj  koplik,  f6jl%k:  fulladoz,  fvflik:  felfiivddik 
8tb.  ?  Eleget  forgattam  a  TMNy.-t,  de  nem  tudtam  bat&rozott  vdle- 
m6nyt  alkotni.  Gyakorit6  k6pz6  volna?  De  a  TMNy.  396—97.  1. 
egyetlenegy  ilyen  ikes  ige  sincsen  felsorolva. 

F.  K4rendzik  nyilv&n  csak  tijabb  mbdosul&s  az  ismert  r6gi 
kiredzik  ig^bdl,  m^g  pedig  alkalmasint  valami  rokon^rtelmii  8z6,  pi. 
a  BZ^kely  k4rinc84l  ige  bat&sa  alatt  bdviilbetett  az  -n  banggal.  — 
A  fojlikf  fejlik,  rejlik  ig^ket  az  4  k^pz5  puszt&n  t&rgyatlan  ig^kkd 
tette,  mert  mindezek  a  foji,  fejt,  rejt  ig6kb61  keletkeztek  a  17.,  18. 
szizad  6ta  (s6t  rejlik  csak  1857  6ta  van  kimutatva),  mSg  pedig 
r^gibb  ilyen  p^ok  anal5gi&j&ra,  minSk  Jiajt:  hajlik,  oszt:  oszlik, 
oni:  onUik  (m6g  r^gebben  hajolf  oszol,  omol).  Ezekben  a  rdgi  /-es 
igdkben  az  4  alig  lehetett  m&s,  mint  gyakorftd  k6pz6,  mert  biszen 
osZ'tf  haj'tf  om-t  nyilv&n  muveltetd  k^pz^sek,  teb&t  m&r  maga  az 
alaprdsz,  osz-,  haj-,  om-  oszUst,  bajUst  6s  omldst  jelentett.  Az  /-nek 
gyakoritd  6rt6ke  azonban  r6g  elbalavdnyult.  (L.  ezekr61  TMNy. 
426.)  —  A  vdsliky  koplik  Z-j4nek  is  gyakorft6  6rt6ke  lebetett  vala- 
mikor.  —  A  fUjlik  bz6  ^felfuYddik'-fdle  6rtelmez6se  nem  t^ved^s? 
Ez  t&n  csak  a  fojlik  vAltozata,  mint  van  fujtani  6s  fojiani. 

R^gi  SZ<Sk*  Mit  jelent  a  k5v.  b&rom  bz6,  melyet  r6gi  debre* 
czeni  k^ziratokban  tal&ltam:  >Pap  F.  lirnak  karasidjat  (napidlj-  6b 
liti  sz&ml&k  kdzt,  1696).  »£6v68zeknek  adtam  hibalirat  (azt  biszem, 
borraval6).  >A  piaczra  Alljon  velei  s  ott  kdzves4ggel  el  ne  adbassa 
[tto  eg^szben],  —  banem  negyedenkenth  atbassac  (v&rosi  stattltum, 
16.  sz&z.). 

F.  Karasia  a  16.  s  17.  sz&zadban  valami  posztdszovet  neve  volt; 
megvan  a  NySz.-ban.  —  A  hibale  csakugyan  borraval6;  a  magyar 
latins&g  szava  volt,  megvan  Bartal  sz6t&r&ban.  —  Kdzvesiggel,  ez  taUn 
csak  l&tszat,  tal&n  megfakult  az  ir&s,  a  stattltumok  jegyzdje  ial&n  ezt 
Irta:  kozonsiggeL  (V5.  »KSzSn86ggel  mindnyajan  es  egyenkent-is  S 
neki  tagjai,  kSzSsi  as  reszesic  NySz.)  Vagy  bogy  tollbiba  volt,  a 
kozons^ggel  6b  oszvesiggel  sz6k  osszezavar&s&val. 

A    SZEBKE8ZT6slia. 


EorvELsa.  117 


E6TVELE6. 

A  legiQabb  bfr<Ss^  megszdlalt  es  ft^letet  mondott.  —  Yagy 
nem  tudjdk  onok,  melyik  az  a  legifjahb  hirds&g?  Ldtszik,  hogy 
nem  reg  olvass&k  a  Magyar  Nyelvdrt,  mert  a  kik  mdr  1891 -ben 
is  olvast^k  a  Szarvas  G^bor  folydiratdt,  azoknak  feledhetetlen 
kedves  emlek  az  a  mulats&gos  ismertet^s,  a  mely  a  20.  ^vfolyam 
86.  lapjdn  jelent  meg  evvel  a  folfrdssal:  A  legifjahb  hirdsdg. 
Mai  olvasdink  ^piilesere  ^s  szorakozdsdra  ide  teszsziik  az  elejit 
(1.  Nyr.  20 :  86) : 

^Cszint^n  bevallom,  bogy  magam  is  j5  sok&  b&maltam  a  cfm- 
beli  kifejezdsre,  pedig  a  rdbnszok  megfejt^s^ben  ismerdseim  k9r6ben 
j6  him^vre  tettem  szert.  Hiszem  is,  bogy  ba  a  r^buszok  szokott 
bely^n  Utom,  nyomban  kital&lom  az  ^rtelm^t.  De  mikor  egy  komoly 
konyvben  olyasom,  abol  ilyet  &liD&ban  se  keresne  az  ember!  A  Gy5rdtt 
1888-ban  megjelent  lEgyetemes  Kdnyyt&rc  III.  fiizetdben.  melynek 
cfme:  yBoasseau.  Carri^re  (belyesen:  Carriere)  ut&n  Ferenczy  Jdzsef'i 
ki,  azt  biszem,  az  Orsz&gos  Kdzoktat&si  Tan&cs  frbdidkja,  jegyz6je 
fl  a  tobbi  k5zt  ennek  az  Egyetemes  KSnyyt&niak  is  szerkesztdje. 
A  fiizetben  lapozgatv&n,  szerencs^tlens^gemre  mindj&rt  a  6.  lapon 
^  legifjahb  birdsdg  Uti  meg  szememet.  N^zem^  n^zem,  sok&  ndzem. 
.A  legifjabb  bfr6s&g^  —  mi  lebet  ez?  ,A  legifjabb  birbs&g  it^lete 
bangozz^k,  mikor  akar.^  Egyszerre  csak,  nem  tudom  mi6rt,  bogyan, 
eszembe  jut  Glaquebutes  Frigyes  s  Til&goss&g  t&mad  elm^mben. 
A  legifjabb  birdsdg  =  ^das  jungste  gericbt',  a  mit  mi  tdbbien  ,iztols6 
it^letnek*  szoktunk  mondani.  KiilSnben  ide  iktatom  teljes  dsszefUgg^- 
s^ben  a  belyet :  Carriere :  ,Die  posaune  des  jiingsten  gerickts  erscballe 
wann  sie  wolle ;  mit  diesem  Bucb  in  der  band  will  icb  micb  vor  den 
Weltricbter  stellen^  —  [azaz:  B&rmikor  baraan  is  meg  a  v^git^let 
trombit&ja,  kdsz  vagyok  kezemben  e  kSnywel  a  yil&gbir6  el6  illani]. 
Ferenczy :  ,A  legifjabb  birdsdg  itileie  bangozzdk,  mikor  akar ;  e  konyv- 
▼el  kezemben  akarok  yil&gbfr&m  el6  &llni'.» 

S  most,  1904-beD,  tijfent  megsz61alt  a  legifjabb  bfrdsdg 
it^lete,  8  a  legifjabb  bird,  Ferenczy  Jdzsef,  azt  irja  a  M.  N.  Jan. 
28-i  szdm^ban: 

»Egy  leddlt  szobor.  —  A  mult  b^ten  a  M.  T.  Akad^mia 
kiad&s&ban  egy  5t<5df6laz&z  lapra  terjedo  vaskos  kSnyv  jelent  meg. 
Gzfme :  B^gi  magyar  nyelvfink  6s  a  Nyelvtort^neti  Sz6t&r ;  irta  Bal- 
lagi  Alad&r.  L  k.  Ez  a  kdny v  dinamitbomba,  mely  az  Akad^mia 
palotilja  eldtti  kis  parkban  elbelyezett  Szarvas  G&bor  szobrot  nem- 
•csak  ledSntdtte,  banem  t5rmel6kk6  is  ztLzta...  De  B.  konyve  stilyos 
v&dirat  a  M.  T.  Akad^mia,  fdleg  annak  nyelvtndom&nyi  oszt^ya 
ellen  is,  mely  30  6v  6ta  n^zi  el,  sot  dri&si  Ssszegekkel  t&mogatta 
azt  a  nyelvtudom&nyi  tl  z  1  e  t  i  munk&ss&got,  melynek  £6  korifeusai 
Szarvas  G&bor  ds  Simonyi  Zsigmond.*  —  fgy  ft^l  a  legifjabb  bfrds&g. 


118  K^NTBLVI   HAGTOlCijnrOK. 

Az  ^ad  Iial&la.  1879-ben  diadalmasan  ki&ltott  Lebr  Albert 
(Nyr.  8:29):  ^Letaszitottnk  a  fattyn  idinyt  bitorlott  tr6nuB&r6l  ^» 
visszabelyeztOk  . . .  az  ivad-ivadoi . . .  Lebet-e  enn^l  j6zanabb,  igazabb^ 
eljAr&s?  A  nyelvre  nem  kotSttiink  semmit,  mert  az  4vad  ^pen  olyan 
t5rv6nye8  szulotte,  mint  ak&r  az  id6<^.  —  Most  pedig,  1904-ben, 
Ballagi  Alad&r  birdeti  6p  oly  diadalmasan,  bogy  letaszftja  bitorlott 
tr6nasdr6l  ^s  mindj^rt  ki  is  v^gezi  az  ivadoij  bogy  visszabelyezz^ 
r^gi  f^ny^be  az  idinyi,  A  vildg  persze  csak  az  utolsd  kidltdst  ballja, 
8  azt  mondja  r&  (B.  H.  1904.  II.  9):  »A  Ballagi  bizonyftdsa  a  nap- 
nAl  vil&gosabbi  teszi,  bogy  az  4vad  sobasem  jelentett  ivszakot^  saisont, 
banem  set^t,  vad  6jtszak&t.  az  ^jtszak&nak  a  derek&t.  De  6ppen,  mert 
ennyire  igaza  van,  k&r  annyi  pnskaport  akkora  robajjal  elpuSog- 
tatni.  Az  igazsAg  mag^ban  is  annyira  meggyozd,  bogy  a  nagy  l&rma^ 
az  oblos  bang  csak  gyongftbeti,  nem  pedig  izmo8ftja«.  —  Igaz&n, 
kiv&ncsian  vdrjuk  a  viaskodds  v^g^t:  vajjon  melyik  fog  yal6ban 
diadalmaskodni  e  p&ros  viaskoddsban,  Lebr-e  vagy  Ballagi.  (Minden 
esetre  a  farsangi  ^vadboz  m6lt6  mulatsdg  volt  olyan  vad  dolgokat 
—  s  m^gsem  tijakat  —  tdlalni  egy  akaddmiai  ul^s  ballgatdsdga  eld.) 


NfiPNYELVI  HAGYOMANYOK. 


Ntipetimoldgia. 

Bakos  temploma,  Felpdcz  gydrmegyei  kozsdgben  ballottam. 
J&nos  b&csi  nem  igen  szerette  a  templomot,  ink&bb  a  kocsm&t. 
Mikor  vas^rnap  a  bfvosereg  a  templomba  tartott,  J^nos  b&csi  min- 
dig  betert  egy  kis  sziverositore  a  kocsmdba,  onndt  aztdn  vajmi  rit- 
k^n  folytatta  tov&bb  litj&t  az  istenbdzdba.  itgy  tortdnt,  bogy  isten- 
tisztelet  alatt  valami  kis  esemdny  tortdnt.  Ddlut&n  a  b&zak  el5tt 
osBzeverddott  a  ndps^g.  Az  egyik  csoportban  ott  volt  Jdnos  bdcsi  is, 
6n  is.  A  beszdd  sor&n  sz6ba  jott  az  istentiszteleten  lejdtsz6dott  kis 
esemdny.  Jdnos  bdcsi  szornyen  kdrdezdskodQtt  r6la  s  dn,  nem  ismerve 
eldbb  emlitett  tulajdons&g&t,  megkdrdeztem :  H&t  Jdnos  b&csi  nem  is 
tudja  ?  Taldn  nem  volt  a  templomban  ?  —  J^nos  b&csi  nem  sz6lt 
semmit,  de  az  egyik  mellettem  &\\6  gonoszul  megjegyezte:  Debogy 
nem!    A  Bakos    templom&ba.  —    Hoi?  —  Hit    Bakos   templom&ba. 

—  Micsoda  az?  —  Ejnye.  bdt  nem  is  tudja?  A  kocsma.  —  H&t 
mdrt  mondjdk  azt  maguk  Bakos  templomdnak?  —  £n  nem  tndom. 
De  iszen  az  urak  mondj&k  annak.  —  TaUn  Baccbus  templom&nak? 

—  Az  az !  De  b&t  mdr  mi  csak  Bakos  templom&nak  mondjuk.  Mink 
fgy  jobban  ki  tudjuk  mondani.  No  meg  szegdny  megboldogolt  Bakoa 
b^tydnk  is  a  kocsm&t  tartotta  templomdnak. 

SZTROKAT    LaJOS. 


nApKYELVI   HAGTOMimrOK.  119 


SzdUsok. 

Mikor  alkalomszertL  dalra  gytijt :  Hogy  neki  szdljunk :  »yoltam 
<8ik68,  Yoltam  guly6s<  stb.  —  Neki  tanydztunk  a  p&link&nak:  neki 
huzalkodtunk. 

Kicsdmborgott  a  fejemb61  a  p&linka:  kijdzanodtam. 

Forg6  k5r5:  napraforg6. 

Burgy^:  f51dbe  dpftett  h&z. 

Cak-pak  meszeldsig  6n  csinAltam. 

Tubus:  ktipalakii  magt&r. 

Beleborongatj&k :  bele8z6rj&k. 

Nagy  fekv^se  volt  ennek  a  grdfnak:  birtoka. 

Na  csak  azt  blrom  mondani! 

Segedebnezzen :  segitsen. 

6pe:  fuccs,  6pre  vettem  pi.  a  k&rty&t:  fuccsra  vettem. 

Felkoporcol6dtam :  f elkuporodtam. 

Elkellemez :  elszeret. 

Szemet  kap  a  liba:  g^g^j^be  megy  a  szem. 

Hogyba  Debrecenbe  meg  nem  csalnak,  BoBz5rm^nybe  meg  nem 
iopnak,  N&n&son  meg  nem  rontnak:  elmehetsz  az  eg^sz  vil&gon. 

P6csi  bdcsti,  n&di  bdl,  disznddi  nagy  y&s&r,  amelyik  l&ny  el 
nem  k^l,  az  biztosan  v^n  Uny  marad. 

(Hajdu-Dorog.)  Stoll  Ebk6. 

Nem  azer  mentem  firho,  bogy  a  kiktyit-z5ggyit  borgyam  az 
uramnak:  Usson-verjen. 

Olyan  medvemeno  lovat  vett:  czammog6-forma. 

Hamar  nekem  tiirkiili  a  velUt:  nekem  szegzL 

J51  tiirkiid  le  a  csizm&d  sz&rdt:  tiird  le. 

Az  bizony    kounyen   p&rosittya  a  m^nklit  feny^ve :  kiczifr&zza. 

Az  ebfggye  mindig  ojjan  ozvegy  forma :  egy  tAl,  —  vagy  leves, 
Tagfy  m^. 

Hars&nyossan  8z6l  az  orgonya:  tiszta,  ero8  bangon. 

Ezt  is  nem  sok&  zsebgyibe  teszi  a  mester :  fdlveszi  ut&na  a 
bucsuztat6  temetds-pdnzt. 

Sokszor  niztem  kiviil  a  b&zot,  mikor  mirges  v6t  az  uram: 
kivert  a  b&zb6l. 

Barom  ember  a  maga  almdt  piszkfttya:  feles6g6re  sz5l. 

Karr6t  titott  elejb^m  a  felesfgem:  megakaddlyozott. 

Nekivicsorodott  a  tdncznok :  ugyan  tordeli  a  sokas&got :  erdvel 
esetten  t&nczol. 

De  form&zza  ez  a  gyerek  az  anny&t !  (Felelet :)  Minden  gyerek- 
nek  megvan  a  maga  form&ja. 

(Ddr,  Sopron  m.)  Domonkos  IsTviir. 


120  IZENBTEK. 


IZENETEK. 

A  M.  Nyelytadom&nyi  T&rsas6g  alapszab&lyainak  miniszteri  meg- 
er^it^et  most  yarjuk. 

Sz.  M.  H«  Umak.  A  BSca  vagy  Wien  k^rd^erA  szdlya,  azt  irtnk, 
bogy  a  Bi!c8-fele  neveket  elhagyva  ^megfoaztandnk  nyelvunket  sok  bz&z  ^yos, 
torteneti  fontoss&gti  8zaYait61«,  toY4bb4  hogy  az  »Beminik^p  se  belyesc,  hogyha 
a  tanul6  a  t^rkepen  csak  Wient  tal&l,  >eimek  pedig  biret  se  ballottac  — 
XJraa&god  bekiUdott  czikkeben  kioktat  bexmunket,  bogy  megfoBztandk  bolyeti 
megfoaztandnk  es  sem  helyett  se  >otromba<  nyelvtani  hiba.  Nyilv^n  azt 
biszi,  bogy  mink  ezt  a  bolcsess^get  meg  soba^e  ballottak,  8  el  se  tadja  k^p- 
zelni,  bogy  b4tba  8z&nt8z4nd6kkal  irjuk  tigy.  —  No  b&t  egyebet  nem  izen- 
betimk,  mint  bogy  el  eg  vil&gosan  elmondtuk  m4r,  mit  kell  tartani  az  efifdlek- 
r61.  Hogy  bol  mondtuk  el,  azt  megtudbatja  ak&rkit51,  a  ki  valamicskevel  is 
tobbet  tad  nyelYtink  irodalm4r61,  mint  Kegyed. 

Gy»  y»  KapuY&r.  —  A  Ut^re  ba8zn&lat&r61  bdvebben  8z61tank  Nyr. 
14:323,  511,  15:345  (rSviden  Helyes  magy.  161). 

A  T&laSKOk  bely  szuke  miatt  a  j5y6  szamra  maradtak. 

K.  A«  HasmdrU  ismeretes  kifejezes  s  az  irodalomban  i8  elegszer  taUl- 
kozank  vele. 

K«  Gy.  Zs.  Kegyed  azt  fejtegeti,  bogy  ez  a  k^t  8z6:  jeUemtelen  4b 
jellemes  teljesen  bibas,  mert  keptelens^get  fejez  ki,  mert  jelleme  (mint 
Lindner-Klamarik  l^lektana  3.  kiad.  87.  §-4b61  bizonyitja)  minden  embernek 
van,  ba  m^  nem,  b&t  csdnya  ▼.  rossz  jelleme.  De  ilyen  ok08kod48  szerint 
senkit  sem  mondbatn&nk  szemtelennekf  orczdtlanndky  fejetlennekj  se  azemes- 
nekf  nyakasnak,  hasasnakj  mert  biaz  mindenkinek  van  szeme,  arcza,  feje, 
nyaka  ^s  basa,  es  Y^gre  minden  ember  kezes,  nemcsak  az,  a  ki  aUirja  a  y&lt6t. 

N<$]i4ny  kdzleiiK^ny  ki  van  m4r  szedve,  de  bely  szuke  miatt  a  jov6 
b6napra  maradt. 

BektildStt  k<$ziratok.  Sz.  Masz^k  H.  Bees  ia  Wien.  —  KisB  E.  B^ka 
^8  egir.  —  Baloghy  D.  Nyil.  —  Szab6  K.  T&JBz6k.  —  Sip5tz  P.  V4la8zok.  — 
Komjatby  S.  Megjegyz&ek  a  b^i  nyelvj^risra.  —  Szmodics  S.  P48ztorj4t4k.  — 
8zab6  J.  A  m.  b&ztart&s  bfinlaj stroma.  B&li  keresztnevek.  —  Pruzsinszky  J. 
Exlez.  —  Nemedi  D.  Y&laszok.  —  Baranyai  Z.  A  szegedi  nyelvj&r48  az  iro- 
dalomban. A  kett6B  t&rgyrag.  V41a8zok.  Fdntillni.  —  Belteky  K.  Lelencz  stb.  — 
8zab6  J.  Egyveleg.  —  Ketsk^s  Gy.  Zs.  V&laszok.  JeUemtelen. 

BekttldStt  kSnyyek.  Tbnry  J.  Tor^k  nyelvemlekek  a  14.  sz.  vegeig. 
(Akad^mia,  1903.  1  K.)  —  Muveszeti  Konyvt4r,  szerk.  K.  Lippicb  E.  I. 
Micbelangelo,  irta  Meller  8.  II.  Donat  Ho,  irta  £ber  L.  III.  Budapest  muyd- 
szete  a  tdr5k  b6dolt84g  el6tt,  irta  Divald  K.  (Diszk.  10—10  K.  Wodianer, 
190.S.)  —  Sebdk  Zs.  Pusztai  elet.  Elbesz.  (3  E.  Singer  es  W.)  Totb  B.  Magyar 
anekdotakincs  VI.  (4*80  K.  Singer  es  W.)  —  Magyar  konyvt&r  365—8 : 
J6kai  M.  l^ti  rajzok.  Wilkie  Collins:  P4rbaj  az  erddben.  Pet^fi  S.  Tigris 
^8  bi^na. 

^rtesit^  1902 — 3.  A  kaposvAri  411.,  bra8s6i  es  s&toraljaujbelyi  katb. 
6a  bajdundnasi  ref.  gimn.  6a  a  pecsi  re&liskola  4rt. 


TTTTn.  kOtet  1904.  Marczlus  1&.  m.  fllzet 

MAGYAE  NYELVOR 


M»lttl0iiik  miiidM  btei9l5-li 


Sxerkfltsti 

BDCONTI  ZSmOND 


8»fiMit6i«|  it  ktadd-hWaUl 
i"vimf*ftft  Iff 


LAIKUSOK  £VADA. 

(A  Nyelvt^rteneti  8z6t&r  blr41at&r61.) 

Sehol  sines  a  1  a  i  k  u  s  »tud68«-nak  olyan  meg  nem  erdemlett 
tekintSlje,  mint  n&lunk.  A  tud6sok  y&ltig  bizonjftj&k,  hogj  a 
kopony&rol,  melj  1849-ben  levdlt  torz8^r61  es  htisos  resze  »par 
es  chomuy<-y&  lett,  f41sz&zad  mulva  meg  nem  &llapithat<5  anthro- 
pologiailagy  kinek  a  torzs^t  dfszftette  egykor.  A  laikusok  hada  e 
pozitfy  tenyre  azt  mondja,  hogy  »mesebesz4d,  aj6zan  ^szitt 
toYdbb  6s  tobbet  ]&U. 

A  r6gi  magyar  nyelv  4s  ir&a  tort^netSt  pozitfv  mddszerrel 
katat6  tuddsok  azt  mondj^,  nem  igaz  az  etruszk  es  a  rojisir&s 
kapcsolata,  hamisit&s  a  Earacsay-k6dex  stb.  A  hamisftott  hagyo- 
m&ny  leleplez6je  haza&rul6y&  lesz,  mert  a  hetedik  hatalom  alatt- 
yal6inak  azt  stlgja  a  term^zetes,  j6zan  esz,  hogy  hiszen  a  latin- 
betus  fr^  eI6tt  is  kellett  lenni  yalaminek,  mi6rt  ne  lett  yolna 
az  6p  a  roydsir&s? 

A  kritik&n  neyelkedett  6sz  ismeri  a  magyars&g  tort^net^t 
a  9.  sz^ad  kozep^ig,  tudja,  hogy  az6ta  mennyi  y&ltoz&son,  fejU- 
dSsen  ment  keresztiil  nyelye,  kultnrija.  A  9.  sz^zad  eUttrtfl 
azonban  csak  azt  a  pozitfy  t^nyt  tudja,  hogy  az  ez  el6tti  id6- 
t61  semmit  se  tad.  Jon  a  j6zan  esz,  s  k6t  oklSre  t&maszkodya 
elm^lkedik,  hogy  hiszen  azeI6tt  is  kellett  yalaminek  lenni,  s  el- 
kalandozik  SzumSri&n,  Assziri&n,  Orsz&ghalm&n,  s  mi  oriil- 
hetUnk,  ha  ez  titj&ban  nemzetUnk  mtUtj&t  a  Erisztus  elfitti  2-dik 
^yezrednil  r^gibb  idfire  yissza  nem  yezeti. 

A  mdsik  az  idtfbeli  t&yols&g  helyett  a  t^rbelit  y&lasztja, 
lires  kobakkal  6b  tariszny&yal  litnak  ered,  feledye,  hogy  a  fold 
gombolyft  sha  Jap4nt61  m6g  keletebbre  megy,  egyszer  csak 
kiinduld  pontj&t  6ri  el  megint ;  ez  a  lelkes  hazafi  nyelyrokons&got 
keres  Jap&nban,  s  a  mir6l  idehaza  b&rmely  egyetemi  nyely^sz- 
professzor  feWiligositotta  yolna,  jdzan  esz^re  hallgatya  azt  hitte, 
hogy  a  kSrd^st  a  helyszin^n  jobban  megoldhatja. 

MAOTAB    MTELTdB.    XXXni.  9 


122  XEUCH   jiXQS, 

TermSszetes  6sz  vezette  azt  is,  a  ki  az  ^a^fban  az  ^'-nek 
a  vadjdt  kereste,  b&r  a  nyelytudom&nytKSl  felrevezetett  elme  azt 
mondja,  bogy  a  fejteget^s  (kozepkori  terminologia  szerint :  Sjfele- 
kort61  tikszdkorig)  a  legsot^tebb  6jtszak&ban  botork&It. 

A  j6zan  68z  batalm&t  s  a  azakszeriis^gnek  (term^etesen 
csak  a  nyelytudom&nyban)  butit6  batte&t  az  Akad4mia  kiad&- 
s&hsm  legtijabban  megjelent  konyvek  kozlil  a  kovetkezd  cfmfi 
6ha]tja  bebizonyitani :  »B6gi  magyar  nyelyiink  4s  a  Nyelvtort^neti 
Sz6t&r.  frta  Ballagi  Alad&r.  Elstf  kotet  els0  fele.  Budapest. 
Kiadja  a  Magyar  Tudom&nyos  Akad^mia  1904<. 

Az  a  felfogds,  a  mely  e  konyvben  a  »t4rgyilagos84g«-r61, 
Spencerrfil,  az  »agg  evolutionist&rdU,  a  Bodn^-fSle  rozsd&s  Hegel- 
elmflet  szerint  magyar&zott  orthoIogi&r61  6s  iieoIogi&r61  van 
mondra,  eztittal  nem  Srdekel  minket.  Minket  csak  az  ^rdekel, 
bogy  a  hir&L6  szerint  a  nyelvtudos  egyetlen  biztos  fegyvere,  t^ve- 
d^ekt61  yal6  meg6y6ja:  a  hangtan,  tulajdonkSp  csak  »hangpen- 
get^sc.  »sa  szakszerd  hangmdyesek  csak  aUrendelt 
seg^dmank&sok  lebetnek  a  nyelv  megft^l^s^benc  (8.  L).  Deb&t  mi 
a  legfontosabb  bfr6  a  nyelv  t^nyeinek  megitfl^s^ben  ?  A  konyv- 
nek  tobb  hely^n  megtal&ljuk  a  feleletet:  A  »j6zan  4s zc  (89.  !.)• 

Hogy  a  bangtantdl  ekngaszkodott  ]6zan  esz  mire  k^pes,  azt 
olyan  oldalnSl  akarjuk  kimutatni,  a  mely  a  bfr&16nak,  mint  histo- 
riknsnak  legerfisebb  oldala  kell  hogy  legyen:  ez  pedig  a  magyar 
tortSnet  ismerete  s  a  t5rt4neti  ktitftfk  megSrt^se.  £zuttal  teb&t 
csakis  arr61  fogunk  szdini,  a  mit  a  bir^6  m^ve  96 — 111.  lapj^n 
r^szletesen  t&rgyal;  e  lapokon  elmondja,  hogy  mit  hagytak  el  a 
NySz.  szerkesztffi  Anonymusbdl,  K4zaib61,  a  »Lege8«-ekb61,  vala- 
mint  a  »Bege8tram  de  y&rad<-b6L  L&ssuk  hit  Anonymust! 

«  « 

I.  100.  L:  »-f;  »flauiiun  Thyscie  [az  eredetiben  thprae]*  in  porta 
Lucy  [as  eredetiben:  luc^Ji  transnauiganerontc  (c.  20).  SzaknyeW^- 
szeink  az  -f  k^pzdt  nemcsak  itt,  a  (tiBza)liict  Hvnil,  de  iltaUban  a 
Nyt.  Sz.-b6l  is  T4gk6p  kifelejtett4k.€ 

Nem  yit&zok  arnSl,  mennyiben  t4rgyaland6k  a  k4pz(5k  kiilon 
sz6k  gyan&nt,  s  ezt  a  -nek  ragra  is  vonatkoztatom  (vo.  a  mH  99.  L), 
csup&n  azt  bizonyftom  be,  hogy  a  szerz6  az  »in  portu  luo^t  felffl 
nagy  t^ved^sben  van,  mikor  azt  hiszi,  hogy  itt  az  -^  a  magyar  -i 
mell4kn4yk4pzd.  Anonymus  ugyanis  sz6  Y6g6n  a  magyar  c  hangot 

'*'  A  Bzogletes  z^kr6jel  kozt  &116  helyesbitdaek  az  6n  megjegyz^seim. 

M.  J. 


LAIKU80K   AyADA.  123 

-rs^-nal  irja;  ime  az  adatok:  1)  37.  fej.:  »omnia  castra...  quorum 
nomina  hec  sunt...  Stum-|tey.  Colgauc^.  Trufun.  Blundus.  et 
Banac  Yiligos,  hogy  itt  nem  a  galgdci  y&rrdl,  hanem  Oalgdc 
T&r&nSl  van  sz6.  —  2)  31.  fej.:  »dedit...  terram  magnam . . .  que 
nunc  uocatur  mtfcoucg  et  dedit  ei  castrum,  quod  dicitur  geuru^. 
Ebben  az  adatban  sines  sz<5  a  {Ai6^gyori  y^brdl,  a  mint  nines  8z6 
mishdci  foldrdl  se.  A  mifcoucg  adat  mishmc-ixsk  olvasandd 
{a  HFK.*  427.  lapja  szerint  egy  1245-i  oklev^lben  is  Miscoucy 
olvashatd).  —  3)  42.  fej.:  »terram  ra-jcj^  subiugaueruntc ;  57.  fej.: 
»u8que  ad  terram  rocj/c ;  a  46.  fejezetben :  »urquead  terram  rooA^c 
^L  A  » terra  raeg^  raeh^^  se  lehet  rdct  fi)ld,  hanem  csak  Bdcfold, 
rdcok  foldje.  —  4)  46.  fej. :  ad  castrum  fceredtt-lcy^.  Ez  a  »ca8trum 
fcereduc^t  ma  Sz6fia  v&rosa  Bolg&rorsz&gban,  melynek  bolg&r  neve 
Srjadec  6a  Sredec;  latinul  5ierdica-nak  (v5.  Jirefiek,  Sitzungsber. 
CXXXVL  XL  4,  a  HPK.  444.  lapja  szerint  Sardica  is)  nevez- 
t^k.  Ezt  az  adatot  se  lehet  szeredod  y&rnak  mondani,  hanem 
csakis  Szeredoc  y&r&nak. 

A  legk^ts^telenebb  bizonyit^k  azonban,  hogy  »in  portu 
/u<^€-ban  az  -jf  nem  a  mai  -i  mellekn^vkSpz6,  a  40.  s  a  28.  29.  feje- 
zetben olvashat<S;  a  40.-ben  ez  ill:  »ethe  filius  oundu...  fecit 
inter  castrum  olpar  et  portum  beuldu  edificari  castrum  fortissi- 
mum  de  terra,  quod  nominauerunt . . .  furungrad^;  a  28. 6s  29-ben: 
»in  portu  drugma  . . .  portum  drtigina*.  A  boldi  r6r  Szentes  6b 
CSsongr&d  kozt  ma  is  megyan  (yS.  HFK.  437),  tigyszint^n  a  darogmai 
(Borsod  m.^ ;  az  Anonymus  irfisa  szerint  -u  yan  yagy  semmi  sines  a 
y^g^n,  pedig  a  bfr&16  kSyetkeztet^sei  szerint  itt  is  -j^-nek  kellene 
illanL  Anonymus  sz6  belsejdben  a  c  hangot  ce-yel  irja  (y5.  60.  fej. : 
rabuceamy  ace.  ma  Rdbca,  31.  fej.:  a  fluuio  topuhieeay  mai  nyelyen 
Tapolca  yolna).  Ha  teh&t  tiszt&n  csak  Anonymus  jel6l6se  m6dj&t 
figyeljiik  meg,  akkor  se  lehet  »in  portu  {ticj^c-ban  az  -j^  az  -t  k4pz<. 

*  * 

IL  100.  1.  »A<ftikwtf(6r) :  a  siluis  Nyr  [helyesen:  n|^r7  usque  ad 
Humusouerc  (c  22.,  az  eredeti  k^ziratban  yoltak^p  »umurouer«, 
jegyzi  meg  a  blr&l6,  de  akkor  mi^rt  idSzi  A-yal  ?) ;  »iuzta  quendam 
flnuium  nomine  Humusouerc  (c.  28.,  [helyesen :  Au-  |  mtWouerf  a  »pon- 
toskod^sc-ra  szfdcs^g  yan,  Usd  a  bfr&l6t  a  havas  m6n6l].)  M&s  toiHa- 
b6l  is  csak  »homu8€-r61  tudnak,  a  mi  »hamisc-t  jelentl  —  »^  y. 
v^:  Humurouer  (c.  22,  28).  A  v4r  sserintem  6p  oly  helyes,  mint 
az  ^;  mindkettd  ugyanegyet  jelentc 

*  A  magyar  honfoglalAs  kdtf6i. 


124  MEUCH    JlirOB. 

A  h&ny  mondds  van  ebben  az  id^zetben,  annyi  ^rtbetetlen- 
s^g.  El68zor  helytelen  az  id^zet,  mert  a  8z6  egyszer  umu/ouer-nek 
van  frya,  egyszer  meg  Au-lmu/ot^r-nek,  pedig  a  htr&\6  az  ^r 
y.  v^-nSL  tigy  tiinteti  fel  a  dolgot,  mintha  mind  a  kdtszer  h'YsA 
fordulna  eld  a  8z6.  Magyar&zatot  nem  ad  a  sz6r61,  de  jellemzd, 
bogy  hdmosd  ir  (yagy  hdmosd  vdrO-nek  olyassa;  ha  ezt  szak- 
nyelytez  teszi  yala,  bizony^a  a  bfr&16  lett  yolna  az  els6,  a  ki 
azt  k^rdezi,  mi6ta  mossa  a  bayat  a  magyar,  s  mi6ta  yan  neki 
erre  a  priy&t  passzioj&ra  (m&s  nemzetek  t.  i.  aligha  ismerik  e 
Bpecialit&st)  kiilon  folydrendszere. 

Hogy  mi  a  rejtehnes  8z6,  arra  a  koyetkezdket  felelbetjiik: 
A  HFE.  420.,  421.  lapj&n  ezt  olyassuk:  ^Umusauer  alatt  Szab6 
E^roly  megjegyztee  szerint  a  ma  egyszerfien  J^mek  neyezett  folydt 
lehet  csak  4rteniink.  A  KSpes  Kr6mka  szerint  (Font.  Dom.  IL 
196)  Kapolcs  ktin  yez^r  Szent  L&szl6  kor&ban  »  . .  depopulata  terra 
transilyana  transiens  yenit  ad  Bybor  et  circa  flumen  VtMoer 
aliquantis  diebus  permoratus  est<  Ez  az  Vmsoer  adat  egyszerre 
megyiULgftja  a  8z6t.  Elfiszor  is  biztos,  hogy  osszetett  8z6,  s  ut6- 
tagja  ^r.  V^r  a  szd  nem  lehet  b&r  V&ke  erecske  yan  Bereg- 
sz&szn&l,  mert  Anonymus  iimu/ou  er  6b  a  Kdp.  Kidn,  vmfo  er 
adata  ugyanazt  mutatja,  a  mit  osszes  -6  ydgtL  szayaink  jeloldse 
tortdnete,  t  i.  a  mai  szdydgi  -(>-k  egy  rdsze  all.  sz&zadban  -au- 
yal  (yo.  1065:  munarau:  mogyord,  gisnav:  diazn6),  a  12.  sz&zadban 
68  a  13.  sz&zad  els6  feldben  -ou-yal  (yo.  1266 :  gesnav,  1267 :  gyz- 
noUf  1364:  gyzno;  1196:  moinnerrovlcerelc^  1267:  monarofa  stb.), 
mig  a  13.  szdzad  y4ge  feld,  s  a  14. 16.  sz&zadban  -o-yal  yolt  jelSWe. 
Anonymus  adat&ban  teb&t  az  -au  mai  nyelyen  -6  (yo.  Anonymus- 
n41:  Sougau  K6p.  Kr.  Sojo:  Heugou,  Moroui  Mar6t,  Purozhu: 
Poro8zl6  stb).  A  Kdpes  Kr6nika  Vmfoer  adata  az  -d  fr&sbeli 
tortdnetdt  fenyesen  igazolja.  Amde  a  Kdpes  £[r6nika  adata  m&st 
is  yall;  Anonymus  ^umufou  er«  adat&ban  a  m&sodik  sz6tagban 
u  dll,  mfg  a  Kdpes  Krdnikdban  ez  az  u  kiesett,  mert  ott  a  8z6 
Vmfo  er.  Szaknyelydszeken  kfyiQ  hist6rikusok  is  tudj&k,*  hogy  az 
egykori  sz6y£gi  hangzdk  elt(in4s4yel  bizonyos  szdbelseji,  nyflt  szd- 
tagban  &lld  royid  hangzdk  a  mai  nyelybdl  szintdn  kiyesztek.  Anony- 
musn&l  a  mai  baranyamegyei  Seekcsi  (47.  f ej.)  Zscu/e^^nek  yan  frya 

'*'  L.  Karicsonyi  fejteget^6t  a  Tuhatam  neyr61  TunU  12  :  96 :  >a  Tahatum 
n^yben  a  misodik  u  betii  csak  olyan  kisegft^,  csakhamar  elkop6  ajakuellet 
▼oil,  mint  a  Halotti  beszM  isemucut  szay&ban  az  elsd  u,  yag^T  mint  a  SoIm- 
fnu8  (ma  Solymos)  helyneybenc 


ULIKU80K    tVADA,  125 

(1267-ben  zekche,  1296-en  zechchu,  HFK  448.,  Osinki  2 :459. 1.), 
ugyand  n&la  Tuhutum  egyszer  (20.  fej.)  tuhtunf^ndik  is  van  irva 
(ma  Titiny  vo.  Turul  12:96),  a  mai  Tarbdgy  n&h.  turobag  (49. 
fej.;  1429-beii  Torhaagh^  Os&nki  1:16),  Rabcza  n&la  rahuceam 
(ficcus^  50.  fej.),  Takta  folyd  ndla  tucota  (17.  fej.)  stb.  Teljesen  ilyen 
szab&ljos  alak  az  umu/buar-hez  a  kesAbbi  vmfoer  is.  — <  S  ha  m&r 
most  k^rdezziik,  hogy  lehets^ges-e  most  ez  a  8z6 :  hdmoso  ^r,  azt  kell 
felelniink,  hogy  nem.  EgySbir^nt  Anonymus  a  hosszti  sz6koz6pi  6-t 
is  02«-yal  frta,  htimufouer-hSl  Anonymus  helyeslr&sa  szerint  se  lehet 
kihozni  a  tiszt&n  »j<5zan  ^z  dltal  dikt£lt<  hdmosd-eret.  Azonban 
nekunk  m6dunkban  van,  hogy  a  8z6t  helyesen  tudjuk  olvasni.  Pesty 
Frigyes  Magyarorsz^  helynevei  cz.  mfiy^ben  olvassuk:  ^OmsdSj 
patak  6b  erd6s  b^rcz,  Eresztev^ny  falu,  H&rom8z6kben<  (237. 1.). 
Azonfoliil  onnan  messze  is  van  egy  Omsds  nerd  puszta,  Bereg 
megy4ben  (vo.  Helys^gn^vtdr)  s  Omsas  alakban  1299-b6l  Zemplen- 
ben  (yo.  Czin&r,  Omsas  locus  ad  Liszka-OIaszy,  CD.  VL  2,  220 ;  olv. 
Oms&s?).  Ez  az  Omsds  osszefligg  a  magy.  on^  r6gi  magyar  om-ty 
ondik  igfikkel  (vo.  omlds  =  orvfiny,  MTsz. :  nt:  mt-re  vo.  szdnt: 
szdndik,  bont :  bomlik,  ront :  romlik,  hint :  hitnlo  stb.),  s  ^p  olyan 
gyakorit<5  kepz^s,  a  milyen  a  Mpesd:  Upcso,  hdgosd:  hdgcsd  stb. 
A  NySz.  szerkesztdi  j61  tett^k,  hogy  az  umusou  er-et  nem 
iktatt&k  be  a  hdmosd  al&,  mert  ezzel  tanujel^t  adt^  annak,  hogy 
tudom&nyukban  nem  ^czuczor-fogarasiskodtakc 

IIL  100.  1.  *esk-Ull6:  »in  loco  illo  qui  dicitur  Esctdeu  [helye- 
sen: efculeujf  fidem  cum  iuramento  firmauerunt,  et  [az  eredetiben  Et 
eldtt  pent  &11^  vo.  HFK.  424]  a  die  [Ulo  kimaradt]  locus  ille  nuncu- 
patus  est  Esctdeu  [helyesen:  erctdeu],  eo  quod  ibi  iurauerunt  (c.  27). 
Mint  68i  n^petymologia  k&lSndsen  drdekes.  F5l  kellett  volna  venniSk 
tigy  az  eskfU),  mint  az  Ulld'hoz.^ 

Csod41atos,  hogy  a  hirild  a  nepetimol6gi&kat  fel  akarja  v6- 
tetni  a  sz6t&rba,  m4g  csoddlatosabb,  hogy  azt  hiszi,  hogy  itt  a 
n^petimol6gia  az  efctdeu  bir^ldnk  dltal  tagolt  k6t  tagj&ra  esi(u) 
6s  tUeu-re  vonatkozik.  Az  etimologiz&lds  itt  nyelvtortSneti  okokbdl 
csakis  az  efc-re  vonatkozhatik,  m6g  pedig  a  kovetkezfi  okokbdl: 
a)  Anonymus  idej^ben  a  magyar  »iinnepet  ullnU  m6g 
iidleni,  icUeni  alakti  volt,  a  mint  -dl-  volt  a  mai  hosszti  -U-  a 
hailani  (vo.  HB.  hadlaim),  vallani  (vo.  hazai  szlov.  vadluvanye: 
vallis,  t6t  vodluvaf:  vallani),  elleni  (vo.  1181:  Edldmes  comiinx) 
zavakban  is.  Ha  teh&t   lehetseges  volna  a  n^petimol6gia  az  -tdeu 


126  MXLiOH  jIhos. 

«=  iillff  szdra,  ez  csak  akkor  yolna  megengedheUt,  ha  efoudleu 
Yolna  az  iris. 

fi)  Nagyobb  baj  azonban  az,  bogy  se  Anonymus  idej^ben, 
se  a  mai  napig  egyetlen  egyszer  se  »uZZ^<  (tinnepelt)  a  magyar 
eskiit,  mert  a  magyar  nyely  szerint  csak  iinnepet  lehet  udleni: 
'^*^i  (VVf  ^f  ^'  szent,  vo.  egyh&z). 

t)  a  legnagyobb  baj  azonban  az,  bogy  az  eskii  alatt  fel 
se  lehetett  emlfteni  a  8z6t  a  NySz.-bany  mert  hiszen  az  esku 
—  eddigi  tudom^onk  szerint  —  neologiai  alkotds,  a  mely  m^g 
a  18.  sz4zadban  se  volt  meg  nyelviinkben. 

A  hir&l6  teh&t  Anonymus  sz6j&t4k&t  6s  a  magyar  nyely  hang- 
tort^net^t  f^Ire^rtette,  mikor  azt  koyetelte,  hogy  ez  a  8z6  az  eakil 
6s  az  ilUo  alatt  felsorolandd.  Szakembernek  nem  szabad 
ezt  megtenni.  Ha  yalahol,  h&t  a  ktUlo  (Idsd  NySz.  2:484: 
>2.  kiilld:  meer-  oder  seeschwalbe,  fetske,  m6h.  6y6  mad&r<) 
n^ynel  kell  felemlfteni  az^rt,  mert,  mint  ezt  egyik  kiy&16  tort^net- 
tuddsunk  megfrta  (yo.  HFE.  424.  jegyz.  6s  Earicsonyi :  A  hon- 
foglalis  6b  Erdfly  14 — 16.  1.:  »Nagyon  j6l  ismerem  IIL  B61a 
kir&ly  N^ytelen  jegyzdjdnek  6kes  6s  r^szletes  el6eA&a&t  ....  az 
EskvUdnd  tortdnt  b^kekot^srdl . . . .  De  azt  is  tudom,  hogy  ezt 
komolyan  venni,  yalddi  tort^neti  esem^nynek  tartani  nemcsak 
a  hivat&sos  tort^netbtiy&rnak,  hanem  a  tort^nelmi  bfr&lat  yf y- 
m&nyait  ismerd  miiyelt  magyar  embernek  sem  szabadc.  U.  o. 
»a  N6ytelen  eskii  Mn-b6l  sz4rmaztat«  stb.),  —  az  JSskuUo  n6y  a 
sz&szokndl  ma  is  Schwalbendorf,  Ha  a  szdsz  Neumarkt  megfelel 
Maros-Fa^dr/ieZynek,  yagy  S  z  6  k  e  8-/eAdh;ar  Stuhlweissenburg- 
nak,  y^letlen  tal&lkozds  tdn  e  pontos  egyez^s?  Szaknyely^sz,  de 
tort^nettudds  is  a  sz6t  a  kulld'n6\  es  az  ea  (=  os)  sz6n&l  yeszi 
fel,  csak  a  hiriX6  j4r  el  mflkedveW  m6dj&ra. 

IV.  100.  1.:  :^istdro8:  »a  fluuio  Yftorof  [eredetiben :  ^ftorof] 
usque  ad  castrum  Furozlou  [eredetiben:  purozlou]  (c.  32).  Szab6 
K&roly  Ostorosnak  vette,  6n  IsUrosnak  midrt  tartom,  bdyebben  ki- 
fejtem  jelen  miiyem  Bz6t&ri  r6sz6ben,  »Ist&r<  8z6n&l.€ 

Azt  a  folydcskit,  melyrdl  itt  sz6  van,  ma  is  az  Ostoros 
kozs^gen  kereszttil  folyd  (Borsod  m.)  ostorosi  pataknak  mondj&k, 
Foroszl6  t&jto  yan,  s  Szabd  K.  is,  Fej^rpataky  is  megjegyzi,  hogy 
ma  is  Ostoros  (yd.  HFK.  428).  A  bir&16  azt  akarja  bebizonyftani, 
hogy  ez  Istdros.  Teljes  k^ptelens^g  azok  eldtt,  a  kik  a  rdgi  fr&- 
Bokbdl  6s  egyebekbdl  a  koyetkezdket  tudj&k: 


LAIKUeOK    iTADA.  127 

a)  AnonymuB  ^fluuius  ^ftoros^^  ott  fekszik,  a  hoi  ma  az 
osszes  t^rk^pek  Ostoros  patakot  ismernek. 

fi)  Anonymus  kor&ban  a  hosszd  magy.  d-t  nem  jelolt^k  o-val, 
ellenben  az  os-t  jelolt^k  -is,  ys-sel  (oIy.  is  yagy  as).  A  regi  magy. 
(f-nak  jelol^s^r^l  lejjebb  szdlok  a  vdjds  8z6n&l;  az  -is,  yf.aS'TSk 
felemlftem  Morisius,  Morisiumf  Morisio  (11.,  44.  fej.,  igy  a 
V.  S.  Ger.-ban  is),  mfisutt  Morus  (v6.  11.,  44.  fej.),  ma  a  foly6 
Maras;  1066-ben  mortis,  ma  a  hely  Marios,  1255 :  Lois,  14.  sz&zad- 
ban  Lays,  ma  a  n^v  Lajos,  1001-ben  bal^iuanis,  ma  a  hely  Bdl- 
vdnyos.  Ezek  ut&n  m^g  csak  kiT&ncsiak  se  lehetiink,  hogy  a 
hiviX6  mik^p  hozza  ki,  hogy  a  mai  Ostoros-i  (Anon,  yftorof) 
tnlajdonk^p  Ist&rosnak  kellene  (?)  mondani. 

Y.  101.  1.:  T^tdrzsok:  ultra  silvam  Tursoc  [helyesen:  filuam 
turfocj  castra  metati  sunt,  iuxta  fluoium  Sytoa*  (c  85.,  [helyesen: 
f^tuaj);  >urqiie  ad  filiiam  Tursoc <  ([c.  57.,  teljesen  hib&s  id6zet,  mert 
a  hely  a  37.  fejezetben  tal&lhat6,  s  ott  tollhih&val  ez  &11:  ad  Til 
turfocj/ 

A  tur/oc  nevet  Szab6  K.  Torzsoknek  magyar^za,  a  HFK. 
873.  lapja  megk^rdtfjelezi,  s  okosan,  mert  a  HFK.  tndds  szerkesz- 
t6je  tudta,  hogy  a  turfoc  ir&sbdl  Anonymus  helyesirdsa  szerint 
lehetetlen  a  toresdh  alakot  kiolvasni  a  kovetkezd  okokbdl:  Ano- 
nymusndl  a  mai  6  kiv^tel  n^lkiil  u-yal  van  irva,  ellenben  az  6  o 
betuje  az  o-n  kfyiil  a  mai  nyeWben  o-nak  felel  meg  (yo.  14.  fej. 
Tnrfo!,  15.,  16.:  TurzoZ «  Tarcal/  Teljes  lehetetlens^g  azonban, 
hogy  a  mai  -ok  -ok  a  11.,  12.  sz&zadban  m^kep  mint  uc-,  uk-, 
McA-kal  yagy  -cw,  -ku,  -cAw-yal  legyen  irya  (v6.  Anonymusnal :  46  : 
ultra  furcufar  ma  Soroksdr;  m&s  adatokbdl  yo.  1055:  aruk, 
humuk,  lisd  OklSz.,  1086:  theluch  stb.).  Helyesfrdsbeli  lehetet- 
len8<§g,  hogy  a  tursoc  =»  torzsok. 

VI.  lOl.i ':^vdjds:  iuxta  fluuium  Uoyos€  (c.  41;  [helyesen: 
uo^of]). 

Nem  akarom  azt  a  dilett&ns  magyardzatot  kifmi,  a  mit 
e  n^yrdl  a  bfr&lo  mond;  kiemelem  azonban,  hogy  a  szdnak  a 
htr&16  szerint  »a  vdj  sz&rmaz^kai  kozt  lett  yolna  a  helye,  vdjds 
alapszd  alatt<. 

Saj&ts&gos,  hogy  annyi  koriiltekintes  nines  a  bfr&16ban, 
hogy  a  HFK.  437.,  438.  lapj&n  elolyassa  a  historikusok 
iltal  yallott  kSyetkezd   n^zetet:    »A  Vajas   (uoyos)   yize  alatt  a 


128  MBUCH  jXkos. 

B4c8  Ydrmegye  alsd  r^8z6n  folyd  Vajas  ertendS,  mely  PlavniczAn 
al61  szakad  a  Dan&ba  —  jegyzi  meg  Szab6  Kdroly  —  tehit 
nem  a  kalocsai  Vajas-^r.*  S  ha  megtekinti  a  Dunayolgy  szab&lyo- 
z&B&nak  t^rk^p^t,  a  mely  pontos  felv^tel  (v6.  A  Dunavolgy  vfzsza- 
b&lyozdsi  itn^zeti  t^rk^pe  3.  lp.)y  ott  most  is  Vajas  ney(i  patakot 
tal&l.  Az  orsz&g  m&s  r^szein  is  van  Vajas  neyCi  erecske.  Amde  rend- 
klviil  sajdtsdgos,  bogy  a  birf.16  Anonymus  o  6a  os  jegy^t  d-nak  es 
ds-nak  olyassa.  Nem  yitdzok  err61  a  k^rd&r6l,  mert  lehetetlen  yit&zni 
r61a ;  figyelmebe  ajinlom  azonban  a  hosszti  d-rs.  Anonymus  arpad, 
dpar,  almus  adatait,  mig  a  mai  -ds  Anonymus-f61e  frisAra  j6 
lesz  megn&ni  az  dldomds  (16.  fej.:  aJdamas,  22:  aldunias),  Almds 
(26.  fej.:  ad  fluuium  almas),  Tormds  (yo.  35.  fej.:  ad  riuulum 
turmas)  6%  m&s  effele  szdkat.  Soha  latin  betiikkel  a  magyar  -ds 
k^pz^t  -o/'-nak  nem  frt&k.  Vdjds  tehdt  minden  tekintetben  hely- 

telen  <§s  k^ptelen  adat. 

*  * 

VlL  102.1.  »2ojp:  Qoadam  autem  die  Bomanj  [az  eredetiben: 
romanj]  fugiendo  latenter  flumuni;  qui  est  in  confinio  Pannonie  [kis 
jp-yel  az  eredeti]  et  Theotonicorum  [eredeti  kis  ^-yel]  transnataue- 
runt.  Ynde  fluuius  ille  ab  Hmigaris  [eredetiben  kis  A-yal]  uocatus 
Loponsu  [eredetiben :  loponfu]^  eo  quod  Bomani  [eredetiben  kis  r-rel] 
propter  metum  Hungarorum  [eredetiben  kis  A-yal]  latenter  trans- 
natauerunt.<  (c.  48) ;  i  fluuium  Loponsu  [eredetiben :  loponTu]  latenter 
tranBnatauerunt<  (c.  49).  A  latenter  (a.  m.  lopya)  s  a  magyar  Lopontu, 
egybeyetye  nem  egy^b,  mint  magyar  8z6j&t6k.« 

Mi,  a  kik  ilyen  szdjdtekokat  a  legutobbi  iddben  is  aka- 
demiai  felolyasdsban  hallottunk  komoly  igazsdgk^nt  hirdetni^  azt 
mondjuky  bogy  a  bfrdl6  ismet  t&j^kozatlans&g&nak  adta  tanujel^t. 
Ha  elolyassa  a  HFK.  449.  lapj&n  azt,  bogy  a  Lapincs  »a  n^met 
Lafnitz  magyarosft&sa,  a  mely  n^y  m&v  865-ben  lAxhenza 
alakban  el6fordul« ;  ha  megn^zi  Zahn  foldrajzi  okley^lsz6tdr&t, 
yagy  Umlauft  mflyfit  (Gteogr.  Namenbuch  yon  Oest.-XJng.),  a  hoi 
adatokat  taldl  arra,  hogy  a  folyd  ney^t  minden  id6ben  csakis  a-yal 
frt&k  (teh^t  Lahema  stb.),  nem  koczk&ztatta  yolna  meg,  hogy  ez 
a  hp  sz6n&l  megemUtend6  a  NySz.-ban.  Ha  mindehhez  hozzdyette 
yolna  azt,  a  mit  Szinnyei  az  Arp&dok  korabeli  magyar  nyelyr61 
k^ts^gtelentll  meg&Uapftott,  akkor  l&tta  yolna,  hogy  a  Loponfu  elso 
o-jdt  a  sz6  eredete  miatt  ^ptigy  a-yal  kell  olyasni,  mint  a  hogy 
Anonymus  })olotun]6X  (49.  fej.),  mely  az  1066-iki  tihanyi  okley^lben 
bolatin  es  balatin-nak  yan  irya  s  a  szl&y  blato-yal  fiiggy^n  ossze. 
sohase  hangOzhatott  o-val,  helyesen  csakis  halaton-ndk  lehet  olyasni. 


LAIKU80K    iVADA.  129 

K^ts^gtelen  ezek  ut&n,  hogy  ha  yalamire  sz6j&t^kot  csin&lt 
Anonymas,  ez  csak  a  lappangani  lehetett,  illetfileg  az  a  lappancs 
f6n6Yj  mely  ma  a  sz^kely  nyelvj&r&sokban  a  C8ap6ajt6t  s  a  csapd^- 
nak  Iec8ap6d6  fodel^t  jelenti,  de  nyily^n  jelenthetett  lappang6 
helyet,  rejtett  helyet  &ltaUban. 

*  * 

YIII.  102.  1.  ^mocsany:  »ultra  latum  Musun^  c.  57  [eredeii* 
ben:  mufun]*, 

Nem  k^rdezem,  hogy  ezt  a  mocsdr-hoz  kiy&nja-e  a  birdl6 
fclv^tetni  —  pedig  vildgos,  hogy  a  lutum-ot  Kirefotette,  nem 
tudy&n,  hogy  Ferttfnek  eredetileg  m&s  tayat  hfttak  ndlunk 
t.  i.  a  yelenczeit,  —  csak  felhdborod&somnak  adok  kifejez^st,  hogy 
egy  historikus  Anonymus  ezen  adat&ban  » ultra  lutum  mufun 
collocauit  etiam  bissenos*  a  mufun-t  mocsony-nak  (m^rt  nem 
Mocsony  ?)  olyassa,  pedig  kozismert  dolog,  hogy  M  o  s  o  n  y  yid^k^n 
yoltak  bessenytf  telepek  (yo.  HFK.  462),  kozismert  dolog  az  is, 
hogy  Mosony-nak  neye  12.  szdzadi  okleyelekben  musun,  yalamint 
hogy  Miesenburc  alakban  (yo.  Lachmann  1317)  m4r  a  Nibelung- 
^nekben  is  el6fordul.  Y^giil  kozismert  dolog,  hogy  cs  hang  sohase 

yolt  a  szdban. 

*  ♦ 

IX.  102,  1.:  :^bor8 :  Borsu  .  .  .  uero  collecta  multitudine  rusti- 
cormn  iuxta  fluuium  Buldua  castrum  constriixit,  quod  uocatum  est 
a  popnlo  illo  Borsod,  eo  quod  paruum  fuerit  (c.  18).« 

A  hiT&l6  azut^n  a  Borsod  magyar&zatdra  lenyomat  k^t 
yelem^nyt.  Az  egyik  ez: 

»Engel  J.  KeroBztdly  szerint,  —  a  ki  nagy  tudds  yolt,  de 
aUg  tndott  yalamit  magyarul,  —  Borsod  y&r&nak  elneyez^s^re : 
forte  occaaionem  dedit  yox:  Borsd,  pisum  (Erb8en).< 

E  laikus  magyar&zatra  a  bfrdldnak  semmi  megjegyz^se  sines. 
Ezut&n  lenyomatja  Cornides  y^lemSny^t,  ki  a  Borsod-ban  a  -d-t 
kicsinyitesnek  tartja.  Jellemz6,  hogy  ICornides  tuddsabb  fejte- 
get^s^re  a  bfr&16  ezt  jegyzi  meg: 

>Ezt  az  ^ryel^st  nem  fog^dhatom  el: 

1.,  mert  a  d-i  a  8z6  y6gdn  egyszer^en  helyndyk^pzdnek  6a  nem 
kicsinyftd-ragnak  tartom ; 

2.,  mert  n6zetem  szerint  Anonymus  szok&sa  szerint  itt  iamdt 
sz6j&t6kot  csin&l.  Middn  elmondja,  hogy  a  p6r-n6p  kicsinys^ge  miatt 
neyezte  Borsod  y&r&nak  a  boldyamell6ki  erdss^get:  kdtsdgkfyiil  arra 
a  maig  615  k5zmond&sra  cz6loz,  mely  szerint  »kic8iny  a  bors,  de 
eroBC.  Ez  a  kdzmond&s  dsr^gi.c 


130  XEUCH  jIkos. 

A  bir&16nak  zavaros  gondolkod&s&t  mutatja,  bogy  szerinte 
Anonymus  a  ftiszer  nev^btfl  szirmaztatja  Borsod  v^a  ney^t, 
holott  Anonymiis  yil^osan  megmondja,  bogy  Borsod  y&rdt  Borsu 
yez^r  4pitette,  tehdt  a  y&t  nev^t  nyilyfin  a  yez^r  neyebffl  szd.rniaz- 
tatja  s  az  uiolsd  mondattal  csak  a  n^ynek  kicsinyft6  alakj&t 
akarja  megmagyardzni.  Jellemz5  a  bfr^dnak  a  nyelyiekben  yal6 
j&ratlans&gdra,  bogy  szerinte  a  magyarban  »kic8myit5-ragok< 
yannak.  Mint  bistorikusra  azonban  elszomorft6,  bogy  nem  tudja, 
bogy  a  magyar  belyneyek  nagy  resze  szem^lyneyekbfil  kelet- 
kezett  (yo.  KarAcsonyi  JAnos  fejteget&^t  T&4ny,  Ajtony,  Oyicsa^ 
Bua  6s  Bucna  neyekrfil,  Gsdnki  czikk^t  Kezd-rSl  stb.).  A  szem^ly- 
neyek  kozt  pedig  mind^g  yolt  ^s  lesz  egy  sereg,  a  melynek  kicsinyi- 
tett  alakja  is  SL  Igy  a  mai  Bonyhdd  belyn^y  kicsinyftett  alakja 
az  Anonymusn^  el6fordul6  Bucna  (tulajdonk^p  Buchna,  Buhna) 
szem^lyn^ynek;  kicsinyftett  alak  AzAbddis,  a  melynek  Oba  szem^ly- 
n^y  az  alapja.  Byen  Csandd,  Borsod  s  egy  egdsz  sereg.  Akkor, 
a  mikor  a  magyar  szem^lyneyek  mint  szemelyneyek  41tek,  616 
Isi6pz6  yolt  a  -d  kicsinyitd  k^pzd  is.  Ezt  nem  csak  Anonymusb61 
tudjuk,  a  ki  ^rezte,  bogy  Borsod  kicsinyit^s,  de  tudjuk  K6zaib6I 
is,  a  bol  ezt  olyasbatjuk  (bfr&16n£l  a  107.  lapon) :  »(Bela)  migra- 
uit  ex  boc  seculo,  in  suoque  monasterio,  dicto  Sceugzard  sepe- 
litur.  bic  enim  calims  erat,  et  colore  b  r  u  n  u  s,  propter  quod  suum 
monasterium  diminutiye,  sicut  erat  ipse  corpore  dispositus,  sic 
uocari  iussit.«  Idfiyel  a  magyar  szemelyneyek  kimentek  a  diyatbdl, 
elayult  a  -d  kepz6  is,  s  ma  csak  belyneyekben  yan  maradydnya, 
de  az^rt  itt  a  -e!-ben  nines  semmi  eredetileg  belyet  jelent6  6rte- 
lem,  mint  mdr  Jerney  is,  majd  Szilddy  Aron  1873-ban  (Nyr. 
2:11,  104,  200)  s  tijabban  m&sok  is  szepen  megirt&k. 

X.  103.  1.:  T^sz4k  6s  sz4ks6:  »Et  in  loco  illo  Eudu  [belyesen: 
eudu],  edificauit  castrom,  quod  nominauit  uulgariter  ZecuseUj  eo  quod 
sibi  sedem  et  stabilitatem  constituitc  (c.  47).  < 

A  bfrdld  olyasni  se  tud  r6gi  szoyegeket,  mint 
minden  sordbdl  kittinik ;  bogy  azonban  6  itt  szekso  czfmszot  yesz 
fel,  mutatja,  bogy  bistorikus  t&rsaitdl  nem  tanulta  meg,  bogy 
e  belyen  a  baranyamegyei  Szekcso-rdl  yan  8z6  (yo.  Kaposszekcsfi), 
mely  k^ttagd  alakjdban  mind^g  c^-yel  bangzott  (yo.  KFE.  448: 
1267-ben :  Zekche;  CsAnki  11.459 :  1269 :  zeckchu,  1341 :  zuckchtij 
1348:  zeckhm  stb.). 


LAKUSOK    tYADA.  131 

XI.  104.  1. :  Nagy  hib&al  r6ja  fel  a  hirild,  bogy  a  szerencse 
czfmu  czikkben  a  NySz.-bdl  kimaradt  az  az  drdekes  ndpetimoldgia, 
a  mely  Anonymosn&l    Szerencs  y&rosa    ne7dnek  eredet6r51  olyasbat6. 

Hogy  a  jovendd  szdtdrszerkesztdk  hasonld  hibdba  tobb^  ne 
essenek,  a  latin  szerkesztdknek  aj&nlom,  hogy  a  deus  w6nil  meg 
ne  feledkezzenek,  mint  ^rdekes  n^petimol6gi&r61  2>&,  D4z8  y&rosa 
ney^r^I^  a  latis  sz6n£l  okyetetlen  beyegy^k,  hogy  a  koz^pkori 
bar&t  ezt  a  sz6t  l&tta  Sanctus  Ladis2au^  ney^ben;  a  magyar 
8z6t&rfr6k  meg  Lik  Istydnt  (Lichtenstein)  a  lyuk  8z6  Uk  y&lto- 
zat&n&l  okyetetleniil  megemlfts^k. 

*  * 

Xn.  105.  L:  :^Me8ze8  kapu  (Anon.  XXII.  XXVL  Kr.)«. 

Meszes  kapu  Anonymusn&l !  Honnan  yett6k  ?  Felelet :  Kreszne- 
ricsbdl,  a  mint  a  sor  y^g^re  yetett  »Kr.«  tannsftja,  Kresznericsbfil 
yett  id^zetiik  elsd  adata,  Anonymns  XXII.  fejezet^ben  m&r  csak 
az^rt  sem  lehet  Meszes  kapu,  mert  partes  Mezesinae-rdl  8z61,  pars 
pedig  tudtommal  nem  a.  m.  porta  l€ 

Eldszor:  a  NySz.  a  Mesees  kapu  adatot  a  »me8ze8<  8z6 
alatt  kozli,  s  itt  mondja,  hogy  Anonymusn&l  a  22.,  26.  fejezet- 
ben  a  meszes  8z6  el^fordul,  ellenben  a  kapu  alatt  8z6  sines 
arr6iy  hogy  Anonymusn&l  a  kapu  eldfordul.  M^lsodszor :  a  22.  feje- 
zetben  csakugyan  eldfordul  a  meszes  kapu  is,  mert  a  latinban 
ez  yan :  »Mane  autem  facto  . . .  constituerunt  ut  meta  regni 
dttcis  arpad  esset  in  porta  mezefina*.  Ez  pedig  minden  histo- 
rikus  szerint  Meszes  kapu-nak  forditandd  (yo.  Szab6  K.  fordi- 
tisit,  toy4bb&  Karicsonyi,  A  honfoglal4s  ^s  Erd^ly  8.  L). 

Azonban  a  Meszes  kapu-fele  8z&nd6kos  ferdites  nagyon 
megbossztilja  mag&t,  mert  a  hir&ld  folytatdlag  a  koyetkezd  tudat- 
lansdgot  frja: 

»Hol  a  Meszes  kapu?  Ha  a  porta  Mezesina  mint  Meszes  kapu 
szerepelhet  a  8z6t&rban:  dpoly  joggal  ott  lehetne  a  Csdszdr  kapu, 
mint  Anonymns  szaya.  Mert  Anonymus  porta  Wazil-js  (c.  42.,  porta 
Wacil,  c.  45,  57)  6rtelm6re  n6zye  k6ts6gkiytQ  a.  m.  ^41  rov  fiaaiUvjg 
^vlcu,  t.  i.  Traj&n  cs&sz&r  kapuja,  mely  azon  keletr6mai  birodalom 
kulcsa  yolt,  a  hoi  a  cs&sz&rt  ^aailevg-nsk  neyeztdk  (1-  ^^  Oange).< 

L&m  —  14m  a  bfrdlo  sok  egy^b  koz^pkori  terminus  tech- 
nikus  kozt  nem  yeszi  68zre,  hogy  a  Wazily  WacU  magyar  hang- 
alakti  szem^lyn^y,  smint  ilyen  Anonymusn&l  ragozatlan. 
S  hogy  a  Wazil,  WacU  8zem61yn6v,  azt  egy  historikusnak  az^rt 
kell  tudnia,  mert  a  HPK.  439.  lapjin  olyashatja  a  koyetkeztfket : 
»A  porta  Wazil,  a  keresztesek  Olaustra  Sancti  Basilii-je,  az  6kor 


132  KELICH   JJLkOS. 

Succi  nevft  balkini  Trajinkapuja  (JireSek:  Die  Heerstrasse  von 
Belgrad  nach  Konstantinopel  92.  l.)« :  *  S  a  ki  tudja,  hogy  Basilius 
szem61yn6vnek  magyar  alakja  Vasedy  (irva  WaeUy  WacU  6s  War 
zul),  az  rogton  tudni  fogja,  hogy  a  »porta  WazU,  Wacil*  nem 
lehet  cs&szdr-kapu  (vo.  a  bizanci  cs&sz&r  cfme  Anonymusn&l : 
imperator,  20.  fej.),  hanem  koz^pkori  mfinyelyen  —  vagy  a  hogy 
a  bfr&16  mtiy^beii  iobbszor  kifejezi,  mindent  a  maga  kor&ba  be^- 
Iftva,  —  Szent  Vassoly  kapuja. 

*  * 

Sem  idtfm,  sem  kedvem  ahhoz,  hogy  gyongysorba  fCLzzem  azt 
a  sok  »j6zan  68z«  sugallotta  dolgot,  a  mit  m6g  ezeken  kiYiil  a 
hiT&l6  —  gyakran  hihetetlen  naivsdggal  —  az  Akad^mia  kiad- 
y&ny4ban  eg^sz  komolyan  illft  KSzaibdl,  a  Legesekb61,  valamint 
a  Ydradi  regestrombdl.  Minden  sora  elarulja  a  kovetkezdket : 

1.  A  bfr^ld  a  r^gi  frott,  a  maitdl  kiss^  elt^rd  hangalakkal 
bfr6  adatokat  keptelen  helyesen  elolvasni;  ime  n^hdny  p^lda  a 
sok  koziil:  Anonymus  ^teteuetlen^-e  (38.  fej.,  ma  TeUtlen)  szerinte 
tetevetlen-nok  olvasandd  (102.  L),  a  V&radi  regestrom  Odus-a, 
szerinte  adds  (nem  tudja,  hogy  az  -ds-t  a  12.,  13.  sz&zadban  -ous- 
nak  irt&k,  vo.  1109:  Sorlous  stb.),  ugyanitt  a  Bohc  szerinte  bah 
(e  falunak  mai  neve  Bojt),  Cece  ndla  cseJce  (a  falu  mai  neve 
Czdcze),  Kahas  szerinte  Kahas  (a  falut  ma  Er-Ziivefe-nak  hfvjdk, 
KaJcas  sz6  egy^bir^nt  az  eg^sz  regestromban  eld  se  fordul),  Kaluz 
szerinte  KaUe  (a  bfrA16  feledi,  hogy  a  mai  Kdlozd  helyn^v  r^gen 
Kaluzd'HBk  volt  frva,  1171-i  okl.),  Lengeij  szerinte  Lengo,  Lescti 
pedig  leso  (a  bir&16nak  halviny  sejtelme  sines,  hogy  a  magyar 
helyesirisban  az  sc  sz-et  &  nem  5-et  jelolt)  stb.  stb.  Ilyen  olva- 
satok  alkalm&val  aztdn  a  bir&ld  gyakran  megereszti  kepzelete 
szirnydt  s  a  VAradi  regestrom  Neuetlen,  Nueclen,  Niiechlen, 
Nueihlen,  Nuetlen  nevet  neveletlen-nek  olvassa,  a  jdmbor  ViiaU 
mus  (Vilelmus,  Vilma,  Vilman,  Vilmos)  n6vb61  vUldm-ot  csinil; 
fgy  tesz  a  birdl6  a  szenezo,  szoke,  Men  szavakkal  (110—111.  1.). 
Konny^  a  bir&16nak  e  neveket  ily  konnyen  drtelmezni,  mikor  a 
»j6zan  4sz«  &ltal  vezetve  autodidaktas&g&ban  vakon  hisz. 

*  Wir  kommen  nun  an  die  antikea  Sacoi  Einige  Belehrung  schopfen 
wir  nan  aus  den  Berichten  der  Kreuzfahrer,  welche  diese  P&sse  unter 
dem  Namen  claustra  oder  claasarae,  clasae  sancti  BctsUii  besohreiben.  Dabei 
ist  weder  an  ein  Kloster,  noch  an  Eremiten  zu  denken.  Der  aufikUende  Name 
enstand  diiroh  ein  MissyerstandnisB  ana  der  griechischen  BaaiXix{[  xXsi- 
ooopo,  Yasiliki  klisura,  Kaiserpass..  Bei  den  Bulgaren..  VasUica^ ..  Vaselica^. 


LAIKUBOK    tYADA.  133 

2.  Nem  tnd  azonban  a  bir^6  regi  szdyegeket  hiien  id^zni  se ; 
a  fontosat  megtartani,  a  kev&b^  haszn&Ihatdt  elvetni,  ehhez 
bfr&ldnk  nem  6rt.  A  lat.  v  hangot,  a  mely  Anonymusn&l  u-yal 
van  jelolye,  egyszer  v-vel,  m^szor  w-val  adja  vissza  (v6.  101.  L: 
torzsok  sz6n41:  silvam  6s  siluam);  a  kddexekben  ley5  pontot, 
a  mely  a  ffimondatot  ely&lasztja  mell^kmondat&tdl,  hoi  yesazdvel, 
hoi  ponttal  adja  yissza.  A  pont  ut&n  egyszer  kis  betfit  fr  (vo. 
Szegsz&rdn^  107.  1.  hie  enim  caluus  el6tt),  m&skor  nagy  betiit 
haszn&l  ott,  a  hoi  a  k^ziratban  kis  betU  yan.  Csak  egyben  kovet- 
kezetes,  a  tulajdonneyeket  az  id^z^s  alkalm&yal  &Uand6an  nagy 
betiiyel  irja,  mfg  ellenben  akkor,  mikor  az  olyasdt  meg 
akarja  t^yeszteni,  hogy  az  azt  higgye,  hogy  a  sz6  mint 
kozszd  maradt  ki  a  sz6t&rb61,  &lland6an  kis  betiiyd  irja.  Latin 
royidlt^seket  egyszer  folbont  (p.  Anonymus  -wm,  -orum,  -re,  -ro 
royidft&teit),  misszor  meg  felbontatlantU  hagy  (pi.  106. 1.  et  kot6- 
szdcska  girofdlcus-n&l  8  alakkal)  stb. 

3.  A  szerz0nek  sejtelme  sines  a  magyar  nyely  szdkinese 
tort^neti  fejldd^^r^l.  A  V^adi  regestromn&l  (ill.  L)  ^llftja, 
hogy  ebben  az  eml^kben  el6fordtil  a  pint&  szd.  A  szaknyeh^zek 
tudj&ky  hogy  a  13.  sz&zad  legelejSn  a  magyar  nyelvben  m^g  nem 
yoltak  osztr&k-bajor  eredettl  szayak ;  olyan  szayak  teh&t,  mint  pm- 
t4r,  pereee,  p4k,  s6s  kifli  (n^metfil  nem  8alg-K&effl !)  stb.,  a  14  sz&- 
zad  y6ge  6ta  kertdtek  bele  a  magyar  nyelybe.  Amde  ha  megn^zziik 
a  y&radi  regestromot,  ott  nines  8z6  pint&rolf  hanem  Penter-r^l, 
a  hely  ez:  »Oiaes  castri  de  Nougrad  de  yilla  Sembur,  seilicet: 
Chepanus,  PdnteVj  Bodos,  Pousac  stb. 

Yoln&nak  m^g  m&s  elyi  jelent^s^gd  megjegyz^seim,  de  ezek 
csoportosft&s&tdlf  megbesz^I^^tdl  el&Uok. 

S  most,  mikor  ez  egyetlen  egy  fejezet  ismertet&e  yeg^re 
6rek,  mikoi*  h&l&t  adok  az  Istennek,  hogy  Anonymus,  K^zai,  a 
Legesek  4s  a  V&radi  regestrom  feldolgoz&sa  alkalm&yal  Szaryas 
&  Simonyi  nem  kdrtek  tan^esot  a  bir&16t61  (bdr  nem  hiszem, 
hogy  egyetlen  egy  esetben  is  f^lre  tudta  yolna  yezetni  dket), 
tisztelettel  k^rdem  a  nagytekintetd  Akad4midt61:  mikor  fogja 
szakblr&lat  n^lkiil  kiadni  yalamely  HI.  oszt&lybeli  tagj&nak  4rte- 
kezes6t  a  l&gy  aspir&t&kr61  az  6-zendben,  yagy  egy  L  oszt&lybeli- 
nek  a  drdtnflkiili  telegr&foz&s  akad&lyairdl  ?  Fedig  az  ilyen  kiady&- 
nyokra  el  lehettink  k^sziilye  a  kozel  jdytfben,  hiszen  a  laikusok 
^yaddt  ^IjUk  ma,  ez  az  4yad  m6g  nem  telt  le,  ennek  az  ^yadnak 
hasztalan  y&rjnk  hal&Ut.  Meuch  JjLnos. 


134  sncoim  zstomohd. 

AZ  ELVONASRdL.* 

IgiJc  dvondsa, 

l^rdekesy  hogy  mfg  a  gyokelyon&s  r^y^n  sok  s  nagyon  f$l- 
kapott  n^ysz6ra  tettlink  szert  (kapa,  csuszica,  hina,  vizsga,  strapa, 
pdTf  pardes,  vardss,  parance,  irdeJc,  csend,  pir  —  a  kapdl,  csusehU, 
esendeSf  piros  Bz6kb61  stb.  stb.) :  ig6k  ar&nylag  igen  ritk&n  kelet- 
keztek  ilyen  elemz6  8z6alkot&ssal.  L&ssuk  sorra  az  ilyen  nuSdon 
magyar&zhat6  ig^inket. 

1.  Elyon&sok  -^-k^pz6s  gyakorft6  ig4kb61: 

Foldj  foldani.  Lehets^ges,  hogy  a  foldoz  ige  csak  a  fdUoe 
ige  kiejt&beli  m6do8ul£8a,  mdg  pedig  a  rokon^rtelmtl  toldae,  toU 
doz-foUos  ig^k  hatdsa  alatt  (yd.  told-fold  is  NySz.),  s  akkor  a 
fold  ige  a  foldoz  ig6hSl  yb16  elyoni&s  yolna  az  old  6a  oldoz,  k4rd 
6s  k&dee,  kiild  6s  kuld6Z'{6\6k  anal6gi£j&ra.  Amde  a  NySz. 
adataibdl  tigy  l&tszik,  hogy  a  foldoz  6s  fold  alak  a  r^gis^gben 
szokottabb  yolt,  mint  a  foltos  alak,  s^t  most  a  Gyongyosi  Bz6t&r- 
toredSkben  j6yal  r^gibb  adatunk  is  yan  a  fddani  ig^re."*"*  Ez  teh£t 
k^tess^  teszi  az  elyon&st  ^s  ink&bb  arra  matat,  hogy  fdt  6s  fold 
kSzos  */o{-  alapsz6b61  sz^rmazik  (yo.  Szaryas  magyar&sat&t  Nyr. 
20:531). 

Ingad  sz^kely  sz6  MTsz.,  eUfordal  Bar6ti  SzDn&l  is  (1779. 
Par.  maj.  17,  a  2.  kiad&sban  is  31).  Miyel  olyan  szAkkorii  a 
haszn&lata.  lehet  hogy  elyon&s  az  ingadozik  ig^bdl,  ilyen  mint&k 
szerint :  firad :  fdradoeik,  ssakad :  szakadoeikj  gomyed :  gdmye- 
dezik  stb.  De  lehet  r6gi  toy&bbk4pz4s  az  ing  ig6b01,  mint  caugg : 
csiigged,  41:  ded  stb.  (yo.  ingadogdi  18.  sziz.  NySz.). 

Az  ugrdndani  ig6t  szint^n  a  sz^kely  SzD.  haszn&lja  (Par. 
maj.  1.  ^n.),  az  ugrdndoeik  ig6hSi  lehet  elyonya,  de  lehet,  hogy 
csakngyan  ennek  az  alapezaya  yolt,  mert  ugyanosak  a  sz^kelys^- 
ben  tal&ljnk  ezt  a  hasonid  k6pz6st:  sikoldndik  ,C8aszk&l'  MTsz. 
(y6.  m6g  csihldnd  NySz.:  csiUik  MTsz.). 

Wd  <  iOdoe,  1.  alibb. 

Sitk&bbak:  ^dmledni,  ondedeeni,  1.  ondadni,  omladozni< 
1808.  81. ;  omlMoz  1793.  Kaz.:  Diogenes  IV.,  dmledez^s  6s  (hnW- 

*  L.  ez  ^rtekez&nek  eM  r^sMit  az  leoo-i  Nyr.  noy.  6s  az  1903-1  Kyr. 
noy.  68  deoz.  8z4m&ban.  Ac  egte  egyiitt  a  Nyelyteeti  Fuzetak  11.  Bz4m4baxi. 
**  A  Ny8z.-ban  hibisan  foltozdikA  yan  id^e  Galepinasnak  koyetkezd 
adata :  ^saroinatriz :  foldozo  yarro  azzonyc. 


ELYOMlS.  135 

d6e48  1803.  Kaz.:  Lev.  3 :  34,  48 ;  *  —  rived  <  rioedee.  (>Tekin- 
tetem  beler^yedt  a  r6na  mag&ny&ba  s  lassank^nt  egybeolyadt 
eUtte  miiiden  k^p,  minden  YonaL<  Endr6di  S.  Egyet^rt^s  14 :  65.) 

Mfis  gyakorftd  k^pzAk  leh&mMs&t  meg  sokkal  ritkibban 
^zlelhetjiik.  Eger  4<it-fut,  csavarog;  esenkedik'  (Dtdl,  MTsz.) 
lehetne  a  keresg^&t  &  leselked^st  jelentd  eger^z  ig^bdl  kikovet- 
keztetTa  Amde  ennek  a  szdnak  az  eg^rfogdst  jelent6  eger^z-iSl 
ktilon  eredete  is  lehet :  erre  mutat  a  sz6kely  egercsd,  egercsel  ige, 
mely  a.  m.  lassan-lassan  el6re  halad,  bong^szget  (s  azt&n  egy  adat 
szerint  a.  m.  egeret  fog  MTsz.,  tal&n  csak  a  hasoiil6  hangz&s  miatt). 

Magaszty  folmagasztani ;  a  nyelvdjftdk  vontdk  el  a  magasztal 
igSbSi  —  anal,  marasjst :  marasztal,  nyugoszt :  nyugosztoL  —  an^l- 
kiil  bogy  tudtak  yolna  a  kddexek  magaszt  szayArdl  (Versegby 
bibiztatja  TM.  69). 

A  nxozzanatos  iUan  ig^bdl  vonbatta  el  SzD.  az  iU(ani) 
ig^t  (to.  rogy :  roggyan^  hukik :  bukkan  stb.).  Easf aludy  S.  vers- 
ben  18  frja:  Bljunk  innen!  (Q-yula  szer.  X:60.)  lUni  k^szen 
(Megbosz.  bitsz.  61).  ^s  Lisznyai:  *IUok  6n  galambom  hozz&d 
tal&c4ra<  (Pal6c  dalok  58).  A  mai  nyelv  csak  mnyi  igenev^t 
haszn&lja:  iUd  Yolatilis  (Fog.  1845.). 

2.  Mtlyeltetd  ig^kbdl  yal6  elvon&sra  is  kev^s  p^ldi.nk 
yan.  Rdngaiddzik  b.  rdngy  teh&t  mintegy  a  rdngat  alapszaya, 
mint  ingot:  ing,  kongat:  kong  (yd.  Bng&t  megokol&s&t  1833. 
NyTJSz.).**  —  Bingatddzik  b.  ring  (ringani  6q  ringadozni  1857. 
BalL,  ringat  e  b.  renget  eldszor  SzD.)  V6.  pal6cz  ringd,  ringd: 
padocska,  &  Aranyn&l  rengo:  >Agyak,  poba  sz&ek,  dr^ga  ren- 
gSk  belyett  Medyebtfros  16cz&k  &lltak  a  fal  mellett«  (Toldi  est. 
V :  3).  Bingat'hdl  ringdl^  ringdz^  1.  aUbb.  —  Riasztgai  > 
riogat  >  riag  (ez  elfiszor  Kassai  Sz6k6nyv6ben,  az  tijabb  iroda- 
lomban  is  ritka,  yo.  TMNy.  413).***  —  lUeg :  sicb  selbstgefallig 
bewegen  Ball.  <  iUeget;  emez  nyily&n  az  iUetget  ig6h6l  royidiilt 
(iUet  r^gente  a.  m.  iUeszt,  emez  csak  SzD.-ndl  el6szor),  tigy  mint 

*  >SziikB^gteleimek  tartja  a  hatalmas  a  lassan  omledff  forr48t  bedagni : 
die  leise  Qaelle  zu  yer8topfen<  (Szenyey:  Hesszinai  h51gy  89). 

**  Tdbbnyire  csakafffney^t  hazznilt&k:  >rdngd8,  antea  rdngatddzdst 
(BagAt).  Be  az  ige  is  el^kerul  n6ha :  »T6ged  mofolygya  ftdySzdlt  a  reggel, 
6  rdngva  ^bredt  —  most  bnkik  tal4n  !c  (Egyetdrtda  15 :  57,  tircza). 

***  A  f^rfiak  ngr&ltak  keresztiU  a  tfizdn  vad  oromriog&saal  (J6k. :  Erd. 
ar.  2.  k.  1.  fBJ.). 


136  SDIOim    ZSIOMOKD. 

hitet:  hiteget,  mutat:  mutogcU  stb.  TMNy.  420*  —  Ritk&bb, 
alkalmi  k^pzteek,  versben:  »Dicsf6n7ben  meleng6  szent  arcz&t« 
<  melenget  (Vajda  J.  Basebb  kolt.  125).  iRdka!  eszes  voltil, 
nem  csippen  a  farkad<  «=  nem  csippenlSls.  el  a  &rkadat  (Ar.  BH. 
X:  110).  —  Szerhesztet  >  szerheset  nem  elvon&bdl,  hanem  ttke- 
firtisbfil  keletkezett  az  -eszt  v6gil  ig^k  mintijira,  1.  Nyr.  31:265. 

3.  Visszahato  igfikbfil  val6  elvondsok:  elmely  apeculatur 
philosophice,  elmdet:  theorema  1815.  Barczafalvi,  L  NyTISz.  < 
elmdhedik  (mint  gondol:  gondolJcodik,  hdldl:  hdUdlkodih  stb.); 
elm^  Vorosmartynil  is  A  romban,  de  1872-ben  a  r6gi  nyelybSl 
is  eldkeriilt  a  Szab^cs  viadal&ban;  —  bolcsel,  philosophatnr,  boU 
cseht,  bolcselo  1847.  NyUSz.,  <  bolcselkedik  NySz.  —  btbel  < 
bibelddih;  gyiimolcsf&im  kozt  bibelek  (Arany:  Kertben);  multjdba 
t6r  emlfikivel,  mialatt  konyv^vel  bibel  (T6th  Endre,  Athenaeum 
1874.  1173.  has^b).** 

4.  F6nevekb61  elvont  ige  nagyon  keves  van.  Egy  n^p- 
nyelyi  sz6  tartozhatik  ide :  a  cs&ngd  s^-ik,  sz^-ik  ige,  az  fisr^gi 
8er48,  s^vis  fdn^vbfil,  mely  6p  dgy  viszonylik  a  r6gi  rendes  8^- 
8zik  igealakhoz,  mint  cddSj  fek^s  (a  r^gi  nyelvben  s  ma  is  egyes 
vid6keken)  68  oZvefe,  fekves  az  aUzik^  fekszik  ig6hez.  GyongySsi- 
n^l  is  eldkeriil  k^t  helyen  a  ser  ige,  6  is  ugyantigy  yonhatta  el. 
(Az  elyon&s  az^t  yal6szfnft,  mert  ez  az  ige  annyira  ritka;  de 
persze  nem  lehetetlen,  bogy  e  s&^ik  ig^ben  a  sir^s,  s&dem^  sirt 
Bz6knak  fisi  alapszaya  yan  megdrizye,  yo.  az  drt  ig^nek  a  cs&ngdk- 
ji&L  fonnmaradt  alapszay&t  [?] :  dr-ik :  romlik,  rothad.)  —  A  HB. 
Udetvitvl  8zay£b6I  is  a  gyakorltd  tUdoz  ig6b61  yont^k  el  az  iUd 
igdt  (yo.  B^yai:  Ant.)  s  ezt  azt&n  alkalmazt&k  is  a  kolt6i  nyelyben.*** 

5.  Az  igeneyekbSl  elyont  ig^krfil  szdltunk  mdr  Nyr. 
32 :  549. 

*  A  kis  legenynek  iigy  j&r  a  l&ba  8  a  kis  elad6  dgy  illeg  h02z&,  hogy 
tdnczak  mindenkit  b&malatra  fakaszt  (Toin5rkeny,  OrflzHirl.  1898.  YII.  17). 
tgj  Csiky  G. 

♦f"  Fiam  8  eyes  kor&ban  azt  mondta :  »CBak  a  l&b4t  kapasztja  bele  a 
hint4bac  <  kapaszkodik  =  akaszt :  akaszkodik,  ereazt :  ereazkedik. 

***  tJld  Caesar  engem,  Bratast  kedyali  (Yor. :  JOaes.  2.  azin).  Hoi  r&m 
jajdtil,  dgy  k^pzelem,  iUdd  malt,  f&j6  szerelem  (Szasz  K.  Ford.  1 :  886).  £bren, 
alya  iildott  a  k^p  es  nem  engedett  pihemiem  (Vajda  J.  Kisebb  kdlt.  60). 
Eredj  csak  Milford  r^ybe  s  ne  leld,  kit  tildesz  (B4ko8i :  Shak.  Oymb.  3  :  5).  — 
t^ldeni:  yerfolgen  Ball.  1857.  —  Dugonios  az  iUddz  iget  denom.  k^pe^nek 
n^te  8  az  iUd  Bz6t  haszn&lta  f^n^yiil,  1.  Simai :  Dag.  mint  nyelydjit6. 


ELTOKiLS.  137 

Elvonds  48  vele  jdrd  osszet&d. 

Yannak  olyan  eszkozneyeink,  melyek  k^t-k^t  f6n6vb51  vannak 
osszet^ye,  de  ^rtelmiik  olyan,  mintha  eldtagjuk  egy-egy  ige- 
nfiv  volna,  p.  akd-fa  =  akdld-fa,  koszorU-kd  =  koszdruUi'kd, 
prdba-ko  =  prdbdl6-k5y  konydk-fcU  =  konyoklo-fal  Az  ilyenek 
hasonldsdg&ra  egyes  tij  osszetett  eszkozneyek  tigy  keletkeztek, 
hogy  az  elStagot  egy-egy  l-Y^gH  igebfll  vagy  -Z-J  1-5  v^gfl  ige- 
n^yb6l  kovetkeztett^k  ki  s  az  fgy  elyont  sz6t  nyomban  az  ossze- 
t^telben  alkalmazt^: 

kereszt'Vie  (m4r  a  kddexekben)  <  keresztdd-viz  (ez  is  elfl- 
fordol,  1.  NySz);  a  jelentfis^bfil  gondolhatjuk,  hogy  ebbfll  van 
kikoyetkeztetve  a  kereszMz,  nem  pedig  egyszeruen  a  kereszt 
ney^vel  yald  osszet^tel  (&mh&r  nem  lehetetlen,  hogy  olyan  szMy 
kifejez^bfil  yan  dtalakitya,  minfi  a  horv&t  krstna  voda). 

kereszt-apa,  -atya,  -anya,  -koma,  -n4v,  -levd  <  ^keresztelb- 
apa  stb.  (yagy  szldv  krstni  kum,  krstno  ime  stb.  dtalakftdsa). 

h&fnorolajj  'lit,  -apa,  -atya,  -anya  <  h&mdlo'olaj,  h^rmdU-Ht, 
^himuUd'apa  (ezek  csak  n^h^ny  eytized  6ta  keletkeztek:  h^rma- 
cHaj  Ball.  M.-n.  1872,  b^rmoratya  6s  -anya  Ball.  A  m.  ny.  teljes 
sz.  1873,  b^rma-at  Ball.  M.-n.  1890.) 

sikdr-fU,  sikdr-kefe  <  aikdrU-fii,  sikdrld-kefe ;  1.  font  az 
egyszeru  sikdrt. 

babra-munka  (eWszor  1861.  H4rom8z6kb6l  MNyszet  6:317), 
<  babrdld  munka  (1.  az  egyszertl  babra  sz6t). 

csisza-ko:  fenSkfl  Tsz.  1838.  <  csi^did-ko  (Budenz  Alakt. 
199  az  a-ban  k^pzflt  14t,  4mde  yo.  csiszdl  68  hory.  cesati,  yakar, 
k^tol,  gyarat,  dbolg.  cesati  f^stil  stb.). 

aba-le,  abdr-U  MTsz.  <  abdU-U,  abdrU-U  MTsz.  (aba-kdsa  : 
abal^yel  fttzott  k4sa  MTsz.,  abdr-zsir,  abdr-szalonna  6s  abdr: 
zsfros  16,  Nagy  S.  V4ci  nyelyj.  22.,  *dbdr:  faeculentum  jus«  Otro- 
kocsi:  OrigHung.  1:460);  dbdl,  abdll  az  abdrol  osszeyon&sa,  ez 
pedig  =  szloy.  oboriti,  tdt  obarit,  db-varit  leforrdz,  6bg.  variti 
f6zni  (az  oMr  lehetne  a  t6t  obvar,  obar  f6n6y  Aty^tele  is,  de  az 
aba-  minden  esetre  magyar  elyonfis). 

ktnortdl:  a  mfcodszor  koriilhordott  t&l  Nyr.  9 :  526  <  ktndld- 
tdl  (1.  az  egyszerft  kina  sz6t). 

dii'tn^:  »tolyaj-m6h«,  vad  m6h,  mely  a  azelfd  mfihtdl  a 
mfeet  elrabolja,  »a  kast  fdlddlja«  (Kom&rom,  Borsod,  Bark6s&g, 
Szikelys^g,  1.  Kreazn.  6s  Nyr.  32 :  514,  578)  tigy  Idtszik  csakugyan 
MAOTAs  ktkly6r,  xzxin*  10 


138  8IM0VTI  zsianoiiD. 

a.  m.  duld-mdhy  mint  m^r  Kresznerics  magyar&zta ;  ennek  a  min- 
t&i&TB,  csin&lt&k  az  irodalmi  duvadhtj  1.  NylTSz.  ^s  Nyr.  4:407, 
32:578. 

hdrom-azd:  kiromkodis,  Alfold  Nyr.  14:96  <  hdroml6'8e6? 
(vo.  *paranc8-8z6:  Kommandowort«  Mondolat  1813.*  <  paran- 
csdd-szd,  mert  az  egyszertl  parancs  akkor  meg  szokatlan  volt ;  — 
v6.  m6g  pirong-szo  MTsz.,  tal&n  inkibb  piron-szd:  pirangat  -» 
sz^yen :  8z4gyenget  NySz.). 

irom-jdrd:  »iromba  j^r6  16«  MNyszet  6 :  332.,  gyorsan  jir6, 
poroszkild  16  <  iromld  u.  a.  Sz^kelys^g  (MTsz.  tram  es  iramld 
alatt);  az  ut6bbi  az  irandik  igeneye,  de  a  nyelv^rz^k  a  Id  ossze- 
t6tel6nek  is  elemezhette:  irom-ld, 

perzS'bUz  <  perzselds  huze;  1.  az  egyazerd  perz8ti, 

f^rcz-munJca  <    f^czelo-munka  (vo.  az  egyszertl   fdrczet). 

bolamfbj'bika  <  holomhold'bika?  vo.  Nyr.  26:466. 

Igy  keletkeztek  a  nyelvtijitds  kordban:  8&dl  >  s&a-hdy 
1801.  (1.  NyUSz.,  seta  1808.  SL);  szemUl  >  szende-csb  Barcza- 
falvi  (az  egyszerfi  szende  csak  1834.,  1.  NyUSz.);  bonczol  > 
boncz-Jces  Bugdt  1833.  stb. 

Az  eddig  folsoroltak  mind  -l  v6gii  (l'k6pz6Qnek  l&tBz6)  ig6k- 
b61  vannak  kikovetkeztetve ;  m^nemCi  p61ddt  sokkal  kevesebbet 
tal&lunk. 

'Z'Y6gil  ig^kbfil  nyelvdjftdk  alkot&ai:  emWcezik  (*end4t' 
kez'ik)  >  emUk-irds  1804.  Dug.,  emUk-kb  1807.  Kaz.  Lev.  6:169. 
(1808.  Dug.),  emlek'kbnyv  1808.  Kaz.  (az  egyszertl  eml^k  eldszor 
1813.  Mond.,  azt&n  1815.  Kaz.,  de  m^  1807-beii  van  emUkes) ; 
—  rogzik  >  rog-esztne  (el3bb  rogzoU  k4pzelet  es  rdgzeszme,  1. 
NyUSz.). 

'od'ikj  -vl  ill  ^s  'it  v^gfl  ig6kb61:  hengeredik  >  henger- 
bdcZy  hengerbuczkdz,  hengerbdgdz  (n^pnyelviek ;  az  egyszerfl  hen- 
ger  a  nyelvdjftds  szava) ;  —  csucsorodik,  csucsorit  >  csticsor-ajk 
MTsz.  —  Irodalmi  elvonis:  tanul,  tanit  >  tanhely  1808.  SL 
(az  egyszerd  tan  csak  k6s6hh);  —  gydgyito-szer  >  gydgyszer  1828. 
inditd'Ok  >  ind-ok  1831.,  vo.  NyUSz.  —  kdnyoriil  >  konyor- 
adomdny  1860.  (csak  ebben  s  a  konyortelenhen  maradt  fonn  a 
konyor  sz6,  mely  egyszerden  mAr  Verseghynfil  s  Kazinczyn&l 
megvan). 

Gyak,   -g   6&  mozz.   -an  en:   csurog   >  ^^csurviz   vagyok: 

♦  A  NyUSz.  osak  1833-b61  id&ri. 


V 


BLYOKJLS.  139 

permadeoc  MA.  (de  van  azonkiylil  egyszerd  csor,  csurig),  — 
Tcoppan  attdl  a  szemed  >  hopp-semmi  ,nag7  semmi'  Sz^k.  (1.  az 
agyszerii  Icoppot  is,   ^-kopp). 

Miiy.  "tj  de  csak  -^iset  eszt  y^gtL  ig6kbdl  (vo.  az  egyszerCL 
n^YSzdk  kozt  a  10.  pontban  vigasz  stb.) :  p&rmeszt  ,gerje8zt,  gyujt' 
>  permesZ'tiiZy  elalvd  ttlz,  de  olyan,  hogy  mig  l&ngra  lehet  ger- 
jeszteni,  Sz^k.  —  riaset  >  riasz-rnddra :  riadya,  ijesztdleg,  Sz^k. 
MTsz.  —  vdlaszt  >  Vdlasz-ut,  helyn^y;  —  poffeszt  >  poffesz- 
pulyha  J6k:  Fek.  gyfim.^  29.  —  f gy  a  nyelydjltdkn^  vdlasz-fal, 
ienyisz-dllat,  teny^z-ld.* 

fi^k6pz68  mell^kn^ybfil :  szorgos  >  szorog-Mtre  hagyni  a 
dolgot  (a  h^t  y^g^re,  Sz6k.  MTaz.). 

Elvonds  t's  egyuttcU  tovdbllcipzes. 

N^ha  egy-egy  kepztft  elhagyunk  a  8z6  y6g6r61,  de  ezt  nyom- 
ban  kiegeszitjiik  yalami  mds  kepz6yel,  p.  ringat  mellett  el6fordul 
ringdl  (tehdt  -gat  h.  -gdl),  csikorog  mellett  csikordul  (teh^t  -og 
k  -dul).  Byen  kSpzdcser^t  ketfel6t  kiilonbdztethetiink  meg :  vagy 
Fokonertelmti  k^pzdk  y&ltjdk  fol  egym&st,  yagy  pedig  olyan  k^p- 
z6k,  melyek  bizonyos  sz6p&rokban  p^huzamosan  szoktak  el6for- 
dulni  s  az6rt  fejWdott  koztiik  bizonyos  jelent^sbeli  yiszony. 

I.  Rokonertelmii  k^pz6k  cser^je: 

Minthogy  -gat  6s  -gdl  majdnem  egydrt^kft  k6pz0k  s  n^ha 
ngyanahhoz  az  alapszdhoz  is  ak&rmelyiket  hozz&fUggeszthetjiik 
(kapargdl,  leresgel  y.  Jcapargatj  keresget),  az6rt  n6ha  egy-egy  r6g 
megdllapodott  gyakon'td  igebdl  is  elmarad  a  k^pz<5  6s  rokon  p^rja 
keriil  hely^be,  legalibb  egyik-misik  nyelyjdrdsban.  P61d&t  igen 
sokat  talilhatn^nk  s  4rdemes  is  yolna  nagyobb  sz&mmal  ossze* 
gylijteni  6s  yizsg^at  aid  yenni,  de  itt  csak  egyneMnyat  emlitiink. 
JRingat  a  r^gi  renget  helyett  csak  a  18.  sz&zad  Y6g6n  keriil  eW, 
tehdt  csak  azdta  lett  beWle  a  -gat  helyettesit6s6yel  ringdl  (To- 
rontdlban  MTsz.).  fgy  lett  a  tisztogat  \g6h6\  egy-k6t  yid6ken 
tisztagdl,  yiszont  taszigdl  helyett  taszigat  (Faludindl  6s  ma  Mis- 
kolczon).  Szopogat  h.  n^hol  szopogdi  (MNyszet  6:350),  toyibbd 
szopiJedlf  szopicsMl,  szopicsgdl,  szopicshd  MTsz.  Rongdl  h.  rongol 
Gsfkban   6a  rongdz   Somogyban    MTsz.    Somforddl  h.  somforkdl 

*  iirdekes,  hogy  a  nyelvtijii6knak  sok  merto  elyon&sa  eppen  csak 
egyes  fiBszet^telekben  maradt  meg,  mert  ezekben  az  at6tag  t4mogatta  as 
«l6tagot,  p.  adpkdr,  tdrnpont^  Uvhit,  t€vtan^  tiwit,  fegyhdZy  dicsf^ny,  dies- 
vdgy,  domborfnH  (V6.  NyUSz.) 

10* 


140  SIMOim    Z8IGM0ND. 

Zal&ban,  hajd  h.  hajdokcl  ,hajlong'  a  Sz^kelyfifldon.  Loesog  h. 
locshdl  Faludin&l  ^s  locshotol  a  SziSkelysegben,  sustorog  h.  susto- 
r4kol  Csokonainil  (A  161ek  halh.),  esepeg  6b  csepereg  h.  csepeUS- 
reeik  Biharban,  Imhotdl  h.  hahog  Gx)morben.  Marhol  4s  marho- 
Idsz  helyett  (noha  eredetileg  nem  a  --hoi  a  k^pztfje)  marieshol, 
maricshdl,  marizsgat  stb.  a  pal6czoknal  4s  Csalldkozben  (maricshd 
mdr  a  Balassi  ^rultat&s&r61  yal6  kom^didban).  N4ha  a  denomi- 
n^s  4  vagy  -e  marad  el  (mintha  gyakorft6  -l  vagy  -z  volna)  s 
gyakorftd  k4pz6  helyettesfti :  mAzol  h.  mdzgdl,  csdkol  h.  csdkdoSy 
bilingez  h.  biling&ez. 

N4ha  a  yisszahatd  kepz0  gyakorftd  mell^kjelent^st  vett  fol^ 
p.  hdidlkodik,  k^ziUddik  stb.  Innen  magyar^zhatjuk,  bogy  egyik^ 
r61-m^ikr61  a  -kodik  lev&lik  s  itengedi  hely^t  a  gyak.  -17-iiek. 
Ez  leginkabb  -n  I  r  ut^n  tort^nik,  dgyhogy  ez&ltal  a  kiilonben 
is  kedvelt  gyakoritd  -ng  Ig  rg  (-log  rog)  szdv^gek  keletkeznek. 
Vo.  versenkedik:  verseng  (mind  a  kett6  NySz.,  valdszfiiCQeg  az 
el86  a  r^gibb),*  bosszonkodds :  bosszongds  (egy  17.  sz&zadi  adat, 
NySz.),  bostorkodik :  hostorog  (Zala,  Baranya),  szivdrkodik  6s  szi- 
vdrkozik :  szivdrog  NySz.,  agyarkodik  NySz. :  agyarog  MTsz.  (de 
agyargat  m4r  PAzm.),  incselkedik  NySz. :  incseleg  MTsz.  (de  csak 
egy  adat).  Ezt  a  peld&t  igen  gyakran  koyette  a  nyelvdjft&s,  p. 
esenkedik  (K6nyi,  SzD.,  MTsz.):  eseng  1831.,  1.  Kassai;  kivilt 
2-hangu  ig^kben,  p.  hizelkedik :  hizeleg,  tisztelkedik :  tiszteleg  (tobb 
pelda  NyUSz.  389). 

Elemedett  h.  elemiilt  kort  ir  Arany  J.  (Hamlet*  128;  y6. 
demetes  stb.  NySz.),  mert  4pfgy  felel  meg  egymisnak  elveteme^ 
dett  6s  elvetemultj  bonyoiddott  6b  bonyolult  stb.  (Jdkai  is  frja: 
^'Kl'demiUve  azon  kegyet  k^rte  magdnak...*  Vadon  yirAgai* 
1 :  157.) 

A  szekdl  es  szeMroZ'tele  p&ros  ig4k  koziil  egyik  a  latinbdU 
a  m^sik  a  u4metb6l  van  itveve  (secare,  sekieren),  de  pelddjuk 
tijabban  dtragadt  nem-latin  eredetii  igekre  is,  p.  telegrafiroz  h. 
telegrafdl,  angazsiroz  h.  angazsdl^  tetoviroz  h.  tetavdl  (*tdtovdl< 
J6kai:  A  yil&gUtott  fin). 

Ezekben  s  taUn  az  el6bbiek  nagy  r^szeben  is  alig  szdlha- 
tunk  m&r  elvon&srdl,  hanem  ink&bb  ar&ny-analogia  folytdn  be4116 
k4pz6cserer61,  p.  kapargat:  kapargdl  =  ringat:  ringdl.  S6t 
neha  hat&rozottan    r&mutatbatunk    arra   a  rokon^rtelmtL   szora, 

*  N^lia  nem  tudjak  elddnteni,  melyik  a  regibb,  p.  pironkodik :  pirong, 
szoronkodik  :  szorong  NySz.,  feszenkedik  MTbe.  :  feszeng  NySc. 


BIiTOKle.  141 

melylyel  yal6  k^pzett&rsul&s  adott  alkalmat  a  v&ltoz&sra.  Ha  p. 
az  Alfoldon  tobb  helyt  ringat  helyett  azt  mondj&k  ringdz,  ezt 
nyilT&n  a  hasonl6  Srtelmfi  hintdz  y.  ItSbdz  hat&sa  okozta.  Pizmtoy- 
nil  6%  Gyadtoyin&l  eldkenil  ez  a  gyakoritd  ige:  iddogat,  pedig 
sem  idd*  alapszd,  sem  -dogat  kSpzfi  nincsen.  E  8z6  tehdt  csakis 
az  iddogdl  &talaklt&8a  lehet  (mely  tigy  van  kSpezve  mint  irdogdl 
8tb.),  tigyhogy  ennek  a  -gal  k^pz6jet  a  rokon^rtelmii  kartyogcU, 
horpogety  koppoget  ig6k  k^pzdje  szoritotta  kL*  —  Szinttlgy  lett  a 
firkdl  ig6hSL  namely  vid^ken  firogat  az  irogai  analdgiij&ra,  tov&bbi 
a  kdborol  igeb61  hdbolyog  a  t4bolyog  miatt.  —  Az  ijedetesAiSi 
taldn  az6rt  lett  ijenetes  (egy-k6t  k6dexben),  mert  rokon^rtelmfl 
Yolt  a  rettenetessel,  s  bizonyosan  ilyen  okb61  frt  Kazinczy  a  bor-- 
sadds  helyett  borzcmatot  (Munk.  6:101.).  —  SzSgyenJcedik  6& 
8z4gyenit  helyett  a  r^giekn^  itt-ott  sz^gyeng  Ss  sz^enget  van, 
nyilr&n  a  pirong  6s  pirongat  p61d4jira  (L  NySz.).  —  Az  aggat 
es  faggat  ig^knek  aggaszt  6%  faggaszt  alakjuk  is  fejMdott  az 
akaszt  ^s  fakaszt  belekever^s^yel.  Viszont  szakaszt  y.  szakajt 
helyett  szaktxt  is  el6kertil  a  szaggat  hatdsa  folytdn  (1.  NySz.).  — 
Fagylatni  6b  k&zletni  a  fagylcU  6s  keszlel  mellSkalakjai  a  rendes 
mfireltetfi  k^pzSstL  fagyat  6%  k^ztet  hat&sa  folyt&n.'*'* 

II.  P&rhuzamos  k<$pz6k  cser^je: 

P^huzamosak  p.  a  gyakorftd  k6pzdk  a  kezdd  ig^k  k^pzdi- 
vel,  mint  forog :  fordul,  mozog :  mozdul  6s  forgot :  fordit,  mozgat  : 
mozdit,  sok  esetben  a  mfiveltetd  k^pzdk  a  yisszahatdkkal,  p.  borit  : 
bond,  kerit :  kerul  es  oszt :  oszlik,  hajlik :  hajt  Az  ilyen  mint&k 
Bzerint  iddrdi  id6re  keletkeznek  tij  szdp&rok.  P.  az  tls6  csoport 
mint^j&ra  csikorog-hdl  csikordtd,  nyikorog:  nyikorduly  pityereg: 
elpityerdiU  (egyes  tljabb  irdkn&l,  az  idezeteket  1.  TMNy.  424), 
tovibb^  rdngat  helyett  rdndit  m&r  a  16.  sz&zadban,  viszont  saj- 
dit  mellett  sajgat  csak  egy  helyt  G-eleji  Katon&ndL  —  Gyakorftd 
helyett  mozzanatos  k^pzd,  p.  firkdl:  firkant,  piszkdl  h.  pisz- 
kint  (Sz^k.,  MTsz.).  —  Il6g6ta  voltak  olyan  igepArok,  mint  kese- 
rlt :  keserget,  szomortt :  szomorgatj  nyomorit :  nyomorgat,  hdborit  : 
hdbargat,  emelit:  emdget,  tisztit:  tisztogat  (Hisztqjtgat),  merit 
(mar) :  mereget ;  ezek  szerint  azt&n  mas  -H  k^pzds  ig6kb<5l  is  tigy 
k^pezt^k  a  gyakorftdt,  hogy  az  -it-^i  elflbb  elhagytdk,   p.  Sdesit: 

*  Verdegel  h.  is  van  verdeget  a  BodCben,  de  osak  egy  helyen  b  igy 
tollhiba  lehet  (t  I  helyett). 

**  EaekrA  4i  sok  mite   ilyen   8E6alakr61  1.  SE6kombiii&148  69  bMl6^z6b 
oz.  tanolm&nyomat  NyK.  24.  k. 


142  sDcomri  zsiomond. 

idesgety  ikestt :  4kesget,  cstnosit :  coinosgat,  himesit :  Mmesget,  ure- 
sit:  iiresget  (ezek  mind  NySz.),  pdrosit:  pdrosgat  (MTsz.),  szelu 
dit:  sedidget  (NySz.),  szaportt :  szaporgat  (NySz.),  h&tortt:  bdtor- 
^at  (SzD.),  egyenU:  egyenget  ^s  hieonyit:  hizonygat  (NySz.).* 

A  horit:  borul,  ficzamit:  ficzamodik-{6le  p&rok  anal6gi&j&ra 
keletkezett  azaiU  mellett  szahil  (MTsz.,  froknil  is,  1.  TMNy  449), 
csitit :  csUul  (elcsittd  Ar.,  NyUSz.),  uszit :  fduszult  sereg  Czuczor 
(TMNy.);  —  viszont  vetemedik  mellett  vetemit  (projicere  8L),** 
iramodik:  iramit  ,u8zft,  kerget'  (Heves  m.,  Nagy  Jdzsef  4rt), 
UvdyediJc:  t4velyit  (NySz.,  Arany  J.),  hdszoUdih:  hdszoltt  ,f6l- 
keszft'  (P^legyhdza,  Dong6  0.  ert.),  oral,  drjiU :  drU,  or  jit  (Papolj 
bolcselmet  ^s  Srits  meg  avval,  1867.  Arany:  Jdnos  kir.  3.  fv. 
3.  szin.  Olne  el  [a  vihar]  szepen,  dicsdn,  mig  nem  6rjit  meg  a 
n^masAg  1858.  Vajda  J.  Hajdtorottek).  —  V6gre  az  out:  ondikj 
hajt:  hajlik'Ule  igep^ok  mintdj&ra  keletkezett  a  fojt  ige  mellS 
a  fojlik  (alkalmasint  a  17.  sz&zadban,  mert  fojlddik  van  m^r 
abbol  a  korb61  NySz.,  el6bb  csak  fuly  fulad),***  az  ont  ige  melli 
omlik  (18.  8z4z.,  Kaz.),  fejt:  fejlik  1808.  SI.  (foszlik  es  feslik 
^rtelmeben  MTsz.  is),  rejt:  rejlik  (a  NyUSz.  csak  1857-b51 
mutatja  ki),  sejt  (1784.  SzD.;  NySz.  sajditj  csak  Mikesbfil  sejdit): 
sejlik   (n^ha   tljabb   fr6kn41);    oK,    ojt,   dt:  ojlik,  olik   (MTSz.).t 

A  mell^kn6vk6pzdk  koziil  megfelel  egym^nak  az  -8 
es  a  fo8zt6  k^pzfl,  eros  ^s  erotlen,  pdros  6s  pdratlan  stb.  Igy 
aztdn  egy-egy  ^-v^gCL  mell6kn6vnek  szokatlan  alapszavdhoz  is 
hozz&jirul  a  fosztd  k6pz6.  A  gyermeknyelrben  p.  az  ihes  6s  4de8 
ellent^te  n6ha  Igyhangzik:  4hetlen,  4detlen,'\'f  A  szdes  ellent^te 
szdtelen  a  WinklCben,  a  keUemetesi  kellemetlen  a  ComCben 
(k6s6bb  Benydkn&l  is  1783.  keUemetlenit,  azt^n  kellemetlen  a  19. 
8z4z.-ban  a  kellem  sz6b61,  melyet  Kazinczy  vont  el  a  keUemesAi^l). 
Az  idds  ellent^te  idotlen,  ildbtlen  ,fiatar  6rtelm6ben  Gticsejben  MTsz. 

♦  Szipeget,  gyorsogat  (NySz.)  es  lapogat  (MTsz.)  olyan  r^gi  kiejtesbeli 
jrovidites  lehet,  minfik  ti8zto(jt)gatf  simoQ'tJgat^  tehAt  *8z^pijtgetj  gyoraojtgat, 
**  Eazinczyn^l  1788-ban:   EaldnSssege  6j  szdknak   faragAs&ra    vetemi- 
tette  (MMuseum  1 :  185). 

*♦*  Fojlik,  fojlad  stb.  8z6k.    MTsz.,   fujlik  Vas  m.  ,fujt6n  van  a  k6t6l, 
szoTOsan* ;  >nyak&ra  fujlott  a  n7akl6c  (Baksay :  Gy5.  2 :  282). 

t  Szily  K.  NyUSz.  269.  a  sujtani  igehez  tartoz6  sujlani-i  emleget, 
a  MTsz.  igy  Irja :  sulylik^  s  ez  ▼al6szinabb  magyar&zat,  mert  yan  p.  suUyon^ 
kodik  is,  szint^n  ,nehezkedik*  ^rtelmeben. 

ft  A  MTsz.  hibizott,  mikor  azt  f6lTette,  mert  az  id^te  helyen  szint^ 
osak  egy  gyermek  beszed^bdl  van  ellesve. 


elyonIs.  143 

Sok  t6n6vh6\  ^-es  mellSkneyet  6b  Ues  ig6t  haszn&lunk :  pise- 
Iw  a  ki  htpisekoljsL  mag&t,  vasaa  a  mit  megvasalnsik  stb.  N6ha 
azt&n  az  Z-es  ig^bfil  csak  mintegy  kikovetkezteti  a  nyelverz^k  az 
alapszdt  8  megalkotja  hozz&  a  mell^knevet.  Igy  nevezhett^k  el 
Yeszpr^mben  a  csaholdi  Tagyis  csacsogdt  esdhosnskkj  s  ha  nem 
C8al6dom,  a  eabdl/6  helyett  is  hallottam  ^jfibbdsi  s  a  pdsseoU  h. 
pdsseosL  tgy  keletkezhetett  a  lecsm&rel  ig^bffl  Osfk  megySben 
^hecsmires  (ember):  dr&g&8<  (tkp.  a  ki  becsmSreli  a  vevd  fg6re- 
t^t?  m&sk^p  magyar^ta  Szinnyei  NyK«  26:6).  Igy  lett  a  f^orfoZ 
(MTsz.)  ds  zsorWUdik  igdbfll  f'sorto?  (MTsz.;  Kov4cs  P41  Par- 
sangi  kalandj&ban  is,  az  utolsd  szakaszban :  Ot  is  a  zdlog  histdria 
tette  oly  zsortossd).  Bonczos:  kdczos,  fdsliletlen  (haj,  MTsz.);  vo. 
»6onc^oZ ;  088zekii8z41«  Balaton  vid.  Tud.  Gylijtemfiny  1839.  12:17), 
mintegy  sz6tb<mcz6lt  A  puhatol  ig€bSl  vald  a  SzD.-n&l  (Paraszti 
majors^g  1.  kiad.  11.  k.  sz6jegyz.)  eWforduld  ^puhatos:  Idgy,  puha«, 
mert  puhatol  eredetileg  a.  m.  puhftgat,  tapogat.*  S  igy  alkotta 
Barcza&lyi  a  magaaztos  8z6t  a  magasztal  igdbdi.  —  A  gyoml&16 
mnnk&st  gyomUsriBk  mondj&k  (Hevesben  ds  Dttil;  »tiz  gyomU- 
snnk  van«),  mint  a  kap^6t  kapdsnak  stb.'*''*' 

Kdrdds,  ?ajjon  hasonld  mddon  alakult-e  a  szoros,  feezes  es 
fitos  a  szorit,  feszit  es  fitU  igdbdl  (mind  a  h&rom  r^gi,  1.  NySz.). 
Vo.  mdg  zuhos  e$b,  ziporesfl  MTsz.  <  zuhog. 

Megfordftva  ndha  az  -a  v^gu  ndvszd  melld  keletkezik  az  -s 
elhagy&sa  utdn  egy-egy  megfeleld  -l  vagy  -z  kdpzds  ige,  p.  a 
m&zdros  6s  m&zdrd  p61d4j4ra  henteshSi   ^hentel:  diszndt   '6U 

*  Ezt  az  ig^t  m&r  Kresznerics  a  puha  08al4dj&ba  &llltja  6s  igy  drtel- 
mesi :  >molliter  ezplorat,  senflim  perquirit*.  Kasaai  J.  erre  azt  mondja, 
hogy  Kr.  »nagyot  botlek«  s  hogy  >a  ki  puha  8z6b61  akarn4  sz4rmaztatni 
puhatol  ig^t,  az  csak  6gy  tudna  a  az4rmaztat&8hoz,  mint  hajdu  a  harang- 
Gnt^hesc.  GzF.  8z6t4ra,  noha  legtdbbszdr  vakon  kOveti  Kassait,  m^gis  yisssa- 
ter  a  Kr.  nizet^re  8  azt  mondja :  >E  bz6  itvitt  ertelmu  a  puha  tdrz85kt61, 
mennyiben  a  puhatol6  ^igy  teszen  a  tudand6  dolgokkal,  mintha  tapogatnA  8 
gyoDgMen  ^intgetne,  nyomogatn&c.  Ezt  bizonyitja  most  SzD.  puhatos  szava, 
mely  sz^kely  t&J8z6  lebetett,  noha  egy  8z6t4mnkban  sines  meg. 

**  Fiam  ndgy  eves  kordban,  mielfltt  meg  a  parancs  sz6t  ismerte  yolna, 
azt  mondta :  >Kekem  sz6t  fogad  ez  a  kocsi,  mert  en  vagyok  a  parancso88a*f 
asaz  paranc80l6ja.  fme  igy  neyezhette  yolna  el  a  romlatlan  nyelv^rz^k  a 
parancsnokoi !  -—  A  fujkdl  ig6h6i  kepzettnek  l&tszik  •fujkdsan :  fayalkodva, 
p9ffe8zked6  hangon*  (Kyr.  1 :  881 ;  de  lehetue  nSpetim.  e  b.  pulykdsan). 
A  KTszbeli  kaviUds  a  kaviUdi  ige  sz&rmaz^ka  lehet.  —  lit  emlitjok  m^ 
est  a  akanddl  ig6b6l  k^pezett  f08zt6  melleknevet :  ^acanddtlan  yersek^  Tad. 
Oy&jt.  1821.  S  :  98. 


144  MI8TKU   FBBSRCZ. 

(Gomorben),  koresmdroshdl  korcsmdrol  ds  harcsmdroz  (NySz.,  a 
tobbi  8z6t&rbaii  nincsenek  meg;  ^iparszerli  korcsmirlfis^  asaz 
italm^rfs,  Bp.  Hfrl.  1894.  VL  5:7);  horzas :  borzoi,  folftor-MWza 
a  haj&t  (Yeszprgm;  horzazni  4s  felbarzazni  eldszor  1836.  Tud^s 
T&rs.  Zsebsz.,  borzolni  Ball.  1848.,  eldbb  csak  lorzaszt,  barzogat, 
borzongat);  eszeUs:  eszeloz  ymit  (csak  egy  ir6n&l  a  17.  szhau 
NySz.);   likacsos:  meglikacsozik  (szinten). 

Yannak  azUn  ritk&bb-fajta,  r^szben  nehezen  magyar&zbat6 
kSpzficser^k,  ezek  kozid  csak  egyes  p^ld&kat  emlitiink.  Bimdn- 
hodds  y.  remenhedfy  (az  el6bbi  csak  1784  6ta  ran  kimutatva 
NyUSz.) :  rimdnsdg  Borsod  m.,  rem^ns^  Csdng.  (MTsz.)  —  Farag: 
faradik  (a  17.  szdzad  6ta).  JJrity  wrul,  ureg:  iired^k  ,iiregf  Ure- 
sed^'  (Szlav.,  Somogy).  Kerit,  kertU :  kered^i  ,kerf t^k,  koralet' 
(H^omsz^k  m.).  —  Hdlyag:  f5h6jad  ,folh61yag2ik*  (Baranya). 
Doccen:  doccos  jdocczenfis'  MTsz.  Firkdl:  firkdsz^  zugfirkdsz. 
Pmgdl :  pingdsz  >piktor,  a  f&disz  anal6gi4j4ra<  (Veszpr^m.  Nyr. 
7:381).  MartaUc  (torok,  szlov.  martdos  stb.,  1.  NyK  6:309): 
martalek?  Bitang  (<  n6m.  beutung):  bitsdg?  (1.  Szarvas  Nyr. 
16:294  6b  Lumtzer-Melich :  Deutsche  Lehnw.  bitol  alatt.)* 

SlMOITYI    ZsiGMOND. 


A  MAGYAR  K6t6SZ6KR6L.** 


A  magyar  kotfiszdkat  t&rgyal6  koriilbelUl  700-lapos  munka 
csaknem  kimeritd  ***  feleletet  ad  egy  m&r  Sr^kel  ezel6tt  kittLzott 

*  M48  nyelvekben  is  el6fordalnak  ilyen  kdlonSs,  szab&lytalan  kepz^- 
cser^k ;  v6.  n&m.  Kritik :  kritteln ;  Petachaftf  Petachat  (a  azlAv  pecat'h6l) : 
petschieren  (mir  1429*b0n  pitzacheren  Philol.  K5z].  15:19);  fr.  piuLibond: 
pudibardy  deaainateur :  deaainandier^  faiaanderie:  faiaandier  (L  Danneste- 
ter:  Creation  de  mots  noaveaax  88). 

**  A  nemreg  elhdnyt  jeles  baseli  nyelvtnd6s,  ki  egyetemes  nyelviado- 
m&nyi  Iiiaiik4s8&g4ban  folyton  figyelemmel  yolt  nyelviinkre,  az  ismert  Stein- 
thal-fdle  Zeitachrift  fUr  Volkerpaychologie  und  Sprachwiaaenachaft  17.  kote- 
tdben  irta  ezt  a  (25  lapra  terjedtf)  rendkiviil  tartalmas  tanalm&n^  a  In2^yar 
kotd8z6kr6l.  Tulajdonkep  egy  magyar  munkinak  ismertet^e:  Simonyi  Za, 
A  magyar  kotoazdk,  egy4ttal  az  oaszetett  mondat  elm^ete,  I.  k.  A  meU4- 
rendelend6  kdtdszdk.  II.  6b  III.  k.  Az  al4rendelend0  kol^szdk.  —  Szind^kunk 
Mistelinek  a  magyar  nyelvre  Yonatkoz6  n^zeteit  ismertetni.  Addig  is  fordl- 
t4tban  kozSljiik  ezt  az  ^rdekes  tannlm&nyt,  mert  eddig  osak  rdTid  kivonata 
jelent  meg  a  Budapesti  Szeml^ben.  (Kalf51di  nyilatkozat  egy  magyar  nyelv- 
tudom&nyi  mank&r61,  B.  Sz.  50.  k.)  A  forditd, 

***  A  8zerz6  maga  mondja:  »Ha  yalahol,  ebben  a  czikkben  ^eztem. 
milyen  h6zagos  az  az  anyag,  melyet  egy  ember  k^pes  dBszegyujteni*  (3 :  49) 
[Misteli  jegyzete]. 


A  1CA0TAB  k0t6sz5kb6l.  146 

akad^miai  p&lyak^rd^sre.  A  kSrd^s  azt  kfv&nta,  hogy  >fejt68s6k 
ki  a  magyar  nyelv  egesz  elet^ben  66zleUiet6  haszn&lat  alapj&n  i^ 
magyar  kotdsz6k  jelent^se  ^s  alkalmaz&sac.  A  szerzd  anyag&nak 
6losztA8&ban,  mint  mfiv^nek  czfm^bdl  is  l&thatjuk,  mondattani 
mddszerrel  jdrt  el^  nevezetesen  tigy,  hogy  az  egyes  kot6sz6k  killon 
fejezeteket  kaptak  s  fgy  tirgyal&suk  nem  oszlott  el  k1ilonboz6  nyelvi 
haazn^latuk  szerint  kiilonbozd  r^szekbe.  Ez  elrendez^sben  a  kot6- 
8z6  tdrgyaUtsinak  hely^t  legfontosabb  alkalmazdsa  hat&rozza  meg ; 
a  pedig  kot6sz6t  pL  az  ellentetes  kot6sz6k  kozott  tal^ljuk,  holott 
magyar^6  mondatokat  is  kapcsol.  Ebben  kiilonbdzik  itt  a  8zerz6 
beoszt&sa  attdl,  a  melyet  magyar  Dyehtaniban  (620 — 666.  §. 
174—196. 1.  1883  ^)  alkalmaz,  a  hoi  a  hogy-on  az  640.  s  kov.  6& 
az  664.  8  kov.  szakasz  osztozkodik.  Kiilonben  ez  a  termSszetesen 
sokkal  rovidebb  s  konnyen  dttekinthetd  nyelytani  r^sz  jd  el6k^zit6 
a  sz6ban  forg6  nagy  munk&hoz.  T&rgy&val  a  haszn^Iatos  nyelvtanok 
jobbad&n  n^hdny  lapon  *  vegeznek.  Sdt,  n^hdny  foly6iratbeli  czik- 
ken  kfyiil  tadom&nyos  el6munk41atot  sem  tal^hatott  a  szerzd^ 
jdform&n  semmit.  B4ja  virt  az  a  feladat,  hogy  az  anyagot  ossze- 
gyiijtse,  megmagyar&zza,  ekendezze  es  stillsztikai  szempontbdl  is 
megft^lje,  egyszdval,  hogy  mindent  maga  v^gezzen  eL  Elvitatha- 
tatlan  Srdeme  a  szerzdnek,  hogy  r^ges  vSgig  djat  adott;  tette 
pedig  ezt  olyan  t^ren,  a  hoi  valami  kiilonos  eredmSnyt  m^g 
y&mi  sem  lehetett.  Az  a  nyelvcsoport,  a  melyikhez  a  magyar 
tartozik,  mindenr61  nevezetes,  csak  6ppen  kotdsz6beli  gazdagsdgd- 
t61  s  mdyeszi  mondatszerkeszt4seir61  nem.  S  fme  e  m&  szerzdje 
700-lapos  munk&t  nyujt,  olyat,  a  mely  csup&n  csak  anyanyelv^nek 
kotdszayaival  foglalkozik.  S  ha  ezt  a  nagy  terjedelmet  r^szben  meg- 
magyar&zza  is  az  a  koriibneny,  hogy  a  8zerz6  rendkiVill  gazdag, 
szinte  teljes  p^ldagyiijtemSnyeket  ad,  mSgis  a  feldolgozott  anyag 
terjedelme  es  sokoldaltLsdga  yal6ban  meglep6.  Indogerm^n  nSpek- 
nek  szomsz^dsdga  b  r^g  muyelt  nyelyekkel  yal6  £rintkez4sek  egyenl6 
erdyel  hatottak  a  tciliik  oly  elutden  alakult  magyar  nyelyre,  hogy 
egyenes  fejl6d^se  ir&aj&tdl  elt^rfts^k.  Mert  hogy  a  magyar  nyely 
—  ^ptigy  mint  rokonai  —  nem  igen  tttri  az  osszetettebb  mon- 
datokat, az  nyilyd.n  koyetkezik  abbdl  a  tulajdons&g&b61,  hogy  benne 
igen  bds^gesen  alakulnak  cselekyd,  szenyed6,  t&rgyatlan,  mtiyel- 
tetd,   gyakoritd   igealakokbdl  -ds  is,  -at  et  y^gCi  fdneyek,  s   ezek 

*  TOpler  nyelytaoiban  h^rom  lapot  se  szentel  neki,  Biedl  —  igaz  — 
tizenn^gyet. 


146  MISTSLI    FEREVCZ. 

mell6kmondatokat  helyettesftenek :  itobbf^le-sorsii  szemSlyekkel 
tdrscdJeoddsom  k5zben« ;  *  >v^tkeztem  istennek  tfz  parancsolatj&t 
nem-tartatomba^.  Erre  vail  toYdbb^  a  »gerandium<-nak  s  az  ige- 
neveknek  haszn&lata.  Ezeknek  erAsen  n6T8z6i  szinezetUk  van 
s  gyakran  elvesztik  iddktilonbs^eket  jeldl6  igei  tulajdons&gukat 
Igy  e  szavaknak :  adhuc  eo  loquente  (ecce  Judas  venit)  a  magyar- 
ban  ez  felel  meg:  in4g  d  szdlvdn^  6  szdttdba,  he8z4d  Tcozhen; 
a  nap-keUe-kor  kifejez^st  hasonUtsok  ossze  a  nap  kdt  kifejezte- 
sel.  A  mell6kmondatok  p6tl&sd,ra  szolg^lnak  tovdbb&  a  szemSly- 
ragokkal  ell&tott  fdn^vi  igenevek.  Ezek  azonban  a  mai  nyelvhasz- 
n&latban  ritkdbban  fordalnak  el6.  PI.  erdekes  Idtnunk  e  h.  ^rde- 
kes,  ha  l&tjak;  nem  illett  volna  engem  szidogatnod  e  h.  ha  engem 
szidogatt^l  volna.**  Az  ilyen  n^vszdi  felfof^&s  akaddlyozhatja  is 
az  igazi  igealakoknak  s  egytittal  a  tagolt  mondatszerkezeteknek 
elterjed^86t. 

A  magyar  mondatszerkeszt^sre  hat^sal  volt  a  latin  nyelv 
(ktilonosen  a  biblia-fordftdsokban  s  a  r^gi  egyh&zi  irodalomban). 
A  n^met  ink&bb  tijabb  iddben  hatott,  de  ann&l  erdsebb  m^r- 
t^kben  (a  magyar  szdkincsbe  is  sok  elem  behatolt  a  nSmet  nyelv- 
bdl).  il^rdekes,  bogy  a  szlavnak  e  tekintetben  egy^ltal&n  semmi 
szerepe  sincsen,***  ^mb&r  rendkfviil  sok  szdt  adott  a  magyamak  a 
legr^gibb  idfikben.  Egy6b  modern  nyelvek,  mint  pi.  a  franczia, 
csak  fordit&sokba  nyomtdk  bele  mondattanuk  b^lyegeit. 

Ama  szerkezeteket,  a  melyeket  a  szerz6  t^rgyal&s  kozben 
n  e  m  e  t  eredetdeknek  jelez,  itt  az  ittekint^s  kedv6£rt  dssze&lUtom: 
4s  iigyan  (und  ewar)  e  h.  meg  pedig,  pi.  >tekintettel  erre,  kovet- 
kezd  aUbb  kifejtett  alapftv^nyokat  teszek,  es  ugyan..«  (m&r  egy 
1815.  oklev^lbeu);  —  &  megis  (und  doch)  pedig  helyett  pi.  Ha 
N.  most  Idtna!  El  fogna  t61em  borzadni.  Es  m^gis  sok^rt  nem 
akarndm,  hogy  miattam  egy  btls  6r4ja  legyen.  Kaz.  B^sm. ;  — 
mindennek  daczdra  (trotz  aUem),  ennek  daczdra  (trotzdem), 
daczdra  annak,  hogy  (trotzdem  dass),  ezekben  mir  maga  a  dacz 
is  nfimet;  —  x  ugy  mint  z  (x  sowie  z),  ahelyett  hogy  ilgy  x 
mint  z,  pi.  anyagi  tigy  mint  erkolcsi  erdekedben;  sSt  az  ugy  x 
mint  2*  e  h.  mint  z  ugy  x  a  szdknak  n^metes  elhelyez^s^t  mntatja, 

*  Misteli  e  p^ldamondatokat  ndmet  olvas6i2iak  nemetre  fordftja. 
**  Mell^kmondatban :    »Ide   tartoznak   amaz   elliptikus    8z61a80k   is,  a 
melyekrdfl  eldg  annyit  megjegyezniink,  hogy  stb.c,  e  h.  a  melyekrfil  eldgi  ha 
annyit  megjegyziink  . .  M. 

***  Ne  feledjiUc,  hogy  17  ^vrel  ezel6tt  irta  Misteli  ezeket.      A  ford. 


A   MAOTAB   K6t68Z6kr6l.  147 

helyesen  fgy  van:  mint  erkolcsi,  %j/  anyagi  ^rdekek,  illetfflieg 
az  088zefiigg4s  szerint  mint  anyagi,  ugy  erkolcsi  ^rdekek;  — 
nem  annyira,  mint  inkdbb  (nicht  so  fast,  ais  viehnehr)  e  h.: 
nem  annyira  minty  pi.  nem  annyira  haszonles^sbdl,  mint  (ink&bb) 
becsY&gybdl;  —  ha  kiUdnbefif  ha  egy^birdnt^  hamdsk^  (wenn  sonst, 
wenn  anders)  e  h.  Aa  ugyan,  itt  az  ut&nz&snak  terjengdss^ge  is 
feMnff,  eS6\6kre  eml6keztet:  sintemaien,  aUdieweUj  wasmassen;  — 
is  megenged6  ^rtelmii  vonatk.  mondatokban,  pi.  >a  mUyen  zsivajt^ 
feleselSst  fog  is  tal&n  kijelent^se  a  mi  politikai  discusszidinkban  el6* 
id^zni  6b  ha  SL  korm&ny  t^bor&ban  a  legvadabb  indi&nus  t&nczra 
kerekednenek  is,  mi  teljes  nyugalommal  mondhatjak,  hogy....« 
Egyet^rtte  13:288  yoz.;  —  de,  azonban,  pedig  ellent^tes  kotdszavak 
vonatkozd  mondatokban,  pi.  »hat  kila  gesztenye,  de  mdyet  magam- 
nak  kell  sntnomc  Kaz.  Reg^k  63.  A  szerz6  e  k^t  utdbbit  n^metes 
Bzerkezetnek  nevezi,  de  nem  meri  germanizmusnak  megb^lyegezni ; 
(1:213  6s  2:11);  —  'dgy  (so)  utdmondatokban  (de  felWtes, 
&llapothat&roz6  is  mddhatdrozd  mondatokban  hely^n  van) ;  ebben 
teh&t:  >A  mi  a  horv&t  mozgalmat  illeti,  Ugy  az  csillapulni 
Ut8zik<  az  ugy  felesleges;  —  az  alig — hogy  (kaum—als)'t6\e 
>nem  4ppen  megszokott  szerkezet  mai  hlrlapi  nyelviinkben  k£ts6g- 
kfyiil  e  n^met  p^lda  hat&sa  alatt  terjedt  el  annyirac,  megse  tartja 
a  szerzfi  idegenszerftsegnek,  hiszen  megyan  a  latinban  is  s  a 
franczi^ban  is;  nem  oly  hamar  —  mint  a  hogy  (nicht  so  hold 
als) ;  a  magyaros  kifejez^s  mell^rendelendd :  m^g  el  sem  kSsziil- 
tem  a  lev^Uel,  6  m^r  visszajott ;  —  a  f dn^vi  igen^v  nem  mozg4st 
jelent5  igSk  ut&n,  pi.:  »hogy,  szerencs^det  hehorondzni,  h&zass&g 
&ltal  valamely  gazdag  b&zzal  fond  ossze  magadat<  Kaz.  Monk. 
5: 101  (dass  du  dich,  um  dein  Gliick  zu  kronen,  durch  Heirat..); 
—  A  f6n6vi  igenfiv  fSnevek  ut4n :  >mag4nyomb61  a  v&gy  r&nta  ki, 
l&tni  m^g  egyszer  a  hajdan  ismert  foldet<  e  h.  a  v&gy,  hogy  MX- 
l&tbassam  mSg  egyszer ...  —  E  sz61&8ok  reszint  n6met  eredettiek, 
r^szint  olyanok,  a  melyeknek  fejl6d6s6re  a  megfelel6  n^met  sz61&sok 
hat&ssal  Toltak.  Ujabb  fejldd^s  valamennyi. 

EiUenben  a  latin  hatds  csak  a  rSgi  irodalomban  nyilv^nul 
8  a  mai  irodalmi  nyelv  csak  egyneh&ny  regiesseget  6rzott  meg; 
megint  osszeszedem  a  szerzdnek  elsz6rt  adatait  Latinoss&gok : 
Szorosabb  kapcsolatot  jelent6  vonatkozd  n^ym^  a  mntatd  helyett 
a  mondat  elej^n,  pi.  *Kit  hogy  namely  ledny  l&tott  yolna«  (quem 
cum  yidisset  ancilla  quaedam) ;  yagy  6ppen :  >a  gyermek  uralkodik 
az   oregeken,   mennd  mi  lehet   nagyobb   yisszafordnltsdgc   (qrio 


148  MISTELI   rSRBKCZ, 

quid  potest  esse  perversius)  ?  —  Vonatkozd  n^ym&s  az  arra  hogy- 
f£le  szerkezet  helyett  a  m4lt6y  nem  m^ltd  (m^Uatlan)  mell^kn^v 
utdn,  pi.  >ha  a  biintettet  meg  is  ^rdemeled,  ^n  m^Uatlan  hi  t^ged 
megbuntesselekt  (ego  non  dignus  sum,  qui  te  poena  afficiam).  — 
Yonatkozd  n^vm&s  dy  ut&n,  pL  oly  dolgot  nem  k^rek,  Jci  miait 
[rendesen  hogyj  kisebbiilj  te  bfredben  nevedben ;  a  szerzd  k^rdezi, 
bogy  nem  latin  bat&s  alatt  alakult-e  ez.  —  Ne  hagy  6b  hogy  ne  a 
ffl&t  jelentfi  igek  ut^n  (a  n6pn41  szokatlan  szerkezet)  »f61v6n,  bogy 
meg  ne  ismertetn^k*  (ne  agnasceretur)  vagy  >nebogy  megismer- 
tessek^,  belyesen:  »f61y^n,  bogy  megismerik^  (mint  a  n^metben). 
De  a  nehogyusik  ilyen  baszn&lat&ra  n^zve  a  magyar  nyely^szek  nin- 
csenek  egy  v^lem^nyen  (2 :  149).  —  Merty  ritkdbban  mivel  (weil)  a 
kijelent6  igSk  utin  szdszerint  vald  fordftasa  a  Yulgatabeli  ;uMinak 
es  quonianmdk :  »mondom  ked^g  ti  nektek,  mert . .  nem  mebettek 
be  mennyeknek  orsz&g&bat  MiinchC.  M.&t6  5 :  20  (dico  enim  vobis, 
quia...  non  intrabitia  in  regnum  caelorum);  ellenben  a  szint^n 
igy  alkalmazott  hogy  mivel  aligha  tartozik  ide,  mert  a  czelbat4roz6 
mondatokban  vald  haszn^ata  a  quia-eval  egydltal&n  nem  ?&g 
ossze.  —  A  t&rgygyal  egybekapcsolt  fdnin  igen6v  (ace.  cum  inf.) 
kijelent6  ig^k  utdn  is  (de  csak  -nak  nek  411ftm&nyi  kieg^zftdvel). 
»Nekik  megmondotta  vala  zsiddnak  6  mag^t  lennit  B^iC.  (Dize- 
rat  eis  se  esse  Judaeum,  Ester  3:4).  —  Az  alanynyal  egybe- 
kapcsolt fdnevi  igen^y  (nom.  cum  inf.) :  >hogy  az  isten  mondatik 
valakit  m&sn&l  ink&bb  szeretni«  TihC.  136  (deus  dicitur  alium 
alio  plus  amare).  —  A  perl  f6n^yi  igen^ynek  kivetelesen  eld* 
fordul6  saj&ts&gos  ut&nz&sa:  ^akarni  vala  is  el£g<  (et  yoluisse 
sat  est).  —  A  felt^tes,  norfie-yel  k^pzett  igealaknak  mintegy  a 
mell^kiddk  s  a  felsz51ftd  ja-je-Yel  kSpzett  igealaknak  mintegy  a 
fdiddk  kotdmddszerfi  alakjaiul  yal6  haszn&lata  a  mellSkmondatok 
osszes  fajaiban.  E  biba  ktilonosen  a  biblia^fordit&sokban  gyakorL 
A  fdmondatokban  ugyanis  irna  megfelel  a  latin  scriberet-nek^ 
irjon  a  scribat-iiBk  s  ezt  a  yiszonyt  gSpiesen  ^tyiszik  a  mell6k- 
mondatokra,  pedig  az  irjon  alak  felszdlf t6  s  az  irna  alak  felt^tes 
jelentes^t  sohasem  yesztbeti  el.  Yakmerd  t&mad&s  ez  a  magyar  nyely 
szelleme  ellen  s  bizony  a  legdjabb  id6kben  ia  el6forduL  Ebben  a 
mondatban:  >de  tegyilk,  (bogy)  te  yoln&l  az  a  8zerencs68«,  bely^n 
yan  a  felt^tes  m6d  ^y-gyal  is,  a  n^lkiil  is.  De  az  el6bb  emlftett 
mondatban  »megmondta  yala  nekik,  hagy  b  esOd  volna^  ez  a 
mddbaszn&lat  helytelen,  m^g  ba  K&roli  alkalmazza  is.  Olyan 
mell^kmondatokban,    a  melyekben  a    n6met    is    jelent6    m6dot 


A  MAOTAR  zGt^z6kr6im  149 

alkalmaz,  pi.  kovetkezm^nyes  mell^kmondatokban,  m6g  ink&bb 
6rezzUk  a  nyelvi  r^ts^get.  PL  ez  eyangSiiumi  mondatot :  sic  enim 
Dens  dilexit  mnndum,  ut  filium  tmigenitum  daret  (J&n.  3:16), 
helyes  n^metsSggel  igy  mondjuk :  »also  hat  Qtoit  die  Welt  geliebt, 
dass  er  seinen  einigen  Sohn  fiir  sie  gabc  De  magyarul  igy 
tal&ljuk:  >az6rt  az  isten  dgy  szerette  ez  vil^got,  hogy  az  6  egy- 
sziilott  fidt  adnd  6rette«  (P61egyh. :  Tan.  301).  Az  adna  a  daret 
sztilottje.  —  P^lda  a  m&sik  mddra.  E  mondatot  »qais  est  iste  et 
cnjns  potentiae,  ut  haec  audeat  facere<  (Eszter  7:5)  a  B^csiC. 
fgy  fordltja:  >ki  ez  68  minemti  hatalmd,  hogy  ezeket  merdszje 
tenni?€  A  nSmetben  e  mondat  m&st  jelentene  ^dass  er...  wage* 
szerkezettel  b  m&st  "^dass  er ...  wagt*  szerkezettel.  Ha  meggondol- 
juk,  hogy  milyen  saj&ts^os  a  latin  conjunctiYus  alkalmaz&sa  s  ez 
alkalmaz&s  mennyire  el  van  terjedve  a  kiilonf^le  mell^kmondatok- 
ban,  akkor  elk^pzelhetjiik,  hogy  a  szolgai  ut&nz&s  mennyire  eltorzft- 
hatja  a  fordft&st.  Yaldban  a  szerzd  is  csaknem  htiszszor  yisszat^ 
e  jelens^g  megbesz^l^s^re.  Pelesleges  volna  mindezeket  egyenk^nt 
itt  let&rgyalni ;  csak  annyit  jegyziink  m6g  meg,  hogy  a  latin  mdd- 
haazntiatnak  ez  a  majmoldsa  kozretetlen  latin  minta  n^lkiil  is  csii- 
fitja  a  r^gi  stflust,  86t  mihor-vdl  6s  mig-gQl  kapcsolt  iddhat&rozd- 
mondatokban  m6g  a  sz6kely  mes6k  nyelv^be  is  behatolt  (3 :  38,  95). 
M&r  e  latinossdg  fejldd^s^t  n6mik6p  a  n6met  nyelvhasz- 
n&lat  t&mogatta.  De  egy  md^ik  idegenszeriis^g  fejldd^sere  mind  a 
k6t  nyely  hat&ssal  volt.  A  magyar  mii^-gel  kapCsolt  mondatban 
tagadd  fdmondat  utdn  okvetetleniil  tagaddst  y&rank.  E  tagadds 
azonban  a  latin  donee  s  a  n^met  his  szerkezetek  analdgiijdra 
elmaradt.  »Non  cognoscebat  cam,  donee  peperit  filium  suum* 
(M&t6  ey.  1:25),  JordO.:  >Nem  ismer6  meg  6tet,  miglen  sziile 
6  fi&t«.  y^glil  nem  &llhatom,  hogy  gyanumat  ki  ne  fejezzem, 
hogy  Jwvd  6s  mtg*  fokoz&sbeli  hasonht^ban,  16.  68  17.  sz&zadbeli 
frdkn&l  68  kddexekben  (3:21,  97)  csak  az6rt  fordulhat  el6,  mert 
a  latin  quo~i  f61re6rtett6k.  PL  »myg  gyakrabban  6getik,  anne- 
wal  ink&bb  megtisztul  Bz6pul«  ErdyC.  466  b;  mert  kul5nben 
a  nyely  e  yiszonyt  eg6szen  m&s  alakokkal  68  szellemben  fejezi  ki. 
A  n6met  68  latin  nyelvtdl  yal6  fugg6s  —  s  ezt  e  peld6.k  talAn 
el6gg6  megvildgftottdk  —  meglehetdsen  yal6szintiy6  teszi  azt, 
hogy   dsszetett   mondatoknak   rendszeres   8zerke8zt6se   s   a   kot6- 

*  A  mig  ss^nak,  imbir  csaknem  mindig  id^hat&rozasra  8zolg4l,  helyi 
jelent^ae  yal6Bzinuleg  nem  eg^szen  lehetetlen,  s^t  tal&n  ez  volt  eppen  az 
eredeti  jelentes. 


150  MI8TELI    FERSNCZ.    A   MAOTAB   KdT68Z6KB6L. 

szavaknak  megfelel6  alkalmaz^sa  csak  indogerm&n  nyelvek  seglt- 
s^gSvel  sikerlilhetett.  Ama  stilisztikai  feladat  helyes  megold&s&t,  a 
mely  ezeket  az  ^tvett  szerkezeteket  az  oroklott  nyelykincscsel  kellA 
yiszonyba  akarja  helyezni,  de  ligy,  bogy  a  nyelv  6rtelmetlen  ut&n- 
zist6\,  de  beteges  eredetieskedSstAl  is  ment  lehessen,  a  szerzA 
munk&ja  tort^nelmi  ill&spontj&yal  igen  eldmozditja.  E  Btiliaztikai 
feladat  megolddsa  Magyarorszagon  igen  komoly  6s  praktikus  ter- 
m^szetd  munka^  hiszen  osszefiigg  a  nemzeti  nyelv  6s  romlatlan 
n^piessSg  fenntart&sdval.  Csak  azt  kifogdsolhatndk,  bogy  szerzdnk 
jogos  buzgalm&ban,  a  melylyel  itt-ott  szdrsz&lbasogatd  vagy  esz- 
tetiz&16  nyelytanosok  ellen  kiizd,  lesziUUitja  a  jelen  nyelv^rz^k^nek 
6rt^k6t.  Pedig  ezt  a  tort^neti  adatok  csak  ir&nyftbatj&k  Ss  igazol- 
batjik,  de  nem  belyettesltbetik.  Hiszen  6  maga  is  jdnak  Utja 
(3:91)  azt,  bogy  egy  neb6z  k^rd&t  a  mai  nyelverzSk,  tebdt  saj&t 
nyely^rz^ke  szerint  ft^ljen  meg  s  n6b&ny  lappal  elfibb  a  Lebr 
Albert  »finom€  nyelv^rz^k^t  dics&'je. 

Nem  sz&mftva  a  nyelvj&risi  6s  stilisztikai  viltozatokat,  betven 
kot6sz6t  t&rgyal  szerz6nk  konyv^ben.  Ezek,  m^r  a  czfm  szerint 
is  mell^rendel6kre  6s  al&rendel6kre  oszlanak.  Egy- 
szerfi  6s  jogos  ez  a  beoszt&s,  b&r  maga  Simonyi  is  bel&tja,  bogy 
^lesebb  megfigyeles  ni&n  a  mell^k-  6s  fdmondatok  bat&ra  eltflniL 
Legel6bb  is,  ba  a  kotdszavakat  eg^szen  figyelmen  kfyiil  bagyjuk,  meg- 
kulonbozteti  a  szerzd  a  tiszta  mell^rendelest  ^s  a  kotA- 
8z6  nelktil  yal6  alirendel^st  En^pdal:  a^  esik  esd,  Utom 
6n  azt;  b)  s4r  lesz  abb61,  tudom  6n  azt;  e)  ajt6m  nyflik,  ballom 
^n  azt;  d)  galambom  jon,  tudom  ^n  azt  —  nyoicz  mell4rendelt 
mondatoosk£b61  dll,  s  ezeknek  osszefiigg6s4t  p&ronkSnt  68  egydt- 
tesen  az  olyasdnak  kell  kitalillnia.  Tok^letes  egyenletesseglik  m^- 
konnyfti  azt  a  feladatunkat,  bogy  logikai  kapcsolatukat  meg- 
tal^ljuk.  A  mint  a^-nak  ball&s&b61  bj-re  koyetkeztetek,  6ptigy 
c^-nek  ball^&b61  dj-re  koyetkeztetek.  >Alig  tartbatja  md.r  lelke- 
met  ^n  testem,  annyira  megfiradott«  Balassa  B.  192.  Itt  konnyii 
a  koyetkezmenyt  meg&:ezni,  >Szerelem,  ibless  meg  utdlszor  engem, 
^Item  battytidal^t  lezengem  s  dal  lesz  eny^8zete«  Tompa  1:103. 
Itt  meg  a  cz^lt.  J^rdekes,  bogy  a  meU4rendel6s  ktilonosen  a  maga- 
sabb  kolt6i  nyelynek  6s  a  kozonseges  n^pnyelynek  jellemzd  saj&t- 
s&ga.  Namely  kot6sz6t  (pi.  middtt,  3:69)  m&r  egyiltal&n  nem 
ismer  a  nep.  De  nyily&nyald  az  aldrendel^s,  pedig  bi&nyoznak  a 
kdt6szayak,  ezekben:  lYalld  meg  bar&tom,  szfyemnek  bCisSge 
yeszedelmes  pr6b&ra  yolt  kit^ye<  Kaz.  Szalam.  77.  Es:  >Kfy&nom, 


HOROBB  A.,  KAD6  A.    MI  HASZNXt  YSTTtyK  A  irY8Z.-KAE  ?  151 

sok  esztendAkig  isten  kegyelmedet  Sltessec  Itt  az  iskolds  szab^y 
hogy-ot  kfy^na.  Szerz6nk  nem  el^gszik  meg  azzal,  bogy  munk&ja 
m&odik  kotet^ben,  a  mely  csaknem  kiz&r61ag  a  hogy  kotdszdval 
foglalkozik,  sz&mtalan  alkalmaz&s^t  felsorolja  ^s  adatokkal  iga- 
zolja^  hanem  tirgyalja  azokat  az  eseteket  is,  a  melyekben  hogy 
&llhatna,  de  hi&nyzik.  (A  161.  lapon  kezdi  a  tiszta  mellerendel^s 
eseteit)  a  177.-6n  a  kotdsz6  nelkiil  vald  aldrendel^s  eseteit  tdr- 
gyalni.)  De  maga  Simonyi  sem  titkolja,  mennyi  neb^zs^g  411ja 
dtj&t  a  kovetkezetes  megkiilonboztet^snek.  K6ts6gtelen,  bogy  kotff- 
sz<5  n^lktil  yal6  al^endel^ssel  van  dolgunk  az  ^rz&t  ^s  kijelen- 
t^st  kifejez6  i^SkuSL  (verba  sentiendi  et  declarandi),  a  melyek 
mindenesetre  t&rgyat  kfv&nnak,  ba  mondatkezddk ;  de  ba  a 
mondat  v^g^n  ^llanak,  vaMszfnCibb  az  egyszerd  mell^rendel^s, 
a  mint  az  lesik  es6,  Utom  6n  azt«  kezdetfi  dalban  Uttuk. 
Ha  meg  kozbesztirddnak  (pi.  >ballod  hiszem  mit  mond  a  te  mes- 
tered  Tel.  Fel.  115<;  »a  biintet^st,  JMom,  el  nem  keriilbetted 
Dug.  Szer.  48«)  akkor  a  mondat  ^ppen  nem  rendeli  mag&t  alajuk, 
biszen  igen  gyakran  ugy  Idtszik-i&lo^  a  mondat  jelentSs^t  csak 
4myal6,  m6dosf t6  partikuUkkd  suUyednek.  Oyakran  kiilon  8z6csk^ 
is  mutatj&k  a  mell^rendel^st :  »&llj  figlre  bar&tom,  hadd  &vl  is 
besz^ljek*.  Ha  kiilsd  jelek  nem  &Uanak  rendelkez^siinkre,  csak  a 
bangstily  vagy  a  nyelyerz^k  dontbeti  el  a  k^rd^st  —  ba  ugyan 
biztos  dont^s  egydltaUn  lebets^ges. 

MisTEu  Feeengz. 


HI   HASZNAT  VETTOK  a   NYELVTfiRT^NETI   SZ6tARNAK?* 

I. 

Erre  a  k^rd^sre  nem  tudn^k  kimerftd  feleletet  adni,  mert 
a  fejem  nem  k^ptalan,  bogy  bi^nytalanul  meg^rizze  annak  a  sok- 
sok  j5  szolg&latnak  kedves  eml^kit.  Nyugodt  l^lekkel  41Utbatom 
ngyanis,   bogy  keyes   ember   van,  a  ki  annyit   koszonbetne   neki, 

*  Minden  szem^lyes  tekintetet  mell6zve  mag&nak  a  NySz.-nak  mint 
tndomAnyos  seg^deszkoznek  pozitiv  hasznit  es  hatisAt  az  avatatlanoknak  is 
erthet^  yil&gos  peld&kban  megmagyar&znunk  mindDyAjunknak  kotelessegiink 
<ezt  hangstUyozta  Szilasi  M.  is  az  Ujs&g  III.  2-i  szAm&ban).  A  kik  a  NySz.-t 
iimerik  es  hiaszn&lj^k,  azok  6gyis  csak  elismeressel  emlegetik  a  bel61e  merf- 
tett  sok  tanulsag^rt,  de  rosszakar6  blrAldk  Ss  botrtoyhajh48z6  tijsAgirdk  any- 
nyira  f^lrevezethetnek  olyas6ink  koziil  is  egyes  kevesbe  j4rtasakat,  bogy  a 
fdlvil&gositas  semmikep  se  lesz  folosleges.  A  bozzAnk  erkezett  leyelek  ^ 
czikkek  kdztU  egyeldre  ezt  a  kett6t  kdzoljiik.  A  levelek  k5zdl  Jinosi 
Gnsztiv  kanonok  ^  cz.  piispdk  bTizdit5  sorait  fogadtnk  a  legnagyobb 
bAl&yal  ^  buszkeseggel.  A  szerk. 


152  HOROER  ANTAL,  RAD6  ANTAL. 

mint  en.  De  hogy  mit  tanultam  belffle  tegnap  d^lut&n,  azt  a 
keveset  szfvesen  elmondom. 

Gsfk  megy^bdl  sz&rmazd  nyelvjdr^i  jegyzeteim  feldolgozisi- 
val  foglalkoztam.  Kezembe  kertQ  egy  cz^dula,  a  melyen  ezeket 
olvasom :  tet^nke :  korcsolya  (K^zon- Altiz),  tetenhe-pdcza :  szeges 
v6gii  pdlcza,  a  melylyel  a  korcsolydzd  tovdbb-tov^bb  loki  magdt 
a  i^gen  (uo.).  —  MiKle  8z6  lehet  ez  a  tet^he?  Megn6zem  a 
MTszt:  nem  ismeri.  Megn^zem  a  NySzt:  ez  sem  ismeri  ngyan, 
de  tudtomra  adja,  hogy  a  r^gebben  ,C8ont'  jelent^stL  tetem  8z6  a 
16.  sz&zad  kozep^ig  teUm-nQV  hangzott.  Mivel  tudom,  hogy  a  Jc 
el6tt  ^16  m  a  magyar  nyelvtort^net  folyamdn  gyakran  i?-ne  vAl- 
tozik  (pi.  semki  >  senhi,  Tcdromkodik  >  8z6k.  kdrinhodih  stb.), 
8  tudom,  hogy  az  emberek  r^gente  16-  vagy  marhapsonton  korcso- 
ly&ztak:  meg  van  fejtve  a  rejtvSny.  A  teUnke  a  Sz^kelyfoldon 
pazarul  alkalmazott  -ka  ke  kicsinyitd  kepz6vel  tulajdonkepen  a.  m. 
csontocska.  —  De  azert  a  NySz.  m6gis  csak  hasznavehetetlen. 
Mert  h^tha  Ballagi  valahol  megtal&lta  a  r^gi8^gben  a  teienif 
tetem  8z6nak  kicsinyftfi  kepz68  alakjAt  is,  a  mely  a  NySz.  gyiij- 
tdinek  figyelmet  elkeriilte! 

Ismit  m&8  cz^dula  uUn  nytilok.  M^kkantiroz :  megbabondz 
(Szentimre).  Hd,t  ez  mif^le  szerzet  lehet?  Megnezem  a  Magyar 
T&jsz6tdrt:  nem  ismeri.  Minthogy  a  sz6nak  olyan  idegenszerfi 
a  kiilseje,  taldn  oldh  lehetne.  Megnezem  Cihacot,  de  ott  se  kapok 
felviUgosltist.  Most  a  NySzhoz  fordulok.  A  Szdmutatdban  nincsen 
meg  se  kant4roz,  se  megkant^oe,  de  nehAny  sorral  feljebb  meg- 
akad  a  szemem  a  kantairezett  szdn.  N^zziik  meg  mi  lehet.  S  ime 
a  NySznak  kantairezett,  kantaires  6s  kanta-ir  alatt  olvashatd 
adatai  kifog&stalantil  megmagyardzzdk  a  csiki  mekkanteroz  sz6t.  — 
De  azert  a  NySz.  m6gis  tdzrevald.  Mert  hdtha  Ballagi  nemcsak 
a  kantairezett  igen6vre,  hanem  az  alapjddl  szolgdlo  kantairez 
ig6re  is  tud  id6zni  p61d^t? 

Egy  darab  id3  mulva  a  tos  szora  keriil  a  sor,  a  mely 
megyeszerte  valamely  feh6rszfn<i  ehetd  r6pafajt  jelent.  Megn6zem 
elSszor  is,  hogy  ismeri-e  a  MTsz?  Ismeri,  tobbi  kozott  Csfk 
megye  terUlet6r61  is,  es  a  koznyelvi  toves  8z6  vdltozatak6nt  kozli. 
8  mikozben  elgondolkozom  azon,  hogy  milyen  kiilonos  eszj&r&s 
egy  r6pa£ajt  ,toves'-nek  mondani,  eszembe  jut,  hogy  ezt  a  r6p&t 
n6metiil  ,Steckrube'-nek  mondj4k.  A  ,Steckrube'  r676n  eszembe 
jut  a  ,Stecknadel*  s  ekkor  hirteleniil  eszembe  jut,  hogy  Szarras 
Gdbor  a  til  szdt  es  ugyancsak  a  Sz6kelyfoldon  ma  is  616  erede- 
tibb  to  alakjdt  egy  ,sztir'  jelentesft  *tdv  igeb61  magyar^zta.  S  hab4r 
a  NySz.  nemcsak  ezt  a  *t6v  iget,  hanem  m6g  a  reflexfy  tovik 
ig6t  sem  ismeri  magaban,  csak  he-tovik,  beU-tovik  igekotds  alak- 
jait,  az  ezek  alatt,  valamint  tiidosiky  meg-tMos,  todz,  toz,  tHz, 
tokdl,  tokit  es  toteszt  alatt  kozolt  adatokbol  m6gis  k6ts6gteleniil 
megallapfthatom  el6sz6r  is  azt,  hogy  Szinnyei  t6vedett,  a  mikor 
a  tds  tdjsz6t  a  toves  Gzfmsz6  aid  sorozta  (tal^  6t  is  lelkiisme- 
retlen  68  tudatlan   uzletembemek   kellene   ez6rt   ki jelenteniink !), 


XI    HASZNIt   YETTOK    a    NT8Z.-NAK?  153 

m&sodszor  pedig  azt,  hogy  a  ids  *tovd8'-h61  rovidiilt  8  tulajdon- 
k^pen  olyan  r^p&t  jelent,  a  melyet  foldbe  sztirni,  elultetni  szok- 
tak.  —  S  m^gis  a  sajtosnak  adjam  el  a  Nyelvtort^neti  Sz6tArt, 
az  en  kedves  segftd  t&rsamat  ^s  tanitd  mesteremet  ? 

Nem,  olyan  Mlddatlan  nem  leszeL  S  mert  t&bl&ja  v&szna, 
Mta  b6re  is  m&r  j6csk&n  megkopott  a  sfirii  haszn&latban,  stfl- 
szertLen  mondhatom  B^ranger-val : 

Mon  vieil  ami^  ne  nous  s^arons  pas ! 
Bra8s6  1904.  febr.  20.  Horosr  Aktal. 

IL 

Yannak,  a  kik  a  Nyelvtort^neti  Szdt^rt  abbdl  a  szemponir 
b61  vizsg&lj&k,  yajjon  csakugyan  felt^tleniil  megbfzhat6an  adja-e 
tndtunkra,  hogy  ez  yagy  az  a  sz6  melyik  esztenddben  fordul  el6 
legeUszor  fr&sban  vagy  nyomtat&sban.  Nem  vit&zok  velok;  nem 
akarom  eldonteni,  csakugyan  olyan  nagyfontossdgti-e  annak  a 
meg&llapiUsa,  hogy  egyegy  fr&zisnak  elsd  p^lddjdra  1520-b61 
vagy  1550-b61  Yal6  munk^ban  akadunk-e?  Hiszen  bizonyos 
kiilonos  esetekben  ennek  is  meglehet  a  maga  jelentfis^ge,  bdr 
taUln  nem  akkora,  mint  n^melyek  hiszik;  mert  h&t  —  tekintve 
a  tom^rdek  elveszett  nyomtat&st  6s  Ir&st  —  abbdl,  hogy  valami 
elfiszor  csak  1520-b61  van  ,dokument41va*,  senki  sem  merheti  kovet- 
keztetni,  hogy  nem  fordult-e  az  el6  m&r  f^lsz^zaddal  kor&bban 
is?  De  h&t,  ism^tlem,  err61  yitdzzanak  m&sok.  En  most  mint 
Irdember  sz<51ok  a  NySz.-r61,  nem  mint  nyely^sz,  mint  froember, 
a  ki  haszndt  yettem  a  konyvnek,  a  ki  tanultam  bel61e  sokat, 
B  a  ki  h&lds  yagyok  azoknak,  a  kik  megcsindlt^.  Mert  azt  csak 
senki  sem  fogja  tagadhatni,  hogy  a  Szarvas-Simonyi  hdrom  f61id,nsa 
yal6s&gos  kincsesb&nydja  azoknak  a  magyar  szayaknak  £s  sz61dsok- 
nak,  melyek  id6k  multdval  kikoptak  a  haszn^atb61,  de  a  melyeknek 
igen  nagy  r6sz6t  ism6t  bele  lehet  pldntdlni  nyelviink  yirdgos  kert- 
j^be!  Azt  csak  nem  fogja  tagadni  senki,  hogy  enn61  a  szdt&rn&l 
tannls&gosabb  magyar  sz61&sgyujtem6ny  nem  k^pzelhetd. 
Mondhatom,  key6s  konyvet  forgattam  68  haszndltam  annyi  szeretet- 
tel  &  gyonyoriis^ggel,  mint  ezt  a  monumentdlis  munkdt,  melynek 
—  a  mikor  fiizetenkint  kaptam  —  olyan  ^rdeklSdessel,  sflt  moh6- 
s&ggal  y^tam  a  folytat&s&t,  mint  a  legnaivabb  reg^nyolyaso  egy- 
egy biiniigyi  reg^ny  kibonyoUtds&t.  Akkort^jt  jobb&ra  Ariosto- 
fordft&sommal  bibel6dtem  6s  sokszor  ugyancsak  meg  yoltam  akadya 
a  sok  r6gi  m6di  csatd.roz&s  annyifele  miiszaya  dolg&ban.  Milyen 
oromom  telt  b^nne,  ha  yalamit,  a  mire  azt  hittem,  holmi  t\  sz6t 
kell  faricsk&lnom,  ott  tal&ltam  k6szen,  id6zye  egy-egy  r6gi  fr6 
konyy6b61 !  I]ppen  Ariost6n^  helySn  yal6nak  ld,ttam  egy-egy  regies 
fordulatot  is  beleszfini  a  yersbe;  hdny  ilyenre  rdyittek  a  NySz. 
legtobb  czikk6nek  y6g6re  iktatott  fr^is-gyUjtem6nyek!  Firddszi 
tolmdcsol&sdban  is  roppant  hasznomra  y&lt  ez  a  konyy,  melyet 
MAOTAB  vrxLy6B«  xxzni.  11 


164  A    MAOTAR   VYVLYtjtris   8Z6Ti]tiHOZ. 

akkor   pihenff   6r&imban  is  annyit,   de  annyit  betiizgettem,   mint 
rajta  kiviil  csak  Arany  J&nost. 

Az^rt  h&t  az  6n  szeretetemet  a  NjSz.  ir&nt  nem  fogj&k 
megapasztani,  ha  m^g  annyi  ezer  sz6ra  mutatj&k  ki,  bogy  el6bb 
is,  m^sutt  is  megvan,  nemcsak  ott,  a  bol  Szarvas  6s  Simonyi 
adatgyiijtdi  jelzik.  S  az6rt  most  is  eg63z  nyugodtan  mondom 
minden  fiatal  verseldnek,  a  mint  eddig  is  mondtam  sokaknak: 
>01yass&tok  a  Nyelvtort^neti  Sz6t&rt,  6&  vegy^tek  haszndt  a  benne 
elrakt^ozott  kinc8nek!<  Elv^gre  ezt  a  szdtdrt  tal&n  egy  kicsit 
nekiink  fr6knak  is  csin^Ulk,  6b  minket  egy  csoppet  sem 
bdnt,  ha  sz&zezer  szebbn61-szebb  sz6  6s  frdzis  mellett,  a  mely 
megvan  benne,  folfedeznek  tizezret,  a  mely  majd  csak  az  ti  j  a  b  b 
kiadksban  lesz  meg!  Hajh,  bogy  orultek  Tolna  a  tali&nok,  ha  a 
Crusca  els6  kiad&s&nak  csak  annyi  fogyatkoz&sa  lett  volna, 
mint  a  NySz.-nak ! . .  • 

Budapest  1904.  febr.  22.  Rij>6  Aittau 


A  MAGYAR  NTELVOjItAS  SZdTARAHOZ. 

I.  Kisfaludy  K&roly  nines  a  NyTJSz.  forr&sai  kdzdtt. 
Pedig  beldle  is  lehet  adatokat  meriteni.  Az  Ir^n6vel  6b  a  Sz^csi 
M&ri&val  foglalkozva  (mind  a  kett5  1820-b6l),  ^rdemesnek  tal&ltam 
a  kdvetkezoket  kijegyezni  (csillaggal  jeldltem  azokat,  melyek  eddig 
egy  Bz<5t&rban  sincsenek  meg): 

botl^any :  Mi  az  akarat,  mi  a  nagys&g  ?  mellyet  egy  botl6kony 
6n6B  yez6rel  (Sz^csi  M.).  A  NyTJSz.-ban  nines  meg. 

eaaUtos  (Sz^esi  M.).  Vo.  NyUSz.:  esalit. 

dic86 :  Azok  vagyunk  mindny&jan,  ^s  azok  Maradunk,  s  5r5k 
dicsddet  eszkdzdljiik  (Ir6ne).  Dic8684g  helyett;  az  5  elvontou 

*eltdkillet  6b  toy&bb  k^pezve:  eltokilletaig.  (Sz^esi  M.) 

*ilevign%:  melly  fertelem  kbzdtt  |  !lSlengsz  (Ir^ne). 

emUkjel:  Ez  m&r  nem  a  mi  foldiink,  esak  Nagys&gnnk  bos 
eml^kjele  (Ir^ne).    A  NyUSz.  1834-bdl  id^zi. 

fog4k(my  (Sz^esi  M.).  A  NyTJSz.  1828-b6l  id6zi. 

*f4rjflilsodn\ :  Hogy  f ^rjfiiisod j&l,  hogy  f egy verhez  szokj&l,  az6rt 
▼ettelek  vAramba.  (Sz^esi  M.)  [Firfiasodik  Ball.] 

gydmangyal  (Irdne)  6b  vidangyal  (Sz^esi  M.)  nincsenek  a 
NyUSz.-ban. 

*hadin4z4s  (.hadiszemle^  8z6esi  M.). 

iginyezni  (Ir6ne).  A  NyUSz.  1835-b61  id6zi. 

*leend6s4g  (Sz6esi  M.). 

miltdnylani  (Ir6ne).  A  NyUSz.  1831.b61  id^zi 

mir84k  (Sz^esi  M.).  A  NyUSz.  1831-b51  id^zi. 

*r4mzet:  egy  dlnok  r^mzet  hozz&  k^sztet,  s  vissza  tartoztat 
(Sz^esi  M.).  V6.  NyUSz.  270. 


A    MAOTAR   NTBLTT^jfrlS    SZdrlRiHOZ.  165 

azinezia:  er5,  buzg6B^  6  as,  a  mi  dt  illy  szokatlan  tettekre 
yes^rli,  vagy  csaldka  szinez^s  s  fdnyv&gy&s.  (Sz^csi  M.)  Yd.  NyUSz.  309. 

vigezet:  A  y^gezet  kezedbe  adta  sorsokat  (Ir6ne).  A  NyUSa. 
szerint  fatum  jelent^se  csak  1831*b61  yal6. 

viradd  (Sz^csi  M.).  A  NyTJSz.-baii  nines  meg. 

n.  F&y  Andr&s  egy  k^sei  muvebol  (Elszeginyed^ekj  Bpest, 
1862.)  a  kdyetkezoket  k5zl5m  a  NyTJSz.  pdtUs^dl: 

dUamgazddsz :  A  legnagyobb  &llamf6rfiak,  &llamgazd&Bzok  min- 
den  erej5ket  kimerftett^k  az  e  v^gre  8zolg&16  eszkbzSk  feltal&l&s&ban. 
(25.  lap.) 

dologhdz,  dolgozd-hdz  (35).  Kolozsv&rt  dolgozd-hdz  m&r  a  40-e8 
6Tekben  volt 

eladdsfdds:  Kdnnyen  fUlig  siilyedhetnek  nagy  kamatu  tSrleszt- 
hetlen  eladdsul&sokban.  (23.) 

eUendrsig :  Ez  k&ros  baUsu  m6g  akkor  is,  ha  szeros  ellen5r» 
s^g  mellett  gyakoroltatik  (23). 

eszmerokonsdg  (39).  A  NyTJSz.  1864-b61  id6zi. 
.    gyUlpont  (102),  —  honpolgdr  (4).  —  kdrjelens^g  (11). 

kidllitvdny  [k^szitm^ny] :  Ha  a  fdnynz^s  ...  a  honi  ipar  ki&llit- 
v&nyaira  szorftkozik,  nem  nagy  vesz^ly  (18).  CzF.:  ki&llftm&ny. 

rovatlapy  kimutatd'idbla :  statisztikai  iv  (85). 

magdntanitd:  a  gazdagok  ...  magdntanftdk  &ltal  nyerhetn^nek 
a  felsdbb  tudom&nyokban  oktat&st  (35). 

nyakkStd  (collier,  58). 

iiUenged^eny  (7). 

vagyonsdg:  Ne  kdpzeljiink,  ne  t^ztlnk  ki  magunknak  rangot; 
hanem  ezt  6s  kdltekez^seinket  yagyonsAgunk  ereje  szerint  hat&roz- 
Buk  meg  (20).  [Igy  Faludin&l  is.] 

ni.  Alkonylik,  F&bi&n  G&bor:  Ossidn  ^nekei  (L  234).  1833: 
Yasdn  haUl  alkonylik.  Csend  volt  az  alkonyl6  halmon  (uo.  11.  156). 

*anyakdnyv€s. 

csavaros,  F4bi4n  G.  1833.  (Oss.  6n.  I.  9.) 

dohaj  y5r58marty  szaya  (II.  441),  F&biton&l  is  1833  (Oss.  6n. 
II.  7).  N&la  eldfordul  nyogej  is  (Oss.  6n.  III.  174).  A  NyUSz.  amazt 
Ballagitdl  jegyzi  fel  1872-bdl! 

eUenkez684g^  B.  Farkas  S.  TJtaz&s  iSszak-Amerik&ba.  1834. 

elnizet  (kU&t&s),  B.  Farkas  S.  1834.  (Ut.  &-A.) 

elndkol,  Fabchich  J6zsef  1769.  £ln5k5l  a  Leyeg6n  Fdoske, 
Pacsirta,  Rig6.  (Id^zi  Bartha  J. :  F.  J.  61ete  68  munk&i,  Esztergom, 
1899.  13.) 

el6id4z,  m&r  F&bi&nn&l  1833.  (Oss.  6n.  I.  30.) 

emiszietf  Domby  S&m.  Oryosi  tanfUs  1794.  A  t6j  sok  em^sz- 
tetet  h&gy  a  belekben  (28.  y5.  NySz,  Em68zt6s  3.) 

eml£kk6,  m&r  F&bi&nn&l  1833.  (Oss.  6n.  11.  96).* 

*  M4r  1807.  D5brentei  level^ben  Eaz.  Ley.  5:159.  ds  1809.  Bes* 
tewffy  J.  gr.  leyeldben  no.  7 :  128. 

II* 


166  A   MAGYAR   KJEhytJttAa   sz&rlslBoz, 

irdMeUs,  F&bi&n  1833.  (Oss.  ^d  L  33.) 

6rdem-p6nz,  Domby  S&m.  1794.  (Orv.  tan.,  czimlap.) 

ev6hdz,  B.  Farkas  S.  1834.  (Ut.  ]S.-Ain.) 

fagypant   Dombyn&l    1794    fagylald    punctum   (Orv.  tan.  155). 

fennkolt  m&r  B&r6tzin&l  1775.  Dits^rem  fen-kOlt  elmSlked^sedet 
(Erkdlcsi  levelek  d.  lap).  A  NynSz.-ban  id^zettndl  eldbb  megvan 
F&bi&nn&l  is  (1833.,  Oss.  ^n.  U.   25). 

f^iypant  m&r  F&bi&nn&l  1833.  (Oss.  6n.  11.  34.) 

f^'fi  nemu,  Domby  8.  1794.  (Orv.  tan.  452.) 

franciai  m6g  Dombyn&l  is  1794.  (Orv.  tan.  377.) 

gazddskodds,  B&r6tzi,  1775.  Jobbitani  kfv&ntam  sorsomat;  de  a 
Bzorgalmatoss&g  ^s  gazd&skod&s  k^sd  6a  nnalmas  m6dnak  tettzett 
hezz&ja.  (Erk.  lev.  229.) 

g6z8zekir,  B.  Farkas  S.  1834. 

harC'fi,  F&biAn  G.  1833.  (Oss.  6n.  I.  11.) 

hegykozi,  F&bi&n  G.  1833.  (Oss.  6n.  11.  10.) 

hintasz^kf  B.  Farkas  S.-n&l  (1834)  ringaid  UUsek  =  Rocking 
chair's.  (Ut.  ]fi.-Am.  90.) 

hanosid,  F&bi&n  G.  1833.  (Oss.  ^n.  I.  26.) 

h6m6r6  Dombyn&l  (1794)  m^g  melegsig-mM  eszkdz  (Orv. 
tan.    155). 

hd'S'dal,  F&bito  G.  1833.  (Oss.  6n.  I.  49.) 
idomtalan  m&r  F^bi&nn&l  1833.  (Oss.  6n.  I.  26.) 
*ingerl€dikf  Domby    SAm.    1794.    A  veres    himlo-m^reg  . . . .  a 
T^rrel  5szye-egyyeledik  6s  ingerledik.  (Orv.  tan.  284.) 
ipar  m^g  B.  Farkasn&l  (1834)  k^zUgy. 
jdrvdny-betegsig,  Domby  SAm.  1794.  (Orv.  tan.  608.) 
jdiazd'Szifif  P.  Horv&th  Ad&m  1787.  Szokott  nevezett  ez  a  Szin 
a  Magyarokn&l,  oily  ^piiletdrt.  mellynek  tsak  fedelo  6a  oldalai  vagy- 
nak;  fgy  mondjdk:    Kotsi    Szin,    Szek^r  Szin,    Borszin,    Temet5szin. 
Ez^rt  nevezhetem  a  j&dzd-helyet   j&dz6-Szfnnek-is.    Igy  a  J&dzd-hely 
jelent  koz5ns6gesebben,  a  j&dz6-szfn  egyenesebben,  a  J&dz6-t6r  pedig 
legszorosabban  a  J&t6kok  el-rekesztett  hely^t  hatdrozza-meg.  (Magyar 
Muzsa,  1787.  236.  jegyzet.) 

k4tszins4gj  B&r6tzi,  1775.  Nintsen  a  gonoszs6gnak  felly eb  valo 
m6rt6ke,  mint  a  k^tszfns^g.  (Erk.  lev.  20.) 

Mmi/^ :  kSrnyezet,  B6r6tzi,  1775.  Sziildit  a  mostoha  k5rny6k 
megfosztv&n    a  nagy-vil&g-b^li    neveltet^snek    m6dgy&t6l,    Uttatott  a 
rendel^s  szdmodra  tartani  a  ditsds^get  (Erk.  lev.,  elobesz^d). 
korUlet:  kbmyezet,  B.  Farkas  S.  1834.  (Ut.  ^.-Am.  60.) 
Ugkor  m&r  Fdbidnn&l  1833.  (Oss.  6n.  in.  59.^ 
n6nem{k  Dombyn&l  (1794):  aszszonyi  nemu  (Orv.  tan.  452). 
dshajdan,  Szentkl&ray  Jend  1900.    Krass6  v&rmegye  dshajdana 
(mH  czime). 

6'skor  m&T  Fdbi&nn&l  1833.  (Oss.  4>n.  U.  23.) 
r^g-idd',  Bar6tin6l  ^s  F&bi&nn&l  1833.  (Oss.  6n.  III.  101.) 
rimletes  m&r  F&bidnn&l  1833.  (Oss.  6n.  L  244.) 
I 


A    HAOTAB    NTBLYt^jiriS    BZ6tA&AH0Z.  167 

tdrgylagos  F&bi&n  1833.  (Oss.  ^n.  I.  30.)  N^la:  szem^lyleges 
is  (no.)  cUanyi  drtelemmel. 

ajsdg  m&r  Domby  S&m.-n61  1794.  Meg-tettzik  . . .  az  hazai  ujs^ 
gokban  iktatott  tiid63fUsokb6l.  (Orv.  tanft&s  210.) 

utdkor  m&T  Fdbi&nndl  1833.  (Oss.  6n.  U.  227.) 

ildVf  Amade  L&szld  1728.  Csak  hivalkod&sokban,  korhelys^gek- 
ben  l&ttam  udvdmott  arodtdrt.  kdzl.  12:222.)  [?] 

Kjsa  Ern6. 

lY.  A  NyTJSz.-hoz  helyreigazit&sok,  legink&bb  lijabb  szdt&rakbdl:* 

Balga  m&r  Yor.  Csongor  68  Ttlnde,  1829—30. 

halvilekedis.  M&r  1789-beii:  >Koz5nB6ges  haX-vilekedis  ez...« 
(Mindenes  Oyiilytem^ny.  1789.  11  lap).  Tehdt  nem  Sz^chenyi  szaya, 
TO.  Nyr.  32:278. 

berendezkedni.  Megvan  TJjv^ri  magyar-franczia  szdt&rdban  1898. 

czimerlet  nines  meg  a  NyTJSz.-ban.  >Ekkor  nej^re  sz&llott  a 
typograpbia  birtoka  ily  czimerletteU  (firma,  1828 — 32.  Ydr.  OM. 
1884,  6:183).   [A  B^csi  6s  MunchC.-ben  is.] 

iletkipeSy  elleninditvdny,  ellenprdbaf  elmegydgydsz,  folfogds,  fdU 
ismemi,  %gazgat6n6,  kihallgatds,  karmdnyhu  (NyTJSz.  nines),  kdzdi 
(NyUSz.  397),  tapintatos,  osszefUggistelen  (NyUSz.  394)  mind  meg- 
van  XJjv&rin&L 

eUfizetis,  M&r  1789-ben  a  ezimiil  irtalakbani  >Minden  H^ten 
k^tszer  egy  irkust  kiUdiink  '6i  forint  €l6fizet^sirt.€  (Mindenes  GytQy- 
tem6ny  4.  lap.  Y5.  Nyr.  32:161. 

follelkesit  Megvan  Buri&n  magyar-latin  sz6tdr&ban  (1889)  6s 
TJjv.-ban  is. 

hazafi.  1789-ben:  >Sok  j6  Hazafijaknak  k6r6sekre...«  (Min- 
denes Gyulyt.  4.  lap.)  [L.  Nyr.  32:439.] 

irvdgy,  Yor5smarty  egy  k5ltem6ny6nek  a  ezfme^  melyet  1837- 
ben  frt. 

'i-as.  Allatias  Ujv.  (NyUSz.  397.  1.),  szuzies  Ujv. 

lehonyolit  TJjv.  (a  k6pes  jelent^ssel,  r^gler  les  affaires). 

napdra  ezikkhez.  Amy4k6ra  megvan  a  NySz.-ban  2:1131. 

Babantai  ZoltIn. 

Y.  Kdz  osszeWtelei  1790— .1863.  —  1790:  k5zbAtors4g  (Nyr. 
32:164);  -  1796:  kSzbirtokos  (Szily);  —  1792:  kozbaszon  (Szily 
NyUSz.);  —  1793:  kozigazgat&s  (Nyr.  30:289);  —  1803:  koz- 
Ursas^  (Szily;  m&s  6rtelemben  NySz);  —  1807 :  koz^piilet  (Szily);  — 
1829:  koz36  (DeAk  I.  6,  20,  21,  43).  Elobb  mAs  6rt.  NySz.);  — 
1830:  kozipar,  k6zv6lem6ny  (Sz^cbenyi,  Nyr.  32:279).  Sz6ebenyi 
mnnkAi  korszerfi  kivonatban  I.  108,  109  stb.);  —  1831:  (k6z-s6g  I 
8z.  I.  I2I4),  k5zgyarapodds  (Sz.  I.  123),  kdztisztelet  (Sz.  L  126, 
De6k  I.  37),    k5z6rtelmess6g    (Sz.  I.  104,    K.  139,    kdzintelligentia 

*  A  mely  8z6kr61  a  NyUSz.  azt  mondja,  hogy  m^g  eddig  egy  8z6t4- 
mnkban  sines  meg,  azoknak  nagy  resze  megvan  a  NyUSz.-ral  egy  id^ben 
megjelent  Bimonyi-Balassa-fele  magyar-n6met  8z6t4rban.  A  szerk. 


168  IRODALOM. 

L  135.,  k6z6rtelem  D.  I.  18,  89),  kSzanyAnk  (Sz.  I.  137);  — 
1833:  k5ztelek  (SzUy),  k5zmegegyez6s  (D.  L  7),  akarat  (12,  76), 
boldogs&g  (16,  20  stb.),  bizodalom  (18,  20  stb.,  bizalom  58),  er6 
(18),  lelkesed^s  (18,  471),  —  el6ged68  (18),  dolgaink  (18),  kiv&nat 
(19,  20),  6hajU8  (20),  szUksfig  (20,  66);  —  1884:  k5zc6l  (D.  I.  69 
De&k,  Gondolatok  11,  22.  Levelek  72),  nyeres^g  (D.  I.  50),  k&r 
(68,  70,  85,  87),  bivatalbeli  (51),  tapasztaUs  (69),  ad6z&s  (70), 
teher  (70),  hlrr6  t6tel  (78,  79),  hitel  (79),  6rdek  (78,  471  Gondo- 
lat  40);  -^  1885:  kdzint^zked^s  (De&k,  Gond.  28),  hat68&g  (24), 
tan&c8koz&8  (28,  52);  —  1886:  kdzcsendess^g  (Levelek  10),  figye- 
lem  (87),  muveldd^s  (Gond.  45),  &llom&ny  (41,  48,  69,  78),  nevelds 
(48),  tulajdon  (48),  egyeWrtfis  (40,  45);  —  1887:  k5ztArgyak  (L. 
48);  —  1841  beszed  (D.  I.  474),  6let  (475);  —  1844:  r68zv6t 
(Levelek  185);  —  1845:  int^zet,  hasznii  int^zete  (Levelek  161);  — 
1855:  koztartozAa  (Levelek  227);  —  1868:  nyomoriis&g  (815). 
A  T&]8z6t&rban  csak  k6zk6t6  ^s  koztdrsasdg,  de  az  elsd  egy  v6g- 
rendeletb51  van  id^zve,  a  m&sikra  is  csak  egy  adat ;  csak  a  kdzbfilsd 
^rtelmtLek  n^pies  (Ssszet^telek. 

Ldw   LociKUEL. 


IRODALOM. 

KSnyy^szet. 

Nyelv^Bzeti  Fiizetek  11.  — 14.  sz. 

11.  Simonyi  Zs.   Elvonds  (elemzo  szdalkot&s). 

12.  Sz^kely  Abrab&m:    Alanytalan  mondataink  alany&r6L 

18.  Erd^lyi  Lajos,  Horger  Antal,  Szemk5  Alad&r :  Nyelvj&r&si 
tanulm&nyok. 

14.  Simai  Od5n:  Dugonics  mint  nyelvujitd. 

Szilasi  M.  Eml^kbeszM  HaUsz  Ign&cz  foldti  (M.  T.  Akad6mia.) 
Aj^  40  f. 

Frecskay^  J.  Mesters^gek  sz6t&ra.  82.  Moln&rmesters^g.  (Hor- 
ny&nflzky  V.  Ara  20  f.) 

Borb&B  V.  Gy&szpirftd  n^pies  8z6kely  orvoss^gffi.  (Term.  K5zl. 
35.  k.  412.  fttz.)  —  A  Balaton  nov^nyfSldrajza.  (Term.  Kozl.  66, 
pdtfiiz.) 

Magyar  Oklev^lszdt&r.  8.  fOz.  (KMas — Megye), 

S6falvi  K.  Adal^kok  a  magyard^csei  nyelvj&r&shoz. 

Yoz&ri  Gy.  Arany  n^b&ny  koltemeny6r5L  (Monk&csi  gimn.  6rt. 
1902—8.) 

D^zsi  L.  Adatok  a  m^rt^kes  verselds  tort^net^hez.  (Athe- 
naeum. 50  f.) 

A  NySz.  vit&j&hoz:  Balassa  J.  B^gi  magyar  nyelv&nk  6b  a 
NySz.  (M.  Nemzet  11.  17.)  —  Horger  A.  A  NySzr6l  (BraBs6i  Lapok 
n.  21.  Nagyon  sz6kimond6!)  —  Ballagi  A.  A  m.  nyelv  barAtaihoz.J— - 


VTELTlft^rBL^S.  159 

Ssily  K.    B6gi  m.  nyelyunk  ^68  a  NySz.    (BSzemle,    m&rcz.)  —  Szi- 

lasi  M.  A  NySz.  Ugye.  (Az  XJjsAg  m.  2.) 

Lehr  A.  Simonyi  6jabb  kirohan&sa.  (BSz.  m&rcz.) 

H.  Scbuchardt.    Bericht    tlber    die    auf  Scbaffong  einer  ktinst- 

lichen  internationalen  Hilfsspracbe  gerichtete  Bewegang.  (Wien  1904.) 


nyelvmOvel^s. 

Helyes  mondatszerkeszt^S.  Simonyi  Zsigmond  ily  czim{[ 
^rtekez^B^nek  k^t  t^tel^re  vannak  ^szrey^teleim.  Egyik  t^tele  a 
tagad&8  kdrd^s^re  vonatkozik  (Nyr.  32.  koi.  298.,  299.).  Tisztelt 
bar^tom  ott  ezt  mondja:  i^Tagaddst,  tiltdstf  ellenz^st,  akad&lyoz&st 
jelent6  ig^k  ut^n  magyarosabb  a  tagad6,  mint  az  &\\ii6  alakii  mell^k- 
mondat.  PI.  Tagadja,  hogy  6  tette;  jobb  fgy:  tagadja,  hogy  nem  6 
iett€.€* 

Mindezekr61  m&r  r^gebben  elmondtam  n^zeteimet.  (Nyr.  Taga- 
d&8,  k^tked^s,  tilUs  stb.  29.  kSt  404.,  491.,  30.  kot.  86.)  lit  a  tagad&s 
eseteire  szorltkozva,  egyazeriien  bivatkozom  az  akkor  elmondottakra, 
^8  &llftom  most  is,  hogy  az  ily  en  mell^kmondat  nem  lehet  tagad6 
alakti;  kovetkez^sk^pen,  nemhogy  —  mint  Simonyi  y^li,  —  jobb 
volna  az  &llit6  alakiin^l,  s6t  bat&rozottan  rossz;  mert  ^pen  ellen- 
kez6j6t  mondja  annak,  a  mit  (tagad6lag)  ki  kellene  fejeznie,  bogy 
t.  i.  nem  6  tette, 

A  mikor  a  tagad&s  (nem  &llit6,  hanem)  tagad6  jelent^sfi  el5z- 
mdnyre  vonatkozik,  erre  p6ld&ul:  nem  vigy&zt&l  r&,  csak  fgy  felel- 
hetek  tagad6lag :  tagadom,  bogy  nem  vigy^ztam  (v.  ...  bogy  ne 
▼igy&ztam  volna).  Igen,  de:  tagadom,  bogy  nem  vigy&ztam  —  Sim. 
elmdlete  szerint  a.  m.  nem  yigy^ztam.  E  szerint  egyazon  szerkezet 
egym&ssal  ellenkezd  k^t  dolgot  jelentene;  ez  pedig  lebetetlen.*^* 

A  m&sik  t^telben  t.  bar&tom  a  batdroz6  mondatokat  t&rgyalja, 
8  a  303.  lapon  fgy  8z6l: 

>Okbat&rozd  mondat  belyett  a  -van  v6n  baszn&lata  a  magyar 
beszddbol  teljesen  kiavtilt  s  az6rt  az  irodalmi  baszn&lat^t  sem 
belyeselbetni  stb.c 

Ez  alak,  tndtomra,  kor^ntsem  avtilt  ki  a  magyar  besz^dbdl. 
Irodalmi  baszn&lata  sem  szorftkozik  —  mint  Sim.  &llitja  —  biva- 
talos  ir&sokra;  6b  a  sz6pirodalomban  sem  alkalmazz&k  csak  n^ba  6s 
csak  tr6f&san.  —  l^n  m&r  6vekkel  ezeldtt  (Nyr.  28.  k5t.  Nyely- 
mfyel6s.    361.)    megrdttam    6pen    ez    alak    elbanyagoUs4t,    6s    ennek 

*  Ezt  az  &llit6  alakt!i  mell6kmondatot  az  Antibarbanis  annak  idej6n 
hibtaiak  tartotta;  most,  szerinte,  csak  kev^sb^  j6  a  m&siknAl.  A  fennforg6 
k6rd68ben,  szerintem,  az  illet^  mondatszerkeazt^s  vagy  helyes,  yagy  belyte- 
len;  »t6rtiam  non  datar«. 

**  Y5.  Szigeti  J.  czikket,   mely   ezzel   ellenkez6  n6zetet  fejt  ki,   Nyr. 
81 :  306.  A  szerk. 


160  HTBLYMtyyBLiS. 

kapcB&n  azt,  hogy  hely^be  nem  kevesen  -va  ve  &llapotjel26t  tesznek, 
a  mikor  ez  6ppen  nem  odavalb. 

B5yidke  czikkemben  kiemeltem  a  k6t  alak  szerepl^se  k5zt 
fennf org6  kUlSnbs^get.  Az  ott  f elsorolt  hib&s  mondatok  kdzfil  eztLttal 
a  k5yetkez6ket  id^zem:  >a  katonatiszti  fizet^sek  fdlemel^se  mellett 
t5r  Unds&t,  bizonyltva  bogy  stb.«  (e  b.  bizonyitvan)  bogy  .  .  .  &llanda 
bizotts^got  szervezve,  a  munka  folytonoss^&t  biztosftotta  (e  b.  azer- 
Yezvin),  —  A  ftLggetlens^gi  p&rt  estilapja,  most  elismerve,  bogy  a 
k^t  frakczi6  k5zt  stb.  (e  b.  elismervin), 

A  'Vdn  v4n  itt  eg^sz  mondatot  int^z  ds  mag&ban  foglalja  mind 
a  bat&roz6t,  illetSleg  kotoszdt,  mind  az  &llitm&nyt  (^inid6n  azt  bizo- 
nyitja  \  hogy  stb.<  —  >azzal,  hogy  &lland6  bizotts&got  szervezett; 
yagy:  &lland6  bizottsdg  szervez4s4veU)  6b  fgy  toy&bb. 

Ez  alak  teb&t  k4t  mondatot  fdlt6telez ;  a  -va  ve  ellenben  rend- 
szerint  csak  dllitm&nyeg^szitd  egyazon  szerkezetben ;  pL  >bogy  a  leg- 
fontosabb  tdry^nykdnyyet  elbamarkodi;a  bocs&tjuk  r&}nk«  (elhamar- 
koddlag),  —  ¥ekve  toltod  el  az  id6t  (fekvdleg)  —  m^rve  adja; 
k^rvf-k^rlek ;  bizvo-bizz^l. 

Gyakran  egytitt  szerepel  mind  a  kett6 ;  ^s  ekkor  m^g  szembe- 
szokdbb  a  k1il5nbs6g  k5zdttUk ;  pi.  mindig  fekve  olyasvan,  elrontotta 
a  szem^t.  Tobbnyire  6,l\va  irvan,  megszoktam  az  6,\lva  t&rsalg&st  is.  — 
L&tni  ezekb61y  bogy  -va  ve  egyszeriien  jeloli  a  cseleky^st,  szenyeddst 
yagy  illapotot  minden  megokoUs  yagy  magyar&zat  n^lkiil,  6s  nem 
int^z,  —  mint  a  -van  v4n,  —  kiilon  mondatot.  De  mind  a  kett6 
belyes  —  a  maga  bely^n,  yagyis  okszeruen  alkalmazya. 

Szaryas  G&bor,  a  kire  Sim.  biyatkozik,  b&tran  szerkesztbette, 
a  -van  vin-i  kigdnyolya,  az  eff^le.  mondatokat:  >b&rom  napja  nem 
ittam  bort,  az  oryos  szigoriian  megtiltt;a)2.«  —  Igy  6n  sem  szer- 
keszten^m  a  mondatot.  De  igy  legaldbb  meg  lebet  6rteni;  a  k5yet- 
kezd  pedig :  >az  oryos  szigonian  megtiltvac  —  ak&r  els5,  ak&r  m&so- 
dik  mondatban  —  6rtbetetlen  yal6ban. 

Hogy  a  -van  v4n  a  legjobb  magyars^gn  miiyekben  el6g  gyakran 
olyasbatdy  arr5l  b&rki  is  meggyozddbetik.  Ezen,  term^szetesen,  nem 
a  r6gi  miiyeket  6rtem.  Az  itt  felsorolandd  ir6k  mindegyik6b61  egy- 
k6t  p6ld&t  id6zek,  olyanokat,  a  melyekre  bosszas  keres^s  n6lkfU 
azonnal  r&akadtam. 

Salamon  Ferencz.  Bede  Addm;  angolb6l  fordltya  —  2.  1.  Itt 
m6reget6sre  I6vin  sziiks^g  stb.  —  3.  1.  Ki  fdlemelt;^  az  ajt^t,  . .  • 
falnak  t&maszti.  Addm  pedig  k6telkedye  6s  bnnyorgd  szemmel  tekint- 
v4n  oda,  sz6l:  stb.    —    4.  1.  oda  ngorvan  s  az  ajt6t  becsapvtfn  stb. 

CsokonaL  Nemzeti  Kdnyyt&r.  Elegyes  k5ltem6nyek.  8.  E15- 
besz6d.  Megbaljon,  alig  nyerv^  neyet  szUleit61  mag&nak  stb.  — 
Vers.  Galenns  m&t  Pestet  lakja,  |  Szdlvan  magyar  nyelyen  9.  Azzal 
5nt5zi;^  egy  igaz  |  Magyar  bazafi  por&i  —  Dorottya.  EIdbesz6d. 
175.  ...  V6nns  a  ddm&knak  minden  kiy&ns&gnkat  megig^rv^n,  emezek 
(az  ifjak)  er^nt  megb6k61teti. 

Yas  Gereben.  —  A  nemzet  napsz&mosaL  1.  k5t.  1864.  1.  1. 
(a    klnrin6t)     dsszeldtvan    fxxivdn    a    sok    bangon.     —     3.    tariszny&t 


KTSLTHthrEL^S.  161 

akaaztvatt  nyak&ba,  elballagott  stb.  —  4.  tov&bb  ki  nem  dllvan 
egy  is  a  falubeli  leg^nys^gnek  v&sotts6g&t.  —  5.  ssebj^ben  l^v^n 
a  nagypecB^tfi  lev^l.  —  K&Htty  Miklbs,  megfogadvan  a  korcsm&rost, 
nyugodt  volt. 

Sadly  K^m&n.  Osszegyiijtdtt  dolgozatok.  12.  Az  AkadSmia 
term^szettndom&nyi  miikSd^B^tol  nem  rem^lt;^  sikert,  a  munk&sabbak 
stb.  —  15.  Gy^temdnyeit,  nem  biry&n  drtok  a  lak&sb^rt  fizetni,  el 
kellett  aj&nd^koznia.  —  20.  bogy  .  .  .  n^gy  tadom&nyos  k^zikdnyy 
k^szlttett;^,  stb.  —  23.  A  t&rsulat  szellemi  6b  anyagi  ereje  meg 
l^v6n  Bzil&rdulva  stb. 

Brassai  S&muel.  Budapest!  Szemle.  195.  sz.  >Aadiatiir  et 
tertia  pars.c  —  450.  Id^zi  Szar^as  Gdbomak  koYetkezd  szavait: 
>a  M.  T.  Akad^nda  az  anyaggytLjt^st  1878.  T^g^n  befejezettnek 
jelentve  ki  stb.c,  6s  z&r6jelben  jelentv4n  szdra  igazftja  ki.  — 
452.  .  .  .  ba  M.  Ny.  T.  Sz6t&rban  bizonyos  sz6t  akaruan  meglelni, 
eldbb  egy  m&s  konyvben,  a  >Sz6mutat6«-ban  kell  f51keresnem. 

Arany  J&nos.  Toldi  est^je.  1.  6nek,  8.  tsz.  Es  ut&na  nyalka, 
kolcsagos  leg^nyek  |  Tomboli;an  alattuk  czifra  nyergCL  m6nek.  — 
Toldi  Bzerelme.  1.  dnek.  Engem  is  a  b&nat  megviseli;^  zordul  | 
Yigasz^rt  b5  lelkem  a  mnltakba  fordal.  —  2.  6nek.  Y&nkos  alatt 
a  ly&ny  ezt  az  fr&st  lelt;^,  |  01vas&,  de  a  sz6  fennakada  nyelv^n. 
Toldi  pedigy  mondom,  Bnd&n  l^v4n  lakos,  |  Kir&ly  ndvardban  vala 
mindennapos.  —  A  lovagok.  (Arist  ford.  1.  k5t.  8.  1.  30.  v.)  Leg- 
jobb  teh&t,  igy  Uv4n  a  dolog,  |  Az  istenek  szobrdhoz  menektilni.  — 
A  magyar  akad^midhoz  int^zett  v&lasza  Arist.  fordit&sdt  illetSleg: 
fgy  azonban,  hire  menv^  foglalkoz&somnak  stb.  —  On^letrajza. 
Ar.  J.  b&trahagyott  iratai  6s  levelez^se.  1.  k8t.  Gynlai  Pdlnak 
szdl6  ley6l,  Nagy-K5rds,  1855.  jtin.  7.  35.  >de  megijedtem  t51e, 
halva  k^pzelv^  magamat.«  36.  »kereszteld-levelem  az  anyakonyvbdl 
kiyonatt;an<  stb.  —  nem  l^v^  csel6d,  vagy  m&s  lak6  stb.«  —  ]Ss  ez 
igy  foly  toT&bb. 

Miksz&th  K&Imto.  A  tekintetes  y&rmegye.   4.  (Thok51y   Imre) 

szemligyre   Y6v4n   a   form&s    hajadont.    9.  diumumot    fizetvdn 

neki.  10.  s  megmutogatvan  az  esket6si  68  8zUlet6si  doknmentumokat. 
19.  (L  J6zsef.)  . .  .  oda  sem  ballgati;a  a  Jobanna  besz6d6re.  ±iZt  a 
va  alakot,  mint  belyesen  alkalmazottat  emeltem  ki,  mindamellett  is, 
hogy  a  van  is  szabatosan  &llbatna  itt.  Az  ilyen  esetek  sem  ritk^k. 
De  ez6ttal  csak  azt  akartam  kimutatni^  hogy  a  van  v4n  a  j6  magyar- 
s&gn  m^vekben  el6g  gyakran  taUlhat6. 

Hogy  egy  id5  6ta  ritk&bban  tal&lkozonk  vele,  azt  m&r  ot  6yy6l 
ezeldtt  6szleltem)  valamint  azt  is,  hogy  legink&bb  a  helyteleniil  alkal- 
mazott  'Va  ve  szorltja  hdtt6rbe,  tLgy  hogy  a  kbt5sz5kkal  vald  mondat- 
szerkeszt6s  sem  igen  6rv6nyesulhetett  e  miatt;  pedig  az  ilyen  szer- 
kezet   igen    j6    ellenszere  a  -van  v4n  fSlotte    gyakori  haszndlat&nak. 

Az  itt  el5adottakb6l  kitiinik:  el6sz5r  is  az,  hogy  ez  alak  ki 
nem  avtilt  a  magyar  besz6dbdl,  6s  hogy  haszn&lat&t  az  irodalmi 
hagyom&ny  eg6sz'  a  legdjabb  id6ig  folytonosan  t&mogatja.  Toy&bb&: 
Az   ilyen    mondatszerke8zt6st   helyteleniteni   nem   lehet.    M6df5ldtti 


162  KTELTMt^^LiS. 

alkalmaz&s&t  —  a  mi  ssint^n  hiba,  —  megakad&lyozhatjiik  k5tdaz6- 
int^zte  mendattal,  meg  -va  ve  alakkal,  de  emennek  nem  azzal  a 
kezel^B^vel,  a  mely  a  besz^det  fzetlenn^  teszi. 

JoAKNOVics  Qt6rqt. 

M&td.  A  Nyr.  32 :  384—886.  lapjain  Sz.  A.  nagyot  at  azokon 
a  >masina  m6dra  mukod6«,  >n4metftllii<  tijs&girdkon,  a  kik  szere- 
tetremiltd'tf  dfcsiretrem^td  t  stb.  Imak,  mikor  szeretnivald-tj  dics^mi- 
val6-t  is  irhatn&nak.  Megvallom,  ezt  az  eg^sz  tdmad&st  nem  tartom 
valami  szerencs^snek,  sem  pedig  igazB&gosnak.  Ma  m&r  hat&rozottan 
anakroDizmas,  ha  valaki  tigy  besz^l  a  magyar  napi8ajt6r6l,  mintha 
az  a  nyelvrontis  meleg&gya  volna.  Negyedszdzad  6ta,  mindenki  tudja, 
6ri&si  m^rt^kben  fejl6d5tt  tijs&gir&smik  s  a  fejlod^s  megvan  Dyelv^ben 
is.  Nem  is  csoda,  hiszen  ir6ink  szfne-java  a  napilapok  8zolg&lat4ban 
&11.  Meg  is  T&rhatjuk  teh^t,  hogy  nyelvuk  ne  csak  k5nnyed,  fordu- 
latos  ^8  szlnes,  hanem  magyars^g  tekintetdben  is  kif og&Btalan  legyen. 
Persze,  bogy  a  naprdl-napra  yal6  gyors  munk&nak  akad  el^g  laz&ja  is. 
De  ezt  nem  a  >masina8zerfis6g«  okozza.  A  ki  masina  mddj&ra  dol- 
gozik,  nem  igazi  tijs&gir6.  G-^piesen  lebet  mCLk5dni  a  bivatalszobiban, 
az  iroddban,  m^g  a  katbedr^n  is.  Az  iijs&gir6nak  nem  lebet.  Az  6 
munk&ja  folyton  6ber  elm^t,  teljes  odaadist,  eg^sz  embert  klv&n. 
No  de  nem  err 61  akarok  6n  vitatkozni.  Az  a  k6rd4s,  szabad-e  ezt 
Irni:  szeretetremAtdf  dicsiretremiltd,  vagy  nem  szabad? 

Sz.  A.  fejteget^se  nem  vil&gos.  A  m^td-s  kifejezSsek,  T^lem^nye 
szerint,  egytdlegyig  germanizmnsok.  De  az^rt'm^gsem  kivinja,  bogy 
kiirtsuk.  Csak  annyit  6bajt,  bogy  a  »kell5  belyenc  ^Ijdnk  velCLk. 
Mivel  a  dfcsimivald  6s  dics^retremMtd  k5zt  az  a  klildnbs^g,  a  mi  a 
laudandus  6s  a  lauddbilis  k5zt,  teb&t  a  finomabb  megkiilanbdztet^s 
azt  kiy&nja,  bogy  a  dicsiretremiltd-t  >a  kell6  belyen  baszn&ljuk,  t  i. 
olyankor,  a  mikor  nem  kell  6ppen  valamit  —  banem  lebet,  ba 
akarnnk  —  cselekednic  E  szerint  a  dics&etrem^td-ty  a  maga  belydn, 
szabad  baszndlni.  Ebben  teljesen  igazat  adok  neki.  Lentebb  azonban 
m&r  azt  mondja,  bogy  ^laudabUis  a  magyarban  csak  d(cs4reteSf  laU" 
dandus  csak  dics^mivald^,  Itt  m&r  egyiltaUn  nem  esik  bz6  a  dicsS' 
retremiltd-T6L  Tess^k  most  ezen  eligazodni! 

Azt  tartom,  minden  6p  nyelv^rz^kfi  magyar  ember,  k1il5n5sen 
ba  tollat  is  forgat,  6rzi  a  killonbs^get  a  dics^mivald,  dic84reiremilt6 
6s  dicsireies  kdzt.  Jelent^sre  kozel  rokonok,  de  egyazer  az  egyik, 
m&skor  a  m&sik  van  ink&bb  a  bely6n.  Nem  biszem,  bogy  b&rmennyire 
pdrtolja  is  valaki  a  -voids  osszet^teleket,  egy  yend6g8zeret6  b&s 
as8Zony6r6l  ezt  mondan&:  H&ziasszonyunk  ma  igaz&n  szeretnivald. 
Yiszont  belyesen  baszn&lta  a  -vcUds  5sBzet6telt  az  az  tiri  ember,  a  ki 
a  napokban  igy  szdlt:  Isten  tudja,  6n  nem  tal&lok  ezen  a  szfn^szen 
Bemmi  dicsimivald-i.  A  mint  bogy  a  Ftiggetlen  Magyarorszig  1904. 
Jan.  5-iki  t&rcz&jiban  is  ezt  olvastam  egy  t\  dr6m&r6l :  >Most,  bogy 
az  el5ad&st  is  Uttuk,  egyAltalAban  alig  talilunk  dics6rnival6t€.  Szaval, 
Sz.  A.  csak  y&dol,  de  nem  bizonylt. 

De  m6g  kaldnosebb,   a  mi  ezut&n  kovetkezik.    Teljesen  elft^li 


HAGTASiZATOK,    HELTREIOAZtTlSOK.  163 

Sz.  A.  a  mUtdnsk  ilyen  bsszet^teleit :  bUntet^sremiltdf  meffvet^re" 
m£U6,  mert  >a  m€li6  mint  az  irdemes  rokona  nem  alkalmazbat6 
jelzdtQ  roBsz  drtelembenc  De  hiszen  akkor  ilyet  sem  szabad  mon- 
dani :  megirdemelted  a  bUntetistf  mert  a  biintet^shez  nem  kell  irdem  / 
B6gi  dologi  bogy  a  logika  ^s  a  nyely  nem  j&rnak  mindig  egy  titon. 
Itt  azt&n  a  n6met  nyelvet  is  seglts^gUl  hfyja  Sz.  A.  ^Verachtungs- 
vrilrdig  n^metiil  sem  mondbatd  verdchtlich  helyett.c  Amde  ak&rmelyik 
nagyobb  szdt&rbbl  megtadjnk,  bogy  a  veracktungswUrdig  igenis  j&rja 
a  n^metben.  Sacbs-Yillatte  Igy  forditja  franczi&ra:  ^verachtungswert, 
veracktungswUrdig:  digne  de  m6pris,  m^prisablec.  M6g  nagyon  sok 
basonld  osszet^tel  van.  Hamarj4ban  a  k5yetkez5ket  irom  ide  Sanders 
8z6t&r&b6l:  hejammemawUrdigj  helachenstvUrdig,  fluchwUrdig,  hassens* 
wUrdig,  nichtstoUrdigf  straftoilrdigy  tadelnswUrdig^  verabsckeuungsicUr- 
dig,  veracktungswUrdig f  verfluchensu^Urdig,  verdammensuHlrdig, 

K  B. 


hagyarAzatok,  heltbeigazItAsok. 

Lehr  n^pnyelyl  CSOddl.*  Mikor  az  oktdberi  fOzetben  olyastam 
a  '8%  6s  'tdnyi  k^pzdrdl,  megfrtam  egy  czikket  azonnal,  de  dvatos- 
86gb6l  nem  kfildtem  el,  banem  figyeltem  ^s  tadakoz6dtam.  N^medi 
Dezs6,  —  ki  anyanyelvSt  ott  szitta  mag&ba,  mikor  N^mediben  a  fain 
gyerekeive]  a  porban  j&tszott,  ifjtisdg&t  is  ott  ^li  legink&bb,  —  meg- 
el5z5tt.  Teb&t  most  m&r  ^n  is  eld&Ubatok  azzal  a  kev^ssel,  a  mit 
tndok  (igazabban  nem  tudok).  Mint  n^prajzos  a  v&rmegye  magyar 
ajku  lakosainak  telepCQ^se  viszonyait  m&r  r^gebben  kikutattam  a 
y&rmegye  lev^lt&ri  adataibdL  A  v&rmegye  a  knrucz  id5k  letUnt^vel 
eg^szen  lakatlan  volt,  csak  a  S&rk5zben,  a  mai  dunafoldv&ri 
j&r&sban  s  a  v&rmegye  nyngoti  fel^n  n^b&ny  kozs^gben  maradt  meg 
Ssszeyissza  alig  2 — 3  ezer  l^lekre  tebetG  lakoss&g;  a  tdbbi  a 
18.  sz&zad  folyam&n  v&ndorolt  be.  M&r  most  ezeket  a  bevin- 
derl&sokat  tndva  tettem  68  teszem  kir&ndul&saimat  6s  gyujt^seimet. 
Szeksz&rdot  meg  a  S&rk5zt  kUl5nosen  ismerve  frbatom,  bogy  itt 
egyetlen  -si  vagy  -tdnyi  k6pz5s  Bz6t  sem  gyiijtdttem  eddig.  A  v^r- 
megye  d^lkeleti  sark&ban  n^mets^g  k5z6  ^kelve  fekszik  Y&ralja, 
melynek  magyar  lakosai  a  S&rk5zboz  csatlakoznak ;  itt  a  mult  6yben 
b&zr6l-b&zra  j^rva,  b&rom  napon  At  a  legkiilonboz5bb  n^prajzi  adato- 
kat  gyUjt5ttem,  sz6gyiijtem6nyem  is  van  sz^pen,  de  azokat  a  furcsa 
Bz6kat  nem  hallottam.  Innen  menjiink  &t  a  vdrmegye  m&sik  fel6re; 
k5zbUl  egy  sz6les  elvdlasztd  5y,  a  n6mets6g  dve  yan,  s  a  magyars&g 
csnp&n  ^Bzakon  Pdlfa,  Simontornya  ^s  N6medi  k5zs6gekkel  kapcso- 
I6dik  5ssze  a  y&rmegye  keleti  6s  nyngoti  fel6r5l.  A  nyngoti  felet 
k6t  r^Bzre  osztja  a  Kopp&ny  folyd.  D5br9k5z,  Kocsola,  Szakcs,  K6nyi 

*  E  kerd6sr6I,  mig  fiizetiink  szed^s  alatt  volt,  m6g  k6t  k5zlem6nyt 
kaptonk;  joy^re  k6z61jiik.  A  szerk. 


164  HAOYABIzATOK,    HSLYaSIGAZiTlSOK. 

a  Kopp&ny  alB6  feUn  mintegy  a  megye  d^lnyugoti  rdsz^nek  £5  tfpusaii 
meglebetdsen  egySntetfi  lakosaival  onUld  teriilet ;  itt  is  k6t  hdten  &t 
h&zank^nt  j&rya  gylijtSttem,  a  mit  csak  tudtam;  de  azokra  a  bizo- 
nyos  Bzavakra  nem  akadtam.  A  Kopp&ny  felsd  fel^n,  vagyis  az 
^szaknyugoti  r^azen  Tam&si,  Felsdiregh,  Szokoly  szint^n  koriilbeldl 
egySntetfi  teriilet;  innen  sem  irbatom,  bogy  ballottam  volna. Y iBsza- 
ieU  a  Kapos  mellett,  Begolyben  k^t  betet  toltottem,  de  Bz6gyii]te- 
m^nyemben  a  kdrd^ses  szavak  nincseDek,  nem  is  ballottam,  s  a  fontiU, 
bentiU  alakok  ismeretlenek.  H^tra  van  m&r  most  ndb&ny  kozs^g 
kdzvetlen  a  n^metsdg  szomsz6ds&g&ban,  a  Kapos  ment^n  Simontornya, 
mellette  N^medi,  ezzel  kozvetlen  bat&ros  Gorbd,  ezt  pedig  a  Kapos 
bidja  y&lasztja  el  Pinczebelytol ;  e  k5zs6gek  lakosai  a  legkevertebb 
elemekb5l  verddtek  5ssze.  Nimedirol  irt  N6medi  Dezso,  bizonyosan 
ismeri  a  szomsz^dos  Q^orbot  6b  Pinczebelyt,  bdr  S&rszentldrinczen 
szUletett,  de  ezen  a  vid^ken  nevelodStti  de  o  sem  tud  azokr6l  a 
farcsa  sz6kr6L  A  mult  ^vben  egy  betet  toltottem  G  8  r  b  6  n,  pincze- 
belyi  meg  g5rbdi  mank&sokkal,  naponk^Dt  reggeltdl  estig  egylitt 
voltam  yelUk  6s  kSztilk  a  szabad  6g  alatt  etkeztem,  folyton  besz6l- 
gettem    6s    j  egy  ezt  em,    de    tdlUk  egyetlen  olyan  Bz6t  sem  ballottam. 

Mindamellett  annyit  mSgis  &llitbatok,  bogy  -si  Y6gt[  sz6t,  de 
csak  n6b&iiyat,  ezen  a  terUleten  csakngyan  gyujtbettek  valamikor. 
Ezt  az  &llit&Bomat  nem  kozvetetlen  a  belyszin6r61,  banem  csabidom 
k5r6bdl,  —  igaz,  egyelore  csak  egyetlen  szdval,  —  de  bizonyltbatom. 
Lebet  vagy  m&sf61  6ye,  bogy  feles^gem  az  eloszobdba  j5v5  csel^d- 
Itoyunkat  fgy  sz61ftotta  meg:  no  te  szalmdsini^  bol  j&rt&l?  ^n  a 
szob&ban  megballottam  s  kiv&ncsi  voltam.  bogy  ki  az  a  Szalmdsini? 
6n  szentlil  valakinek  yezet6knev6re  gondoltam.  K6rdeztem  feles6gem« 
tol,  bogy  ki  volt  itt?  Mondta  bogy  senki,  a  csel^dnek  mondta 
szalmdsini,  K6rdeztem  bogyan  6rti  ezt;  a  magyar&zat  ez  volt :  >Hdt 
a  haja  tele  van  szalmdvah  ^gy  n4z  ki,  mint  olyan  asszony,  a  kinek 
az  ura  szalmdt  hdny  a  padldsra,  aztdn  6  is  kap  heUle,<  Ezt  a  szdt, 
meg  magyar&zatot  egyszeruen  feljegyeztem ;  most  megint  eszembe 
jutott  ez  a  sz6  s  vele  kapcsolatban  az  is,  bogy  feles6gem  gorbdi 
sziilet6s,  sziilei  (n&lam  tartdzkodb  napam  is)  &orb5n  laktak,  ott  van 
N6medi  meg  Finczebely  egy>egy  ngr&snyira,  mivel  pedig  napam  s  igy 
vele  egyiitt  feles6gem  ot  6ves  kor&ban  Budapestre  keriilt,  teb&t 
nyily&nvald,  bogy  ott  G-orb5n  6s  kdzeli  yid6k6n  anyanyelv6yel  szltta 
mag&ba  ezt  az  egyetlen  sz6t  6s  tartotta  meg.  A  dologban  azt^n  az 
a  neyezetes,  bogy  felsoroltam  a  t5bbi  basonl6  sz6t,  de  napam  is, 
feles6gem  is  egyszeruen  yezet6kneyekre  gondoltak  azokn&l  a  8z6kn&l, 
a  melyek  csakugyan  yezet6kneyek,  mint  Almdsi,  Komldsi,  Didst, 
Sz^ndsi  stb.,  ezekrol  a  nevekrdl  pedig  tndjuk  j6l,  bogy  yiseldik  leg- 
alilbb  is  iparosok  6s  egy6b  kaputos  oszt&lybeliek,  s  legtdbbj6nek 
eredete  a  batyanas  6yek  magyarosftd  idej6re  yezetbetd  yissza;  van 
beldlok  el6g  farcs&bbn&l  furcs&bb,  csak  a  kiket  6n  ismerek :  Fovinyesi, 
FelMsij  Veld'sif  Mezd'si  stb.  A  t5bbi  si-a  szayakra,  a  miket  felsorol- 
tam: pdstdsif  levelesi,  paprikdsif  azt  mondt&k,  bogy  nem  ismerik. 

A  bogy  az  im6nti  b&rom  sort  lefrtam,  blttak  yacsor&zni.  Meg- 


HAOTABlZATOK,    HELTREIGAZItISOK.  166 

jegjzem,  bogy  feles^gem  nem  tudta  mir6\  frok;  vacsora  ut&n  most 
folytatom  fr&somat  ^s  megirom  a  m&sik  -si  v^gti  8z6t.  A  bogy  as 
asztaln&l  iiltlnk,  feles^gem  Ids  Itoyom  ajj&ra  n6z  6s  azt  mondja: 
>]^ii  nem  tudom,  mi6rt  olyan  csontosak  a  Blanka  ujjai.c  A  napam 
r&  feleli:  >Az  &m,  pedig  ezelott  n^b&ny  dyvel,  kicsiny  kor&ban, 
m^g  olyan  telt  njjai  voltak.<  Erre  feles^gem:  >H&t  olyan  cson-' 
toHn^  lesz  mint  az  apja.<  —  Term^szetes,  bogy  r5gt5n  feltiint 
a  szd  B  mondom  feles^gemnek  k^rdoleg:  <Ni  ni,  csonto8i-n4?  b&t 
m^gis  csak  Gdrb5n  tanultad  ezeket  a  8z6kat.c  >Debogy  tanultam! 
—  mondja  6,  —  mikor  voltam  6n  G5rbdn?  H&t  ezt  igy  szokt^k 
mondani.c  Mondom  6n:  >De  ba  m&sbol  ne7elkedt6l  volna,  Igy 
mondan&d:  csontosnS,^  >H&t  igy  jobban  j5n  ki:  csoniosin^f  — 
y&laszolja  feles^gem,  —  r&  se  gondoltam,  csak  tigy  mondtam,  bogy 
csontosi-ni,  mert  olyan  csontosak  az  ujjai.c  Erre  azt&n  napamboz 
fordnltam:  >K&t  akkor  azt  is  szokt&k  mondani,  bogy  libdsi?^ 
»Persze,  —  mondja  napam,  —  olyan  Ids  le&nyra,  a  ki  lib&kat  bajt 
vagy  6riz:  kis  libdsi  vagy  A;i5  libd8ini*€  »H&t  mama,  bol  tannlta? 
nem  G5rb6n?c  kdrdeztem.  >H'&t  ott  kellett,  mondja  napam,  b&t 
Bzokt&k  mondani  p^ld&nl,  ba  egy  asszony  a  fej^n  szalm&t  visz, 
szalmdsin^f  meg  ilyenf^l^t  ba  dgy  v^letleniil  el5jon,  mint  most  is  az 
Irma  a  Blank&nak :  csontosini.* 

Ebb61  teb&t  nyilv&n  kbvetkezik,  bogy  a  betvenes  ^vekben 
G5rb6n  ilyen  szavakat  alkalom  adt&n  csakugyan  baszn&ltak. 

A  -Mnyt  'tinyi  k^pzdre  n6zve  m&r  nem  vagy  ok  ilyen  szeren- 
cs^s;  ig6bdl  k^pzett  sz6t  ismerek  n^b&nyat:  jdrtdnyi  ereje  sines,  ez 
a  YiT&g  csak  egy  nyiltdnyif  —  de  ezek  nem  Tolna  megy6b61  valdk. 
Ilyen  m6g:  borom,  biiz&m  vagy  kenyerem,  szalonn^m,  zsirom  fogy^ 
tdnyira  van.  Gsakbogy  itt  a  k6pz6  nem  -tdnyi  Unyi^  banem  csak 
nyif  misodszor  pedig  mennyis^get  kicsinyftd  kdpzo  6s  bogy 
t-betUs  legyen,  b^t  ime  n6b&ny:  koromfeketinyi  sines  belole;  szorft- 
satok  legal&bb  egy  fekUnyi  belyet;  kortefdim  bizony  m6g  csak 
csemetinyiek ;  k&poszt^m  m6g  igen  paldntdnyi  volt,  nem  iiltetbettem 
ki  idej^ben ;  vagyis :  akkora  sines  mint  a  koromfeket^je ;  akkor&t 
csak,  a  mennyi  fekv5belynek  6ppen  el6g;  akkor&k  m6g  a  kortef&k, 
bogy  csak  csemete  sz&mba  val6k;  a  k&poszta  olyan  kis  paldnta, 
bogy  nem  lebet  Ultetni,  6s  igy  tov&bb;  soba,  de  soha  se  b^vitik 
vagy  nagyiijdk  igy  a  mennyis6get  vagy  m6rt6ket ;  ez  a  tiszta  magyar 
6rtelme,  vagy  fogalomkdre  annak  a  k6pz6nek,  a  mit  Lebr  Albert 
er5nek  erej6vel  nagyit6  6rtelmiinok  akar  a  magyar  nyelvbe  bele- 
dikt&lni.  Azut&n  meg,  bogy  ezekbSl  a  nyiltdnyif  fogytdnyi,  jdrtdnyi^ 
fekt^nyif  kdromfeketinyi^  caemeUnyi,  paldntdnyi  szavak  k6pz6ib61 
•tdnyi  tinyi  k6pz6t  bong6szszen  ki  valaki,  azt  sobase  bitten! 
volna,  nem  biz'  6n!  Y^gezetQl  pedig  az  ilyen  szavakat  soba  vil&g- 
6let6ben  nem  ballja  senki  t5rzs5k5s  magyartdl;  a  n6p  nagy  elv6tve, 
ritkin  68  csak  egy-kett5vel  ,6l  k3zQlUk.  Ilyen  szavakat  bds6ge8ebben 
csak  olyan,  nrak  k5zt  forgolddott  mnnk&s  ember  baszn&l,  a  ki  urasan 
akar  beszdlni,  bogy  a  tdbbi  kdzul  olyan  tad&l6kos  besz6dj6vel  ki- 
tfinj5n,    banem   az6rt   van   annyi   mag&ba    szitt  magyar  nyelv6rz6ke, 


166  HAGTARiZATOK,    HELTREIOAZfriSOK. 

bogy   a   fekUnyi   helyett   nem   mond   fekteiHytt^  paUntdnyi  helyeit 
foldntatdnyi't. 

A  bentUl  ^s  fdntiU  szdkat  igenis  mondj&k,  de  h&la  Isten  nem 
tLgj,  mint  a  Budapesti  Szeml^ben  magyar&zzilk,  mert  az  mindig 
benUiU  6s  font-Ul;  a  barom  vagy  birka  hent-iU  a  cser^nyben  vagy 
akolban,  mert  az  HI  ig^nek  alapfogalma  telepfid^s,  megsz&ll&s,  meg- 
fekv^B,  pihen^a,  sdt  foglal&s  is  (occupatio).  A  mint  a  birka  hentM 
az  akolban,  6pp  tLgy  bentiU  a  kod  a  begyek  k5zt,  m&r  pedig  se  a 
birka,  se  a  kdd  nem  kerft  el6  gyalogsz^ket,  bogy  r&filjOn,  banem 
a  birka  megpiben,  elfekszik,  letelepszik  az  akolban,  a  kod  pedig  a 
begyek  k3zt  megsz&U,  telepedik,  kdz^je,  bele  btizddik.  Igenis  fdntiU" 
nek,  vagyis  font-iU-nek  djtszaka,  mikor  virrasztanak,  mert  b&t  eg^sz 
▼il&gon  tLgy  van,  bogy  ^brenl^tkor,  virraszt&skor  nem  szoktak  fekUdni. 
T&rgyas  alakban  is  61  a  magyar  vele :  ejnye  pajtds  de  fontiUdd  azt  a 
fdt  »=  legtetej^re  m&szott,  oda  telepedett ;  ngyancsak  fdntUli  a  lov&t, 
font-Uli,  miSszd  a  lovagl&s  m6dj&ra;  bentiUi  =  bent-iUi  a  nyerget 
szint^n  lovagUsra  val6  muszd  a  m61y  fid^sndl.  Hat&rozottan  Alllt- 
batom,  bogy  magyar  ember  belybat&roz6b6l  se  Tolna  megy^ben,  se 
m&satt  nem  csin&lt  68  nem  is  csin&l  ig6t,  mert  tad  magyaruL* 

Az  enyhf  enyhe  sz6ra  ismerem  SzekszArd,  B&ta,  Kisvejke  kdz* 
86gekb51  az  enyhely  sz6t;  de  enyh-sarok  vagy  basonld  5sszet6telt 
m6g  nem  ballottam;  m^oktbl  is  kdrdeztem,  de  m&sok  sem  ismerik. 
Mag&ra  az  enyhely  sz6ra  is  irbatom,  bogy  EliByejk6n,  bol  k6t  6yig 
laktam,  ez  a  sz6  annyira  feltUnt,  bogy  mikor  eloszQr  ballottam, 
meg  sem  6rtettein,  mert  a  h  bangot  is  elnyelik  a  kiejt6skor  s  k5r&l- 
belul  igy  bangzik:  enyily,  enyire  ment  (az  e  bang  teljesen  nyilt 
6s  egy  kiss6  hosszabban  bangzik). 

Mieldtt  m6g  e  soraimat  befejezn6m,  a  '8%  y^gii  sz6kr6l  kell 
egyetm&st  elmondanom,  bogy  ezt  a  t&rgyat  minden  oldalr6l  fel- 
vil&gositbassam ;  mert  ba  ma  m&r  nincsenek  is,  megvoltak,  az  bizo- 
nyos.  Az  ilyen  szdkkal  azonban,  mint  napam  mondja,  &ltal&nosan 
sobasem  6ltek;  mindig  dtletszerii,  alkalomadt&n  yal6  volt  Bend- 
kivQl  finom  a  megk{Lldnb5ztet68,  mert  szem61ybez  van  kdtve  els5* 
sorban,  vagyis  azt  a  Bzem6lyt,  a  kirdl  besz6lget6s  kbzben  bz6  van, 
kdzelebbi  ismertetdjellel  mb&zz&k  f el ;  p6ld&ul :  No  te  kis  gazosi, 
de  megrakodial  (t.  i.  fuvel,  gazzal),  a  szem61y  jelen  van;  de  az6rt 
a  gazBzeddket  nem  mondtdk  &m  dltal&ban  gazosiaknak!  Ez  teb&t 
nem  egy6b,  mint  egyszeriien  yalamely  szem61yre  rub&zott  m ell 6k- 
n6y,  gtinyn6y,  csiifn6y,  melybdl  6n,  az  6n  nyelY6rz6kemmel 
6gy  veszem  68zre,  bogy  sok  tulajdonn6y,  ▼ezet6kn6v  lett  pomp48 
magyars&ggal,  6s  az  ilyen  yezet6kneyek  mint&j&ra  k6sz{Llbetett  k6sdbb 
a  batyanas  6yekben  az  a  sok  magyarosftott  yezet6kn6y,  mely  soba- 
sem yolt  senkinek  a  mell6kneye. 

Szeksz&rd  1004.  febr.  20.  EovIch  AladIr, 

ym.  allev61t4mok,  m^zeumi  titkir* 

*  Egyes  p6ld4kat  m^gis  ismeronk :  mesazellenif  messziUenif  messnnek 
tartani,  sokallani  az  atat  (MTsz.,  de  Aranyn41  is,  Pr6z.  m.  506 :  ha  messzil- 


haoyarIzatok,  helyreigazItIsoe.  167 

Szanszkrlt-magyar^  olasz-magyar^  tSrfik-magyar  nyely- 
liyitts.  A  NyUSz.-ban  azt  olvassuk:  *  Varna.  Ndmelyek  (Erd^lyi 
J&noa?)  Altai  fSlvett  bz6  az  idegen  sz&rmaz&sii  kasie,  azaz  z&rt 
csaUdtdrzs  vagy  z&rt  oszt&ly  jelentds^ben  —  mondja  CzF.  — 
El58z5r  Ballagin&l  (1851)  tal&lom.  K^pz^se  6rthetetlen;  talto  a 
Kiss  Kdroly-f4le  gdtna  volt  a  mintakdp.  L.  tdma.^  —  Mdr  most  a 
dolog  igy  All:  a  kaszt  portugal  szd  (ccista,  innen  a  n^met  kastCf 
8  ebbdl  a  m.  kaszt),  a  vdma  pedig  a  kasztnak  szanszkrit  neve. 
De  ez  az  eset  f5ldtt^bb  jellemzd.  A  magyar  nyelvujit6kr6l  fdl  lehe- 
tett  tenni,  hogy  a  kaszt  fogalm&ra  a  vdrh6\  alkotnak  magyar  sz6t 
-na  k^pzdvel!  8  ebben  a  fbltev^sben  csakugyan  nem  volt  semmi 
k6ptelexis6g. 

Azt  is  olvassuk  a  NyIJSz.-ban:  ^Tdlcza.  A  r^gi  nyelyben 
(NySz«)  idlcsa,  Mai  alakja  eldszSr  Sl.-n&l:  tdlka,  idlcza,  tdcza.^  — 
A  tdlcsa  csak  az  iJ^rdyC-ben  fordul  eld,  az  pedig  dr^vayid^ki  kddex ; 
a  dr&yayiddki  6a  szlavdniai  magyarok  most  is  kedvelik  ezeket  a 
kicsinyit6ket :  tdlcsa,  babcsa,  tejcse,  borcsa,  szappancsa,  dngyomcsa 
(TMNy.  549).  De  a  mai  irodalom  tdXczd\B,  csak  v^letlenUl  hasonlit 
ahhoz  a  toZc^ohoz.  81.  a  tdlka  szdt  8zD.-b6l  vette  s  ez  vezette 
arra,  bogy  a  tdczdh6\  is  tdlcza  sz6t  csin&ljon.  Pedig  a  tdcza  (melyet 
8zaryaB  helyesen  kUl5n  vett  fdl  a  NySz.-ban,  teb&t  nem  zavarta 
dssze  a  tdlcsdvol)  mindenestQl  olasz  szd:  tazza,  Megvan  a  tdbbi 
rom&n  nyelvben  is  (a  nSmetben  is  tiMse,  a  szerbben  ^s  oUhban  is 
megyan)  s  oda  az  arab  ^a^^a^-bdl  kertilt.  —  SL  tdtczdJA  teh&t  olasz- 
magyar  nyelytijftds.* 

A  kHp  szd  alatt  azt  olyassok  a  NyUSz.-ban :  >Sok&ig  neyeztdk 
a  ykuppel'  ds  ,dom'-ot  is  A^^imak '*''*'  Fog.  (1836),  s  a  kuglij&tdkot  kHp- 
jdtiknA,  ...  a  paraboldt  kilpvonalnd,\i  Tzs.  (1838.)  —  Kupolya 
eredetileg  ,ein  krugfdrmiges  flechtwerk^  IT.  o.  ds  mdg  CzF.  is.  — 
A  kupola,  kupMnak  irva,  mai  drtelmdben  1833  (Honmuydsz  28). «  — 
Itt  h&rom  ktddnbdzd  eredettl  szd  yan  a  hangz&sbeli  basonlds^  miatt 
dsszezavarya.  A  kHp  ds  kupacz  tkp.  egyszeriien  rak&st  jelent,  s  mind 
a  ketto  szloydn  joyevdnyszd.  A  kupolya  alfdldi  t&jszd  volt,  s  mint 
jelentdse  mutatja,  semmi  kdze  sines  a  kHphoz  (vo.  kupujkaf  kupujkd 
MTsz.).  Ydgre  a  kupula  csak  latinos  formilja  a  kupoldnak  (vo.  Bartal), 
a  kupola  maga  pedig  tdsgydkeres  —  olasz  szd  (fdlfordltott  csdsze 
alakj&rdl,  lat.  cupula  csdsze,  kehely).  Ez  teh&t  szintdn  olasz- 
magyar  nyelyiijft&s  yolt. 

Ballagi  Alad4r  (Edgi  m.  ny.  Ill)  a  tobbi  kdzt  ayyal  yezeti 
fdlre  olyasdit,  hogy  kaplony  szdt  iddz  a  Y&radi  Eegestrombdl. 
Tudniyald,  bogy  ott  nem  kaplony  yan,  banem  Cupolon,  ez  pedig  egy 

jok  az  Qtat) ;  f6rtUenyi,  fdlremenni,  ki&Uni  az  dtbdl  (Gocsej,  Tad.  Gyfijt. 
1838.  6:31);  —  rdgi  kdpzdsek:  aldz^  eloz^hdirdl,  6jabb  irodalxni  kdpzdsek : 
fdUebbez,  eloddz  stb.  L.  Badenz-Albam  60.  A  azerk. 

*  Barczafalvi  is  Qgyesen  elhddltotta  a  gdrdg  diadima  szdt :  egyszeriien 
r&fogta,  hogy  diad-^a  =  diad-dk\m\  jel. 

♦♦  Tholus :  kHpfeda,  kerek  ftdil  Mirton  J.  1818.  (Lex.  Tril.) ;  Kappel : 
kApteto,  Knppeldach :  kupfedd  M&rton  J.  1823. 


168  HAOTABIzaTOK,   HSLTREIOAZfTlSOK, 

nemzetsdg^ek  talajdonnoTe.  Ezt  68  as  okleTelekben  el(tfordiil6 
Koplan,  Edplon  stb.  helys^g-  ^s  nemzets^gDeyet  azonositj&k  a  mai 
Kaplony  helyn6wel,  Jerney  pedig  mAr  1854-ben  megjegyezte,  hogy 
62  a  n6y  >jelenthetett  hajdan  tigrist,  mint  most  a  tdrdk  nyelvbenc 
Ballagi  teh&t  azt  kiv&nja,  hogy  a  NySz.  vegye  fdl  a  kaplonyt  vagy 
kaplant  mint  magyar  kdznevet  tigpris  jelent^ssel  —  as6rt,  mert  a 
torOkbdl  eredt  Kaplony  n^v  a  tdrokben  tkp.  tigrist  jelentett.  Ez  6ppen 
olyan  szomyU  tad6s  elj&r&s,  mintha  azt  venn^m  fol  a  magyar  8z6- 
t&rba,  hogy  kdroly  a  magyar  nyelvben  a.  m.  f6rfi,  berta  ^f^nyes^ 
istvdn  ykoszoni^  miklds  ,n6pgy5z5*  —  az^rt,  mert  a  n^met  Karl 
valaha  f^rfit,  a  Berta  yalaha  f^nyeset  jelentett,  a  gor5g  ^tkcpavoq 
pedig  koBzonit  6s  Ntxdlaog  n6pgyoz6t.  —  A.mde  a  nyelytljftdk 
komolyan  vett^k  a  dolgot:  az  idegen  eredetfi  tigrist  ki  akart&k 
szorltani  az  5si  torok  kaplan  8z6val,  Bug&t  ezt  egyszerlien  folvette 
magyar  szdnak  az  6  Term6szettadom&nyi  Sz6halmaz&ba  (1843)  s  m6g 
a  hatvanas  ^vekben  is  fgy  tannltuk  term^szetrajzunkbdl  a  tigris 
ney^t:  kaplan  macska!  Sdt  a  Ballagi-f6le  Bz6t&rnak  m6g  legdjabb 
kiad&B&ban  is  benne  van :  >Eaplan,  fn.  (dUatt)  der  Tiger<  (1890).  — 
Miyel  pedig  Bug&t  azt  is  tudta,  hogy  az  oroszlAny  neve  tdrdkUl 
arszldnj  magyarnl  is  fgy  nevezte  el :  arszldnmacska.  De  legink&bb  a 
dandyt  vagy  :^piperk6'cz^-'6t  mondtik  arszldnnak,  mert  franczi&nl  is 
Zionnak  hi tt&k.  —  Ez  teh&t  tdrok-magyar  nyelviijit&s  volt. 
(Ismeretes  a  lapp-magyar  nyelvtijft&s  p6ld&ja :  a  lapp 
nyelvbdl  itvett  minta  sz6.) 

SiMOKYI    ZsiGMOND. 

Arany  Told^ dnak  szaryas-hasonlatdhoz.  (4.  6.  1.  yersszak.) 
A  Budapesti  Szemle  Isgdjabb  fUzet^ben  emlitl  Lehr  Albert  —  hiyat- 
kozva  egyn^h&ny  nappal  el5bb  folytatott  besz6lget6simkre,  —  hogy 
a  >szaryas«-ha8onlat  forrdstoak  Zrinyi  mellett  Yergiliust  is  tartom. 
Osakngyan  azt  hiszem,  hogy  Arany,  GySngydsi  6b  22rinyi  kdzds 
forr&sa  vagy  helyesebben  elddje,  dse  a  hasonlat  elsd  r68z6re  n6zye 
az  Aeneisnek  egy  helye,  melyre  az  Irodalomt5rt6neti  Kdzlem6nyek 
12.  6yfolyamiban  >a  Toldi  4.  6s  a  Zrinyi&sz  12.  6neke<  cz.  a. 
kozz6tett  (Nyr.  83:43  yeBzpr6mi  B6dogtdl  is  emlftett)  czikkem 
megielen68e  ut&n  ismdtelten  felhlvtik  figyelmemet. 

E  hely  (Aeneis  4:   68—73.)  Igy  hangzik: 

uritur  infelix  Dido   totaqne  vagatur 
urbe  furens  qualis  coniecta  cerva  sagitta, 
quam  procol  incantam  nemora  inter  Cresia  fixit 
pastor  agens  telis  liquitque  volatile  fermm 
nescius,  ilia  faga  silvas  saltusque  peragrat 
Dictaeos,  haeret  lateri  letalis  harundo. 

Lehr  Albert  egyszersmind  felsz6lltja  Simonyit,  hogy  int6zze  el 
velem  a  felmerUlt  k6rd68t,  Gyongyosi  vagy  Zrinyi-e  Arany  kSzvetlen 
forr&sa.  Hadd  legyen  szabad  6nnekem  a  k6rd68t  elint6znem  —  nem 
Simonyival    ngyan,    kirdl  6n  csak    annyit  tndok,  hogy  i;e8zpr6mi,  de 


MAQYABlZATOEy    H£LTBSiaAZfTiSOK.  169 

nem  azt,  hogy  Feszpr^mi,  hanem  —  Veszpr^mi  Bddoggal.  Kdszs^- 
gel  hoaz&j&rulok  ugyanis  ahhos,  hogy  csakugyan  &ydngyoBi  hasonlata 
mutat  legtobb  megegyez^st  Axany^val,  mindj&rt  ut&na  Zrinyi^,  azut&s 
pedig  —  a  basonlat  elsd  resz^re  n^zve  —  YergiliuB^.  A  bibli&t  6b 
Balass&t  m^r  az^rt  is  csak  key^sbb^  lehet  AraDy  forr^s&nak  tekin- 
teni,  mert  —  mik^nt  annak  idej^n  az  IrodalomtSrt.  Kozlem^nyek- 
ben  is  kiemeltem  —  a  szanrasnak  sebzett^  nem  pedig  szamjas  yolta 
a  tertium  comparationis.  A  mi  a  basonlat  kezdet^t  illeti,  melynek 
Lebr  Albert  nagy  jelentds^get  tolajdonit,  az  is  sokkal  jobban  egyezik 
Aranynil  6s  Zrlnyin61,  mint  Aranyn&l  6s  Balass&n&l. 
Arany:  Mint  a  bimszarvas,  kit  Y&d&az  86rte  nyillal, 

Fut  sdt6t  erddbe  sajgd  fAjdalmival  .  .  . 
Zrinyi:  6  is,  mint  szarvasgim,  fntkos  az  erd6kben, 
Kinek  nyillal  csin&lt  vad&sz  sebet  melyben. 
Balassa:  Mint  a  szomjtL  szarvas,  kit  vad&sz  retientett, 
Hegyeken  y5lgyeken  sz6lyel  mind  kergetett. 

Hogy  ily  koltdi  elemek  forr&s6t  neb6z  biztosan  kimutatni^ 
abban  bizony&ra  igaza  van  Lehrnek.  A  >forrd8«  sz6nak  itt  —  az  is 
igaz  —  m&A  az  6rtelme,  mint  a  mikor  valamely  mese  vagy  tort6neti 
adat  forr&B&rdl  beaz6liink.  Bitk&n  lebet  sz6  kdzvetlen,  eg6szen  tndatos 
vagy  6pen  sz6nd6kos  merftesrdl  —  hiszen  m6g  a  mese  vagy  motivum 
&ty6tele  sem  tort6nik  mindig  fgy  —  hanem  nagyobb&ra  csak  £6lig 
tudatos  vagy  eg6szen  dntudatlan  reminiscenti&kr6l.  De  ha  valaki 
T6letlen  tal&lkoz&st  akarna  feltenni  akkor^  midon  dsszetettebb 
hasonlatok  tobb  eleme  megegyezd,  (mint  pL  itt  a  szarvas,  a  nyil^ 
a  seb|  a  futkosAs  az  erddben  —  majd  a  viz,  az  ezerjdfCL  keres^se), 
az  aligha  cselekedn6k  ^szszeriien.  Kul5nben  ak&r  &t?6telrdl)  ak&r 
▼6letlen  tal&lkozilsr6l  legyen  sz6,  a  megegyez^s  kimntatds&t  miiidig 
6rdemes  6s  irodalompsychologiai  szempontbdl  6rdekes  dologaak  tar- 
torn.  Ha  &tv6telr6l  van  sz6,  akkor  a  t9rt6aeti  folytonossig  meg- 
&llapit&sa  tanuls&gos.  Fontos  annak  a  tudftsa,  hogy  bizonyos  hason- 
latok, metafor&k,  fordulatc^  stb.  6vezredeken  &t  v&ndorolnak  6s 
6piigy  hozz&tartoznak  a  kdlt6szet,  vagy  esetleg  csak  az  epikns 
kolt6BZ6t  &lland6  tdk6i6hez,  mint  bizonyos  meseraagvdc  vagy  motivu- 
mok.  !l^demes  azt&n  az  adatok  kell6  0S8zegyujt6s6  ut&n  annak  a 
kntat&sa  is,  mily  jellegu  hasonlatok  stb.  dllanddk  aonyi  mulandd- 
val  szemben,  68  melyik  lehet  az  az  aesthetikai  vagy  psychologifti 
vagy  mt[velod6stort6neti  mozzanat,  mely  6pen  ezeknek  6s  nem  mAsok- 
nak  azerzi  az  5rokk6val68^ot  vagy  legaUbb  hos8zii6let{[s6get.  Hogy 
valamely  basonlat,  mint  az  itt  sz6banforg6,  Vergiliust^l  kezdve  sok 
kolt6n  &t  eljutott  Aranyig  —  ez  mag&ban  v6ve  6rdekes  tort6neti 
t6ny,  a  maga  nem6ben  az  emberi  szellem  tort6net6nek  6poly  6rdekes 
t6nye,  mint  valamely  sz6  vagy  int6zm6ny  6vezredes  I6te.  6s  ily 
t6nyek  okainak  6s  felt6teleinek  fejteget6se  tai&n  nem  utolsd  tado- 
m&nyos  feladat.  Hogy  mag&ra  Aranyra  is  jellemzd,  kitol  vett  dt 
k6peket  68  fordulatokat,  ez  —  az  6n  felfogdsom  szerint  —  az 
eldbbi  Altal&nosabb  szemponthoz  k6pest  csak  m&sodrendu  jelent686gii. 

MAOTAB  MTELV6r,  XXXIU.  12 


170  MAGTABIzaTOK,    HELYREIOAZfTiSOK. 

De  ha  v^letlen  tal&lkoz&srdl  van  is  Bsd,  ennek  a  kimutaUsa  is 
^rdekes.  Hogy  korban  6s  egy^b  felt^telekben  is  kill5nb5z6  kdt  kdltd 
elm6je  ngyanazt  a  k^pet  sziili,  az  6pen  a  kSltdi  k^pzelet  tSrv^ny- 
Bzeriis6g6nek  szempontj&b6l  ^rdekes. 

A  ki  as  ilyen  megegyez^sek  kimutatil8&t6l  taUn  a  k5lt6, 
pi.  itt  Arany  6rt6kel4s6t  f6lii,  annak  buzg68&ga  egy  kissd  naiv. 
A  legnagyobb  kolt6k  voltak  a  legnagyobb  &tvey6k  is.  Ez  r^gi  t^ny, 
6b  senkisem  tudta  ezt  jobban  mint  Arany.  Nagy  szellemi  drdksdgek 
egy^ni  alaklt&s&ban  Allott  mindig  a  legnagyobb  l&ngelm6k  munk&ja. 
Gsak  a  kicsinyek  er51k5dtek  a  semmib61  tijat  teremteni.  Az  nUnzAs 
▼Adj&tdl  nem  kell  a  nagyokat,  vagy  6pen  Aranyt  f^ltenL  Arany 
tudta,  mennyi  minden  kdltdben  az  »at&nz&s«.  Egy  igen  6rdekes, 
h&trahagyott  t8red6k6ben  (Az  6ssszerf[  ut&nz&srai  a  k5lt6szetben. 
H&trahagyott  iratai  68  leyelez6se.  2.  kotet  523.  1.)  ezeket  frja: 
>.  .  .  A  tdbbi  nevel68,  k6pez6s  —  s  legyen  szabad  kimondanom, 
ut&nz&B.  A  legegyszerCLbb  n6pdal  sem  f akad  napjainkban  egyenest 
a  term68zetb61 ;  a  n^vtelen  k5lt5,  ki  annak  Utelt  ada,  m&r  nemcsak 
BzilletTe,  k^pezve  is  volt:  a  n6pi  dalok  6s  dallamok  eg6sz  tiirh&za 
&llott  rendelkez686re,  honnan  mint&it  yey6.  nt&nzott.« 

Waldapfkl  JXnos. 

A  yagy  O?  Hogy  mondjak:  Miatydnkat  ▼.  Miatydnkot ?  Az  6n 
nyely6rz6kem  ktQ5nbs6get  tesz  a  kettd  k5zdtt.  Imddjok  Istent,  a  mi 
Atydnkatj  tgjj  hogy  im&dkozznk  a  Miatydnkot,  Ok&t  is  tndom  adni, 
mi6rt  klv&nja  fgy  az  nt6bbit  a  nyely6rz6kem.  Az6rt,  mert  egyB6ges 
sz6nak  veszi,  egy  im&ds&g  czfm6nek,  nem  6rzi  benne  a  birtokviszonyt ; 
5el6tte  ez  m&r  eg6Bzen  elszigetelddStt,  ktQdn  sz6,  teh6t  a  y6g6n  az 
az  '■nk  nem  is  birt.  szem61yrag,  csak  olyan  sz6v6g,  mint  paldnk, 
fuMnk,  fdnk,  faldhkf  nycUdnk  stb.  Ezeknek  a  t6rgyragos  alakja 
pedig  paldnkotf  fulldnkot  stb.,  teh&t  Miatydnkot.  Nem  hiszem,  hogy 
az  a  paldczos  nyely6rz6k  mondatnA  fgy  velem,  a  mely  atydnkat 
h.  is  azt  mondja:  atydnkot;  de  annyi  bizonyos,  hogy  nem  mindenki- 
nek  a  nyelv6rz6ke  teszi  meg  ezt  a  kiil5nb86get,  mert  pi.  Kardos 
Albert  a  Nyr.  31:459.  lapj&n  ezt  irja:  Miatydnkat.  T6th  B61a  m^r 
▼elem  egyiitt  Miatydnkot  tanult  (Nyr.  27 :  581).  (A  Miatydnk  czfm 
elszigeteldd6s6t  az  is  mntatja,  hogy  a  hangstily  a  mi-n  van.)  Ha8onl6 
a  kUl5nb86g  ezek  kdzt  is:  Szeretem  a  hazdnkatf  6s:  olvasom  a 
Sazdnkot.  —  A  F6vdro8i  Lapok,  Az  ^n  Ujsdgom  m&r  sokkal 
vil&gosabb  a  nyely6rz6k  elott,  t5bb  sz6b6l  is  &11,  nines  szoros  egy- 
86gbe  forrva  6s  elszigetelve,  az6rt  ezeket  nem  is  ragozzuk  a  fokot, 
tokot,  komdromot,  gyomot  mint&j&ra.'*' 

NaGT    J6Z8EF. 

Ne  tess^k  haragnnni !  A  Nyr.  Iegat6bbi  fiizet6ben  (33:81) 
Simonyi  Zsigmond  Ballagi  Alad&mak  szem6re  yeti,  hogy  >  ilyen 
igen6yi    alakot    akar  yelUnk    eWAtetni  =  nehezen-hisz^  f  !<    Bocs&nat, 

•  Nagyon  helyes;  a  miatydnkn.  nezve  v5.  TMNy.  281.        A  szerk. 


MAQTABIzaTOK,    HELTREIOAZfrXsOK.  171 

itt  roppant  nagy  t^vedds  forog  fenn  b  f&jdalom,  az  6n  kdtelessd- 
gem  a  Nyr.  olyas6inak  fdlvil&gosfUssal  azolg&lni,  nehogy  &rtatlan 
szenvedjen  helyettem.  Nem  Ballagi  Alad&r,  hanem  4n  voltam  az, 
a  ki  a  Nyelvdrben  (17:312)  nem  elhitetni  akarta,  hanem  el  is 
bitette,  B6t  be  is  bizonyitotta,  bogy  a  nehezen'hisz6  mn.  megvan 
Wagner  Pbraseologi&j&ban  (650.  1.)  az  »incredula8<  vezdrszd  alatt. 
A  ki  nem  biszi,  ndzzen  ut&na!  Mikor,  tizenbat  ^vvel  ezeldtt,  a 
Pbraseologi&ban  ezt  a  kiildnSs  mell^knevet  megl&ttam,  per  analogiam 
eszembe  jutott  a  bomemiszaf  horisza,  iazos^  vagy  %8z68  (a  hor  nem 
iv6,  hor\v6,  ivds  belyett),  az  eszeget,  iszogat  stb.  (az  eveget,  ivogat  stb. 
belyett),  a  hisz^keny  (e  b.  hivikeny),  hiszeltet  (e  b.  hitet  Faludin&l), 
B  dpen  ez  analogi&kra  val6  tekintetbol  ^rdekesnek  tartottam  a 
nehezen-h%sz6  alakot  is  kijegyezni  a  Nyr.  sz&m&ra.  Azt  gondoltam, 
nem  cselekszem  rosszat,  s  az  akkori  szerkesztd  nem  is  baragudott 
meg  drte.  Most  azonban  per  mopsz  drtdsemre  adj&k,  bogy  nagy 
bib&t  kbvettem  el.  Ne  tess^k  baragunni,  nem  teazem  t5bbet! 

Naqtszioethi  KIlhIk. 

]^n  nem  baragszom,  6  debogy!  (M&r  csak  azdrt  se,  bogy  ligy 
ne  j&rjaky  mint  a  mesebeli  J&nos:  lev&gt&k  az  orr&t,  ba  baragudni 
mert.)  K{il5nben  se  baragra,  banem  —  emberi  gyarl6s&g  —  ink&bb 
5r5mre  ok,  ba  ellens^ges  pamfletben  olyasmit  taUl  az  ember,  a  mi 
k^ptelens^gnek  Utszik.  M&r  pedig  —  bocs&nat  —  ^n  nem  tudok 
QgykOnnyen  binni  abban  a  nehezenhisz^-hen.  Az  bizonyos,  bogy  ott 
van  nyomtatva  a  Pbraseologi&ban  (j6l  Uttam  4n  a  magam  p^ld&nyd- 
ban  is :  >incredulu8,  bibetetlen,  nem  kSnnyenf  nehezenhiszi^),  de  6poly 
bizonyos  bogy  sajt6biba,  —  csak  olyan  sajt6biba,  mint  Pesti  FabuUi- 
ban  haratrya  e  b.  haratya,  farkars  e  b.  farkas,  myndenestretol  e  b. 
myndenestewl,  zertetlen  e  K  zertelen  (Ballaginak  ezek  is  nyelvtSrttoeti 
adatok,  L  kbnyve  342.  lapj&t).  Egdszen  bizonyosra  vebetjUk,  bogy  a 
Pbraseologia  magyarftdi  vagy  azt  irt&k  nehezenhivd,  vagy  pedig 
nehezen  hisz  6,  vagy  ^ppen  csak  nehezen  hisz,  s  ebb61  csak  a  szedS 
csin&lt  nehezenhiszM.*  —  Igaz,  bogy  vannak  egyes  ilyen  ritk&bb, 
tSbbnyire  tr6f &8  k^pz^sek :  eszeget,  iszintf  iszos,  (%8z68  9  egyetlen  adat 
Bzerint  Nyr.  8 :  560,  iszdkds  papiros,  Halason,  szintdn  egyetlen  adat 
MTbz.,  iszkdnyos,  iszkarcos  MTsz.),  irodalmi  k^pz^s  a  hisz^ceny 
(1847),  —  mindezek  csak  a  19.  sz&zad  6ta,  ivmivel  r^gibb  p6ld&nk 
csak  egy  van:  hiszeltet  persvadet,  Falndin&lc  (mint  m&r  a  TMNy. 
259.  lapj&n  megjegyeztem).  A  horisszay  bomemissza  igaz  bogy  sokkal 
r^gibb,  de  ez  vagy  kezdett61  fogva  tr^f&s  bsszet^tel  volt  a  szab&lyos 
3.  szem^lytl  iszsza  igealakb6l  (az^rt  a  r^gibb  adatokban  sokszor  fgy 
van  frva:  boriszja,  bomemiszjaf  1.  OklSz.),  vagy  —  s  ez  m^g  val6- 
Bzlnftbb  —  r^gi  n^petimoldgia  a  tkp.  borzs&kot  jolentd  hor-iszak 
8z6b6l  0*  errdl  Nyr.  6 :  102,  460).  Mindezekb61  azonban  ndzetem 
Bzerint  nem  kdvetkezik  az,  bogy  valaba    —    s  kiv&lt  m&r  a  18.  sz. 

*  A  PhraBeologi4nak  Versegby-f^le  kiad&84ban  ez  van :  'incredolus  . . 
neMz  hitUy  a'  ki  nem  konnyen  hisz^  . . 

12* 


172  YjLlABZOK    a    SZSBKESZTteto   K^BDiSBIRE. 

k5sep6n  —  ilyen  igenevet  haszn&ltak  Yolna:  hi8z6,  viszdf  iszd,  esz6f 
Uszd'f  veszd,  leszd'  e  h.  hivd,  ev6f  tev6  sib.  A  nyugovd  ^s  dreged^Ule 
igenevek  Helyett  se  mondtak  soka  nyugoszdt  v.  dregszdt;  caak 
Kazinc2y6knAl  iaUlkozunk  ilyen  bnk^nyes  f ormikkal :  dregzzd',  hardg- 
szani,  mdegazenii  (id^Btam  TMNy.  273.,  jegyi.),  6b  a  Ballagi-f^le 
8z6t&rakban :  nyugszani^  wenekszeni,  tdrekszenif  veszekszeni,  dicsekszeni^ 
hetegszeni,  oregszenif  84rszenif  kevereszniL  —  TehAt  viBzont  boosdnatot 
k6rek  (ne  tessSk  haragazani),  ka  nyomiatva  Utom  Ib,  nem  tndok 
hinni  abban  a  nehezenhisz6  igen^vben. 

SdCOKTI    ZBieMOHD. 


VALASZOK  a  SZBRKESZTOSfiG  K^RDfiSBIRE. 

(Nyr.  32:579.) 

1.  Divik,  Tolna  megy^ben,  S&r-Szent-LSrinczen  a  dfvik  nem 
haBzn&latoB,  csak  a  divat  f 5n6v.  G-ydriJ&nos.  —  Szintdgy  a 
tolnamegyei  N^mediben.  N^medi  JDezso.  —  i^s  Gl-y5r  vid^k^n. 
Kov&cs  Dezsd.  —  Hoi  nem  volna  manaps^g  divat ?  Y4ro8on 
megyan  az  uri,  falun  &  paraszti  divat  iSs  b&r  szok&sban,  yisdletben 
egy-m&8  falnn  is  divatozik,  nem  hallottam,  bogy  valami  divn^,  vagy 
bogy  divik.  Szokdsho  gyUhet^  szokdsM  kimehet  valami;  ba  ugygyUn 
a  sor,  fol  is  kaphatnak  valamit.  Igy  b&t  divd  sines,  de  div^d  (di6) 
az  van,  klilbnosen  kar&csonykor  szoktak  r&  k^rty&zni  Kemenesalj&n. 
Sztrokay  Lajos.  —  Puszta-Meggyesen  (Somogy  m.)  jegyeztem 
f el  a  k5Tetkez5  n^pdalt : 

Arokparton  sz6l  a  harismad&r, 
Nem  Biit  engem  t5bb6  a  meleg  ny&r; 
Mer'  6n  divat-keszkeny^t  viselek, 
BamapiroB  sz^p  leg6nt  szeretek. 

Maga  a  divik  ige  nem  baUhat6  a  ndpies  paraszti  besz^dben;  ellen- 
bea  a  diviUas-t  haszn&li&k.  B^rczi  FUldp.  —  Az  5regek  csupto 
a  divatot  6b  Ssszet^ieleit,  pi.  divatbolondja,  divatmajom,  meg  a  dimatos 
mell6knevet,  ellenben  a  fiatalok  azokon  kiTlil  divik,  div4i  is  monda- 
nak.  (fimvhely.)  Csok&nP&L  —  A  dtvik  ige  a  n^p  besz^d^ben 
itt  nem  divik.  Ebelyett  igy  8z6l  a  mi  magyarunk:  »az  m&n  nem 
divatos«,  »az  m&n  kiment  a  divatbdl*.  (Kon-Szent-M&rton.)  Nagy 
Zolt&n.  —  A  divik  sz6  n&lunk  ugyancsak  divik,  sz&rmaz^kait  nem 
ismerik.  (Nagy-Kuns&g.)  M^sz&ros  K&lm&n.  —  Divat,  divatol: 
Gzifr&n  j&r,  piperSskedik.  (Gydngy5Bbal&8z,  Heves  m.)  Nagy  Jdzaef.  — 
A  divik  nem  divik,  de  divat,  divatos,  divatoz,  (Q-Smor  m.,  Saj6-Q5mor.) 
Z&borszky  Lajos.  —  A  divik  a  m&traalji  6s  felsdborsodi 
pal6ozok  kdzott  ismeretlen;  banem  divatol,  divatozik  kbzbaaznAlatu : 
Me6g  ennyi  se  ligy  esznek,  mint  azeledtt;  ma&r  abba'  is  divatolnak, 
Ugy  divatoz^  a',  mint  ak&rmellyik  ja^Sgazda  (j6m6du  gazda.)  HasznA- 
latosak  m6g  a  divatha  van,  divatba  gyott   germanizmusra  vall6  ig6k. 


yXlASZOC    ▲    82ERKE8ZT68to    KlftRD^SSIRE.  173 

(Eger.)  Borsodi  L&bz16.  —  Divik^et  a  n^p  m&r  vagy  m4g  nem 
mond.  DivaUnakj  divaios^uBk  mai  kdznyelvi  jelent^Be  most  kezd 
terjedni,  divot  r6gi  a  ma  is  did  jelentdse:  valaminek,  fdkdpen  vala- 
loely  termday-  vagy  gyUmdlcsfajnak  vagy  ennivaldnak  a  maga  szokott 
ide}6ben  val6  b6s6ge  vagy  dltaldnos  hassm&lata,  pi.  most  van  a  tejes 
tdrdkbnza,  dinxiye,  szilva,  szoUd,  ttrmds-bor,  kolb&sz  divatjaj  azaz  a 
maga  ideje,  b686ge,  ftltaUnos  haszn&lata,  vagyis  ivadja.  Sz&rmaz6kai : 
divatlan:  a  kell5n6l  tSbbet  evd,  iv6,  divailanul  eszik,  iszik  (de  csak 
ewel  a  kdt  igdvel):  mdrtdktelentil,  divatlansdg :  evdsbexi,  iv&sban 
Yal6  mdrtdktelensdg,  divaUankodik :  a  kell6n61  tdbbet  eszik,  iszik, 
divatlankodds :  evdsben,  iv&sban  val6  telhetetlensdg.  (Bethlenfalva, 
TJdvarhely  m.)  P  a  a  1  G  y  u  la.  —  Divat  divatos  ritk&bban  j&rja  H&- 
romszdken  az  if  jabb  nemzeddkndl,  de  ink&bb  a  mddij  mddis,  czifra, 
86t  pucczos  j&rja.  Barab&s  Husk  a. 

2.  BSszv4t  ^9  t&rsai.  Tolna  m.  S&r-Szt-L6rinczen  csak  elvdtve 
mondj&k :  nem  volt  benne  annyi  riszviij  hogy  ement  v6na  a  balotthd. 
BeHUei  mondanak,  mikor  a  hitelsz5vetkezetrol  van  sz6,  s  hetit  a 
majkdn*  az  ellitd  szlnCL  diszltds.  Egym&snak  hogyUte  fel51  is  kdrdezds- 
kSdnek  s  a  jdlit  f6nevet  is  baszn&lj&k.  Gydri  J^nos.  —  A  r^sz- 
v4t  ismeretlen;  a  tit^  vit,  hetit,  Ut  8z6k  kozQl  csak  a  hetit  haszn6- 
latos,  az  is  csak  tijabban.  (Tolna  m.,  Ndmedi.)  N6mediDezs5.  — 
Bdszvet  sz6t  az  itteni  ndpt51  mdg  nem  ballottam,  helyette:  iBizony  komd 
Ba}n&llottalak!«  vagy  >megsa}n&llottalak<.  (Kaposv&r.)  Kunk&lm&n 
Arp&d.  —  Riszvitf  tit,  vit  stb.  a  ndp  kordben  sebol  sem  ballot- 
tam;  az  elsdre  a  sajn&lkoz&s,  fAjdalom  6s  szeretet  fogalmait  irjik 
kSrttl,  vagy  legtobbszor  a  :^jdl  jdrt,  szeginyf*  kifejezds  mntatja  a 
rdszvdtet.  Bel&nyi  Tivadar.  —  A  ndp  csak  szdn  (sajn&lkozik) 
ds  vigasztah  A  gy&szol6  elott  rdszvdtdt  igy  fejezi  ki:  Vigasztalja 
meg  a  ja6  Isten.  J^n  is  ligy  szinom  (t.  i.  a  megholtat),  akar  a 
magam  sz^ldttdt,  vagy  magam  testvdrit  stb.  (Eger.)  Borsodi 
L&szl6.  —  Acs&don  (Vas  vm.)  ballani:  riszvit,  riszvin  (rdszvdny), 
riszvintdrsossdg,  KiilSnben  itt  ballottam  el66z5r  egy  5r5miinnep 
berekesztdse  alkalm&val  eln5kl6  lelkdsz  sz&j&bdl,  bogy  a  megjelentek 
Bzives  riszvitit  k5sz5nte  meg.  Megjegyzem,  bogy  semmi  sz&nandd 
nem  tortdnt  az  Unnepsdgen  ds  bogy  a  megjelends,  meg  az  Onnepsdgen 
val6  vdgigUlds  volt  a  riszvit,  Kemenesalj&n  szariokonnak  (szdnakodnak) 
mas  hajjdn,  szdnokannak  valakin,  hammfig  meg  is  ttirattydk,  uttekintik, 
mind  a  mcLguk  hajjdt,  mSgesik  rajt  a  szUvd  stb.  —  A  f elsorolt  elvont 
f6nevek  kSzUl  csak  a  j6Uit  ismerds,  de  az  is  az  egyb^z  ds  kbnyvek 
^t}4n,  meg  ragos  alakban,  pi.  J**dll{ttyibe  asse  tuggya,  miccsindllan. 
Akinek  j'^HHttye  van,  konnyU  annak,  OrUll  a  f*mitednek !  Sztrokay 
L  a  j  o  8.  —  A  riszvit  8z6t  Bajmokon  (B^cs  m.)  a  n4p  nem  Ssmeri. 
T^Miszt  v^z  a  m&B  ember  baj&bac  a  jdszivu,  kdnydriiletes  ember,  de 
T^riszvitet^  nem  drez.  Sdjndkozik  a  felebar&ttya  bajdn,  sdjndja  utet, 
sdjndkozdst    6rez.     A  j6llitet,   tigy    rdmlik,    baszn&lj&k   Bajmokon,  a 

'*'  Kaczamajka  MTsz. 


174  ylLABZOK   JL   SZEBXBSZTdsto   K^RDlftSEIBB. 

tdbbi  k^rdessett  8z6t  nem :  azokhoi  liasoDl6t  sem.  A  jdlUt  helyett  ib 
a  jdmdd  a  haszn&latosabb,  vagy  egjBzer&en :  mM.  B^y^sEErnd.  — 
Mondj&k:  Nines  benne  r^szv^t,  r^szvSttel  van  irtota.  A  t^,  hetit 
mint  takar^ki  bet^t ;  lit^  hogyUt,  jdUt,  sor  (&llapot),  mijen  sor,  j6 
Bor  ^rtelemben  fdn^vkdnt  igen,  a  tobbi  nem  haszn&latoB.  (Hmvbely.) 
Gsok&n  P&l.  —  Szegeden  ballottam :  kitit,  kirakat.  Baranyai 
Zolt&n.  —  A  rfyzvii  sz6t  a  n^p  nem  haszn&lja.  Ezt  a  fogaknat 
Igy  fejezi  ki:  ^nagyon  sajn&llak,  hogy  fgy  j&rt&l<,  »nagyon  Bajn4lia 
a  j6  kom&j&tc,  »6n  is  csak  tigy  meg  vagyok  iit6dye  mint  te<  stb. 
T^y  v4t,  hev6t,  kivity  Uty  hogylit  fdnevek  itt  nem  j&rj&k,  a  hetit 
ismeretes  6b  baszn&latos,  a  takar6kp6nzt&rak  r^v^n  terjedt  eL  A  jdlit 
stLriin  hangzik,  a  mddosabb  gazda  nagy  jdl^tben  van.  (KonszentnUrton.) 
Nagy  Zolt&n.  —  A  r^Bzvdt  8z6t  m&stdl  nem  ballottam,  csak  tiri 
embertdl.  A  ndpnek  nines  is  e  fogalomra  5n&ll6  szava,  banem  p6tolja 
ilyenekkel :  vigasztal&s,  sztoakoz&Si  BZ&nand6s4g  stb.,  vagy  pi.  a  belyett, 
bogy  nagyon  megnyilatkozott  a  rdszv^t,  —  azt  mondja,  —  nagyon 
sok  j6  embere  volt,  vagy  nagyon  sokan  megtisztelt^k.  Tit,  vitf 
bevit,  kivit  nem  baszn&latos,  betit  mir  ink&bb  hallbat6,  ellenben 
hogylit,  jilit,  rosszullity  mibenlit  felkapottak.  PI.  Megn^zziik  a  dolog 
mibenUt^t  (Nagykuns^.)  Mdsz&ros  KAlm&n.  —  A riszvit  Bz6t 
a  tanyai  n6p,  ba  tal&n  ismeri  is,  nem  basznAlja.  A  kinek  r^szvdtdt 
akarja  nyilv&nftani,  annak  azt  mondja:  sajndlcm;  a  gy&8Zol6boz: 
>80se  sirassa,  n^ndmasszony ;  j6  bere  tette  azt  mAn  az  Isten!  — 
azt&n  meg  ussem  scglt  mag&n  azz&!«  Betit  belyett  azt  mondja  a 
ndp :  eleje  (rubader^k  eleje).  A  szoknya  alsd  b^l^s^t  pedig  ligy  k^ri : 
adjon  az  lir  mell^je  m6g  aid  valit  Tit,  vit,  bevit  stb.  ismeretlen. 
(Orosb&za.)  Bdrczi  F&ldp.  —  Betit  8zab6-varr6  ma8z6  ismeretes : 
r6klibe,  kab&tba  stb.  dlszitdsnek  betett  m&a  szinil  szovet.  (G-yongyds- 
bal&sz,  Heves  m.)  NagyJdzsef.  —  Ismerik  a  riszvit,  betit,  lit 
6b  j6lit  foneveket.  (Sajd-Gbmor.)  ZAborszky  Lajos.  —  Van, 
a  ki  a  riszvit  8z6t  meg^rti,  de  a  sokas^g  nem  baszn&lja,  ebelyett 
azt  mondja,  bogy  felebar^tjdt  baj^ban,  biij^ban,  b&nat4ban,  betegs6g6- 
ben,  f&jdalmAban,  szenved^s^ben,  kinj&ban,  szomoriis&g^ban,  szeg^ny- 
B6g6ben,  nyomorus&g&ban  sajvdlja,  szdnja,  fdj  irte  a  lelke,  megesik 
rajta  a  szive.  Tit-et  esak  ebben  a  mond&sban  baszn&lja  a  n^p : 
Jdtit  belySbe  j6t  ne  v&rj.  (Vit-et  csak  a  hUsvit  sz6ban  mond,  kiildn- 
ben:  tett,  vitel,  bevitel,  kivitel,  betitel  baszn&latos.  Lit  igen  gyakori 
baszndlatu  az  ilyen  kifejezdsekben :  honn  liteniben,  ott  litedben,  otthon 
litem  idejin,  tdvol  litok  alatt,  kozel  litedben,  hoi  litit  nem  enUitettik, 
hogy  litemrdi  tudakozidtak,  ki  litit  nem  tudjdk,  a  dolog  miben  litit 
ismerem,  Kozkeletii  mond&s:  P6nz  nem  lite  miatt  sok  j6  Y&s4r 
elmarad.  A  litire  alakkal  mint  tekintetbatiroz6val  is  igen  sfiHin  41 
a  sz^kely,  pi.  Okos  ember  litire  bogy  nem  tudta  meggondolni,  bogy 
mit  esindl I  (Betblenfalva,  Udvarbely  m.)  Paal  Gyula.  —  A  risz- 
vit H&romsz6ken  a  n^p  kozt  ismeretlen.  Helyette:  megesett  a  szUve 
V.  a  lelke  rajta  j&ratos.  Tit,  vit,  bevit,  kivit,  betit,  lit,  hogylit  nem 
baszn^latosak ;  a  jdlit  jdllit  alakban  j^ja.  Erd^lyi  Lajos. 


yXLASZOK    a    BZ£RK£8ZTds£o    Kl^RD^SEIRE.  175 

3.  FontiUni,  hdjfejuj  kUa*  —  Tolna  m.,  SdrSzent-Ldrinczen 
a  kUa  firmdrt^k,  a.  m.  k^t  m6r5.  G-ydri  J&nos.  —  Szinttigy 
Tolna  m.;  K^mediben;  itt  a  hdjfeju  a.  m.  tdkfejfi.  FofUiUni  ismeret- 
len.  Ndmedi  Dezsd.  —  Hdjfeju  a.  m.  buta.  tgj  is:  hdjfeje  van. 
KUa  a.  m.  kil6,  m&sk^nt  nem  is  ballottam.  N6ha  falusiaktdl  lehet 
hallani:  held.  (Kaposv&r.)  Kunk&lm&n  JLrp&d.  —  Hdjfeju: 
buta,  ostoba,  a  kinek  egyik  kereke  bi&nyzik.  —  KUa  ==  k6t  m6r6  == 
n6gy  morcze  =  nyolcz  f ol5nt6.  (Tbrdemicz,  Zala  m.)  S  i  p  6 1  z  P  A 1.  — 
Hdjfeju  «s  neh^z  folfog&sii,  buta.  KUa :  kilogramm  helyett  lehet  hal- 
lani n^ba.  Keszthelyen  egy  kila  2  m^rcze.  B6rczi  FUldp.  — 
Kemenesalj&n  hdjfeju  k6tf6le  ^rtelemben  j&rja,  ii.  m.  1.  zsiros  fizetSsu^ 
gazdag  lir,  a  ki  tobb-kevesebb  hatalommal  bir  m&sok  felett,  vagy  m&st 
(szeg^nyt)  semmibe  sem  vesz  [yo.  nagyfeju,  nagymarha],  2.  buta,  a  kinek 
bedagadt  a  h&jtdl  a  feje,  esze.  KUa  a.  m.  kilogranun.  De  ligy  rdmlik, 
m&a  ^rtelemben  is  ballottam  valahoL  A  fontiilni  az6t  nem  ballottam. 
Sztrokay  Lajos.  —  A  kUa  sz6t  kUd  h.  baszn&lj&k.  (Zenta  6b 
vid^ke.)  Teleky  Istvdn.  —  FofitUl  a  f4n,  fSntiil  a  kocsin.  KUa 
a.  m.  kil6;  >bogy  kil&ja  ?  h^ny  kil&t  nyomott?<  (Baja.)  Horv&th 
£&lm&n.  —  FantlU  a  kocsin,  fdntUl  az  ul6n  (a  baromfi).  Hdjfeju, 
nagy  kov^rf ej,  kis  sov&ny-^sszel,  magyarin :  buta.  KUa :  kilogramm. 
Legtobbszdr  csak  kUd-i  mondunk.  (Hmvbely.)  Csok&n  P&l.  — 
FdnaJilni  nem  basznilatos.  H&jfeju  =  neb^z  f elf og&sii.  Kila  =  k^t 
v6ka.  (Kunszentm^rton.)  Nagy  Zolt&n.  —  FanUillni^  &ty.  ^rt. 
bizonyos  gogSss^ggel  egybekbtott  jobb  &llapotot  jelent.  Fl.  most 
nagyon  f5ntul,  meg  sem  Utja  a  szeg^ny  ember  fi&t,  de  majd  lesz 
m^g  6  lejjebb  is.  A  hdjfeju  sz6t  a  n6p  k4t4rtelmuen  szereti  baszndlni. 
T^gy  tesz,  mintha  minden  serto  sz&nddk  n6lkul  akamd  a  kov^r, 
nagyfejd  embert  h&jfejiinek  nevezni,  pedig  ott  lappang  a  titkos 
^rtelem,  bogy  az  illetd  nem  eg^szen  tbkeletes,  ^gyefogyott,  bdviz- 
eszfiy  vagy  hlgveleju.  KU6  b.  legink&bb  kUdt  mondanak.  (Nagykuns&g.) 
M^sz&ros  K&lmdn.  —  Hajfeju-nek  nevezik  giinyosan  pi.  a 
falusi  kupaktandcsot  (mint  mi  vaskalaposoknak),  mert  ^lemedett  ^s 
}6m6du  gazddkb6l  kertil  ki,  a  kik  m^r  csak  rendelkeznek  a  fiatalabb 
csal^tagok  felett  ^s  igy  az  eg^sz  ^leten  &t  megszokott  neb^z  munka 
elhagy&s&val  megb&jasodnak.  KUa  Hgi  gabna  iirm^rtdk,  Igy  is: 
kil&s  zs^k,  kilis  fold  (t.  i.  ennyi  vagy  annyi  kila  gabn&t  kell  bele 
elvetni.)  A  kila  =  2  vika  (tehdt  80  itcze) ;  k^tszerese  a  koboL 
(Hatvan  yid^k^n  id6sebbek  kdzt  m^g  most  is  j&rja.)  Jeszensky 
Lajos.  —  A  pal6czokn&l  hdjfeju  a.  m.  buta,  b^rgyu.  KUa  a  r^gi 
pozsonyi  m6r6,  k^t  y^ka  (mig  a  pesti  m^rdben  bdrom  volt,  s  ezt 
nem  is  nevezte  kil&nak  m6g  a  pal6cz  sem).  K^t  kUa  egy  szapu-t 
tett.  Bel&nyi  Tivadar.  —  A  pal6cz  e  szdt :  fontiUni,  nem 
ismeri.  Hdjfejunek  mondjdk  a  bajavesztett  kopasz  embert;  olykor  a 
neb^z  felfog&siifc,  az  ^rtetlent  is.  »Az  a  hdjfeju  (kopasz)  v6n  pap  is 
mindenbe  beVUtyi  az  orr&t.«  »Az  &  h&jfeju  kiilyok  me6g  az  imdcs- 
cs&got  is  elfelejtyi  ut6ly&ra.<  KUa  =  ]£6t  v6ka.  (Eger.)  Borsodi 
L  &  s  z  1 6.  —  KUa  =  k6t  y6ka  =  egy  pozsonyi  m^rd.  (N6gr4d.) 
Ketsk^sGydzSZsigmond,    —    (SzintAgy,  Heves  m.)  Nagy 


176  YiLASZOK    A    SZERKE8ZT68^0    K^RDtSEIRE. 

J 6 z s e f.  —  (0Ball6kdzben,  Dfil-Nyitrdban  is)  Toloai  Vilmos.  — 
Fannillni  a.  m.  fonnmaradni,  fdntdenni,  virrasztani.  Hd^f^u,  kUa 
itt  ismeretlenek.  (Bethlenfalva,  Udvarhely  m.)  Paal  Gyula.  — 
FenniU  =  f  enn  van^  mint  odatQ  =  oda  van  valahol,  sok&ig.  Hdjfeju  : 
gyenge  felfog&sti.  KUa  ismeretlen.  (H&romsz^k.)  Erd^lyi    Lajos. 

4.  Kandsz,  megkandszodik,  A  kandsz  valamely  uradalom  sert^seit 
&lland6any  ^vsztora  a  szabadban  5rzi  (pi.  erd6n),  gondozza,  kftl3ndsen 
a  kanokat  ds  a  tenydszt^Bt ;  a  kondds  a  kozs^gi  egyes  gazd&k  sert^seit 
reggelenkint  kihajtja  a  legeldre  6a  est^nk^nt  haza.  A  megkandszodik-ot 
megjuhdszodik  helyett  nem  lehet  haszn&lni,  mert  mig  a  megjnh&szodds 
ak&r  emberre,  ak&r  kuty&ra  vonatkoztatva  bizonyos  megszelidOl^s 
f^l^t,  elcsendesul^st,  megb^klilSst  ^rtenek^  az  elkandszosodik  alatt  az 
illetd  egydn  eldurvul&s&t,  neveletlenUlSsdty  elgoromb&sod&s&t  Srtik. 
Megkandszodik-ot  kiilonben  sem  hallottam  soba.  Altal&ban  a  job&sz 
8z6boz  bizonyos  kellemes,  eldnyos  fogalom  t&rsul ;  a  kan&sz^boz  ink&bb 
vad^  a  kond&s^boz  meg  Spen  lenSzo.  (Hatvan  vid.)  Jeszensky 
L  a  j  0  H.  —  Se  juhdszodik,  se  kandszodik  v.  kandszodik,  csak  jukddzik. 
(Hmvbely.)  Osok&n  F&l.  —  Elkandszosodik :  elparasztosodik,  neve- 
letlen  magaviseletre  szokik.  (Arad.)  Tolnai  Vilmos.  —  Kandsz-t 
68  konddsZ'i  mondanak,  de  itten  soba  sem  kondszodik  meg,  ba  nem 
ba  tigy  esik,  5  is  megjuhdszodik,  (Maros-Yds^rbely.)  Paal  Gyula.  — 
Kondsz  nem  j&rja  H&romsz6ken,  de  igen:  konddsz,  Megkandszodik  a 
jelzett  ^rtelemben  Hszken  is  j&rja.  Erd^lyi  Lajos. 

5.  Az  es6'  vdltozatai:  csopor^sz,  ba  nagyobb  cseppekben  kezd 
esni;  szitdl,  ba  sfLrCl  6s  nagyon  finom,  apr6  szemekben  esik;  szaJcad 
a  suru,  bos^ges,  birtelen  z&poresd;  ba  ekozben  ki-kisUt  a  nap, 
akkor  »az  ordog  veri  a  felesdg6t«  ;  az  ilyen  eso  a  ragyds  es6 ; 
szemetelf  ba  majd  r&kezdi,  majd  rdvid  iddkozonkint  abbabagyja. 
B^rcziEuldp.  —  Tolna  m.,  Sdr-Szt.-L5rinczen  az  esS  szemetelf 
Tk6h&  permetez  y.  potyorog.  Gydri  J&nos.  —  Az  esd  szemetd, 
szitdlj  permetez,  csoporisz,  sutyorog^  potyordsz,  csoporog ;  zuhog,  dul, 
szakad,  (Tolna  m.,  N^medi.)  N^medi  Dezs5..  —  >Esik  az  esd?< 
>Nem,  csak  szemetU!*  Csak  tigy  zt^og  az  es5.  Gs6bog6s  idd  van; 
a.  m.  lucskos  idd.  (Ezt  azonban  aligbanem  Szolnokon  ballottam.) 
Hfdlik  az  es6!  Dull  az  es6,  mintba  y^k&bii  5nten^k!  (Kaposv&r.) 
Kunk&lm&n  Arp4d.  —  Azesd  szemetiUf  szitdll,  csoporog,  szemzik, 
csopog,  locsog,  folik,  omlik,  dul,  zuhog,  lohog,  A  finom  permetez^sszerCL 
a  szemetiUis,  a  ritk&bb,  de  nagy  csepp  a  szemz4s,  Azut&n  van  zdpar 
es8*^6,  hetes  ess^d',  **6lmos  ess^6  (t6len),  szeles  ess^6\  melegess^6,  hideg 
ess^6,  rdtds  es8^6  (aki  nim  ef^huzomba  esik),  csondes  ess^6,  lassu  es8^6, 
hertelen  (birtelen)  ess^d  stb.  Hozz&:  jeges  ess^6,  borsds  essH,  havas 
ess^6  stb.  Id6szak  szerint :  tavaszi^  nydri,  ^6szi,  t*^i  ess^6,  (Kemenes- 
alj&n.)  Sztrokay  Lajos.  —  Bdbakdzben  csopog  az  esd ;  szemetel, 
szitdlj  zuhog,  folyik  az  esd,  szakad  az  esd.  Koy&cs  Dezsd.  — 
Baj&n  a  csendes  esd  csepireg,  szemetel,  szemerkSl,  szitdl,  a  z&por  tigy 
esik,  mintba  dutenik,  mintba  dizsdM  dnten^.  Van  lassfi  esd,  ds  van 


tIlaszok  a  8zerkeszt68£o  k^dAseire.  177 

sd>es  680.  CBefk6  Gyula.  —  Csdpdg,  szitdl,  huUddoz  egy-k^t 
cadpp,  szakad  az  esd.  (Baja  vid.)  Horv4th  K&lm&n.  —  Bajmokon 
(BAcB  m.)  az  ess^  szitdl,  szemetdl,  C36p6g,  csop&rdg,  es^,  dnUikf  zuhog^ 
szcJcad.  E^Y^BZ  Em 6.  —  EBik,  zuhog,  szakad,  szemel,  lajhog, 
lajhil,  csepeg,  csepSreg,  8zit&l6dik.  (Zenta.)  Teleky  Istv&n.  — 
Az  666  csipog,  C85pdg,  pity5r5g,  csopdrSg,  szdmSl,  sziUl,  kOddlddik, 
harmaiozik,  perm6t5zik,  csapkod,  6Bik,  zuhog,  dtQ,  szakad.  IJgy  esik 
mint  a  ragya,  y.  mintha  cB5b5rbtQ  diiten^k;  miDt  a  parancsolat. 
Sayany&n  ill  az  idd  sz&ja «»  b6bonilt,  esore  fordult.  Neki  savanyo- 
dott,  elkeserddQtt  a.  m.  megeredt  az  6Bo.  (Hmyh6ly.)  CsokAn 
P&l.  —  Szem6tel;  szit&l,  perm6tez,  k5d5l.  Er6sebb  686:  eaik,  hull, 
szakad,  6mlik,  zuhog.  Az  6s6  fajai:  I.  reggeli,  csend68,  langyos, 
bngybor^koB,  z&por,  felh6-  (felleg)-szakad&8,  zivataros.  11.  pdsz- 
toB  (mikor  6gyik  dtQ6be  68ik,  a  m^ikba  nem,  d6  a  barmadikban 
mAr  ismdt),  ragya  (ha  a  nap  is  silt,  esik  is),  8ziv4rv&nyo8,  6lmo8, 
J6ge8,  j6g,  bideg,  meleg,  szeles,  68zi,  tHzokfogd  (ba  esik  ds  fagy). 
(Nagykons&g.)  Mdsz&ros  K&lm&n.  —  Az  686  szit&l,  k5d5l, 
p6rm6tezik,  bull,  szakad,  d61,  cs6p6r6g,  lanyb&l.  (Kunszentmilrton.) 
NagyZolt&n.  —  Az  es6:  1.  Lajbdl,  8zemet6l,  szit&l,  C80p5r5g. 
2.  Esik,  csurog.  3.  Szakad,  zuhog,  dnt.  Lajh&l,  szemetel,  szit&l  akkor, 
ha  gyeng^n,  apr6  8Z6mekb6n,  d6  stirtbi  esik,  pi.  dszszel.  (Hatvan  vid.) 
Jeszensky  Lajos.  —  A  pal6cz  a  k6zd6d6,  pi6bdlkoz6  gy^r 
6s6z68t  szemergSsnek,  a  tartdsabb,  y^kony  686t  szitdldsnak  mondja; 
a  permeteg  es6t  szinttigy  ismeri  a  ny&ri  fut6  jellegii  es6  kdp^ben. 
ZdporesOy  fdlyhdszakadds.  AdtcU  Uram  es6i,  de  nines  kdszonet  henne! 
(&tyitt  drtelemben  is).  Bel&nyiTivadar.  —  Az  686,  ha  csdn- 
desen  esik:  szitdlj  lajhal^  lajhog,  szemzik,  $zeme6kil,  cs'epereg ;  a 
z&por686  szakad,  zuhog,  t6t6'dzik.  (Eger.)  Borsodi  L48zl6.  — 
Cs'epereg,  lajhdl :  hosszabb  ideig  esik.  de  y^konyan.  (G^y5ngy6shal&sz, 
Heyes  m.)  NagyJdzsef.  —  Lajhdl.  (Gdm5r  m.)  Z&borszky 
Lajos.  —  Az  686  szitdl,  permetil  ds  permetez,  szemergd,  csepeg, 
esepereg,  megcseppen,  megered,  csordul,  csorran,  esik,  hull,  csorog, 
szakad,  zuhog,  omlik,  rogydzik,  megszakad,  csendesedik,  eldll,  (Maros- 
V^B^rhely.)  Paal  Gyula.  —  Az  ea6  permetez  69  szitdl  {R&romaz^k.) 
Erd^lyi  Lajos. 

6.  T&jsz6k.  Burkulla  magdt  (y.  mAst),  bogy  megnefizzon; 
derilre  gyiln  a  horu  (deriire  boru)  csup&n  igy;  a.  m.  yiddms&gra  a 
baj;  /*ere2e  =  h6ly^b61  megmozdftott  (ferde  sarkti,  nyakti,  Ubti,  fejfi, 
farti  stb.),  iszontalan  =  iszonyatos,  s6t  eyvel  is :  iszonyatos  iszon- 
iaian  =  haty&nyozottan  iszonyatos.  —  Potor  ember  tal&n  botor  ember 
(a  kSnyyek  utjAn)  [=  megkeyeredett  eszfi]  ?  Mert  itt  a  botor  »b<-j6t 
yal6ban  ^pcnek  ejtik.  AcsAd  (Vas  ym.)  yid6k6n  hallani,  yalamint 
ezt  is  rim  (r6m)  =  a  mi  r^mit.  Egeryir  (Vas  ym.)  yid6k6n  tdj4sz 
a.  m.  k5riiln^z  a  hatdrban,  yid^ken,  tdj^kon,  k5rftltekint.  Gals&n 
(Zala  ym.)  Oombdr  yezeteknfiy.  Sztrokay  Lajos.  —  Burkol 
1.  betakar,  bepdtyul&l,  2.  befed,  pi.  az  utat  t^gl&yal  y.  egy^bbel 
lebnrkoljAk,    3.  rejt,    titkol.    titokban  tart,    yalami  esem^nyt  a  nyil- 


178  yXlASZOK    ▲    SZERKSSZTdsto    K^RD^SEIRE. 

v4noBS^  eldl  elz&r.  Ferde  mint  a  m^rtanban.  Loboz,  ritka,  kdnnytl 
ndi  kab&t.  Rim  1.  ijeszt6,  borzad&lyt  keltd  valami,  2  nagyon,  igen, 
r^msok:  nagyon  v.  igensok.  Szomy,  szomyeteg:  vad,  dorva  ds  a 
mes^kben  ^15  csodaalakok.  TUreniy  iUrdm  olaj:  tarelem.  Tapacsol, 
tapicskol,  hfgs&rban  kdzzel,  v.  l&bbal  jitszik.  Vdd :  mint  az  irodalom- 
ban.  Zdkdnyos  idd:  lucskos,  czafatos  id6.  (Hmvbely.)  Gsok&n 
P4l.  —  A  m&traal}i  ^8  felsoborsodi  pal6cz  csak  a  k5yetkez6ket 
haszn&lja:  burkol  (beborkol)  =  begdngydlget,  betakargat.  Ja6  bebnr- 
kold  m&'  azt  a  kis  gyermekgt,  bogy  men  ne  f &zzdk !  A  borH  ^s  deru 
kifejez^seket  csak  e  k^t  8z61&sban  baszn&lja :  derUre-horHra  =  ossze- 
vissza,  rendetleniil,  m^rt^ktelenUl ;  ^s:  barHra  derel  (deriil).  M&sk6nt 
a  bofii  belyett  bortil&st,  deru  belyett  pedig  tisztul&st  ^b  viduUst 
mond.  (Eger.)  BorsodiL&8zl6.  —  Burkol,  vdd  (v&doUs)  k5z- 
nyelvi  jelent^sben.  K4tedet  belyett  kits^gedet  kivetbeted,  azormeUk: 
Bz5r-bullad6k.  A  k^rd^sbeli  tdbbi  8z6  itt  ismeretlen,  noba  van  k5z« 
tdk  nSb&ny  olyan,  a  melynek  sz&rmazSkai  itt  is  j^ratosak.  (Betblen- 
falva,  TJdvarbely  m.)  Paal  Gyula.  —  N.-PerkdtAn  (Peh6r  m.) 
mondj&k  a  kdvetkezdket :  hurMnyi  (burkolni,  de  ink&bb  &6^yel 
Qsszet^ve),  iszonialan  (Osztop&nban,  Somogy  m.  dszakkeleti  r^sz^n 
mondj^k.  Jelentdse:  iszonyii),  ferde  (irod.  jel.)  Baranyai  Zol- 
t&n.  —  B(yiru  annyi  mint  borus  idd.  (S&r-Szt.-Ldrinczen.)  Gl-y5ri 
J  &  n  0  s.  —  Szolnokon  ballottam :  eviczkd,  dviczkil,  a.  m.  lubiczkolni. 
Uo.  iszonytalan  nhgjf  kdzQns^gesebb :  nagyon  nagy.  Kunk4lm&n 
A r p & d.  —  Ferde  kb.  a.  m.  gorbe.  (Tolna  m.)  N^medi  Dezsd.  — 
Bajmokon  (B^cs  m.)  ferde  a  Mre  &116  orr,  a  megdolt  ^pUlet,  a  ki- 
ficzamodott  l&b.  B^y^sz  Em 5.  —  A  ferde  sz6t  mint  mell^k- 
nevet  baszndljdk:  ez  a  b&z  ferddn  &11;  a  sr^g  sz6t  pedig  mint 
f onevet ;  ez  a  b^z  srdgba'  van,  mikor  a  b&z  egyik  sarka  az  utcza- 
8orb6l  kiugrik.  (Zenta.)  Teleky  Isty&n.  —  Ferde  b.  ink4bb  azt 
mondj^k:  rizsutos.  (KunszentmArton.)  Nagy  Zolt^n.  —  Ferde  a 
boglya,  ba  felrak^s  ut&n  elbajlik^  ferde  az  olyan  ember  teste,  a  kinek 
egyik  y&Ua  magasabb,  mint  a  m4sik;  ferde  nSy^su;  basonld  jelent6- 
s^gii  a  kajsza  8z6.  (Nagy-Kuns^g.)  M^sz&ros  K&lm&n.  — 
Irontani:  j6szs4gi  kifejez^s;  nagyot  iront  (csiiszik)  a  j4gen.  (Kun- 
szentm^rton.)  Nagy  Zolt&n.  —  Irintani,  ritk&n  irontani:  csoaz- 
k&lni  a  j^gen.  Hoya  mentek?  Iringdlni,  (Szaryas-Gede.  N6gr&d.) 
Ketsk^s  Gy6z6  Zsigmond.  —  Irintani:  egyet  cstiszni  a 
jegen;  az  irongdlni  ig^nek  mozzanatos  alakja.  (Gy5ngyosbal&8Z, 
Heyea  m.)  Nagy  Jdzsef.  —  Irontani  yagy  irantani:  a.  m.  j^gen 
csuszk&lni;  m6g  pedig  korcsolya  n^lkUl;  mint  fdneyet  irongdlds-iiak 
mondj&ky  pi.  Hatyan  yid^k^n  gyerekkoromban  a  csuszk&ldst  ilyen 
^rtelemben  sobasem  lebetett  ballani;  csuszkdl  pi.  olyan  gyerek, 
a  ki  m6g  nem  bfr  jdrni.  Iszontalanj  nagyritk&n  ballottam,  akkor  is 
csak  1 — 2  gyerektdl,  kdriilbelUl  az  iszonyii  ^rtelm^ben:  PI.  iszontalan 
nagy ;  iszontalan  csiinya.  (Hatyan.)  Jeszensky  Lajos.  — 
Iszontalan:  szomytL,  borzasztd.  (Tolna  m.,  S&r-Szt.-L5rincz.)  Gydri 
J4nos.  —  Iszonytd  y.  iszonytalan  nagy  tuz  y6t.  (Nagy-Eons^g.) 
M^sz&ros  K&lm&n.  —  Kitedet  kivetheted,  Ez  azt  jelenti,  mikor 


YiLASZOK   A    SZERKESZrdsAo    K^BD^SEIBE.  179 

m&r  Y^ge  a  remdnynek,  vagyis  mikor  k^tes  yalami  v&rt  vagy  ig6rt 
dologj  azt  mondja  a  paraszt  ember:  Nem  lesz  abb6l  semmi,  6n  m&r 
r^g  kivetettem  k^temet.  Kiffc.  T^jabb  6s  olvasottabb  csaUdokn&l  a 
k6k  egy  8&tem6nyfaj.  Van  habk6k,  geeztenyekdk  (pir6)  sib.  Ldddm. 
Gyakran  hallazii:  »Beletlty  mint  Ldd&mba  a  meiiDyk6,€  de  biz'  6n 
sohasem  hallottam  Biagyar&zat&t  (Nagy-Kuns&g.)  M^sz&ros 
K  A 1  m  &  n.  —  Bim  =  kf s^rtet.  T7j jan  r6met  Uttonk.  B,6met  dmottam 
(f^loset,  kffl^rtetiest.)  (Tdrdemicz,  Zala  m.)  Sipfitz  P&l.  —  Spekula 
a  n6p  szem^ben  pDe  hoi  mondj&k?  A  szerk.]  az  olyan  ember,  a  ki 
mindig  valami  tij  ttzleten,  y&llalaton  t5ri  a  fej6t;  ilyen  ^rtelem- 
ben  is:  ravasz,  fort^lyos.  B^rczi  F&ldp.  Tapacsol  kez^vel  kis 
gyerek  a  yizbe.  (Nagy-Kuns&g.)  M^sz&ros  K4lm&n. 

7.  A  minihogy  helyett  a  pal6cz  csup&n  a  niert  kotdszbt  hasz- 
n&lja  (t  n^lklil!)  az  okhat&roz6  mondatokban :  Kem  megyQnk  av  y&- 
s&rra,  mer  nines  plzUnk.  A  gdcseji  ember  pedig  minihogy  helyett 
a  mivel  kotdszdt  szereti  hasznAlni  okhat&rozd  mondatokban :  Nem 
8&tt  m6g  a  geszkenye,  mivel  kialatt  a  tiiz  alatta.  Bel&nyi 
Tiyadar.  —  A  minihogy  helyett  a  nep  csak  hogy-oi  mond; 
pi.  hogy  nem  kaptam  (tal&ltam),  h&t  ujat  koUStt  yennem;  ha  pedig 
az  okhat&roz6  mondat  nem  kerdl  eldre,  akkor  mert  a  kotdszaya: 
nem  jdhettem  el,  meri  egy^b  d6gom  akadt  B6rczi  F&ldp.  — 
Mindig  meri^  aziri  kogy,  meri  aziri.  (Tolna  m.)  N^medi  Dezso.  — 
Minthogy-ot  okad6  mondatban  sohase  mondanak.  (Kemenesalja.) 
Sztrokay  Lajos.  —  Minthogy-ot  gyUjtdsem  kdzben  egyszer 
hallottam  XJgod  kozs^gben  (Veszprdm  m.,  p&pai  j&r&s).  Mikor  yala- 
mit  hoaztam,  mindig  fdhusztak  kdt^len  az  ablakig,  minihogy  a  tem- 
plom  ablaktyai  magossak.  Beke  Odon.  —  Bajmokon  (B&cs  m.) 
a  mivel,  mivelhogy,  merif  merihogy,  amiirif  amiirihogy  haszn&latos. 
H^be-korba  a  minekuidnna.  B.6y6sz  Ernd.  —  Minihogy  helyett 
merihogy.  (Hmyhely.)  Gsok&n  P&l.  —  A  minihogy  kotosz^t  a 
J&szB&gban  6s  Kuns&gban  egyiltal&n  nem  haszn&lj4k.  (Kunszent- 
m&rton.)  Nagy  Zoltdn.  —  Se  Heyes  m.  (Gyongy5s-Hal6sz.) 
Nagy  Jdzsef.  —  A  minihogy  sz6t  foleg  okhat&roz6  mondatok- 
ban haszn&ljdk.  PI.  Minthogy  idej6ben  nem  jott6l,  nem  kapsz  enni. 
Minthogy  mix  nem  sok&  61ek,  neked  adok  mindent.  (Nagy-Kuns&g.) 
M^BZ&rOB  K&lm&n.  —  Minthogy-ot  sohasem  hallottam  egy- 
szeru  paraszt  embert61,  csak  tLjabban  a  tnd&kosok  ha8zndlj6k.  (Hatyan.) 
Jeszensky  Lajos.  —  Ak&rh&nyszor  mond  a  n6p  is  minihogy-o^ 
okhat&rozd  mondatot,  kiy&lt  elbesz616seiben  6s  mesemonddsaiban. 
(Maros*y&s6rhely.)  Paal  Gyula.  —  A  minihogy  helyett  m&s 
kotd8z6kat  haszn&l  H&romsz^ken  a  n6p.  (Minekuidnna,  miii,  azitt- 
hogy  stb.)  Erd6lyi  Lajos.  —  A  minihogy  kot6sz6t  a  m&traalji 
pal6cz  ilyen  mondatokban  haszn&lja:  Minihogy  magam\  jdsz&gom' 
semmire  tegyem,  ink&bb  itthon  maradok.  (Eger.)  Borsodi  LAszl6.  — 

8.  Tonkre  iesz,  ionkre  megy  az  elpusztul^,  elposztit&s  jelz6s6re 
mindenfel6    ismeretes.    A    g5cseji    kul5nben    a    gomba    sz&r4t  neyezi 


180  yIlaszok  ▲  szERKESzrds^o  k£rd68eire. 

tonk-nek.  Bel&nyiTivadar.  —  Kemenosaljto  a  tdnk  6s  t&nkd 
ismeretlen,  de :  tSnkre  tesz,  tonkre  megy,  t&nkre  jut  dltaldnos,  (drtelme : 
kipasstul  a  gazdas&g&bdl,  vagyonibdl,  meg  orSkre  elvesiti  testi,  lelki 
eg68Z86g6t.)  Sztrokay  Lajos.  —  Tank  1.  fader6k  darab  (a  fa 
t5ve  =  tuBk6);  2.  tdnkre  jut,  vagyonilag  tdnkre  megy,  y.  tesz. 
(HiDvhely.)  Csok&n  P&l.  —  Tonkd  az  a  fatuskd,  a  melyiken  a 
hentes  ^s  m^sz&ros  a  htist  felv&gni  szokta.  (Nagykuns&g.)  M^szA- 
rosK&lm&n.  —  A  tdnk  sz6nak  a  pal6czok  Felsdborsodban  ezt  a 
synonim&j&t  haszn&lj&k :  tUnkd'  =  f atuBk6 ;  de  ezt  a  m&traalji  pal6czok 
k5z5tt  m&r  nem  hallottam.  Ezek  a  szdl&sok  tSnkretesZf  tenkremigy, 
^enil^r^'K^  kozkeletiiek.  (Eger.)  Borsodi  LA8zl6.  ~  T&nk:  a  leyft- 
gott  nagy  fa  tSrzs^bdl  vagy  derek&b6l  kiv&gott,  rendesen  3 — 4  dlnyi 
hosszti  egy  eg^sz  darab,  a  melyet  t6len  bak-sz&non  [K^rjUk  lefrAsAt. 
A  szerkj  visznek  az  erd5r51  haza  s  ekkor  vontoM-nak  is  neyezik.  A  desz- 
k&nak  meg  tutajnak  Yal6  nagy  feny6f&k  t5iikj6t,  a  melyet  szint^n  tdlen 
68  baksztooD  hordanak  Sssze  a  fur6szmalmokhoz  v.  tutajozhat6  vizek 
partj&ra,  m&r  rendesen  tdk^-nek  mondj&k,  lev&g&84t  6s  5s8zehord6s&t  pedig 
t^k^^-nek.  Tdkilnek  az  emberek.  A  tdnkre  megy,  jut,  tesz  szdUsokat 
k5zismeret^  jelent6sokben  hasznilja  a  n6p  is,  de  tdnkre  van^t,  tdnkig 
van^t  sohasem  mond.  (Bethlenfalva,  Zetelaka,  Udvarhely  m.)  Paal 
Gyula.  —  Tdn/c  =  levAgott  fatdrzs.  Tdnkre  tesz,  megy,  jut  mint  az 
irod.  nyelvben  4tvett  6rtelemben.  (Tdnkre  v,  tdnkig  van  nem  jirja! 
H6romsz6k.)  Erd61yi  Lajos.  —  Tdnkre  megy,  jut,  tesz  a  tSbbi 
v&lasz  szerint  is  a  kbznyelvi  6rtelemben. 

9.  AtvcHt,  dtvddoL  Az  dtvddol  kifejez68  a  gdcseji  n6p  be8z6d6- 
ben  a  vfzen  vald  &tkel6st  jelenti,  pi.  kompon  vagy  deregly6n. 
Bel4nyiTiyadar.  —  Atvdtottam  a  szigetnek  =  a  szigeten'*'  &t 
toronyir^nyban  mentem  haza.  (Tolna  m.,  S4r-Szt.-Ldrincz,)  Ghydri 
J  An  OS.  —  Az  dtvddol't  mondj^k  Osztop&nban  (Somogy  m.)  ily 
6rtelemben:  el6dalog,  Ugyesen  eltunik  a  helyszinr5l,  a  mikor  Utja, 
hogy  jobb  neki  ott  nem  lennie.  Baranyai  Zolt&n.  —  Kemenes- 
alj&n  nem  ismeretes.  Ott  m6g  az  dtpdrtulds  is  ritka  eset.  Sztrokay 
Lajos.  —  Gydr  megy6ben  mondj&k :  &ty6ltottam  az  erdSn,  de  fgy  is : 
&ty6ltottam  az  utcza  m&sik  fel6re.  Jdratos  ez  is :  nekiyAltottam  a 
falunak.  Koy&cs  Dezsd.  —  Atvddol  =»  &tmegy,  de  csak  yfzen- 
jAr&sra  vonatkozik.  (Vo.  Nyr.  31:109.  Baja.)  Osefk6  Gyula.  — 
Atvdlt  6s  dtvddol,  ikereszttQ  megy,  &tmegy*  6rtelemben,  haszn&lj6k, 
de  nem  gyakran;  nem  mindennapi.  (Hmybely.)  Csok&n  P&l.  — 
Atvddol,  dtvdlt:  pusztin  a  korm&nylap6ttal  lassan  hajtja  a  cs6nakot 
a  foly6n,  de  t^gy,  bogy  a  cs6nak  tengelye  ekSzben  a  partokkal  min- 
d6g  p6rbuzamosan  dll ;  rendszerint  foly&s|^ir6ny&ban,  ritk&n  ellen6ben. 
(Arad.)  Tolnai  Yilmos.  —  Hallhat6  az  dtvdlt  6s  dtvddol  sz6 
n6ba,  de  ezek  belyett  ink&bb  az  &tp&rtol  sz6t  baszn&lj&k.  PL  kend 
is  a  jobb  p&rtboz  p&rtol  m&n  At ?  (Nagykuns^.)    M68zAr08  K&l- 

*  Tolo6ban  a  86ryi2  ^s  a  Duna  kozt  fekyd  reteket  is  szigetnek  neyezik. 

Gy.  J. 


YjLlASZOK    ▲    8ZERXE9ZT68]to    K^DiSEIRE.  181 

m4o.  —  Jtvidol  csakis  csdnakkal  vagy  ladikkal  a  foly6  egjik  part- 
jirdl  a  m&sikra.  (Kunsientmiirton.)  Nagy  Zolt&n.  —  A  m&traalji 
paldczokiiiU  divdlt »  &tmegy  kdzhaszn&latu ;  de  csakis  a  vadrdl  mond- 
}4k ;  mikor  ez  egyik  vdlgykatlanbdl  vagy  hegyoldalb61,  a  b^rcz  egyik 
megszokott  pontjAn,  vcHtdjdn,  a  b^rcz  mAsik  oldaUra  yagy  a  m&sik 
ydlgykatlanba  dtmegy,  [ez  valdszfnuleg  idegen  >erd6szgyakornokok< 
r^y^n  a  n^met  yad&sznyelybdl  kertilt :  das  Wild  wechselt,  der  Wech- 
eel  =  csap&Sy  csapa.  A  szerkj  Az  cUvddol  ismeretlexL  (Eger.)  Bor- 
sodi  L&Bzl6. 

10.  Perc2:.  Kemenesalj^n  igj ejiik : percz.  (Sztrokay  Lajos.)  — 
Szintt^gy  Zala  m.,  Tordemicz  (Sip5tz  Pdl),  E&bak5z  (Koy4c8 
Dezsd),  a  pal6czok  b  m6s  yid^kek  n4pe  is  (Borsodi  L&8zl6), 
Heyes  m.,  GyongySs-Hal&sz  (Nagy  Jdzsef),  H&romsz^k  (E r d ^  1  y i 
Lajos).  —  A  pal6cz  z&rt  e-yel,  a  gdcseji  pedig  nyilt  e-yel  ejti. 
Bel&nyi  Tiyadar.  —  Perez  Vaszar,  percz  Acs&d,  Tak&csi, 
GSrzsSny,  MezSlak,  P&pa,  Teyel,  Ugod,  BSdoge,  Gyim6t.  (Veszpr^m  m., 
p6pai  j&r&8.)  BekeOdbn.  —  Szentesen,  Mindszenteiii  M4rt^lyon 
zArt  £syel,  H6dmezdy&s&rhelyen  nyilt  e-yel  ejtik.  Csok&n  F41.  — 
Percz  (Ny&rAdmell6ke,  Maros-Torda  m.),  porcz  (Bethlenfalva,  Udyar- 
hely  m.),  percz  (Sepsi-8zent-Gy5rgy,  H&romszdk  m.)PaalGyula.  — 
Nyilt  6s  z&rt  hanggal  S&r-Szt.-L5rincz,  Tolna  m.  (G  y  5  r  i  J  &  n  o  s.)  — 
Nyilt  ^^yel  Baja  (Hory&th  K&lm&n),  Bajmok,  BAcs  m.  (B 6 y 6 s z 
£  r  n  5),  N^medi)  Toloa  m.  (N  6  m  e  d  i  D  e  z  b  5),  Feh4r  la  ^s  Szeged 
(Baranyai  Zolt&n),  Orosh&za  (B^rczi  Fiildp),  Saj6-Gdm5r 
(Z&borszky  Lajos).  —  A  percz  8z6t  mindig  nyilt  c-yel  ejti  a 
n^p.  Percznek  mondj&k  a  k^znek  mozgdkony  csontjait,  kiildnosen  az 
ujjakat:  F6«iak  a  perceim.  (Szaryaagede,  N6gr4d  m.)  Ketsk^s 
Gydzd  Zsigmond.  —  Az  id5t  jelentd  percz  8z6t  a  n6p  zirt 
e  banggal  is  ejti,  de  t5bbszor  nyilt  e-yel;  az  ujjnak  egyes  Izeit  is 
percznek  neyezi  a  n6p,  ezt  azonban  mindig  z4rt  e  hanggal  ejti. 
(Zenta.)  Teleky  Isty&n. . —  Percz  ^rtelm^ben  porczenetei  is  hal- 
lottam.  Agai  Adolf.  —  A  perczet  &ltal&ban  alig  haszn&lja  a 
paraszt  n^p,  banem  belyette:  szempUlantds,  pillanatj  minutum  stb. 
(Nagy-Kons&g.)  M6sz&roB  K4lm&n. 

F6ti4  T&laSZOk  32:398.: 

Tdk.  Egy  d&lnoki  (H&romszdk)  ifjtital  hallottam  a  k5yetkez6 
kar&csonyi  rigmnst,  melyet  mint    gyermek,    5  maga  is  mondogatott: 

Eljott  a  BZ^p  kar&csony  Adjanak  egy  krajcz&rt, 

Borzas  szak^Uyal,  Ha  nem  egy  pet&kot. 

Eiszakadt  a  csizm&m,  Hogy  yettessek  a  csizm&mra 

Nem  gydz5m  kapcz&yal.  Egy  nagy  bolond  tdkot, 

Osefk6  Gyula. 

8.  Kora  reggel  belyett  a  n^p  azt  mondja :  kordn  reggel ;  azt&n : 
lu^tuMa/nf  tayasz  elej^n. 


182  A   SZERKESZrdsto    KtBD^SBI.    EGTYBLEG. 

9.  DolgozzOc,  iHj^k  alakok  nem  hasro&latosak.  Hallik  f5lBzdlft6 
mddja:  hallacczon  6s  hallasson,  pi.  csukd  be  as  ajt6t,  ne  halUiasim 
(v.  haUacczon)  ki  a  Urma.  A  Idtszik  fol8z6lft6  rnddja  helyett  pedig 
rendesen  m&s  kifejez6st  haazn^liiak,  pi.  hogy  l&sa&k.  Horv&th 
K  &  1  m  &  n. 


A  SZERKESZT0S£6  K^RDfiSEI. 

1.  Hogy  mondja  a  n^p:  dn  hoztam  a  legtdbb  f&t  v.  csak  ,6zi 
hoztam  legtSbb  f&t^  ?  te  etted  a  legt5bb  kenyeret  v.  te  ettSl  legtSbb 
kenyeret  ? 

2.  Mondja-e  a  n^p:  legfelsdbbf  legalsdbbj  legszil86hb(ik)  stb? 
vagy  pedig  csak  legfels^,  legalsd,  legszilsd? 

3.  Haszn&lj&k-e  a  rozzan  ig6t?  lerozzan,  megrozzan? 

4.  Milyen  ^rtelemben  s  milyen  n^vszdkkal  kapcsolatban  a 
(meg-,  eU)  ziUlik  v.  zilrlik  ig6t? 

5.  Hoi  ^8  mino  jelent^sben  haszD&lj&k  azeket  az  ig^ket :  szahol, 
leszahol,  kirengel,  megviszomlik,  has(mlit,  viszonyoz,  iszteni,  foltolni 
magdtf  riogni? 

6.  Ikesen  mondj&k-e  vagy  ikteleniil :  gyiUik  v.  gyuly  fiUik  v.  /u2, 
hiaik  V.  hul?  Mondj&k-e:  elvdl,  betel? 

7.  Az  egercsil  ige  jelent-e  egdrfog&st  is? 

8.  Hoi  baszn&lja  a  nSp  ezeket  a  f oneveket :  cziczamUj  C8okr6ia^ 
cs6r,  csurimuri,  irat6,  iszds,  xszdkds,  rem^ig^  ritak,  ritok,  verseny, 
viszansagy  vita? 

9.  Hoi  baszn&lj^k  ezeket  a  mell^kneveket :  bikacs-n^ma  (J6kai 
egyik  tijabb  elbesz^l^s^ben),  ^er,  ihU  ds  szomju,  m^td,  nyugtataUf 
pukhas,  riskd,  Ude  gyerek,  vigdly,  vigdlyos? 

Minden  riUagzt  kfil5ii  nyolczadiTre  tess^k  imi  I 


E6YVELE6. 


Taldtlansiigok.  Gonosz  ds  egytigyfi  toUak  mestan&ban  a  napi- 
I  lapokban    annyi    valdtlansilgot    ^s    szam&rs6got  firk&ltak    a    NySzr61, 

I  bogy  a  folytonoB  cz&folgat&s  megg&tolt  volna  fontosabb  6s  kedvesebb 

kSteless^geim  teljesit^s^ben.  A  sok  gonosz  r&fog&s  koztil  egyet  m^gis 
megemlf tek  mutatdba,  bogy  milyen  fegyverekkel  ktLzdenek  min&lonk ! 
A  legifjabb  birdsAg  t.  1.  Igy  felel  multkori  leleplez^stinkre  (a  Magyar- 
oraz&g  n.  21-iki  sz&m&ban): 

»A  biba  az  irogatni  kezdd  di&kember  mank4j&ban  is  hiba, 
b&r  nem  olyan  biba,  mint  a  mikor  az  Akad^mia  oszlopos  tuddsa 
olyan  hib&kat  ir  a  Nyelvtdrt^neti  Szdt&rban,  mint  frt  Simonyi 
Zsigmondi  a  mid6n  a  pantall^rt  »nyakon  csdrgd  nadr&g<-nak,  vagy 
a    g5r5g-keleti    p&spdk5t » vladik^t     »ladikos€.nak,   vagy   a    n&sf4t 


H^PNTELYHAGTOMiirTOK.  183 

ihoBilokon  I6g6  ftUbevaltSc-naky  vagy  a  vizi  csirk^t  ikacsaf&c-nak 
(entenbaum),  Tagy  a  kis  balt&t  (valaska)  »oUli<-nak,  vagy  a  cbusz- 
kond6t  iCBontbdl  ^s  f&b6l  k^sziilt  va8C2ip5<-nek  irta  s  ezer  6s  ezer 
ilyeneket  irt,« 

Mindez  —  a  mennyiben  a  legifjabb  birds&g  6n  r&m 
Yonatkoztatja  —  egyt61*egyig  Yal6tlans&g  (az  itt  emlitett  f^lre- 
6Tt6aek  k5ziil  csak  egyet  lehet  n^mi  vonatkoz&sba  tenni  az  6n  man- 
kimmaly  de  az  is  iiszt&ra  ferdit^s).  Jiis  ezt  a  valdtlansilgot  m&s- 
nap  8z6ral-8zdra  f51t&lalta  a  Pesti  Hirlap  olvasdinak  is  az  Esti 
leyelek  jeles  ir6ja.  —  fme  ilyen  szemenszedett  yal6tlans^okb6l  is 
meg  tudnak  61ni  az  emberek. 

SlMOKTI    ZsiOMOKD. 

Hogy  importM  6%  expedddl  a  n^p!  Kemenesalj&xi  fur- 
cs&n,  k^tszeresen  is  furcsiln.  Ott  az  alkalmatlankod6nak,  l&batlan- 
kod6iiak,  betyenkeddnek  nem  teszik  hi  a  szurSt,  banem  kiimjporitjdk, 
A  ki  meg  mdliMnyi  szeret,  (mellSkel  =  kerUli  a  dolgot),  azt 
bamar  beexpedicUldk  az  utcz&rbl,  advarr6L  PI.  H°6gas8  &m,  mer  u 
^kiimporitlak,  bogy  a  l&bod  se  fri  a  f^odet!  —  H&t  a  'a  gyerek 
bun  van  m&  megin?  Isze'  csak  a  'elobb  Y^6t  itt?  —  Nem  tooi.  — 
No  nfzd  csak,    ott  ugr&ll  a  'drokba!  Maj  he^edidUam  ^6n   r5kt5n! 

SZTBOKAT    LjLJ08« 


NfiPNTELVI  HAGYOHANYOK. 


dsdzni:  teni.  gahana:  rozs. 

hekapott,  benyak(Ut:  r^szeg.  gdz:  petroleum. 

hojtocska:  sz&zszorszdp.  gldchdz :  iivegb&z. 

h6r6g:  bOrSk.  gyalogbah:  bokorbab. 

cajg:  6leBzt5.  gydlogtok:  guggon  U16  t5k. 

cimdca:  szamdcza.  gyantusz :  gy&moltalan. 

csajios:  lompos,  sdros.  gydva:  figyetlen. 

dosztig  dig:  nagyon  el6g.  haj :  bdj  (cUmdhaj,  kenyirhaj). 

durmatt:  mogorva.  hajag  cseresznye:  vil&gos    (Herz- 

irdekes:  ^rdemes;  kit  lovat  vettf  kirscben). 

de   nem    volt  az  i.:  nem   volt  halni  1.  redhcUni. 

6rdemes,  keveset  nyert  rajta.  kdba:  k&nya. 

famacska:  eg^rfogd.  kehel:  kobSg. 

figura:  furcsa,  szokatlan.  kacirozni:  kaszindznL 

furtunfurt:  folytonosan.  keleviny ;  kel^s. 

futdvdsdr :   kar&csonyt,    busvdtot  az  ember  keUvinyes :  vermes,  sok 

Ss  pOnkosdot  megel5z5  beti  v&-  kel6se  Tan. 

s^.  kifunddl:  kitaUlm. 

fut^bah :  kardbab.  kUis :  kelSs. 


184 


N^NTELYHAQTOMiNTOK. 


kamp^rahaj:  burgonyah^j. 

Mid':   diszes,    finom   k5t6ny    (vd. 

sure), 
kutydlkodik :  pajkoskodik,  huncut- 

kodik. 
lapu:  lev6l,  pi.  k&poszt&6. 
lUp,  Hpot  Wmi :  levdl  (k&poBzta-, 

r^palev^l);    a    r^pa    level^t  le- 

szedni. 
magol,   szilvdt  magol:  a  szilva 

magj&t  kiszedi. 
fneggyd'Zf   nem   tudom  magam  m., 

tess^k  meggy6z6dni :  nem  tudok 

bel^nyugodni,    legyen  nyugodt. 
mord:  mogorva. 
mMZsika:   furcsa^    szokatlan.    Jaj 

de  muzsikaf:  jaj  de  furcsa! 
nehdncska:  f^jvir&g. 
tUJini,  kendert  n6m :  kendert  nyuni. 
od^bbat:  k^sdbb. 
oda   van  a  tyukoknak!   mondjik, 

ba    yalaki    kimeriilt    (v^ge    a 

tyukoknak). 
olaszka:  nj&ri  ibolya. 
oszUk:  azt4n. 

(Zsujta,  Abauj-Torna  m.) 


osziovSr  :  9o\taj  (ktil5n5s6n  a  fdtt 

biis). 
p(ju:6rol:  s6t&l. 
pac4roz:  dttor  (passieren). 
pecSrke :  csiperke. 
perdol:  felesel. 
pingdl :  feat. 
pUh:  z&r. 
poshatt:  savanyu. 
poszidtra  esik:  p&szt^   esd. 
posztdtra  kapdl :  f ordolatokkal  k. 
rajhol:  k^zzel  rub&t  moa 
red  hal,  ez  red  fog  hdlni :  red  bagyja 

vagyon&ty  re&  fogja  bagyni  va- 

gyonit. 
sarabol:  utat  tisztit. 
somperddl:  j^rk&L 
sure :  sima,  vastag  k5tSny. 
szamukldl:  szimatol. 
szoszmdM:  piszmog. 
szul4s:  takarm&ny. 
sz4nke:  szln. 
tdticska:  oroazUnszAj. 
tinorrH:  tirigomba. 
iilld':  olyv. 


BekilldStt  k^ziratok.  SzfillM  Imre  nepnyelvi  gyiijtese.  —  Wekerle  L. 
Az  idegen  8z6k  helyesirtea  a  magyarban.  —  Laak6  A.  Konstanezinipoly. 
Modern.  —  N.  1.  A  ki  nam  tad  arabustU.  —  Pap  J6sse{.  KdsmoDd&aok,  886- 
14sok.  —  C8efk6  Gy.  A  goly6z&8  muszavaihoz.  Suprika.  —  Badinyi  M.  Franczia 
eredetu  magyar-t6t  8z6k.  —  yall6  A.  T6t  jdvev^nysz^k.  —  Molecz  B.  4b  Kal- 
ni4r  E.  A  NySz.-r61.  —  Korits&nszky  O.  A  -at  6b  a  -tdnyi  kepzO.  —  Nidai  P. 
A  gy5rek  trag^i&ja.  —  Knn  KAlm&n.  tj^ltoncz.  —  Balassa  J.  Dmgirfa.  — 
L&gler  8.  Kere8ztnevakr<Sl.  —  Simai  6.  Bar6ti  Sz.D.  bb  a  NyUSz.  —  Koykca 
Gy.  Zs.  T&JBz6k. 

BektUdStt  kSnyrek.  6kori  Lexikon  Si.  32.  fiiz.  ^  Acs4di  I.  A  magyar 
birodalom  tortenete  22.-33.  fuz.  —  fivkCnyv.  Kiadja  az  Izr.  M.  Ir.  TArsalat 
Szerkeszti  BAn6czi  J.  1904.  —  01c86  konyvtir  1308.— 11.  Shakspere :  Borneo 
68  Julia.  1312.— 3.  Pulszky  F. :  De&k  F.  —  Valerine  Cato  koltem^nyei. 
A  latin  8z5veget  meg&llapftotta  8  magyarra  forditotta  L48zl6  G.  (Biekszftrd. 
Ara  1  k.  A  szerzd  kiad^sa.)  —  Dezsi  L.  Az  irodalomtortenet  m6d8zerei.  I. 
(B&th  M6r.  2  k.)  —  Segedkonyvek  a  magyar  nyelv  e8  irodalom  tanltasdhoz, 
szerk.  B4n  A.  (Poz8ony,  Stampfel.  Egy-egy  fiizet  50  f):  5.  Bala88i  B.  6.  Ba- 
la88i  B.  k5vet6i  (Bimai,  Beniczki,  Koh4ry).  7.  P&zm4ny  b4rom  predikaozi6ja. 
8.  Gy5ngyo8i  Mnr&nyi  Yenasa.  9.  Egyh^  enekek  a  vall&Bi  harczok  koiib61. 
10.  Dagonic8:  Etelka  Karjelben.  —  Magyar  k(>nyYt4r  369—372.  T6t]i  B. 
&zakafrikai  kik5t5k.  B.  Bracco :  A  hutelen.  GyongySsi :  Porab61  megeledett 
Phonix. 


TTTm  kOtet  1904.  ApnTu  16.  IV.  ftzet 


MAG YAK  NYELVOR 


Maciaimik  wMm  Map  15^ 

■  no  otMM  ttttm 


BcerketEti 

.  sassYi  zsiexoND 


aartaHAMf  it  Uad6-Mvttal 

nr.  NriMi-Jintf-pirt  n. 


val6tlansA6,  ferd1t£s,  TUDATLANSAG. 

(A  NySz.  bfr41at4ra  —  harmadik  y^laaz.) 

Eziittal  sem  y^dekeziink  (ezt  egy^ltal&n  nem  tartjuk  olyan 
siirgdsneky  mint  namely  urak  gondolj&k),  eziittal  is  tdmadni 
b&torkodunk.  Folytatjuk  annak  a  kimutat&s&t,  hogy  bir&l<5nk  az 
igazs&gnak  ellons^ge,  bogy  olvas6it  szdntsz&nd^kkal  megt^veszti, 
holott  nyelvtort^neti  dolgokban  neki  mag^nak  semmi  it^Iete  nines, 
bogy  tehdt  6  &llbat  tigy  en  eldttem,  .>mint  a  lelkiismeretr61 
val6  eg^sz  folfog^omnak  s  a  tudomdnyrdl  alkotott  eg^sz 
meggydzdd^semnek  felt^tlen  tagaddsac  (13). 

1.  Valdtlansdg  -—  mdsodik  sorozat, 

Bfr£I6nk  konyy^ben  folttlnden  sok  a  valdtlansdg.  Ments 
Isten^  bogy  ebb  en  szind^koss&got  keressek  vagy  azt  biggyem, 
bogy  sz&mftott  r&,  bogy  a  rengeteg  sok,  pnszt&n  lapsz&mmal  id^- 
zett  adatot  tigyse  fogja  senki  eUendrizni.  De  ak&rmi  legyen  az 
eredete  e  sok  yal6tlan8&gnak,  minden  esetre  alapos  k^ts^get 
t&masztanak  a  bfr&ldnak  szayabibet6s^geben. 

Eztittal  nem  mutatbatom  ki  az  eg^sz  konyynek  minden 
yal6tlans&gdt  (ezt  talin  sobase  y^gezbetem,  annyi  yan  benne), 
csak  egy  p&r  kirfydt  emlitek  s  azt&n  a  konyynek  egy  megbati- 
rozando  r^sz^t  yizsg&lom  meg  tUzetesen. 

A  360.  lapon  azt  illftja  a  bir&l<5:  >A  forrdsjegyz^k  azon 
&]lft&sa,  mely  szerint  Tin6dit  Simonyi  dolgozta  yolna  fel,  yal<5t- 
lans&gc.  Mi6rt?  mert  —  mint  6  ^llftja  —  a  Tin.  jelz^sfi  adato- 
kat  nem  lebet  megtal&lni  az  id^zett  lapokon,  pL  dtkozddik  nines 
Tin6di  142.  lapj&n,  keserget  nines  a  235.,  rUtol  nines  a  191., 
megrutci  a  238.  lapon.  Pedig,  esod^latos,  6  maga  megmondja, 
teb&t  igen  j61  tudja,  bogy  a  Tin.  jelz^s  nem  a  r^gi  kiad&sokra 
yonatkozik,  banem  a  B6gi  Magyar  Kolt6k  T&ra  3.  kotet^t  jelzi, 
8  ez  a  forr&sjegyz^kben  is  yildgosan  meg  yan  mondya.  Abban  a 
MAaTAB  HTBLydB.  zxxhi.  is 


186  SIHOKTI    ZSIGMOVD. 

kiaddsban  pedig  mind  a  n^gy  adat  ott  van  az  id&ett  lapon,  8 
ott  van  a  Tin.  jelz^sd  idezet  valamennyi,  akdrki  konnyen  meg- 
gyflz6dhetik  r61a.* 

A  111.  8  a  400.  lapon  r^nk  fogja,  hogy  foldolgoztnk  End- 
lichert  6s  Papai  P4riz  F.  8z6tdr4t,  holott  igen  j61  l&tja  6s  tndja, 
hogy  forr&saink  jegyzeke  ezekr6l  nem  dllftja,  hogy  valaki  foldol- 
gozta  Tolna  (ep  oly  kevess^,  mint  a  Kr.,  Tsz.,  Jem.  stb.  jelz£su 
forrasainkrdi).  De  6  az6rt  fogja  rdnk,  hogy  aztdn  a  benniik  fog- 
lalt  adatokat  egyt61  egyig  azdmon  k^rhesse  tfiliink! 

A  342—3.  lapon  azt  dUitja,  hogy  az  anya  szdnak  meg- 
8z61ft^ul  Yal6  haszndlata  >T6gk6p  kimaradt  a  NySz.-b6U,  holott 
igen  j61  tudja  6s  l^tja,  hogy  az  anya  czikkben  ott  van  ez  a  k^t 
idezet:  »Anya  atte  kenyeret«  (azaz:  anya,  adj  te  kenyeret,  ErdyC. 
101) ;  >Ne  csod&Uyad  anya  ezt  az  ^n  cselekedetemet«  (Pr&gai  462). 

A  346.  lapon  azt  41litja,  hogy  a  NySz.  szerint  >a  regi 
magyar  nyelvben  sohasem  fordult  el6<  ez  a  kifejez^s:  rakva,  es 
folsorol  mintegy  htSsz  idezetet,  a  melyet  6  fodozott  fol  a  rahva 
8z6ra.  Amde  nagyon  j61  tudhatja  ^s  Idthatja,  hogy  ott  van  szo- 
tdrunk  2:1363.  has4bjdn  mint  a  Rak  czikk  3.  pontja  (vastagon 
nyomtatott  S-as),  figyelmeztetesiil  dlQt  betiikkel  nyomva:  rakt}a 
van,  6a  hozz^  tizenhat  idezet,  nagyr^szt  sokkal  erdekesebbek  s 
tanulsdgosabbak,  mint  az  ovei. 

Most  pedig  vegyiik  el6  az  6  nagy  bfinlajstrom^nak,  a  158. 
Iapt61  a  333-ig  terjed6  adathalmaznak  egy  r^sz^t  (csak  mintegy 
k^t  otodreszet,  176. — 249. 1.,  a  dedkul  sz6t6l  a  lefugg  szdig).  Ezen 
a  hetvenbdrom  lapon  a  koYetkez6  valdtlansdgokat  tal^tnk:'^'^ 

Dobver^s.  Azt  mondja  bfr&16nk,  hogy  mink  csak  a  RMNy. 
2:48.  lapjirdl  idezziik,  pedig  ott  nines,  ellenben  nem  id&ziik  a 
DebrC.  247.  Iapj4r61,  a  hoi  megtalalta.  —  Mind  a  k£t  illftas 
valdtlansdg:   akdrki   meggy6z6dhetik   r61a,   hogy  a  honnan  mink 

*  PL  ott  van  a  meqmarad^  a  7.  Iapr61  iddzve,  haaarUds  8,  dindu- 
lat  13,  iktat  14,  34,  (ez  ido)  kozt  15,  22,  cUfdldi  15,  ohit  16,  megszdllat  20, 
magvdt  szakaaztd  21,  keveseU  4;.,  eloljdrdba  jo  45,  huUat  47  stb.  stb.  meg 
Bzkznkl  j6yal  tobb  adat  (az  iment  idezettek  mind  Tin.  e\a6  6tyen  lapj4i^l), 
de  blr&16nk  ezt  mind  letagadja ! 

**  E  resznek  &tyiz8g414s4ban  szfves  segitsegiikkel  h41&ra  koieleztek 
Horger  Antal,  Kalm&r  Elek,  Kiss  Em6,  Molecz  Bela.  —  Hogy  bir416nknak 
Vcxirspiel  cz.  Bzakasz4ban  is  val6tlans4gok  vannak«  arra  most  flgyelmeztet 
Bartha  J6z8ef  (az  Orsz.  kSzepisk.  Tan4regy.  Kdzlonyben),  de  azt  a  szakasst 
meg  nem  yiz8g4Ituk  at. 


TAL^TLANSla,    FERDtl^S,    TUBATLAKBIg.  187 

id^ztiik,  ott  megvan  a  8z6,  a  honnan  pedig  a  bfr.  id^zi,  ott 
nines  meg! 

Egeszen  hasonld  eset  a  kovetkezfi.  A  JciUon  8z6r61  azt 
mondja,  bogy  a  BMNy.  2:42.  Iapj4n,  a  honnan  mink  id^zziik, 
^nyoma  sincs<,  6  ellenben  id^zi  az  EhrC.  40.  lapjdr6L  Pedig  a 
dolog  tigy  &11,  bogy  az  EhrC.  40.  lapj&n  e  szdnak  nyoma  sines, 
ellenben  a  BMNy.  2 :  42.  lapj^n,  a  honnan  mink  ideztiik,  ott  van 
az  egesz  id^zet  sz6rul  8z6ra! 

Es  m6g  egy  ilyen  eset!  A  honnyil  sz6t  a  RMNy.  2:41. 
Iapj&r61  id^ztiik.  Bfr.  azt  mondja,  hogy  ott  myoma  sines  e  sz6- 
nak<;  ellenben  koveteli  tdliink  a  S&ndorO.  11.  Iapj4r61  ezt  az 
id^zetet:  >Az  tanczhoz  . .  z&ksegSsSk  . . .  testnek  zeep  uolta,  kyni 
yolta..<  [kannyurVoUaJf  pedig  ott  van  ez  az  id^zet  szdrul  szdra 
a  NySz.-ban  (3:965)  a  maga  hely^n!  S  ott  van  a  konnyii  a 
RMNy.  2:41.  lapj^n,  a  honnan  6  letagadja. 

Egyf^:  5  szerinte  L&nyiC.  243.  Pedig  ott  nines. 

Mhezia:  6  szerinte  PeerO.  IX.  Pedig  a  PeerC.-nek  nincsen 
IX.  lapja. 

ElpcUdntdl:  6  szerinte  a  KulcsC.  200.  lapjto  k^tszer  is  el5- 
fordul.  Pedig  ott  egyszer  sines. 

Elvdlik;  a  tobbi  k5zt  iddsi  »GomG.  26<.  Pedig  ott  nines. 

EUhoz :  azt  mondja,  els5  f orr&sonk  esak  MA.  Nem  igaz,  mert 
Calepinusb6l  is  id^zzUk. 

ElUvelyedik:  esak  »Kri8ztiDa-leg.  7.<  lapj&r6l  id^zi.  Ott  pedig 
nincsen. 

ElzdXogosit  >Pozsonyi-eod.  28 «.  Pedig  ott  nines. 

Fdradsdgos:  bir.  szerint  >Nagyszombati  cod.  32.  Qydngydsi 
cod.  7<.  Pedig  se  a  NagyszC.  32.,  se  a  GySngyO.  7.  lapj&n  nines 
meg  a  sz6. 

Felrettent :  bir.  szerint  NagyszG.  20.  Pedig  ott  nines,  m6g  esak 
a  t^j^k&n  sines,  se  elStte,  se  ut&na. 

Holnapi-nap:  bfr.  azt  mondja,  egyetlen  forr&sunk  esak  Bod 
P^ter  szdt^ra.  Pedig  a  NySz.  1 :  1475.  has^bjin  (a  holnapi  ezlmszd 
alatt)  id^ztem  a  holnapi  napoi  a  ManehC-bdl,  JordC.-b6l,  &dyO.-bdl 
6b  Pesti  G^borbdl. 

Igazitds :  a  bir.  szerint  a  PeerG.  X.  lapj&n.  Pedig  a  PeerC.-nek 
nines  is  X.  lapja. 

Isten-fia  GomG.  204.  Pedig  ott  nyoma  sines. 

Jdrdogdl:  bir.  szerint  VirgC.  292.  Pedig  a  VirgC.-nek  esak 
150  lapja  vagyon. 

JegeS'Viz :  bir.  szerint  egyetlen  f orr&sunk  esak  Badv :  Szak&esk. 
Pedig  a  jeges  ezikkben  id^ztdk  a  jeges  vizei  az  !]SrdyG.-bdl  4s  a 
VirgC.  ugyanazon  hely6r61,    melyet  bir.  id6z. 

13* 


188  SDCONTI    ZfllQMOND. 

Jegyzfy,  jegyez^s:  bfr.  szerint  a  OornO.  249.  lapjin  ^signatio^ 
a  BdcriO.  179.  lapj&n  pedig  ysigoificatio'  jelent^ssel  fordal  el5.  Amde 
egyik  belyen  se  fordal  el6  a  sz6y  se  ,signatio^  se  ,8ignificaiio'  6rtel- 
m^ben. 

Kinoz:  a  iobbi  k5zt  »LobkG.  79<.  De  ott  nines. 

Kinz6:  blr.  szerint  ComC.  265,  DebrO.  553.  De  egyik  belyen 
sines  meg. 

Kirdg:  iLobkG.  3<.  Pedig  ott  nines. 

Kirdlyi'iit:  >NagyszO.  2,    DebrC.  331 «.    Egyik    belyen    sines. 

Kivirdgozik:  >Kales&rC.  336  c  De  ott  nines. 

Kivisz:  >G5m5ryC.  7<.  De  ott  ninesen. 

KiviOrvM:  »:]^rsO.  272<.  Pedig  ott  nines. 

Koldus:  »WinklerC.  305c.  Pedig  ott  nines. 

K68zdl:  blr4l6nk  a  WeszpC.  2.  Iapj&r5l  iddzi,  ott  azpnban 
nyoma  sines. 

Koszont:  bfr.  azt  mondja,  legr^gibb  forr&snnk  >e8ak  Heltai 
TTj-Testamentoma<,  teb&t  1562.  Pedig  Pesti  Fabul&ib6l  is  id^ztiik, 
teh&t  1536-b6L 

Kovecske  »!]6rdyO.  246 «.  Ott  azonban  nyoma  sines! 

Kovez  >DobrO.  294<.  Ott  azonban  nyoma  sines ! 

Kozhevetis  iHorrO.  80 «.  Ott  azonban  nyoma  sines! 

K6z4ps6  >ComC.  21 4<.  Ott  azonban  nyoma  sines! 

Kulcsol  >WinklerO.  114<.   Ott  azonban  nyoma  sines! 

KiUomben:  a  bfr.  szerint  legr^gibb  forr&sunk  >csak  Heltai 
IJj-Testamentomac  (1562);  pedig  van  eg6sz  esomd  rdgibb  id6zetiink : 
ifirdyO.  (1526),  Ozorai  (1535),  Pesti  (1536),  Heltai  Bibl.  I.  (1551), 
Heltai  VfgK.  (1553),  LevT.  (1560),  Melius  Pr6d.  (1561)1 

KiOdmbJcmmbfile  >TelekiC<.  322 «  ;  &mde  a  TelekiO.-nek  nines 
322-ik  lapja. 

KUrtdl48  »JordG.  855 «,  Ott  azonban  nyoma  sines! 

M&s  lapokrai:  Viaskodd  »G-dm5ry-G.  23c.    Amde  ott  ninesen! 

Vigydzd  »B^eai-G.  138<.  Holotta  B^esiO.-nek  nines  138-ik  lapja! 

VUdgositd  »Er8.-C.  588<.  Pedig  az  ilSrsC.-nek  mind5ssze  584 
lapja  van  csak! 

Visszavand  »TelekiO.  381c.  Amde  ott  ninesen! 

2.  Ferdites,  megt&vesztes. 

Tulajdonkep  bfr^Mnknak  egesz  konyve  egy  eleven  ferdft^s. 
Ferden  tiinteti  fol  az  egesz  sz6t&rnak  foladat&t,  elferdfti  vagy 
a  hoi  kell,  agyonhallgatja  a  szdt^ri  utasftd^t,  m&skor  meg  —  a  mikor 
neki  alkalmas  —  az  utasftdst  szentfr&snak  tUnteti  fol,  a  melyt61 
a  legcsek^lyebb  dologban  is  elt^rni  bdn  volt.  A  szerkeszt6ket 
olyan  hamis  viUgftdsban  tiinteti  fol,  bogy  ezzel  bol  kaczajra,  hoi 
bosszankodiLsra  inditja  a  dologhoz  ertfiket,  a  kik  ismerik  man- 
k^inkat,  a  kik  ismerik  iigyszeretetunket  s  a  magyar  nyelv  iigyfi^rt 


vALdTLAHsia,  febdIt^s,  tudatlanbIq.  189 

yaI6  lelkesed^slinket.  Y^gre  azzal  is  megt^veszti  a  tomeget  (a  mely- 
nek  gonosz  58zt5nei  t&mogatj&k  az  6  v&llalkoz&s&t !),  hogy  8z6- 
t&runkat  nem  &Uftja  be  a  maga  kor&ba  (b&rmennyire  el  akarja 
hitetni  olYasdival).  Nem  tekinti,  hogy  a  szerkeszM  bizotts^g- 
nak  —  Szaryasnak,  Budenznek,  Szil&dynak  —  mikor  a  gyiijt&t 
int^zte,  semmif^le  tapasztalata  nem  volt  m6g  a  dologban.  S  elhall- 
gatja  azt  a  fontos  kSrlilm^Dyt,  hogy  1873-ban,  mikor  a  kddexeket 
dolgoztuk  fol,  m6g  a  NyelyemlSkt&r  meg  se  indult,  teh&t  a  k6dexe- 
ket  az  eredeti  k^ziratokb61  (r^szben  m&8olataikb61  vagy  r^gibb, 
n4ha  mai  helyesfr&ssal  ^tirt  kiad^aikbdl)  kellett  foldolgozni."^  — 
Sok  m&s  dolgot  is  sz&ntszdnd^kkal  elhallgat,  a  mit  vil&gosan 
kellett  neki  latnia  ^8  tudnia.  PI.  a  339.  lapon  elhallgatja,  holott 
]61  l&tja,  hogy  csak  Szarvas  G&bor  id^z  Pesti  Fabal&ib61 
yett  mondatokat  a  Toldy-f^le  kiad&s  szerint  mai  helyes- 
ir&srSL  itirva,  teh&t  nem  az  ^n  gyiijt^semben  volt  a  hiba.  A  szer- 
kesztfi  bizotts^g  a  Toldy-f^le  kiad^t  dolgoztatta  fol,  mert  Buda- 
pesten  nem  yolt  meg  az  eredeti  kiad&s.  ifen  azonban  nem  yoltam 
megel^gedye  e  fontos  nyelveral^knek  dtfrt  szoyeg^yel,  az4rt  —  mikor 
m4r  jav&ban  folyt  a  szerkeszt^s  —  Abel  Jen6  kozbenj&r^s&val  meg* 
szereztem  Apponyi  Lajos  gr6f  p^lddny&t,  de  csak  egy  pdr  napra 

*  T4j^ko£atlan84g4ban  penze  nem  is  sejti  biT&16nk  ennek  a  k5r^m^ny- 
nek  sokoldala  fonto68ag4t  PI.  a  foldolgozott  k&iratok,  8  kivilt  xn&solatok  ^ 
kiad&Bok  lapszamai  nagyreszt  elt^rtek  a  Nyelvemlekt^r  Iap8z&mait61. 
Mink  iszonyu  farads&ggal  kiigazftottak  e  sz&mokat,  de  persze  sok 
helyen  (de  ar4Qylag  ritk&n !)  a  Bz6t4rba  is  belekeriilt  a  cz^al4r61  a  r^gi 
BzAm.  Egyik  gyttjtdnk  az  arab  lapsz&mmal  nem  jelolt  nyomtatv&nyok  egy  rte^t 
(az  akad^miai  k5ny?t&r  peld4nyait)  maga  meg8z4mozta  (nem  tadom,  a  tzerk. 
bizotta^g  meghagy484b61-e).  Ezeknek  a  kiigazitdsa  lehetetlen  volt  —  Az  itt 
elmoudottak  sok  m&s  dolgot  is  megmagyar&znak.  A  GuaryC.-et  pi.  Szarvas  G. 
dolgozta  f51  az  eredeti  k^iratb61  s  nekem  semmi  okom  se  volt  k^telkedni, 
mikor  a  kolesans^g-rSl  sz616  oz6dal4n  ezt  tal&ltam :  >dodalatos  fiietet^  es  el 
amelcodo  kSSSnsegc  (v5.  b£r.  124).  N^ha  bizony  a  ozMal&nak  volt  igaza  a 
Nyelveml6kt4rral  szemben.  PI.  a  YirgG.  100.  Iapj4n  a  NyET.  ezt  kozli: 
giaanyarif  Hal4sz  Ign&cz  ellenben  a  czedol&j^  ezt  Irta :  gianayan,  Minthogy 
az  adat  fontos  volt,  megneztem  a  k^ziratot  is,  ^s  ez  Hal^sz  adat&t  igazolta. 
tgy  tobbszor  is,  de  erre  tal4n  meg  visszat^rek.  —  Mindenki  tudja,  hogy  a 
k6dex-kiad&sok  nem  hibatlanok,  de  blr.  m^g  azokkal  a  sajt6hiba-jaylt&sokkal 
se  tor^dik,  a  mik  a  kiad4sok  fUggelekeben  vagy  bevezeteseben  fdl  yannak 
Borolva,  az  ilyen  pontoskod4st  6  a  lendzett  >8zaknyely^zekre«  blzza.  6  pi.  az 
dt^p  ig6re  egyetlen  egy  r^bb  adatot  tud  nAlonknAl:  JordC.  63.  Amde  a 
JordC-nek  kezirat4ban  nem  el  typytek,  hanem  eZ  cypyeek  van,  ki  is  van 
javltva  a  sajt6hib&k  jegyz^k^ben,  ^  mink,  a  len^tt,  >lelkiismeretlenc 
>szaknyely^szek<  sz^pen  kijavitva  iddztUk  (az  olid  czikkben). 


190  BOfOHTI    ZSiaMOVD. 

kaptam  meg  s  az^rt  csak  a  fontosabb  adatokat  frtam  ki.  Igy 
>tettem  r&  a  kezemet<  Pesti  Fabul&ira  (teh&t  nem  azert,  mert 
kicsinj  a  konyv,  mint  besz&mfthatatlan  bir&16nk  gyanusitva 
mondja),  8  elj&r&som  —  tigy  gondolom  —  csak  lelkiismeretess^ 
gemot  bizonyftja. 

Hogy  bfr^l6nknak  elj^&s^t  ^s  jdbiszemds^g^nek  mert^k^t 
minden  olvasdm  megit^lhesse,  folsorolok  egy  p&r  p^ld&t  az  6 
r&zletf erdf t6seib61  is  (itt  is  jobb&ra  csak  a  font  emlftett  lapokrdl : 
176—249).  Melldzom  azokat,  a  melyeket  m^r  Melich  J^nos  oly 
meglepfi  eredm^nynyel  sz^tbonczolt.* 

Bfr.  rendesen  nem  id^zi  a  nyelvtort^neti  adatokat,  hanem 
csak  igy  jelzi:  >Ehrenf eld-cod.  88.  89.  Miincheni  cod.  20.  68. 
69.  71.  108.  116.  178.C  stb.  A  ki  ezt  14tja,  a  j&mbor  olvasd,  nem 
is  sejti,  mennyi  torpiss&g  rejlik  e  sz&msorok  mogott  PI.  szdmos 
helyet  id^z,  a  melyen  dllitdlag  el6fordul  ez  az  osszetetel :  isten-fia. 
Amde  ha  megkeresstik  kddexeinkben  az  illet6  helyeket,  sz&mos 
esetben  (mintegy  htisz  esetben)  nem  isten-fia  van  ott,  hanem 
istennek  fiaf  Ime:  a  bfr.  idezi  isten-fidt  az  EhrO.  88.  6s  89. 
lapj^rdl,  pedig  ott  hdromszor  is  csak  ez  van :  ystennek  fya.  Id^zi 
a  MiinchO.  68.  Iapjdr61,  pedig  ott  ez  van:  ha  istennec  fia  vag. 
Ugyanez  a  kifejez^s  rejlik  a  kovetkezd  helyeken,  melyeket  mind 
az  isten-fia  sz6ra  id6z  a  mi  birdl6nk :  MiinchC.  69  (mind  a  ket* 
szer),  115,  FestC.  170,  WinkC.  223,  281,  284,  WeszpO.  135, 
DebrC.  226  (az  Istennek  fyah),  621,  VitkC.  11,  TelO.  73,  186 
(n6gyszer  igy),  229  (hiromszor  fgy),  ErdyC.  461.  Tehdt  kb.  hdsz 
ferdft^s  egy  rakdson! 

Es  ez  a  fogds  a  mi  birdl6nkn&l  sokszor  ism^tI6dik.  Azt 
mondja  pi.:  ^isten-hdza  BecsiO.  286.  MiinchC.  35.  74.  DobrC. 
112<.  A  nagy  adatbol  csak  egy  igaz,  az  utolsd;  a  tobbi  harom 
helyen  nem  isten-hdza  van,  hanem  istennek  hdza.  —  Azt  mondja: 
tkenyerh^j  PeerO.  13.  ErsC.  560«.  Pedig  a  PeerC.-ben  ez  van: 
kdnyer  heiiahdl  —  Azt  mondja:  -^Mzvetes  m&r  EhrC.  65 «  (tobb 
adatot  e  szdra  nem  is  idez).  Pedig  az  EhrO.-ben  ez  van:  ^Iceznek 
vetesebeUU!  —  Azt  mondja:  ^vizforrds  BecsiO.  36 <.  Pedig  ott 
ez  van:  ^megmosdikuala  a  viznec  forrasan^.  —  Azt  mondja: 
»Tfziiios&s  JordC.  182<.  Pedig  a  JordO.-ben  ez  van:  >vyziiek 
mossassawal  zenteltetyk  meg< !  —  Es  fgy  tovdbb. 

*  MelI5z5m  egyeMre  a  >l4b61  keszult  vaBczip6«  8  a  »nyakbaii  csorg^ 
nadragc-f^le  ferdlt^eket  is. 


tal^tlaitbIo,  ferdIt^s,  tudatlansIo.  191 

Hasonid  eset  a  kovetkezd.  Hozzdvald  a  NjSz.-ban  a.  m. 
»cogiiatu3,  domesticus ;  zugehorig,  familienmitglied^.  Bir.  kifog&- 
8olja,  bogy  id^zetiink  csak  1732-bAl  vald,  »holott  mdr  m.  &  [m&s 
^rtelemben]  Virginia- cod.  53 «.  —  Amde  ba  inegii6zzuk  a  YirgC.-et, 
ott  ezt  olvassuk:  >zent  ferencz...  ez  vilagi  marbat  gwytenie  nem 
akara,  de  czak  istennek  Jiozzaualo  latasra  w  magat  bagyac. 
Itt  teb&t  nem  hozzdval6  van  mint  kiilon  osszet^tel,  banem  hozzd- 
valo'ldtds.  Ez  a  YirgC.  nyelvszok^a  szerint  a.  m.  gondviseles, 
rendesen  csak  fgy  frja:  hozzdJdtds,  id^ztiik  is  e  czimszo  alatt  a 
VirgC.-nek  k^t  bely^t:  »Hozzalatasbol  intessek  istenek  dicbere- 
tyre«.  >Az  sororoknak  bozza  latasaban  zorgalmatossaga  neked 
bagyatyk.* 

Bir.  a  358.  lapon  —  a  bol  azt  t&rgyalja,  bogy  en  milyen 
banyagnl  dolgoztam  fol  Pesti  Fabul&it  (errdi  az  el5bb  m&r  sz6Itam) 
—  azt  ^litja,  bogy  a  Festibdl  folvett  szoveg  »tele  minden  kepzelbetd 
torzftdssal,  bib&val,  sajdt  tal&lmdnyu  betoldissal,  ^rtelmetlenseg- 
gel,  bibds  id^zettel  stb.«.  S  mindezt  egy  pelddval  bizonyitja: 
»P1.  a  meny^trdl  azt  mondjik,  bogy  az  Egy  cboport  liztbe  erezte 
el  magat,  —  bolott  az  eredetiben  . . .  lyztbe  enezte  el  magat,  a  mi 
azt  jelenti,  bogy  a  lisztbe  enyeszt6,  vagyis  rejte  mag&t«.  — 
A  blrdlo  tebdt  nyilvan  szdntsz&nd6kkal  azt  a  Idtszatot  kelti,  bogy 
^n  nem  ^rtettem  Pestinek  ezt  a  bely^t.  Alnoknl  elballgatja, 
bogy  az  a  bibds  id^zet  a  csoport  czikkben  fordul  eld,  a  melyet 
nem  en  szerkesztettem^  banem  Szarvas  G&bor,  —  de  Szarvas  se 
tebetett  r61a,  ba  az  6  korrektora  ott  felejtette  azt  a  sajtdbib&t 
(6  maga  nem  korrigilt,  mert  akkor  mdr  vak  volt).  Az  eUeny&zt 
czikket  ellenben  ^n  szerkesztettem,  s  ott  megvan  ez  a  sz6  evvel 
a  jelent^ssel  sok  nyelveml^kbSl,  a  tobbi  kozt  6ppen  Pesti  Gdbor 
lij-testamentomdbol  is.  —  Hasonl6k^p  elballgatja  bir.  (130),  bogy 
a  Gomory-kodexnek  —  melyet  6n  dolgoztam  £61  —  ez  a  mondata : 
»Tegedet  fiu  isten  angyal  vdlaszta^  (angyai  e  b.  anydul)  Szarvas 
czikk^ben  fordul  el6,  nem  az  enyimben,  tebdt  szeg^ny  vildgtalan 
Szarvasnak  korrektora  bagyta  ott  ezt  a  sajt6bib4t,  —  s  az^rt 
hallgatja  el,  bogy  az  olvasd  elbiggye,  bogy  ^n  dolgoztam  fol  ilyen 
roBszol  a  Gdmory-k6dexet. 

ime  ilyen  fogdsocsk&kkal  dolgozik  az  erkolcs  s  a  tudomdnyos 
becsiilet  bajnoka! 


192  SIMOITTI   ZSIGMOND. 


3.  Tudatlansdg,  it^thidny,  baJclaveseh 

Furcsa,  de  ligy  van,  bogy  a  szdraz  sz&mok  mogiil,  a  melyek- 
bdl  birdlonk  konyvenek  nagy  rSsze  &11,  sz&mos  leiterjakab  vigyo- 
rog  el6.  Milyen  biztosnak  l&tszik  a  dolog,  mikor  a  bfr^lo  azt 
mondja:  ^vigyorog  ErsO.  174*,  —  ^elvdiasztds  VirgC.  118«,  — 
^iivisz   ErdyO.   39l<    stb.  stb.    Olyan   biztosnak,   bogy  a  lapok 

—  a  Budapest!  Szeml£t61  a  Magyar  Hirlapig  —  azonnal  meg- 
nyugodtak  ebben  a  rengeteg  tudom&nyban.  Amde  ha  egy  kiss^ 
megkaparjuk  azokat  a  biztos  sz&mokat,  furcsa  dolgok  kertihiek 
napf6nyre.  —  Ezel6tt  a  nyelv^szek  azt  bitt^k,  bogy  Ballagi  Ala- 
ddr  nagy  tort^nettudos,  a  tort^nettud68ok  meg  azt  bitt^k,  bogy 
nftgy  nyelY^sz.  A  nyelv^szeket  ki&br&ndftotta  Melicb  bir^ata,  a 
tort^nettuddsokat  tal4n  ki&br&nditjdk  az  itt  kovetkezd  mutat- 
vAnyok.* 

^Vigyorog  Ersekujvdri  cod.  174.<  Keressiik  meg  az  fcsO. 
174.  lapj&t,  mi  van  ott?  »Ne  rekezyen  bee  Engbemetb  az  nagy 
meelseegb  Ne  Srwlyen  bee  nyelny  engbem  pokol  Ne  wygyarghassa 
En  ream  pokolbeely  werem  6  zayaths  Bir416nk  ezt  fgy  olvasta : 
vigyorg-hassa,  pedig  a  h  betii  itt  nem  jelol  klilon  bangot  6b 
szdjat  nem  lebet  vigyorogni,  banem  csak  vigyorgatni,  teb4t  fgy 
kell  olyasnunk:  ne  vtgyorgassa  6n  re&m  6  szdjdt.  (Sz6t&runkban 
is  ott  taldlja:  :^szdj  vigyorgatds:  rictus  C.«)  —  Mfebol  ism6t, 
a  bol  csak  Iehet6s^gr61  van  szo,  -hat  het  k^pzdvel,  6  sl  h  betiit 
csak  czifrasdgnak  n^zi,  mert  nem  tudja  ^rtelmesen  6s  »j6zan 
^8zszel«  olvasni  a  kodex  szoveget.  PI.  a  honyorget  szdra  idezi  az 
fcdyO.  52.  lapjdt,  pedig  a  kddexben  Ime  ez  van  frva: 

>Harmad  okert  keel  eedes  balaakat  adnwnk  mert  mynden 
teremtSt  allatoknak  felette  nagyob  byzodalmat  es  batorssagot  enghe- 
d8t  ew  zent  yrgalmanak  zyne  eleyben  yarwlnwnk,  es  zabadsaggal 
zolhatnwnk  awagy  kenyereghetntonk  myndden  nyawalyankban.< 

—  Vagy  pi.  a  vettet  sz6ra  idezi  a  JordC.  384.  es  a  KrisztLeg. 
54.  Iapj4t,  pedig  mind  a  ket  belyen  eg^szen  mds  van,  nem  vettet, 
banem  vethet  es  vettetik: 

»De  ynkab  azt  feelyetek,  ky  mynd  az  lelket  mynd  as  testet 
vethety   az    erek    tyzre< :    sed    potius    eum    timete    qui    potest    et 

*  Ezek  is  jobb&ra  caak  abb61  a  hetvenh&rom  lapb61  vannak  kiszemelTe 
(176-249). 


TAL6tLAH81o,    FEBDfTjfts,    TUDATULNsIg.  193 

animam  et  corpus  perdere  in  gehennam  (M&t6  ev.  10:28,  JordG.)« 
—  iTiztoh  meg  [tisztifcs  meg]  az  zepl8kt8l  kyk  ream  vettetenekc 
(KrisztLeg.)* 

Ha  ezekben  a  mAvelteM  ig^t  a  lehetfis^g  kifejez^sdvel  zavarta 
ossze,  Tiszont  m&skor  a  szenyedd  ig6t6I  nem  tadja  megkiilonboz- 
tetni.  A  vontat  ^devehi  euro'  ig^nel  hib&ztatja,  bogy  nem  id^ztlik 
a  kSv.  kddexbeli  helyeket:  OornC.  336,  DomO.  272,  HorvC.  11. 
M4r  pedig  ezeken  a  helyeken  sebol  se  tal&ljuk  a  muveltetfi  vontat 
ig6tj  hanem  csakis  a  von  igenek  ezt  a  regi  szenyed6  alakj&t: 
vontatih  (EptSgy  mondtik:  gyiztetih,  mostatik,  fogtatiJc,  futatik, 
I.  TMNy.'Omat;  bfr.  persze  ezt  nem  tudja,  minek  is  6  neki  az 
ilyen  len^zett  szakszertL  tudds?) 

Levn  az  kereztyeneknek  nagy  kemen  jdezese.  vgy  bogy  von- 
tattnanak  az  baluanyoknak  aldozatyara.  es  martyromsagnak  corona- 
yaual  meg  coronaztatnak  vala  (CornO.  336).  Mykoron  zent  damancos 
atyanktwl  Tontatneek  az  evrdevg  az  capitulom  hazban  kezde  as  belt 
feelven  el  fvtny  (DomC.  272).  Hagyatol  pokolba.  mynden  te  meg 
maradekyddal.  kytevl  yontatot  az  byn.  Ezeket  baloan  adam  meg 
jyede  (HorvC.  11). 

Hasonl6  baklov^s,  mikor  a  vonat  ig^re  a  PeerC.-bAl  bat 
helyet  id^z,  bolott  mind  a  hat  belyen  szenvedd  alak  van, 
nem  pedig  mdveltetd :  otszor  wonattatek  6s  egyszer  wonattatal  — 
Veretf  veretlet  mtlveltet6  ig^t  idez  . .  ^Krisztina-leg.  28.  GKimoryC. 
102  (k6t8zer)«,   pedig  itt  is  mind  a  b&rom  belyen  szenvedfi  van. 

Kotostetf  erre  a  Ejrisztina-legenda  20.  lapj&t  id^zi.  Amde 
ott  mi  van? 

Az  S  Att'a  nem  t^u^n  az  S  bozzontass&tb :  paranchola  eg 
kereketb  bozny:  es  zent  cbristinatb  rea  kStSztetny. 

Nyilv&nvald,  bogy  nem  azt  parancsolta,  bogy  a  kerdkre 
kotoztessik  Krisztinat,  hanem  bogy  a  ker^kre  kotozzek ;  fgy  kitiz- 
tetny  itt  nem  mlveltet6  ige  (epdgy  mint  nem  az  az  ugyanitt 
k^sdbb  el6fordul6  kMzteiu^n),  hanem  a  kotoz  igenek  egyszerA 
szenvedd  alakja. 

Azt  mondja  bfr.:  *Futat:  facio  flare;  legr^gibb  forr&suk 
csak  Heltai  Biblidja  I.  —  bolott  mAr  Miincbeni-cod.  180  (az 
eredetiben:  vento  magno  flante)«.  —  A  MiinchC-ben  ez  van: 
>A  tenger  kedeg  tamadoz  uala  nag  zellel  futatuan«.  Yagyis:  a 
tenger  fdtatik,  azaz  fdvatik  a  nagy  szeltdl.  De  birdl6nk  dgy 
drtette,  bogy  a  tenger  fdjtat  valamit  a  nagy  sz^llel.  Ugyan 
mit  fujtat? 


194  SIMONTI    ZSiaMOKD. 

A  faragtat  ig^re  bfr.  ezeket  id^zi  mint  legr^gibb  p^ld&kat : 

Mert  S  faioc  a'  kouafitol  galultatot  mgg  gs . . .  faragtattatanae. 
(ifabricata  8ant«  I  B^csiG.  110.)  Noe  patriarcha . . .  monda.  Idaezlegy. 
as  en  tevlem  faraktaiot  barkaban  meg  peldaztatot  zvz.  (KorvG.  183.) 

Konyy^nek  41.  lapjan  yiszont  szenvedd  ig^knek  nezi  s  mint 
Bzenvedd  igeket  sorolja  fol  ezeket ;  oszveszovetheztet,  oszveszeriesz- 
tetf  oszvecsoportoztat,  oszvelovoldbztet ! 

Hogy  is  dicsekszik  birdldnk?  6  a  szdkat  >minden  oldalrol 
8  f61eg  kapcsolatukban  vizsgdlja« !  (8.  L)  H&t  ez  az  az 
»egyeteme8  dttekint^s*,  mely  a  betiitdl  meg  egy  szenvedd  ige 
felismer^s^ig  sem  tud  td,yoziii? 

^Elvdlasztds  Virgina-cod.  118.c  J6,  keressuk  meg!  »Hogi 
mikepen  egymdstol  elualaztasunh  [J  zent  mate  . .  13.  rezebe  meg 
moDdatik . . .  ki  lewnek  az  angialok  es  elualaztyak  az  gonozokat 
az  igazak  k5zSl.<  Teh&t:  hogy  mikeppen  egymdstdl  elvdlasztas- 
sunJcj  nem  pedig  elvdlasztdsunJc,  mint  bfr.  olvasta! 

*Kivisz  ErdyO.  391.«  Mi  van  az  ErdyC.-ben?  »Mennyetek 
be  az  zoross  kapwn,  mert  nagy  ez  kapw  es  zeelyes  az  wth  hy 
vyzen  ez  erek  vezedelemre . . .  Az  wth  kedeeg  zoroz  es  tfiretlen 
hy  vyzen  slz  erek  eelettre.«  (Az  wth,  Icy  vyzen  «=  az  dt,  mely 
riszen.)  Ebben  teh&t  a  ki  nevm&st  nem  tudja  megismerni 
8  igekotfinek  nezi,  mert  nem  tudja,  hogy  a  mely  n^vm&st  a  ^  is 
helyettesitheti ! 

Azt  frja  bfr.  a  233.  lapon:  ^KivilUhdol ;  szerintok  csak 
Posahdzi  Igazsdg  Istdpjaban  es  S^ndor  Istvdn  szotar&ban,  holott 
mdr  Ehrenfeld-cod.  53.  Jordinszky-cod.  13a.  63.  76c.  Mind  tf 
negy  adata  hib4s  es  jellemzd.  de  legmulatsdgosabb  az  els6 
»De  frater  Rufen  hogy  zent  ferencz  kysertetnek  zeret  [szeret] 
zereuel  [sorjdbanj  mondyauala  hyuel  belewl  es  kyuewl  erewssen 
gewtretettuala :  kezde  syrnya«.  (EhrC.  63.)  Tehiit  bir.  f61re6rti  a 
kyiiel  =  kivel  sz6t  es  kiviilnek  olvassa !  *  Annal  furcsAbb  a  felre- 
ert^se,  mert  ^szrevehette  volna  mindjart  utdna  a  kyuewl  sz6t, 
mely  csakugyan  =  kiviil.  —  A  mdsodik  pelddt  a  Csemez-tore- 
d6kb61  kivannd:  mynd  kywl  hel(fl  meg  kenn;fed  eny^el.  (JordC. 
13a.)  A  JordC.-nek  mdsik  ket  peld^ja,  melyet  bfr.  kiv4n,  fgy 
hangzik :  es  tyzta  arannyal  megh  aranyazzad  hwteth  [a  szekrenyt] 

*  Teh4t  csakugyan  nem  tudja,  hogy  a  ki  annyi  is  lehet  mint  mely? 
Yagy  talin  azt  higgyuk,  hogy  konyvenek  ezt  a  f^  r^sz^t  alb^rletben 
0Bin41tatta    szegeny    di&kokkal? 


TAL6tLAK810,  FERDfr^S,  TVDATLAKSlO.  195 

mynd  Tcywl  heUl  ^63).  Es  vala  ky  k9ztet9k  b9lcz  es  twdos,  yewyen 
el  es  zerezyen  megh  myndenth  ky  zykzeegh  wr  ystennek  Satoranak 
eppMetyre  mynd  Tcywl,  belfl.  (76.)  E  h&rom  p^ld&ban  nem  tartan^ 
osszetett  sz6nak  a  kivill  belultj  ha  csakugyan  ismerne  6s  erten^ 
egy  kicsit  >regi  magyar  nyelvilnket«,  melyet  cz^geriil  tett  for- 
medT^nye  czimlapjdra.  Akkor  tudn&,  hogy  az  a  mind  ott  kot6- 
8z6  s  hogy  r^gi  magyar  nyelviinkben  mind  Mviil  heliil  =  mind 
klviil,  mind  beliil.  Ezt  megtanulhatta  volna  a  NySz.  mind  czik- 
k^b61  vagy  A  magyar  kot6sz6k  czimd  pdlyamunkdmb61.  Hisz  az 
ntolso  id^zetben  meg  yessz5  is  van  a  Icivtll  es  belul  kozt,  oly 
kevesse  osszetetel.  EUenben  a  NySz.  adata  mdr  dtvitt  ^rtelmu: 
»A  romai  udvarnak  csinnyat  kSvfll  belfll  jol  tudta.  (Pds. :  Igazs. 
381)«;  itt  mdr  valdsdgos  osszetetellel  van  dolgunk. 

A  hivillvald  es  Tcozdvalo  szok  p^lddi  kozt  ezeket  id^zi  bir. : 

Zent  egyhazat  nem  tizteltem,  mikor  mellwle  elmentem,  tizte- 
Beget  neki  nem  twtem,  benne  Talo  kepeknek,  ereklyeknek,  oltarban, 
oUar  kiutvl  valoknak  es.  (VirgC.  6.)  HierusalemJiez  kevzel  valo  helye- 
ket  (CornO.  38).  Ez  neraes  embernek  hazahoz  kozel  valo  puztaba 
lakozik  Tala  eg  remote  (BodO.  27). 

NyilvAnvald,  hogy  itt  a  kiviil  vcUd  es  kozel  valo  nem  kiilon 
kifejez^s,  hanem  a  megel6z6  fonevvel  kapcsolatban  kell  ^rteni. 
Azt  bir.  nyilvAn  nem  tudja,  hogy  »r^gi  magyar  nyelviinkben* 
oUdr  kttml  =  oltdron  kfviil.  Pedig  err61  alaposan  meggyd'z6dhe- 
tik  a  NySz.  kivill  czikkeb61  s  A  magyar  hatarozok  cz.  p&lya- 
mnnk4mb61.  Meg  is  kell  gy6z6dnie,  mert  kiilonben  az  6  tlj  Nyelv- 
tort^neti  Szdt^raban  ilyen  mulatsdgos   czikkeket  fogunk  olvasni: 

kivill-marad:  Az  5  s&tora  kivol  maradjon  (MA:  Bibl.  1:101. 
—  teh&t  a  s&tor  fog  kfvUl  maradni,  holott  a  Yulgata  itt  azt  mondja : 
maneat  extra  tabernaculum  snum). 

kiviilrlakd:  Az  gog  annyat  tesszen  mint  s&torban  lak6,  az 
m&gog  peniglen  s&tor  kivel  lakd  (BMK.  2:106). 

kivill'CsetU :  Az  ut  kfivSl  tsetlS  botl6  emberek  (GKat.Titk.  102). 

^Kirdly-udvara  DebrC.  340. «  Hib^jsan  olvasta,  mert  ott  ez 
▼an :  kirdlyi  udvar.  (»Ha  kyral'  hoi  uagon  az  6  kyraly  palotaya  ? 
hoi  uagon  kyral'y  aga  hoi  uagon  kyral'y  vduara?«)  Mint  annyi- 
szor,  itt  sem  torSdott  az  eg6sz  mondatnak  ertelm^vel. 

> -Sonny iif ...  ErdyO.  229.«  Ldssuk,  mi  van  az  ErdyC.-ben: 

>Ast  halwan  zent  pal  be  mene  zent  peterhez  az  temleczben 
es  meg  mondaa  ew  ueky    mykeppen    ffel    fogatta  vona  ew  erette  az 


196  8IM0NTI    ZSiaMOlTD. 

feyedelem  ffyanak  fiel  tamaztasaat.  Monda  sent  peter  atyamffya  nekei 
dolgot  fogattaL  De  maga  wr  Jesusnak  ereywel  kynnyeth<. 

Teh&t  ionnyUt  (kinnyi-t)  azaz  konnytL  dolgot.  De  bir.  ezt 
a  konnyii  dolgot  nem  tudta  meg^rteni,  hanem  ig^nek  n^zte: 
honnyit,  Hogy  a  mondatnak  fgy  nines  £rtelme,  azzal  6  nem  tor6- 
dik,  6  csak  a  bettiket  n^zi  s  a  »hangokat  pengeti*. 

A  261.  lapon  a  megmentis  szora  egyetlen  egy  kddexbeli 
adatot  id^z:  »Nagy9zombati  cod.  356 <.  L&ssuk  csak  magdt  a 
kddexet!  Ott  a  nyelvnek  b(biei  vannak  folsorolYa:  »Karomla8.. 
Magamenthes . .  Bagalmassag  Hizelkfides .  • .  JozagoTcnah  megmen- 
tese  Gonoz  tanacz  stb.  No  itt  a  ]6zan  ^z  megdll,  ha  a  bdnok 
k5zott  szerepel  a  j6sz^goknak  vagyis  erenyeknek  megment^se. 
Hogy  tudta  bfr.  ezt  elhinni?  Annyira  rabja  6  a  hangnak  68  a 
bettinek,  hogy  nem  is  keresi  benne  az  ^rtelmet?  Pedig  itt  csak 
egy  kis  szovegkritika  s  a  kodexek  nyelvenek  n^mi  ismerete  kellett 
volna,  akkor  kital&lta  volna  a  helyes  olvasatot :  Jozagohnah  meg- 
meuetese  vagyis  megmevetese,  ma  nevet^se !  A  N&dorO.  691.  lap- 
j&n  megvan  ugyanaz  a  bdnlajstrom,  s  ott  csakngyan  helyesen  van 
frva:  Jozagnac  meg  mSuetese. 

Nemcsak  a  »szaknyely^zet<  mddszer^nek,  hanem  a  »j6zan 
teznek<  is  ellene  mond  az  a  m6d,  a  hogy  bfr.  a  fordftott  szdye^ 
gekben  a  sz6k  jelent^s^t  meg&llapftja.  Abbdl,  hogy  egy-egy  egiaz 
magyar  8z61&sm6d  megfelel  valamely  latin  szoldsnak,  6  g^piesen 
—  mint  az  iskol&s  gyerek  —  azt  kovetkezteti,  hogy  az  egyes 
magyar  8z6k  egy^rt^kuek  az  egyes  latin  szdkkaL  £yyel  az  egy- 
szerii  mddszerrel  igazolja  m^g  Bug&tnak  a  t^Ved^^t  is,  mely 
szerint  agy  ==  yel6,  cerebrum.  Azt  frja  ugyanis  (426): 

>Agy.  E  8z6t  M^tyds  F16ri&n  az  eredetibdl  helyesen  6rtel- 
mezi  8  mell^teszi  a  latin  szoyeget.  Simonyi  a  Nyt.  Sz.  A  betii- 
j^nek  Bzerkeszt6je  helytelentil  ^rtelmezi,  mert  a  latin 
eredetit  sohasem  latta,  6s,  tigy  Idtszik,  Mdty&s  F16ri4nb61  sem 
olyasta,  amint  ez  a  royatos  kozles  tannsftja: 

Nyelvtdrtineti    Szdtdr   I.    23.  Mdtyds  FlMdn : 'PdHik,  XJL 

Agy:  cranium^  caput  »Mintha  Agy:  cerebrum.  Mint  ha  csak 
csak  magam  agy&tul  gondoltam  magam  agy&ttil  gondeltam  Tolna: 
yolna    (Pr&g:   Serk.    Elob.    68).«      quasi    ez    proprio   illam    cerebro 

confinxerim.  Pr&gay:  Eloszd  68.< 

Byen  mddszerrel  azt  is  be  lehetne  bizonyftani,  hogy  ember 
»  cerebrum,  mert  ott  yan  Bod    P.  szdt&rdban:  ^putidum  cere- 


TALdTLAKSlOy    FKRDMs,    TUDATLAHsIo.  197 

hrum:  bolond  ember*,  Vagy  hogy  a  fej  =  agyvelfi,  mert  *8e  creu- 
ser  le  cerveau  »=  tomi  a  fej&^.  —  Kulonben  a  fraDCzi&b61  is  bebi- 
zonyfthatni  bfr.,  bogy  az  agy  =  vel6,  mert  hiszen  hruler  la  cerveUe 
&  9.  =»  agyon  16ni  vkii  Hisz  6  m^g  azt  is  kisiitotte  egyik  id^- 
zetiinknek  latin  szoveg^btfl  (291.  L  jegyz.)i  hogy  8^6lds  »  nego- 
tium!!  >Kyre  tereyczek  my  zolaswnkat:  quicum  nobis  est  riego- 
tium^,  azaz:  kivel  van  most  dolgunk,  iigyiink,  teh^t  sedlds  » 
iigy,  q.  e.  d.  —  Ezek  szerint  elk&ziilhetunk  r^  hogy  bir.  tij 
NySz.-&ban  ilyen  czikkeket  fogunk  olvasni: 

tir:  habeo.  Banatra  nem  terhetSk:  poenitentiam  non  haboiBtis 
(F«legyh&zi:  Bibl.  1:36). 

terem :  scateo  [wimmeln].  Fdrgec  term^neo  benne  es  meg  b&sz- 
h&y6c :  Bcatere  coepit  yermibas  atque  computmit  (Kelt.  Bibl.  I.  Kk  2). 

dltaljdr :  contemplor  [betrachten].  Ugyan  4ltal-j&rt  szem^vel: 
acerrime  me  '^oculis  contemplatus  est  FPBl. 

szakad :  yertor  [hangen] !  Szf ye  szakad  yki  utdn :  cor  eios  yer- 
titur  ad  aliqaem  (MA:  Bibl.  1:289)  [sein  Hera  bSngt  an  jm!j. 

LegnagyszertLbb,  mikor  bfrtidnk,  ki  annyira  len^zi  a  »szak- 
nyely^szetetc,  maga  is  gramatiz&lni  yagy  etimologiz&lni  kezd. 
Olyankor  igaz&n  cs6kolni  yal6  naiysdgot  6s  minden  szakszeriis^g- 
i6l  ment  elfogulatlansdgot  tanusit.  Milyen  molats&gos  pi.  a  mit 
a  167.  lapon  fr: 

>A  ki  akar  menni  attii  sent  elet9kre,  be  yezije  [helyesen  be 
Yezfe]  ytet  attti  feijedelmet9k  [helyesen  feyedelmet9k]  (N&dor-cod. 
407) :  Qui  yoluerit  yenire  illic  ad  connersionem,  suscipit  ilium  abbas 
y ester?*  (Vita  Sanctae  Eyphrosynae  Virginis  in  Yitis  Patrum, 
Cap.  VI). 

Ime  ez  ^rdekes  passzus,  mely  beyesznl-t  mond,  4p  iigy,  mint 
teszem  Gteleji  Katona  beyegynl-t  a  mai  beyenni  hely4n.< 

Ezt  a  titokzatos  okoskod&st  —  a  Pythia  mondiLsai  nem 
yoltak  hom&lyosabbak  —  sz&zat  teszek  egy  ellen,  senki  se  ^rtette 
az  Akad^mia  II.  oszt&ly&nak  tudds  tagjai  kozUl,  s  a  nyelytudo- 
m&nyi  oszUUybdl  is  azt  hiszem  igen  keyesen.  Ime  a  magyar&zat 
A  N^dorC.  azt  k^rdi :  bevesei-e  iitet  a  til  fejedelmetok  ?  De  miyel 
bfr.  a  k6dexeket  nem  tndja  olyasni,  ilyen  badars&got  olyasott  ki 
beldle:  beveseje  iitet  a  tii  fejedelmetok.  Ebb61  a  badars&gbdl 
azt&n  azt  a  m4g  nagyobb  badars&got  koyetkeztette,  hogy  a  N^dorO. 
fnSja  igy  besz^lt:  beveszni  e  h.  beyenni.  De  \&m  a  Dnbnici  kr6- 
nik&ban  csakugyan  az  yan  hogy  yzzywh  (iszjuJc)  s  az  ErdyO. 
142b.  lapj&n  hysyek  (hiszjek,  azaz  hiszsztik),  s  koyetkezik-e  ebbtfl, 


198  6IH0NYI    ZSIOMOND. 

hogy  valaha  azt  mondtak  isznij  hiszni  vagy  iszd^  hiszo  e  h.  inni, 
hinni,  ivd,  hiv6? 

A  mdsik  fura  infinitivust,  a  bevegyni-t  bfr.  Geleji  Katond- 
nak  ebb61  a  mondat&bdl  kovetkeztette  ki:  >Ne  hagyd  rajtam 
y^gezSdni  ezt  a  te  kegyelmedet,  did-meg  ez  k^t  nnok&imat  is,  es 
vegyd'b^  8ket  6n  velem*  (Titkok  titka  267).  Persze  hagyd: 
hagyni,  teh^t  vegyd :  vegyni.  Amde  soha  magyar  embernek  Bal- 
lagi  el6tt  neiii  jutott  eszdbe  ilyen  infinitivus:  vegyni,  tegyni, 
egyni,  tgyni,  &mb&r  Geleji  Katona  —  mint  minden  »8zaknyelv68z« 
tudja  —  emezeknek  is  tigy  irta  a  {olsz61ft6  alakj4t:  tegyd,  egyd, 
igyd.  Geleji  Katona  fgy  okoskodott :  ^Hagyd,  hdnyd,  tegyd,  egyd, 
vegyd,  igyd,  vigyd  etc.  mellyekben  mind  syncope  vagyon,  pro 
hagyjad,  hdnyjad,  tegyed,  vigyed  etc.«  (1.  Corpus  Gramm.  302). 
Ez  az  6  etimologiz&ld  helyesfr^&bdl  folyik.  De  bogy  kovetkezbe- 
tik  ebbdl  a  Geleji  Katona  ballatlan  vegyd-Ule  ir^s^bdl  a  vegyni, 
mikor  mdg  a  valdban  megleyd  vegyed   alakbdl  se  kovetkezik?! 

Egy  belyt  aszdfejt^sselis  megprdb&lkozik.  Azt  mondja: 
^K6vez4s:  lapidatio,  steinigung,  steinwurf;  szerintiik  csak  MA. 
6s  Bod  8z6t&r£ban,  —  holott  m£s  6rtelemben  mdr  EhrO.  33 « 
S  a  jegyzetben  id^zi  ^s  megmagyar&zza :  >zent  fferencz  sok  Tcew- 
uezesehuel  monda :  sanctus  franciscas  cum  multis  lacbrymis  dice- 
bat  (Speculum  uite  beati  Fr.  1604.  f.  88).  Ez  valdszlndleg  kony- 
nyez6s  ugyan,  azonban  vo.  hovekeUleU.  Ezt  persze  senki  meg  nem 
drti,  a  mfg  nem  seglt  rajta  az  az  ^getni  vald  NySz.  s  meg  nem 
mondja  neki,  hogy  Tcovehel  (vagy  tin  ink&bb  kovikd,  1.  Nyr. 
31 :  217)  ^8  hovekeUs  a  kddexekben  gyermeksirdst  jelent,  de  csakis 
gyermeksir&st,  tigy  mint  a  megfelel6  balasi  hodhol  mdg  mai  napig 
(a  NySz.-ban  b^t  id^zet,  bozzdjdrul  JordO.  110a,  hoi  szintSn  kis- 
dedr61  van  8z6).  EUenben  az  EhrC.-ben  8zent  Ferencz  sfr.  Vil&gos, 
hogy  ennek  a  »koyez6snek«  semmi  koze  a  hangut&nzd  kov^kd^s- 
bez,  hanem  csak  a  kezirat  tollhibdja  e  helyett :  kewnuezes.  Hiszen 
a  konnyez^st  az  EhrC.  mindig  konyvezfynek  mondja,  mint  m&s 
nyelvemlekek  is. 

Ijedelem!  Semmi  se  bizonyftja  inkdbb  bfrdldnk  ft61et- 
hi&ny&t  es  egydttal  »regi  nyelvunkben«  vald  j&ratlans&gdt,  mint 
az,  a  mit  az  ijedelemrSi  mond.  Szemiinkre  hdnyja,  hogy  e  8z6ra 
egyetlen  forr4sunk  csak  Kresznerics  8z6t4ra  1831-b61,  >holott 
m&r  PeerC.  361.  Weszpr^miO.  23  c.  —  Ne  higgylink  vakon,  nez- 
ziik  meg  magunk!  A  PeerC.  361.  lapj&n  M&ridhoz  intdzett  lit&- 
nidban  olvassuk  a  tobbi  kozott:    >paradisomnak   aythoia:  ymagh 


YAL6TLAH8la,    FERDfT^S,    TUDATLAlfSlO.  199 

[imddj  mi^rtunk],  Sysenek  [szuzs^gnek]  vyragya :  ymagh, . .  Bethe- 
geknek  seghf itjssigh :  ymagh,  Bynesegnek  yedelme :  ymagh,  Thys- 
tassagnak  genge  [gyongye]:  ymagh«.  Mdr  itt  a  fejiinket  cb6v41- 
hatjuk.  Kiilonos,  kiilonosl  Szdz  M^ridt  Uyen  sz^p  czfmek  kozt 
egyszerre  igy  sz61itani  bUnosoknek  ijedelme!  holott  m^skor  fgy 
konyorognek  hozz&:  »ByDes  nepnek  remenseghe,  Romlothaknak 
wygas8aga«  (pi.  PozsC.  29).  Bfr&ldnk  nyily&n  nem  olvasta  se  a 
megel6z6,  se  a  kovetkez6  sorokat,  se  mds  litdni^kat  s  nem  tor6- 
dik  semmit  a  szoveg  ^rtelmevel,'"  csak  annak  az  egy  szdnak  a 
betuit  n^zi.  De  az^rt  azt  mondja  a  maga  csalhatatlans^ga  ^rze- 
t^ben  (szdrul  sz6ra  a  9.  lapon):  »Az  ^n  meg&Uapitlisaim  meg- 
dSnthetetlenfil  T^g^rv^nyflek  [ilyet  egy  tvdomdnyos  Akademia 
kiadTdnydban  I]  a  miatt,  mert  dn  mindenkor  a  tdrgybdl  vagyis  a 
tdrgy  megismer^se  alapjdn  magyardzoni  a  szdU 

De  m^g  czifrabb  a  m&sik  id^zet.  A  WeszpC.  23.  lap- 
j&n,  a  passioban,  M&ria  8z61  s  azt  mondja:  »0  en  zerelmes 
azzonim  menniSnk  ierusalembe  lathassam  a  vagi  czak  egiczer  az 
en  Ulkemnek  yedelmet:  mynek  el6tte  a  gonoz  sidoctul  meg  611e- 
tes8ek!<  Teh&t  M&ria  Jezust  nevezi  az  6  lelke  ijedelm^nek! 
A  ki  ezt  k^pes  elhiani,  ezzel  szeg^nys^gi  bizonyftvdnyt  ad  az  6 
ii&l6  k^pess^g^rtfl.  De  egydttal  a  kddexek  nyelv^ben  val6  jdrat- 
lans&g&r61  is,  —  noha  hdsz  6y  ota  gyiijxi  bel6Iuk  a  szavakat 
Szavakat  ?  hisz  a  szavaknak  ertelmiik  is  volna ;  de  bfr&16nk  csak 
ertelmetlen  betiicsoportokat  gyiijt  6rtelmes  szavak  helyett  Mert 
ha  nem,  akkor  itt  mindj&rt  tudta  volna,  mit  kell  olvasnia :  hiedeJ^ 
met  J  uram,  hiedelmet,  nem  pedig  ijedelmet!  6,  hiszen  bfrdl6nk 
kets^gklvtil  sokszor  belebotlott  ebbe  a  sz6ba,  de  mivel  az  6rtelem- 
mel,  a  tartalommal  nem  tor6dik,  mindig  abban  a  hiedelemben 
volt,  bogy  a  mit  ott  olvas,  az  a  ma  is  meglev6  hiedelem  vagyis 
hiv^a,  hit.  Pedig  a  kddexekben  m^g  tobbszor  eWfordul  a  md,sik 
hiedelem,  mely  csak  hangzd,s4ra  n6zve  hasonlit  a  mai  sz6hoz,  de 
eg^szen  mdst  jelent:  htivosseget,  htlsftest,  udiilfet,  konnyebbiil&t, 
vigasztaldst  (fgy  is:  hiedelemsAf,  hiedelmezet  stb.).  Tess^k  csak 
megn^zni  abban  az  6getni  valo  NySzban  az  1 :  1428.  lapot,  ott 
van  sorban  mintegy  hdsz  id^zet,  koztiik  egy  magdb61  a  PeerC.-b61 
is."^*  Igy  aztdn  meglrtjiik:  Mdria  a  bdnbdnd  bdnosok  vfgasztaldsa, 

*  Yagy  csakagyan  elhitte,  hogy  a  szent  szuzet  a  bunosok  ijedelm^nek 
8z61itja  a  hiv6?  Ha  katholikus  volna,  ilyesmit  nem  hihetne  el  bir&16nk. 

♦♦  A  PeerC.-beli  litdni4ban  is  ennek  kellett  lenni :  refrigeriutn  pecca- 
torum  (a  rendes  »refugium  peccatorum<  olvasat  helyett). 


200  inSTELI    FEBEHCZ. 

J^zns  pedig  M&ria  vfgasztal^laa.,  orome.  Bfr&16nk  persze  m&k^p 
^rtelmezi,  —  6s  in£g  azt  frja  (a  8.  lapon): 

»BitoroIt...  helyzet  re&jok  (a  szakn jelv^szekre) . . .  a  nyely 
ir&Qyftfisa  es  ^rtelmez^se.  lit  az  id6  hogy...  vissza^lftsuk  a 
torv^nyhozdi  tisztbe  a  mdvelt  magyar  embert,  ktilonosen  az... 
embertan  6s  a  mtilt  btiY4rait.<  >A  szakszerfis^g  4s  egyetemess^g 
eUent^tes  irdnyai  koziil  mclyikDek  van  igaza?  melyiknek  nines? 
e  munka  folyam&n  felt^tleniil  ki  fog  tAnni.« 

—  Tetszik  tudni  mi  ez? 

A   tudatlan8d.g   orgidja. 

1904.  dpr.  5.  Smomn  Zbiqmohd. 

A  MAGYAR  K0T6SZ6KR6L. 

II.  (V6ge.) 

Feltetes  mondatokban  is  sokszor  elmarad  a  kot6sz6y  s  mint 
a  hogy  tdrgyal&s^ban  tette  volt  a  szerzd,  ez  eseteket  is  a  3.  kotet- 
nek  ha  kotd8z6r61  8z6I6  fejezet^ben  t&rgyalja.  Itt  pdtl&sul  szol- 
gdlnak:  1.  a  felsz61ft6-paranc8ol6  mdd,  2.  a  feltetes-6hajt6  mdd, 
3.  a  k^rdd-  "^  4s  4.  a  kijelent6  mondat 

P4ld&k:  »La88an  j&rj,  toy&bb  4rss.<  >Fize8sen  vala  osak  j5ly 
a  perit  meg-nyerte  volna.c  ^Volna  sz&myam,  elropfiln^k  egy  kies 
yid^k  fel^.c  Kisf.  K.  Aurora  1826.  >Tolem  verset  akarsz-e?  Bzeress!^ 
Yitk.  3:60.  »Nevetnek-6?  nevess  te  i8.€  Pesti  G.  95.  mes^je. 
»K486n  indulsz,  k^sdn  4rsz.<   >Ki8  ujjod  mutated,  eg^sz  kezed  k6ri.< 

Itt  is  nehez  eldonteni,  hogy  hoi  yan  mell4rendel4s,  s  hoi 
yan  aULrendelSs  a  ha  nelkiil  yal6  mondatok  kozott.  A  szerz6  az 
1.  es  3.  esetet,  a  hoi  a  ha-YsA  yalo  kieg4szit4s  lehetetlen,  a  mell4- 
rendel4s  eseteihez  sorolja.  S  az  olyan  mondatokat,  a  melyeknek 
ig4i  a  jelentdmddban  yannak,  ha  a  ha  kot6sz<3yal  kezd6dhetnek, 
id^rendelteknek   tekinti   (1.  1:243,   3:114).    A   m&sodik   esetn^l 

*  Hogy  a  k^rd^nek  a  a  felt^tnek  elcserel^s^b^  mint  kfivetkeztetheti 
a  Bzend  azt  (2 :  182,  8 :  127),  hogy  az  -e  is  eredetileg  feltetes  jelent^so,  s^t 
tal4n  eppen  a  ha-YBl  azonos  yolt,  azt  nem  tudom  meg^rteni ;  azt  meg, 
hogy  a  8zerz6  az  at6bb  emlitett  helyeken  m&s  nyelyekkel  is  bizonygatni 
akarja,  hogy  a  kdrd^  alak  a  feltetes  mondatot  mint  p6tolhatja,  ^ppen  nem. 
£z  az  -e  olyan  indalat8z6  lehet,  mint  a  n^met  »Ae.^«  A  szerzd  maga  is 
indulatszdnak  magyar&zza  a  noha  elB6  tagjit.  A  f&gg6  k^rd^s  ha-e  kapcso- 
lata  inkabb  az  eredeti  kiildnb5z686get  bizonyitja  ^s,  ha  ke?erek-alaknak 
tekintjiik,  kdnnyen  drthet6. 


▲    MAQTAR    K(yT6sz6KR6L.  201 

nyily&n  bizonytalans^gban  van  6  maga  is,  mert  az  egyik  p^ld&t  a 
Jia  nelkiil  val6  aUrendeles   eseteihez   sorozza  s  a  m&sikat  kozon- 
s^ges  mell^rendelt  mondatnak  tekinti.  Ezt  az  elomondatot  minden- 
esetre  1  e  h  e  t  on&116  6hajt6  mondatnak  tekinteni.  De  ez  az  ok  is 
elesik   enn^l   az   emlftett    p^Id&k    mellett    felhozott    mondatn^l: 
>Szeretn^Iek   rdzs&m,   any&d   ne   yolna«  —  ha   ugyan   a  szeretd 
nem  akar  nagyon  is  kegyetlennek   mutatkozni.    H&tha  ^n  eppen 
az  olyan  mondatot   tartan&m    mell^rendeltnek,   a  melyikben   az 
egyszerden  Ulitd  jelentd  m6d  helyettesiti  a  felt£telez6  mondatot  ? 
(Hiszen  az  ilyen  mondat  csak   hangstily^yal,   tartalm&val  ^s  tag- 
jainak   bizonyos  ar&nyoss&g&val    utal    valami    felt^tre   £s   ^ppen 
az^rt,  mert  semmire  sem  vonatkozik,  mintegy  konnyen  megoldhatd 
rejtv^nyt  ad  fol  a  gondolkozdnak,  ellenben  a  parancsold  s  a  k^rd6 
mondat  mindig  maga  elesen  rdmutat  saj&t  kieg^szulSs^re.)    Nem 
tadom,  a  szerz6   bogy  igazolnd   felfog&s&t,   hacsak   nem   azzal  az 
alaptalan  Allftdssal,  hogyh&t  a  ha  el  van  hagyva !  Itt  azt&n  olyan 
ponthoz   ^rek,   a  mely   hat^ozottan   g&ncsot   ^rdemel.    A  8zerz6 
agyanis  az  egyszerft   mell^rendel^ssel  nem  a  kotfiszd-n^lkiili  al&- 
rendel^st  dllftja  szembe,  &mb&r  alkalmazza  e  kifejezSst  (2:161); 
hanem   az   utdbbi   eset  p^ld&it  a  kihagydsok   rovat&ba   sorozza. 
E  rovatban  a  hogy-n&l  6s  a  ha-n&l  n^gy  esetet  kiilonboztet  meg : 
1.   a   mell^kmondatnak    nincsen   kot^szava;    2.   a   mell^kmondat 
ktQonben   sem   teljes;   3.  a  f6mondat  nem  teljes;    4  a  fdmondat 
egSszen   hidnyzik.    Pedig  a  kotdszd    >kihagy&sa<,   mint   a  szerz6 
maga  is  elismeri,   fedi   azt,   a  mit  Jolly    >az  al&rendel&  legegy- 
szerQbb  alakj&nak«  nevez,  holott  ennek  m&r  a  neve  is  ellenkezik 
a  szerz6   folfog4s&val.    A  kot6sz6   kihagyds&val   mindeniitt  olyan 
esetekben  magyar^zza  az  alakokat,  a  hoi  a  nyelvszokd^  szerint  a 
kottiszdnak   helye   volna  vagy  lehetne,   fgy  pi.  rendszeresen  teszi 
ezt  ama  mondatokn&l,  a  melyekben  a  hogy  n^lkiili  mondatra  r^- 
mutatas   van   a   f6mondatban.    PL  »6t   add^g   kerget^k,   szokek 
Torokorszdgba*    (Tinddi,   KMK.  3:94).    Mintha  a  fomoodatban 
nem  lehetne  rimutatas  fiiggetlen  mondatra  is!   Vdltig  ragaszko- 
dik  elm^letehez  a  nyelvtort^net  adataival   szemben  is,   hiszen  ezt 
mondja :  » Van  n6h4ny  illand6  kifejezes  is,  melyet  ide  sorolhatunk, 
legal&bb  ha  eredetuket  tekintjiik:   jelentd  mondatokkal  a  hiszem 
(v.  hiszen,  hisz,  iszen,  isz,  sz)  6s  lam  (=  Idtom)  63  kfvind  mon- 
datokkal a  hadd  (v.  hagy  =  hagyd)   ige ;   mind   a  hdrom   olyan 
r^gdta  s  olyan   suriien   haszndlatos  a  hogy  szdcska  nelkiil,   hogy 
hangalakjuk  is  elvdltozott  s  mai  nyelv^rz^kiinkre  n^zve  tobb6  nem 

MAOYAK  NTZLVda.  XXXHI.  14 


202  mSTEU    FEREVCZ. 

is  igek,  hanem  indulatsz6k«.  Ezekhez  tartozn&nak  m6g  torn 
(tndom)  6s  ugyldtszik  is.  Ezeket  olyasva,  bajos  elnyomnunk  a 
koTetkez6  k^rd^st:  honnan  tudja  a  szerzd,  hogy  ezek  az  alakok 
hogy-os  kifejez^sekbdl  fejl6dtek?  Yagy  tin  mikor  azt  mondta, 
hogy  >legal&bb  ha  eredetuket  tekintjuk«,  azt  akarta  mondani, 
>hogy  elm^letunknek  ellent  ne  mondjanak<  ?  * 

Kulonben  figyelemre  m^itd  dolog,  hogy  6  csak  e  k^t  igen 
kSnnyed  es  elvont  kot6sz6val:  a  hogy-gyal  s  a  Aa-val  kapcsolat- 
ban  besz^l  kihagydsokrdl,  kulonben  mindeniitt  mell^rendeldsrdl 
besz^l.  S6t  1:243.  1.  ezt  mondja:  >N£ha  azonban,  s  kiv&lt  koz- 
mond&sokban,  azzal  a  saj&tsdgos  szerkeszt^sel  is  taUUkozank. 
hogy  a  folt^tel  jelent6  mondattal  van  kifejezve,  mintha  csak  egy- 
BzertLen  el  volna  hagyra  a  ha  kot6sz6.  EMe  mondatokban :  »Eppen 
delet  harangoztak  —  tajtekz6  lovakon  ^rkeztunk  meg«  egyiltal4n 
nem  jut  esz^be  a  mikor-Tal  val6  kiegeszit^s.  Persze  a  kihagy&ssal 
yal6  magyariz^nak  onk^nyessege  kiilonosen  szembetiind  a  teste- 
sebb  kotdszdkndl,  nem  is  ernh'tve,  hogy  sokszor  bajos  meg^api- 
tani,  vajjon  hogy  hidnyzik-e  vagy  ha?  PI.  >K^sz  volt  minden 
eszkozt  alkalmazni,  csak  megszabadulhasson  alkalmatlan  &jdal- 
mamt61<.  E  mondatot  (mely  n^metul  fgy  is  kezd6dhetne:  darnU 
er  nuT...y  de  fgy  is:  wenn  er  ntir,..)  a  szerzd  csak  franczia 
eredetije  (pour  s'affranchir  de  ma  douleur  importune)  miatt  sorozta 
a  cz61hataroz6k  koz^  (de  nem  kot6sz6kihagyassal  magyar&zza). 
Ha  aztin  a  kotdszd  n^lkiil  valo  aldrendel&hez  nem  ffizziik  min- 
dig  hozz&  a  kotdszd  elhagy&s&nak  gondolatdt,  semmi  sem  k^sztet 
benniinket  arra,  hogy  azokban  az  esetekben,  a  melyeket  a  szerzd 
nem  a  kot6sz6  kihagy&s&val  magyar^,  mindig  mell^rendel^t 
l&ssunk.  Az  im^nt  emlitett  »Eppen  delet  harangoztak<  kezdetft 
mondatban  az  aUrendelte  nyily&nyald.  Az  eddigiek  el^gg^  bizo- 
nyitjdk,  hogy  kot6sz6  n^lkiil  a  fdmondat  6s  a  mell^kmondat  kozt 
a  kulonbs^g  eltunik;  kdr  a  8zerz6nek  az^rt  a  sok  f&radsdg&^rt, 
a  melylj^el  ez  ingadozo  viszonyokat  egy  z&rt  rendszerbe  akarta 
foglalni. 

De  a  kotoszoval  kezd6d6  mondatokat  se  lehet  olyan  pen- 
tosan id-  es  mellekmondatokra  osztani,  mint  az  ember  gondolna. 
Yannak   mondatok,    a   melyek    eredetileg    f6mondatok   voltak  s 

*  Misteli  itt  felreertette  Simonyit.  Az  a  kifejez^s  (>ba  eredetuket 
tekintjakc)  csak  arra  vonatkozikf  hogy  a  hiszerif  Idm,  hadd  8z6c8k4k  erede- 
tileg igek  voitak,  teh&t  a  rAkovetkez<5  kifejezessel  osszetett  mondatot  alkottak. 

A  forditd. 


A    MAOTAB    KM^BZdKRdh.  203 

fokozatosan  inell6kmondatokk4  siilyedtek;  e  koz^pfokti  mondato- 
kat  bajos  egymdstdl  elesen  megkiilonboztetni.  fgy  a  jdllehettelj 
bdr-TBl  6a  dmbdr-raX  kezd6d6  megengedfi  mondatokat.  Ebben  a 
mondatban :  >B&r  szem^t  rdd  a  sors  mosolyogva  nyissa,  b&r  fel^d 
forduljon  csalfa  golydbissa,  b4r  nyijas  karokkal  kivinjon  olelni, 
ne  higy  n^ki,  ne  higy,  mert  sokan  megesnek,  mikor  ndla  boldog 
fletet  keresnekc  (Csokonai),  a  magyar  bdr-nyissa,  bdr-forduljonf 
bdr-kivdnjan  kifejez^seknek  mind  a  h^romszor  megfelel  a  n^met 
wenn  auch,  de  szintoly  j6l  a  mag  auch  azerkezet  is.  Vagy  ebben : 
>J611ehet  bogy  a  Krisztust  test^be  nem  l&ttam  legyen,  de  maga 
mikoron  t6ged  l&tlak,  nem  kiilonb,  mintha  diet  I^tn£m<  (TihC.377) 
a  magyar  joUehet  dppen  olyan  k^t^rtelmti,  mint  a  ndmet  meg- 
felelfije,  a  ziyegeben  da8s..A6le  szerkezet  Val6,  bogy  e  szerke- 
zetek  a  latin  licet  szerkezet^re  iitnek,  mert  felszdlfto  mddu  ig^jiik 
a  mai  magyars&gban  helytelen  alak  s  csak  a  latin  licet  non 
spectaverim-Ule  szerkezeteknek  ut&nz&sa.  E  kotdszdk  eredete 
igazolja,  bogy  valaba  tulajdonk^pen  fSmondatokat  kezdettek.  Jol- 
lehet  =  es  kann  wobl  sein  (v6.  ang.  aU  he  it  =^  albeit) ;  bdr  a 
bdtor-bdl  (sicber,  gewiss;  mutig,  kiibn)  lett,  s  a  bdtor  szinten 
szerepelt  kotfiszdkfot ;  dm  adom-hdl,  illetfileg  *ddom-b61.  L.  egy^b- 
k^nt  a  munka  eh6  kotet6nek  megfelel6  szakaszait  A  bangfejl6des 
igazol^lsdra  a  szerzd  a  Idm  <  Idtom,  torn  <  tudom,  ialdm  *  < 
tdldlom  eseteire  utal;  a  bangalaki  6s  jelent^sbeli  megroyidiil^s  s 
a  jelent^sbeli  gyongtilfe  egyiitt  j4r  (vo.  Zeitscbr.  fiir  Volkerps. 
13:94).  Lenyeg^ben  ezekbez  basonld  a  n^met  £:war  <  ee  wdre 
8  az  ang.  it  is  trtie  fejldd^se.  K^ts^gtelennek  tuntetunk  fol  egy 
gondolatot,  s  ezzel  mintegy  eln^zSst  keriink  a  tiist^nt  utdna  kovet* 
kez6  ellenvet^s^rt.  Csak  az  a  kiilonbsdg,  bogy  a  magyar  bdr,  bdtor 
gyakran  6bajt6  mondatokat  is  kezd.  E  szerepre  a  n^met  zwar 
alkalmatlan.  PL  >Bator  ^n  baltam  volna  meg«  Helt.:  Kr6n.  41. 
Term^szetes,  bogy  e  baszn&lat  a  megengedd  jelent^ii  Mr-ral 
kezdddd  mondatoknak  mindig  bizonyos  on&116s&got  adott. 

M&sr^szrdl  a  miert,  mert  kotdszd  gyakran  mell^rendel6v^ 
emelkedik:  sz&mos  esetben  a  latin  nam-nak,  enim-nek,  a  n4met 
denn-nek  felel  meg.  On&llds^ga  gyakran  m&r  kiilsdleg  is  kifeje- 
z&re  jut,  mert  el6tte  pontosvesszd,  pont  vagy  kerddjel  is  dllhat. 
PL  >Hol  vagyon,  ki  szuletett,    zsiddknak  kirilya?   mert   Idtok  6 

*  BmeUett  meg  v6.  taldn-i,  tdn-t  ea  az  osszetett  taldn-tdn-i ;  taldm 
ia  taidn  hiBzemre  48  hiszenre  eml^keztet. 

14* 


204  MISTEU    FERKNCZ. 

csillag&tc  MiinchC.  16,  JordC.  358.  Es  bogy  nem  szabad  e  8z6- 
nak  eredeti  k6rd6  jeleDt^sere  hivatkozni,  azt  az  is  igazolja,  bogy 
ut&na  k6rd6  mondat  is  kovetkezbetik :  >E168zor  meg  kell  gon- 
dolnod  a  mire  jottel  ^s  miert  jott^l.  Mert  miert  jott^l?  nem 
egyeb^rt,  banem  isten^rt...*  HorvO.  221.  A  mert-ei  itt  nemetre 
csak  denn-nel  fordftbatjuk  ia  sok  magyar  Dyelvtanos  a  mert-ei 
yal6ban  mell^rendeld  kotdszdnak  tartja  s  e  tekintetben  bizo- 
ny&ra  a  nyelyerz^k  vezeti  6ket.  A  8zerz6  m^gis  belyesen  cseleke- 
dett,  midSn  jdUeheUet,  6dr-t,  drnbdr-t  eredeti  jelentfisiik  szerint  a 
mell£rendel6,  mert-et  az  al&rendel6  kot6sz6kboz  osztotta  be  s  a 
hozz&jok  tartozd  szavaktol  nem  szakftotta  el. 

Vigiil,  mint  m4r  jeleztiik,  a  nyelYtani  t6-  &  mellekmonda- 
tok  yiszonya  meg  is  fordulbat.  A  f6mondat  is  egyszertL  hataroz6y& 
zsugorodbatik  ossze.  f  gy  mi  haszna  (hogy)  a  mire,  mineh  szere- 
p^t  j^tszsza  ebben  a  mondatban:  »mi  haszna  (hogy)  szereted,  ha 
el  nem  nyerheted?*  De  teljes  jelent^s^ben  van  e  mondatban 
haszn&lva:  >Mi  haszna  a  mellver^snek,  ha  belulr61  semmit  sem 
6rezel?«  Viszont  mihaszna  ember  =  haszontalan,  semmire-vaW. 
Az  esztendeje  van,  hogy  elmevt  kifejez&ben  id6hatdroz6t  helyet- 
tesft  a  fdmondat.  A  van  hogy  elmaraddsdval  az  esztendeje  hat&- 
roz6y&  lesz  s  a  mondat  y^gere  is  keriilhet:  »nem  l&ttam  m&r 
esztendeje^.  A  hadd  a  folszdlitd  mdd  el6tt  mintegy  m6dhat&roz6 
8z6csk&y&  lesz  s  kot6szd  utdn  is  koyetkezhetik :  >k6rte,  liogy  hadd 
mehessen  nt&na«.  Gyakori  eset,  hogy  a  fdmondatnak  csak  egy 
rdsze  marad  meg,  mert  &ltal£nos  tartalma  kdnnyen  kieg&ziilheti 
ligyhogy  a  kot6sz6,  mely  a  mellekmondatot  kezdette,  a  fdmondat 
marad6k&yal  yiszonysz6yd  olyad  ossze.  PL  a  »y&gjad  ydgjad  a 
buz&t,  csakhogy  kezed  el  ne  y&gd<  mondatban  a  csakhogy  jelen- 
t£se:  csak  (nur)  stb.  £zt  a  nemetben  nem  lehet  ntdnozni,  mert 
a  nur  dass  mell^kmondathoz  yal6  szorendet  koyetcL  Ennek  meg- 
feleWleg  a  csak  hogy  nem  jelent^se:  ,fa8t*.  PL  »Az  emberek  duho- 
sek  Yoltak,  s  csak  hogy  bele  nem  dobt&k  a  tiizbe«.  B  mondatban : 
>Elig-elig  hogy  a  yfzf^ny  feh^relik,  alig-alig  hogy  a  foly^.mztig&8 
hallik«  a  hogy  csak  jelentes  nelkiil  yalo  fiiggel^k.*    Ugy  l&tszik, 

*  A  Bzerz6  szerint  (3 :  62)  csak  az  id6hat4roz6  alighogy  knldnbSzik  as 
egyszeru  dUg-UA  mondat&nak  8z6rendjebeD,  dsszetett  igekkel  kapcsolatban. 
>Alig  hogy  elkdszfiltemc,  de:  >alig  kesziiltem  elc.  [Nemcsak  ez,  hanem  a 
m&sik  alighogy  is,  2 : 1 44.  —  A  forditd.J  Ennek  az  esetnek  (a  Bzen6  nem 
yil&gitja  meg  teljoBen)  nem  lehet  semmi  k^e  ahhoz  a  n^met  nyelyi  tolaj- 
donsifj^hoz,   hogy   m48  a  mellekmondatnak  s  m48   a  f^mondatnak   Bz6rendje. 


A  MAGYAR  k0t6sz6kb6l.  206 

hog7  az  aligha  s  az  dUg-ha-nem  ama  csak?iogy,  alighogy  szerke- 
zetekhez  tartozik,  melyekben  csah  is  alig  utdn  az  dllapotnak  s  a 
tort^n^snek  dltaUnos  kifejez4s6t  lehet  p6tolni;  de  elemzesiik  m^gis 
igen  nehez,  mert  olyan  hat&roz6kk&  lettek,  melyekn^l  semini  sem 
ntal  m&r  benniinket  Aa-val  kezd6d6  mell^kmondatokra.  PL:  >T6b- 
bet  nem  l&ttam,  tSbb  aligha  is  yan«.'*' 

A  f6-  6s  mell^kmondatok  megkulonboztet^se  egy  nyelvre 
yonatkoz61ag  sem  vdlik  be,  mert  e  kiiloobseg  lassan  fejl6dott  ^s 
folyy&st  fejl6dik.  Helyeselniink  kell  azonban  a  szerzdDek  azt  az 
&llitis&t  (3:59),  bogy  Iegel6szor  a  Tonatkoz6  mondat  keletkeztet 
al&reiidel6  kot68z6kat.  Ezeknek  legnagyobb  r^sze  a  magyarban  is 
vonatkoz6  n^ym&sb61  keletkezett  es  e  koriilmeny  teljesen  igazolja 
tudom&nyosan  is  Simonyinak  gyakorlati  szempontbdl  ajdnlatos 
beoszt&s&t  Ot  ilyen  Yonatkoz6  n^vm^si  t6  van :  H^  mi,  mely,  med 
(mes),  ho.  Ezek  koziil  ho  m&r  csak  hatdroz6  kot6sz6kban  van 
meg:  hoi,  hovd,  honnan,  hogy,  ha;  ki,  szem^Iyekre  yonatkoztatva 
kot6sz6t  nem  fejleszt  s  ez  azt  gyanfttathatni,  bogy  a  r^gi  nyelv- 
ben  el6fordaI6,  dlettelen  dolgokra  yal6  yonatkoztatdsa  latinoss&g, 
csakbogy  e  jelent^st£gul&s  a  n^pnyelyben  is  el  van  terjedye;  mi- 
bfil  fejiadtek:  mtg,  mint,  mivel,  mire,  midta  stb,;  mely-h6l  vagy 
med'h6\:  merre,  merrol,  meddig,  \nennyi  (yo.  eddig,  addig,  ennyi 
annyi,  ez,  az  (ed,  od-bdl),  melyre,  merre).  E  yonatkoz6k  kerd6k- 
k^nt  is  szerepelbetnek,  mind  a  latinban,  csak  az  a  n^veldt  kell 
elibiik  helyezniink,  bogy  a  yonatkozo  ^rtelmet  kiilonosen  kiemel- 
jiik.  E  p6tUs  nelkiil  az  ^rtelem  k^ts^ges  lehet.  PI.  (1 :  39) :  >Ki 
sz&ml&lhatn^  meg  a  tenger  foveny^t,  az  megsz&ml^Ihatn^  Szuli- 
m&nnak  n^p£t<.  Az  elsfi  mondatban  a  meg  igekot6nek  az  igetdl 
yal6  ely^laszt&sa  mutatja,  bogy  a  fdhangsiily  nem  az  ig^re  esik, 
banem  yagy  a  ki-TQ  —  s  akkor  kerd6  mondattal  yolna  dolgunk 
s  a  k^rdd  mondatban  az  igekot6  (itt:  meg)  yal6ban  koveti  az 
ig6t  —  yagy  a  tirgyra  (a  tenger  fovenyit),  de  ez  nem  val6szfnfl, 
mert  szdmlcUhatna  mind  a  k^tszer  a  t&rgy  el6tt  van.  Itt  tehdt  a 

Hiszen  akkor  n6met  hat&sra  kellene  gondolni.  A  dolog  6gy  411,  hogy  az 
alighogynBX  az  igen  van  a  hangsdly,  az  o/i^-nAl  e  Bz6c8k4n  a  igy  iltaUnos 
tetelk^nt  meg411apithatjak,  hogy  a  yi8zony8z6  (itt  el,  igekot^)  elv41ik  az  ige- 
t61,  ha  a  hangsdly  nem  az  igere,  hanem  m48  8z6ra  esik,  de  yele  marad,  ha 
A  hangs^y  az  ig^re  esik.  (VS.  T6pler  nyelvtanAt  1871,  262.  1.,  s  a  Biedl^t, 
1858,  287.  1.)  A  n^met  Bz6renddel  yal6  megegyez^s  yeletlen  tal41koz&8.  Ezt 
mAs  mellekmondatokkal  val6  osszeyetteel  igazolhatjok. 

*  Az  alig  eredeter61  igen  ^rdekes  ydlem^ny  KaU6s  Zsigmond^  Nyr. 
28  :  807.  A  fordito. 


306  MIBTEU   FKRKNCZ. 

hi-t  k^rd6iiek  fogjnk  fel  s  a  k6i  t&rgyat  nem  illftjuk  egymilssal 
szembe,  hanem  inkibb  az  ig^knek  jnttatunk  n^mi  hangsdlyt: 
>Ej  sz&mHlhatn&  meg  a  tenger  foT^ny^t ?  Az  megsz&m- 
l&lhatn&<  stb.  >^  is  frhatni  meg  roppant  8eregeket<,  foly- 
tatja  az  iris,  s  az  a^-nak  er6sebb  hangstilyozfisa  okozza,  bogy  a 
meg  ely&lik  ig^j^tdl  (mint  a  A;i-vel  kezd5d6  fentebbi  mondatban) 
a  D^lktU,  bogy  fgy  az  ige  minden  nyomat^k  n^lkiil  maradna.  S5t 
az  Af  belyzete  es  tartalma  a  sz&ml^^  6s  leir&s  ellent^t^re  s  mind 
a  kettdnek  a  puszta  csod&lkoz&ssal  valo  ellentetere  utal.  Ez  az 
elemz^  (melynek  egy  k^rddjel  az  eredmenye)  ]6  szeml^lteMje  a 
k£rd6  68  yonatkoz6  mondatok  egym4sba  val6  &tmenet6nek.  A  ki-yel 
kezd6d6  mondat  hangsiilytalan  X;t-yel  vonatkoz6  volna. 

A  mell^rendeio  kdt6sz6kat  a  szerz5  kapcsol6,  v&lasztd, 
ellent^tes,  kovetkeztetd  es  magyar&z6  kotdszokra  osztja,  s  e  nagyobb 
csoportokat  tov&bb  is  oszt&lyozza  ;az  al&rendel6ket  l.a  hogy 
6s  a  k4rd6  -6  csoportj&ra  s  2.  a  tobbiekre,  a  yoDatkoz6  monda- 
tokat  nem  y^ye  ide,  mert  ezek  feladatdn  kiyiil  esnek;  nekik  ot 
lapot  szentei  a  szerzd,  azt  is  csak  a  teljess^g  kedye4rt  (ezekkel 
yfi.  nyelytan&nak  544.  6s  545.  §§).  E  beosztds  a  nyely  alkat&bdl 
koyetkezik  s  ez^rt  igen  taI^16.  tJgy  Idtszik,  a  hogy  es  -e  kot6- 
szayak  jelentSsuk  elmosdd^a  miatt  a  cselekydsnek  csak  az  al&- 
rendelts^get  jelolik  meg,  a  mddj&t  nem.  Ezekkel  ellentetben  a 
yonatkozd  mondatok  szemdlyek  6s  targyak  szdm&t,  yiszonyait  (ese- 
teit)  6s  ktilonbsegdt  jelolik  meg,  a  tobbi  kotdszo  pedig  bely-,  id6-, 
feltdt-,  megengedes-,  mdd-,  ok-  6s  czelyiszonyokat  jeldld  mell^k- 
mondatokat  kapcsol.  E  kotdszayak  ama  yiszonyokat  rdszint  anyagi 
(sz<$-)jelentdsukkel  fejezik  ki  (pi.  mikor,  mikdp)^  rdszint  ragokkal 
(mivelf  mint,  hoi),  r^szint  n^yutdkkal  (miutdn,  mielott,  mi4rt  stb.). 
Az  sem  lep  meg  benntinket,  hogy  ez  elkiilonftett  szerepCL  kotd- 
sz6k  mellett  a  hogy  mint  az  iltaldnos  al^endeles  kotdszaya  fele- 
sen  szerepel:  mivel  ugyanazt  jelenti  mint  mivelhogy,  mert  mint 
merthogy,  ha  mint  hahogy  (ez  pontosabban  ==  wofern,  si  forte), 
mint  ds  minthogy  (az  utobbinak  kiilon  jelent^se  is  yan :  quoniam). 
De  azt  hiszem,  ketsdges  helyessegii  e  beosztdsnak  olyanforma 
megokol^a,  bogy  a  szerz6  a  hogy-os  es  -e-s  mondatokat  fdndyi, 
a  yonatkozd  mondatokat  mell^kndn,  a  tobbit  hat4roz6i  mondat- 
nak  neyezi.  Es  nem  konnyiti  meg  a  nyely  belsd  dlet^be  yal6 
betekint^st  ^s  csak  amolyan  logikai-eszt^tikai  megnyugtatdsul 
szolg&lhat.  Lehet-e  e  kozmonddsban  »a  ki  mdsnak  yermet  ds, 
maga  esik  bele«  az  els(5  mondatot   melle^kneyi   mondatnak  tekin- 


A   MAaTAR   KdT6SZ6KB6L.  207 

teni?  Hiszen  azt  a  mondatot  »a  m&snak  vermet  &8<  alakban  is 
kifejezhetjiik  (>6Taber  einer  Grube  fiir  einen  andern^).  A  Jci,  mi 
k^rddszavak  jelolik  meg  legbiztosabban  egy  szonak  ffin^vi  voltdt; 
ha  teh&t  azt  Utjak,  hogy  a  magyarban  a  vonatkozd  nevmasok 
egeszen  bizonyosan  a  kerdd  n^vm^sokbdl  fejlAdtek  s  hogy  a  hi 
i»  mi  8z6k  vonatkozd  n^ym&sok  szerep^t  jdtszsz&k,  akkor  hogy 
yeszthetik  el  mindeniitt  ffin^vi  term^szetUket,  hogy  aztd,n  a  yonat- 
koz6  mondatnak  s  a  mellekneyi  meghat&rozdsnak  szerepe  ossze- 
essen  ?  Ayagy  arra  az  a^2')-ra  alapftja  elm^let^t  a  szerzd,  mely  a 
yonatkoz6  n^ymdsnak  elsS  tagja  ?  Hiszen  ez  sokszor  el  is  marad- 
hat  8  ilyen  nagy  y&ltoz&st  nem  okozhat.  Nyelytan&nak  544.  §-&ban 
az  affele  mondatokat,  mint  »a  ki  m&snak  yermet  as,  maga  esik 
bele«  igen  helyesen  alanyi  mondatoknak  ^s  pedig  —  ligy  gon- 
dolom  —  fdn^yieknek  neyezi,  de  hozz^teszi  a  koyetkez6t :  >. . .  de 
a  mondatot  fgy  lehetne  kieg^szfteni :  az  olyan  ember,  a  ki  mds- 
nak...,  8  akkor  a  k^rddses  mondat  jelz6  mondat<.  Itt,  tigy  I&t- 
szik,  a  rendszerezS  kedy  &rtalm&ra  yolt  a  termeszetes  felfog&snak. 
Mtereszt  azonban  nem  sikeriil  neki,  mert  meg  se  kfs^rli,  annak 
bebizonyltdsa,  hogy  az  osszes  hogy-os  mondatok  fdneyi  mondatok ; 
pedig  az  nt&n,  a  mit  2 : 7  mond,  ezt  ydrn6k.  A  harmadik  kotet 
czim^nek  >A  hatdroz6  mondatok  kottfszayai*  a  m&sodik  kotetben 
ez  felel  meg:  >A  hogy  &  -e  kot6sz6k*.  A  tartalomjegyz^kben, 
igaz,  fgy  neyezi  ezeket:  >A  fdneyi  mellekmondatok  kotdszayai*,  de 
a  t&rgyal&8ban  megkiilonbozteti  a  fdneyi  mellekmondat  hogy  kot6- 
szay&tdl  a  cz61hatdroz6,  a  hasonlftd,  koyetkezm^nyes,  id6hataroz6, 
okhatiLrozo  mondatok  hogy-&t;  nyelytan&ban  meg  az  utobbiakat 
a  hat&roz6  mondatok  kozt  t&rgyalja.  Az  &ltaIdnos  fdneyi  hogy, 
illetdleg  a  fdneyi  mondatok  hogy  kot6szaya  csak  arra  j6,  hogy 
sz^pen  kiilony&ljon  a  jelz6-yonatkoz6  6s  a  hat&roz6  mondatokt6I, 
8  igy  a  h^roms&g  megalakulhasson,  de  ha  yele,  mint  alapfogalom- 
mal  a  liogy -os  mondatok  egyes  fajait  ossze  akarjuk  foglalni,  akkor 
kisiil,  hogy  bizony  csak  tartalmatlan  y&z.  J61  tudja  a  szerzfi, 
jobban  n&lamn&l,  hogy  a  hogy  eredetileg  ^s  m6g  ma  is  mint-et 
jelent  6s  csak  egyes,  de  nagy  alkalmazdsi  korft  fordolatokban 
lett  bel01e  elyontan  al&rendel6  kotdsz6,  kiilonben  eredeti  pnint' 
jelent^set  megtartotta  s  csak  kicsit  y^ltoztatott  rajta  —  j61  tudja 
ezt  a  szerz6,  mondom,  n&lamn&l  jobban,  s  mSgsem  l&tta  be,  hogy 
a  ffineyesftfi  er6  (mind  a  nemet  dass,  latin  quod,  gor.  ori-6)  alap- 
jelent^s6yel  ellenkezik  s  csak  legutobbi  elyont  fejl6d^s6nek  tekint- 
het6.    JellemzS  a  nyelyre,   hogy  eppen  legegyszerftbb  mell^kmon- 


208  MXSTELI    FERENCZ. 

datainak,  az  alanyi  ^s  t&rgyi  mondatoknak  niDCsen  eredetileg 
olyan  kotdszava,  a  mely  az  emlitett  indogerman  kotdszayaknak 
megfelelne  s  a  yiszonyt  kozvetleniil  megjel61n6  [(ajmi-nekj  illet6- 
leg  (a)mit'nek  kellett  yolna  hangzaniaj;  hanem  csak  a  hatiroz6i 
hogy  (,mint*)  jelent^sgyongul&e  Altai  keletkezhetett  yalamelyes 
helyettese.  Hogy  indogermdn  nyelvekben  is  helyettesit  h  e  t  i  a 
mint  a  hogy-otj  az  semmit  sem  v&ltoztat  a  doIgoD.  Nyilv&nyal6, 
hogy  a  nyelvnek  eredetileg  nincsen  hajlama  osszetett  mondatok 
alkot&s&ra.  Fdnevi  igenevek  ^s  -ds  ^-sel  k^pzett  fSnevek  minden- 
kor  helyettesithettek  az  alanyi  ^s  t&rgyi  mellekmondatokat.  Az 
alanyi  mellekmondatok  helyettesft^sere  p^lda  e  fejtegetesek  elej^n : 
>Nem  illett  Tolna  engem  8zidogatnod< ;  a  t&rgyiakra  pedig  ez: 
»A  te  orszAgodban  orokk^  ^rdemlem  lakoztomat<  (=  erdemlem, 
hogy  orokke  a  te  orsz&godban  lakozzam). 

Csak  a  hogy  ,mint^  kot<5sz6nak  lehetett  olyan  tdg  korii  hasz- 
n&lata,  mert  ^Italdban  megfelelest  jelol.  Epp  az  iment  emlitettem, 
hogy  ez  a  ,miut'  az  indogerm&n  nyelvekben  is  lehet  a  ,hogy' 
helyettese.  Ez  a  mondat:  »Ich  habe  gebort,  wie  man  an  die 
Tiire  geklopft  hat«  nem  sokban  kiilonbozik  a  hogy-os  mondatt61, 
es  a  magyarban  csakis  fgy  lehet  ezt  kifejezni.  A  cz^lhat&roz6 
mondatokra  vonatkozolag  a  t&rgyalt  kotdszdnak  megfelel  a  szanszkr. 
jathd,  lat.  ut,  gorog  OTtwg:  »08szehitta  a  bolcseket,  hogy  [azaz 
hogyan]  fejtsek  meg  az  dlm4t«.  A  hasonlit6  hogy  rendesen  a 
mutatd  a  elemet  veszi  maga  el^be:  >a  hogy  vetsz,  dgy  aratsz^. 
A  regi  nyelvben  koz^pfok  utdn  hogy  nem  4s  hogy  sent  kovetkezik. 
A  kovetkezm6nyes  hogy  hasonlft  a  szanszkrit  jathd,^  latin  ut^ 
gor.  waxE  alkalmazds^hoz :  >olyan  erosen  aludt,  hogy  [=  a  hogy] 
ft^let  napjdn  sem  6bredt  volna  f6l«.  Az  id6hat4roz^ra  yonat- 
koz61ag  a  lat.  w^ra,  a  n^met  ww-re,  a  franczia  comme-ra  utal- 
hatunk,  s  y^giil  a  magyar  nyelv  maga  megmagyar&zza  ezt  az 
id6hataroz6  a  hogy-ot  az  a  mint-iel,  mert  mind  a  ketto  e  hasz- 
n&latd.ban  n^velovel  jdr  s  mind  a  kett6  a  ,mint^  jelentesbdl  indnlt 
ki.  Az  okado  hogy  e  mondatban :  »Hogy  el  yolt  farad va,  le  kel- 
lett ulni«,  ertbet6,  m^g  ha  a  fr.  comme,  finn  huin  kotdszayakra 
nem  is  gondolunk.  Itt  is  maga  a  magyar  ragaszkodik  a  hason- 
Iftds  kepzetehez  a  mint-hojy-han,  Igy  aztdn  erthet3  a  hogy  hasz- 
n&latdnak  nagy  terjedelme  (megtolti  majdnem  az  eg^sz  2.  kotetet, 
13 — 181.  L),  csak  a  romdn  que,  che  hasonlatos  hozzd.  Ha  pi. 
Sachs  szdt&rdban  a  franczia  qiie-i  megkeressiik  vagy  t&rgyaMs£t 
egy  bSvebb  nyelvtanban  megn&ziik,  akkor  az  osszes  im^nt  emlf- 


A  MAGYAR  k6t68z6kr6l.  209 

tett  haszndlatokat  meg  fogjak  taMlni.  Csak  az  a  kiilonbs^g,  bogy 
a  magyar  hogy-on  &tcsill&mlik  a  mint  jelent^s  s  csaknem  minden 
alkalmazdsa  mddjat  egyszerfien  megmagyarazza ;  a  rom&n  kotcS- 
szdban  tobb  alak  olvadt  ossze,  s  ezert  lett  olyan  elvont  jelent^sCi. 
Abban  is  hasonlitanak  ezek  (t.  i.  a  hogy  6s  a  que)  egymdshoz, 
bogy  mind  a  kett6  szerepel  osszetett  kotdszavak  alkot&s&ban,  pL : 
aZ'Olatt  hogy :  pendant  que;  azeUtt  hogy:  avant  que;  az-utdn 
hogy:  apris  qus;  az-irt  hogy:  par-ce  que,  latinul:  propter-ea 
quod  stb,  (De  az&t  hogy  megfelel  a  fin  que-nek  is,  sfit  meg- 
engedd  jelentSse  is  lehet.)  Szerintem  belyesen  cselekedett  a  szerz6 
akkor,  mid^n  e  kot6szayakat,  melyeknek  jelent4se  az  els6  s  ere- 
detileg  a  fdmondathoz  tartozd  r&mutat6  elemben  van  kifejezve 
(azdlatt,  az4rt,  idfi-  &a  okviszony),  megkiilonboztette  ama  hogy-o\ii6\ 
a  melyek  e  fogalmat  iiiagukt<51  kifejlesztik  es  kifejezik  (a  ,inialatt' 
6a  ,mert'  jelent^sti  hogy-i6\).  Az  elsA  esetben  a  hogy  eg^szen 
elvont  68  csak  az  aldrendel6s  jelek^nt  szerepel,  a  m&sodikban 
kozelebb  &11  a  mint-f^le  alapjelent^shez  s  annak  csak  konnyen 
6rthet6  irnyalata.  A  quum-oi  jelenW  hogy  csak  egyidejiis^get 
(vagy  ba  a  ffimondatban  azonnal,  mindjdrt^  legott  van,  6rintkez6 
el6idejfis6get)  jelol,  a  weil-t  jel6l6  hogy  (s  a  praedpue  quum-ot 
jelentd  hivdlt  hogy)  csak  az  okot  jeloli ;  de  az  elfibbi  osszet^telek- 
nek  a  r&mutatd  elem  m&s  jelent^seket  is  adbat.  Az  &tmeneti 
formdknak  lebetds^ge  (pi.  azdrt  hogy)  nem  czdfolja  meg  a  meg- 
kiilonboztet^snek  jogossdgdt. 

Kiilon  akarok  itt  egy  hogy-gysil  val6  szerkezetet  megemlf- 
teni.  Szdszerinti  id^zet  el6tt  a  szerkezet  >mintegy  azt  a  szolgd- 
latot  teszi,  melyet  az  frdsban  a  kett6spont  s  az  idez6jel,  vagyis 
a  k6t  mondat  kozotti  viszonyra  figyelteti  a  ballgatot*  (2:39). 
Tudvalevd,  bogy  6ppen  fgy  alkalmazzdk  a  gorogben  a  ort-t  s  a 
szanszkritban  a  jat^  jathH  (mint)  jatas  szavakat.  Ezt  a  gorog 
mondatot:  »o  Sevoqmv  tXeyev  Szi  ^A.  ifii  Ttgog  rovro  tTtefixpev 
h&aSe  a  szerzfi  fgy  forditja:  X.  azt  monda,  bogy  A.  engem  az6rt 
klildott  ide .  .<  >Az  urat  nagy  t6rdbajt&ssal  koszonti;  bogy  sok  uj 
esztendd  napokat  klv&nok  Nagys^godnak<  (Mikes).  S  mint  a  bogy 
a  gorog  mondja:  aTtexQlvaro  on  oti,  ligy  mondja  a  magyar  is: 
>Azt  felelte,  hogy  nem<.  De  a  magyar  m6g  tovAbb  megy  &  a 
hogy-ot  egyenes  6s  fugg6  k6rd6sek  el6tt  is  kiteszi,  ak&r  8z6-,  akir 
mondatk6rd6sekr61  van  sz6.  >Csak  azt  akar&m  megtudni,  bogy 
szeretitek-e  a  fiamat.«  (Mikes.)  >Kezde  azon  gondolkodni,  bogy 
mik6ppen  tirnak  parancsolatjdt  betel jesftse.<  (YirgC.)  Ez  a  kotfi- 


210  M18TXU   FBRKHCZ.   A   MAOTAK   KOrdSZdKBdL. 

8z6nak  mindenesetre  legtijabb  s  legelvontabb  hasznfilata  —  hason- 
lit  az  elAb  emlftett  >denii,  n&mlich«  jelentesfi  mert-hez  —  s 
nagyon  igaza  yan  a  szerzdnek,  mid6n  azt  mondja  (2:85),  bogy 
olyan,  mint  egy  algebrai  jel.  Kerd6  n^ym^s  el6tt|  mint  a  leg- 
ntolj&ra  emlftett  mondatban  az  eredeti  ,mint'-fele  jelenttee  lehe- 
tetlen  volna  visszat^rni. 

A  hat&roz6i  al&rendel6  kotfiszdk  —  emlftettiik  m&r  —  bely-y 
id6-«  felt^.t-,  megengedds-,  mod-  6s  okmeghat&roz6kra  oszlanak. 
A  r&zletekbe  itt  se  mehetek  bele,  —  a  mellerendel6knel  sem  tehet- 
tem,  —  de  megemlftem,  bogy  a  8zerz6  mind  a  k6t  csoportnak  meg- 
magyar&zza  alakjait  6s  jelenteseit  s  a  kddexeknek  es  nyomtatvi- 
nyoknak  ezernyi  ezer  adataival  szeml^ltetL  Kozben  mindeniitt 
kiilonbs^get  tesz  a  r^i  es  tijabb  iddk  alakjai,  az  idegen  eredetA 
6s  hazai  szerkezetek,  az  irodalmi  nyelv  s  a  nyelyj&r&sok  tanns&gai, 
a  nyelvtanosok  bogarai  6s  a  nepi  besz^d  kozott.  K^t  kdt6sz6  alak- 
y&ltozdsainak  yal6ban  zavard  nagy  b6s4g^yel  y41ik  ki  Bsdtg  kezdfi- 
hangja  p  6s  k  kozott,  y^gso  bangzdja  ^  es  ^  kozott,  kozbiilsfi 
m&8salhangz6ja  d,  gy,  j,  ny  6s  n  k5zott,  m^odik  bangz6ja  e  es  t 
kozott  ingadozik.  Ez  esetek  kombin4czi6i  adatokkal  t^mogathat6 
alakoknak  yalds^gos  yegtelen  sorozatdt  adj&k.  Ezek  koziil  pedig 
az  tijabb  irodalmi  nyeWben  baszn&latos,  hedeg^  kedtg  pedig  a  r^gi 
irodalom  gyakori  alakjai.  Ha  pedig  az  6si  forma,  azt  mondhatndk, 
bogy  a  kezd6  ^s  a  ydgsd  m&ssalhangzdk  asszimil^czidn  estek  &t, 
ha  meg  kedig^  disszimil&czion.  A  m&sik  proteusszerii  kot£8z6 
mihdyt,*  mihent,  mihelyen,  mihelyest ;  ezeknek  kiilonbozd  yegytt- 
Ifoei  szint^n  djabb  alakulatoknak  sordt  adjdk.  H&t  m^g  ha  -sdg 
s^-eSf  'lag  leg-es  alakjaira  gondolunk!  Itt  ktilonoskeppen  hely^n 
yal6  az  anal6gids  magyaraz^;  ezt  a  8zerz6,  a  ki  >Az  analdgia 
hat^Lsairdl  fSleg  a  8z6k^pz^sbeQ<  czfmmei  mdr  sz^p  ^rtekezest  frt, 
cz^lszerfien  alkalmazza  mondattani  jelens^gekre.  Hogy  csak  egy 
p^ld&t  emlftsek:  abban,  hogy  a  nyelyszok^  tagad6  fdmondat  uULn 
tagad&st  haszndl  a  m^-gel  kezd6d6  mondatban,  a  szerz6  (3:87, 
92)  a  mell^kmondatnak  a  fdmondathoz  yal6  hasonulis^t  ULtja: 
>Mfg  meg  Dem  jayulsz,  nem  kapsz  tij  oltonyt<.  S  yal6ban  eddig 
a  nyelytanosok  a  nem  Bz6cska  elhelyez^s^re  ^s  elhagyas&ra  pontos 
szab&lyokat  nem  dllftottak,  csak  eppen  ezt  az  egyet,  s  ez  olyan 
dltaldnos,  hogy  inkdbb  felszinen  ley6  oka  yan,   mintsem  m^lyebb 

*  Talajdonkeppeni  jelent^e,  a  helyh.  t-yel  ugyanaz,  mint  a  latin 
e  vestigiOf  yagy  Ulico'e,  a  franczia  sur-le'duimp-e ;  a^helyen  (ahajon)  is  el6- 
fordnl  (2: 120);  kulonben  vo.  leg-ott  ot  is. 


TOLNAI    TllJfOS.    A    DBBBECZEHI    GRAMMATIKA    ^8    AZ   ELYONIs.  211 

oka.  —  y^glil  mils,  kev^sbS  ismert  es  Uvolabb  esd  nyelvekre 
is  utal  a  8zerz6  es  mindig  tal&16an  (pi.  az  ol&hra  vagy  a  h6berre). 
A  kot08z6kkal  osszefiiggd  tobbi  k^rd^st,  pi.  a  szdrend^t  vagy 
a  tagad^^ty  noha  a  8zerz6  tobbszor  kiter  r&juk,  csak  azert  emlf- 
tem,  mert  utalni  akarok  ezzel  arra,  hogj  ez  az  ismertet^s,  b&r 
eleg  hossziira  nytilt,  a  mCi  anyagdt  egy&ltaUD  nem  merftette  ki. 
Mikor  elokastam  a  munkdt,  eleinte  az  volt  a  szfindekom,  bogy 
pontosabb  ismertet^sUl  az  egesznek  kivonat&t  adom,  a  magyar 
kotdszdknak  rovid  dtn^zetet,  de  err61  lemondtam  s  csak  dltal&nos 
szempontokra  szorftkozbattam.  De  czeljanak  az  ismertetes  igy  is 
meg  fog  feleini,  legal&bb  az  az  egynehdny  n^met  tudds,  a  ki  a 
magyar  nyelvvel  tor6dik  s  magyarul  olvas,  tudom&si  szerez  e 
mArdl,  mely  el  Dem  ayulhat. 

MisTELi  Ferencz. 


A  DEBBECZENI  6BAHMATIKA  £S  AZ  ELVONAS. 

Barczafalvi  Szab6  Ddvidnak  ^s  korenek  szertelen  tijft^Lsaiyal 
inddl  meg  az  a  tollbarcz,  melyet  1786  ota  Yivtak  a  ket  p&rt 
hivei  a  trefa,  gtiny,  lelkesedes  £s  tudds  minden  fegyverSvel  (vo. 
Nyr.  18:210;  Irodt.  Kozl.  1901:182).  A  komoly  viUt  tulajdon- 
kepen  a  Debr.  Gr.  (1795)  kezdi  meg,  melyet  a  tudomdny  6rvei 
£s  alapos  ismeretek  tartottak  meg  a  jozan  ftelet  belyes  dtjdn. 
Megroja  a  helytelen  szdalkotdst  a  nyelvtani  fejteget^sek  sor&n  s 
az  tij  8z6k  btinlajstFom&ban  (304)  helyteleniti  a  minden&ron  valo 
nyelvtisztft&st,  de  azert  nem  fteli  el  a  nyelv  8z6k£szlet6nek  tuda- 
tos  m6don  yald  s  a  nyelv  torv^nyeinek  megfelel6  bdvit^s^t:  >Az 
tij  Sz6k  tsin&l&sa  ugyan  nem  tilalmas,  86t  hasznos  6s  ke\l6,  kivdlt 
a  Tndom&nyokbann :  de  tsak  akkor,  mid6nn  sziiks^g  van  red,  6s 
tsak   liSJ'  ^&  helyesenn  16szen<.  (E161J.  Besz.  XYI). 

Erdekes,  bogy  ep  a  j6zan  Debr.  6r.  kapatja  t&  a  nyelv- 
tijft6kat  a  szdalkotdsnak  arra  a  mddjara,  mely  bizonyos  tekintet- 
ben  a  legtobbet  v^tett  a  19.  sz&zad  els6  tizedeiben  nyelvunk 
torvfoyei  ellen.  V^lemenyem  szerint  ugyanis  6p  a  Debr.  Gr. 
mutatott  p61d&t  a  szertelen  elvon&sra,  a  hom&Iyos  szdtovek  ki- 
kovetkeztetdsere  es  on^lld  szavak  gyandnt  val6  haszn&Iatdra.  Igaz 
agyan,  bogy  ez  nem  volt  szdnddkaban,  de  mikor  a  korabeli 
tudom^ny  ill&ssL  szerint  szdfejt^seiben  a  szavakat  £s  szocsoporto- 
kat  egyes  gyokerekre  viszi  yissza  es  mindilntalan  bangoztatja, 
bogy  az  ilyen  >Gyokdr  yagy  Torzsok  sz<5«  namely ikenek  »ma  is 
yagyon  6rtelme«.  n^melyikenek  ^nintsen:  de  az  Agazatib6l  lebet 
gyanftani,  mit  tehetett  yalaha<  (142.  156),  akkor  a  royid  ^s 
konnyen  forgathato,  »tsinnal  es  izzel«  hasznalhatd  szayakat  keres6 
tijftokat  yalosaggal  rautalta  arra,  bogy  a  szerinte  regen  dlt  gyo- 


TOLKAI   YILM08.    A    DEBRECZEITI    GRAMMATIKA    ^8    AZ    ELYONiS. 

kereket  fel^leszsz^k  s  fisi  jogon  yisszakebelezz^k  a  8z6keszl6tbe. 
Ha  Iiozz&yeszszuk  m^g,  bogy  a  Debreczeni  Grammatika  volt  az 
els6  igazdn  tudomdnyos  nyelvtan,  bogy  tekint^lye  nagy  volt  a 
nyelvmiiveI6kDek  mind  a  k6t  felekezet^ben,  bizony&ra  nem  l&tszik 
teljesen  alaptalannak  veleked^sem,  bogy  akaratlantil  bdr,  igen 
nagy  r^sze  van  a  szertelen  elvondsokban ;  igazolja  mintegy  Ad^mi 
Mib&lynak  b&rom  ^vtizeddel  eldbb  tett  kfs^rletSt  is. 

A  Debr.  Grammatikdnak  idevonatko26  fejezetei  a  XL  B^ 
>A  SzArmaztatdsrdl,  vagy  a  Szdk'  formdldddsArdU  (108—122.  §§, 
142 — 179.  1.)  68  a  bozz&val6  >T61dal6k...  melly  vagyon  a  sz6k 
formil6d&s&r61  6s  sz&rmaztatds&rdU.  (241—304. 1.)  A  kovetkezSk- 
ben  csak  azokat  a  p61ddkat  idSzem,  a  melyek  kes6bb  szdkincsiink- 
ben  csakugyan  megmaradtak. 

*alkon  vagy  alkony  nints-meg.  V61na  e  szerint:  fdZj  f&z^- 
kony,  ahisz^kony,  6s  effel6t  tenne,  quod  se  componit  Linen: 
alkonyod{ik)  dies  se  componit  ad  vesperam.<  (243).  Mdr  Ad&mi- 
n&l  megvan.    NyUSz.  8. 

cs5d:  ^tsbd,  tsfidit,  tsSdor*  (274),  jelent&t  nem  tulajdonft 
neki.  Mai  baszndlata  a  NytlSz.  40  szerint  1842  6ta.  Lehet,  bogy 
tsod  itt  a.  m.  csild,  a  16  Ub&nak  a  pata  s  az  als6  Idbsz&r  kozti  r^sze. 

dies:  Dijts,  divts,  diits,  vagy  legkozonsegesebbenn :  dits... 
M&r  ma  szok&sbann  nints:  de  ebbdl  sz&rmazott:  ditsd,^  ditsoSj 
ditsossig,  dits^r,  ditsdret  's  a  t.«  248.  M4r  Ad4min41.  NyUSz.47. 

dij:  >Dijsz,  vagy....  disz....  ornamentum.  praecellentia. 
Innen  diszes,  di8ztelen.«   248.   M4r  AdAminil.   NyUSz.  47. 

^egy-ed.  Nints  meg.  Ezt  tenn6 :  unitas,  mint  batod,  btiszad, 
sz&zad;  es  fel  lebetne  venni  [!]  —  egyed'ill.<  263.  Bizo- 
ny&ra  ennek  alapjan  mondja^  S&ndor  Istvdn  (1808)  reginek. 
1807-ben  mdr  individuum.  NyUSz.  53.  Gyakran  osszezavarodha- 
tott  az  egy^nnel,  mert  Szvor6nyi  az  Ekes  8z6kot6sben  (92)  emliti : 
*Egy4n  6s  egyed  kiilonboznek;  egy^  am.  subiectum  szem^lyre 
alkalmazottan ;  egyed  am.  individuum.c 

^faldm-ol,  szel-d-el,  5r-ol,  ker-til<  166.  M&rton  1799,  Foldi 
1801  mdr  ondlld  8z6nak  veszik;  ^fcddmok^  palpi,  Pressspitzen*. 
NytSz.  85. 

gydr,  gyarat,  gy^rt,  gy&rtat  ,258,  mdsf^l  lapon  tirgyalja 
ennek  a  gyok6rnek  a  8z&rmaz6kait.  E16  sz6v&  tette  Helmeczy  1832. 
NytJSz.  112. 

>gyarmat  \2Lg;j  jarmat,  (mint:  ter,  termet,  futamat,  szer, 
szeret,  figyelmet;  vagy  pedig:  Oyarmad,  mint  Sz&zad,  Erdfid, 
Vdrad  's  a  t.)  Ez  egynehAny  Helys6gek  Neve ;  6s  ezt  tenn6 :  fei- 
ndlmdnyf  ipites  colonia;  vagy  ebb61:  jdr^  jar  ezt:  elment  sereg, 
a  melly  elkdltozv6nn,  valahol  magdnak  belyet  gydrtott,  k6szitett, 
6s  ott  megtelepedett ;  mint  Balassa  Gyarmat,  Colonia  Ducis  Ba- 
lassa,  Fejih-  Oyarmat,  Fekete  Gyarmat,  Colonia  alba,  nigra  veste 
indutorum,  Fiizes  Oyarmat,  Colonia  ad  Salices.«  259.  Nyilv&n- 
val6,  bogy  Szir may  Antal  a  maga  okoskodds&t  szdrtil-szdra  innen 
vette.   NyUSz.  112. 


kalmIb  elek.  mi  hasznIt  vm'i'OK  ▲  mtsz.-mak?  213 

hdbar:  hdborti  274.  Ut6bb  Verseghynel  1816.  NyUSz.  1;L7. 

^hason,  vagyon  e  szerint:  vad,  vadon,  biz  bizony..,  Igy 
m&r  ma  meg-nintsen ;  hanem  csak  ezekbenn:  hasonol,  (meg- 
hasonlik,)  diyellitar  qoasi^  onnan  hasonU  a  B68zesiil6benD :  simi- 
lis,  hasan-fajf  hason-fele...  Hason  tehdt  azt  teszi:  azon  hasbdl 
vald.€  298.  NytSz.  122. 

^Hevenn,  fervide,  mint:  hajdann,  mostann,  r^enn,  6s  vala- 
mint  ezekhez,  mintha  Nevek  ydlnanak,  dgy  szerkesztetddik  tijabb 
Eldlutdljdro,  tigy :  mostandbanny  r4gen^enn :  tigy  ehez  is :  hevenn, 
yagy  heveny^nn.<  265.  M6g  nem  tulajdomtja  neki  a  h^ys^g 
jelent6s6t,  mint  m&r  Vargyas  1760.  NytJSz.  127. 

iszoriy  .vagy  iszony,  iszonyd  stb.  270.  NyUSz.  147. 

h4n.  »Oszvetett  Szdk  ebbol :  herif  ezek :  k^-kOj  yagy  Tceni^ 
lcen4sre  oald  ko  (mint  fen,  fen*k6)  ez  is  toy&bbi  ken-esso...^  274. 
Sindor  IstyAn  m4r  toy&bbk6pzi.  NyUSz.  167. 

^k6ny$zery  yagy  k^nszer,  (mint:  mfiszer,  sz&mszer,)  eWeszett 
Sz6;  lett  abbdl:  kenszerit,  kdnszereg,  elkenszeredett,*  273.  S&ndor 
Istvin  1801.  NytJSz.  167. 

^k6ny(yr  (mint:  ts6d,  tsfidft,  tsodor..,)  nines  meg  ez  a  Sz6.« 
Verseghy  1805.  NyUSz.  186.  —  >Bel61e  lett,  kdnyoril:  (mint 
ebb6i :  gyongy^  gyonyoril ;  hdbor^  hdboru.)  E  sintsen-meg ;  hanem 
beldlle . . .  konyorog . . .  kdnyoriil,  quasi  fit  konyoru.*  274.  Verseghy 
1808.  NyUSz.  186. 

>ragf  ragasz«  170,  248,  267.  Nem, tulajdonit  neki  jelent&t. 
Mai  jelent^e   Kresznericst61   1827.   NyUSz.  265. 

*Tan.  Nintsen  fgy  mar  magdbann:  illy  form&t  tett:  yizs- 
g416dni  yalamir6I.  Lettek  bel6lle . . .  tana,  tanakodik,  tandts,  tanit, 
tanul  stb.<  286.  Igen  gyakran  hiyatkozik  a  tan  gyok^rre  142, 
243,  244  stb.  P&pay  Samuel  1808  majdnem  szdriil-szdra  id^zi. 
Vo.   NytlSz.  322. 

>Terep.  Ebb61  (melly  nints  mir)  lettek:  terepdy,  terpeszt 
Btb.«  288.   SL-n&l   (1808)   mar   spatium,   planities.  NytlSz.  335. 

Bizony&ra  m^g  tobb  ilyen  elyonds  eredet^t  kereshetjiik  a 
Debr.  Grammatikdban,  de  en  csak  a  legyaldbbsziniieket  y^logat- 
tam  ki,   hogy   rdmutassak  a  nyelydjitdsnak   erre   a   forr&s&ra  is. 

TOLNAI    ViLMOS. 


HI  hasznAt  vettOk  a  nyelvt6rt£neti  sz6tArnak? 

I. 

Hogy  mi  haszn&t  yettiik  a  NySz.-nak? 

Csak  a  napokban  is  haboztam,  hogy  yajjon  mondhatjuk-e 
ezt  magyarosan:  >j61  iit  ki  a  dolog«?  A  NySz.  dtba  igazftott, 
hogy  mondhatjuk.  —  Vagy  azt  olyassuk  a  felesegemmel  Petelei 
megjelenend6  elbesz^Iesei  mutaty&ny&ban  (Kigyd  a  paradicsom- 
ban,  a  Lampel-fele  Irodalmi  Ertesitd  IIL  6yf.  2.  8z.-ban):  »Egy 


214  kalmIb  elek.  mi  HABzarlT  tettCk  a  ktsz.-kak? 

nagyon  8z£p  kontosos  cifra  fehemSp  &llingdl  a  ziigo  v^i84rban«y 
tov^bb  is:  >A  nagyon  sz^p  kontosos  cifra  feh^rnep  k5zeledik«. 
Eleinte  erfilkodiink,  bogy  gyiijtdn^vnek  ^rtsak,  sok  asszonyt  kep- 
zeljiink  a  v^ls&rban,  de  v^gre  be  kell  Utnunk,  bogy  ott  bizoDy 
csakugyan  C8up4n  egy  asszonyrdi  yan  szd.  Lebet-e  egy  szem^lyrtfl 
aztmondani,  bogyfeb^m^p?  k^rdjiik.  Nem;  egyasszony  lebet  feb6> 
szemfly,  de  nem  feb^rnSp.  —  De  Petelei  mondja.  —  Ez  m4r 
valami;  kiilonosen  mert  annyiszor  mondja,  mintba  be  akarni 
er61tetni  az  irodalomba.  Hit  n&sziink  ut^na!  A  T&jszdt&r  csak- 
agyan  ismeri  tobb  vid4kr61.  A  NySz.-ban  azonban  az  idezett 
mondatok  mind  csak  gyujt6  drtelmCLek.  Eszerint  az  eredm^ny  yil4- 
gos.  A  fehernep  gyiijtfi  ertelmfi,  mikor  pedig  egyes  asszonyrdi, 
Unyrdl  yan  szd,  ez  feh&ssemdy,  yagy  ak&r  fehercselMy  vdszon- 
C8el4d  is  lebet,  de  nem  feh^rn^.  Legaldbb  dltal&ban  6s  eredeti- 
leg  fgy  yan.  A  m^ik,  egyeni  jelentes  meg  nagyon  fiatal  fejlddds 
lebet,  korai  mdg  az  irodalomba  betnszkolni  —  ezt  killonben 
sok  ir6  szereti  megtenni  manaps&g,  ebben  keresye  az  ir6i  erde- 
met;  pedig  dpen  szegenyitik  yele  a  nyelyet,  mert  kiszorftj&k  a 
m&sik  j6  szot,  mint  ebben  az  esetben  a  feh^szem&yt 

H&t  csak  royid  id6n  beliil  is  ilyen  baszn&t  yebettem  a 
NySz.-nak  s  ilyen  szolg^latot  akdrkinek  is  tebet  e  mfi,  ba  kell 
is  ndmi  kritika  a  baszn41at&boz,  mint  mindenbez  a  yil^gon,  leg- 
kivalt  pedig  a  —  Ballagi  Alad&r  konyvdbez.  Nem  koyetkezik 
ugyan,  bogy  nem  yolt  meg  a  nyelyben,  a  mi  nines  meg  a  NySz.- 
ban,  de  az  esetek  nagy  tobbseg^ben  megadja  a  t&j6koztat4st 
NySz.-unk  tigy  is,  a  bogy  elkdszult 

E  gyakorlati  esetekndl  meg  fontosabb  baszn&t  yettem  a 
NySz.-nak  nyeWdszeti  dolgozataimboz.  Ndlkiile  ligyszdly&n  nem  is 
mozdulbattam  yolna.  Mikor  azt  kellett  bizonyftanom,  bogy  a  vakthi^ 
senki  n^ym&sok  eldtagja  is  bi&nyozbatik  megfelel6  mondatokban, 
s  nem  lett  yolna  szabad  magam  gydrtotta  pdld^kat  felsorolni, 
yagy  mikor  az  egyenest  8z6  alkatelemeit  akartam  bonczolni,  nem 
kellett  napokon  ^t  olyasnom  regi  mtLveket,  mfg  egy-ket  pdld&ra 
bukkanbatok,  banem  azonnal  taldltam  a  NyS^.-ban.  Az  ember- 
nek  nincsenek  mindig  f^lretett  bizonyitdkai,  bogy  azokat  yegye 
eld,  banem  sokszor  csak  akkor  kellene  keresnl,  mikor  a  dolog 
yaldsdg^rdl  meggydzddtiink,  yagy  k^ts^giink  folmeriilt.  P^ld&tlan 
iddpazarldsba  keriilne  ilyenkor  a  regi  miiyek  forgat^a,  mfg  a 
NySz.  azonnal  dtba  igazit.  S  meg  ba  az  ember  rddrne  is  a  rdgi 
konyyeket  djra  meg  djra  forgatni,  ki  f^rbet  bozz^juk  pL  igy 
yideken  ?  Nem  is  lebet  annyi  kotetet  kez  alatt  tartani,  s6t  a  leg- 
fontosabbak  egydltaldn  bi&nyzanak.  E  bidnyt  nagyjdban  pdtolja 
a  NySz.,  melyet  minden  nyelyesz  megszerezbet  Az  m&c  nem 
nagyon  fontos,  ba  a  keresett  tanulsdgnak  csak  kdtbarmad&t  tal&lom 
meg,  egybarmaddtol  pedig  meg  yagyok  fosztya.  Ez  a  kdtbarmad 
tanuls^g  is  merbetetleniil  drt^kesebb,  mint  semmi  tanuls&g.  Pedig 
ba  meg  halasztottdk  yolna  a  NySz.  kiad&sdt,  most  csak  ebben  a 
> semmi   tanulsdgban«    yolna   resziink   itt  a  kozponttol   t&yol  esd 


MKUCH  jiVOS.  MI  HASZHIt  YBTTOE  ▲  MT8Z.-KAK  ?  216 

rdszekben  s  tfz-hiisz  6\  mulva  megis  ugyanazokat  a  botldsokat 
kovett^k  Yolna  el  a  szerkesztdk,  mert  megis  csak  kezd6k  lettek 
volna  s  az  Akademia  nem  engedle  volna  a  hetvenes  dvek  gyiij- 
t^set,  a  melyre  mar  p^nzt  koltott,  eldobni.  Ne  tessSk  hinni,  hogy 
^pen  annyit  okultak  volna  az  emberek  —  azok  is,  a  kik  olyan 
nagy  hangon  birdlnak  —  a  NySz.  kiad&sa  n^lkiil,  mint  igy  a 
kiadott  mil  gyakorlati  haszn&lata  kozben.  Ha  most  jobbat  tud- 
n&nak  csin^lni,  nem  bizonyos,  hogy  tittorfiktil  is  ilyen  j6t  tudni- 
nak,  mikor  meg  Ballagi  Aladdr  is,  ki  nemcsak  lesziirte,  hanem 
kifacsarta  a  kifacsarhatd  tanulsagokat  a  NySz.-b(}l,  igen-igen  rossz 
nyelvtorteneti-szotAr-szerkesztfinek  bizonyidt:  r6gi  szoveget  hfven 
kozolni  nem  tud,  kozons^ges  mondatokat  meg  nem  £rt,  a  jelentfe- 
elt^r^sekre  figyelm^t  kiterjeszteni  nem  birja  stb. 

Teljesen  meg  lehetiink  nyugodva,  hogy  a  NySz.  a  legjobb. 
a  mit  az  a  kor  az  adott  viszonyok  kozt  nydjthatott  s  hogy  v^tek 
lett  volna  Szarvas  G^bor  tudominyit  veszendflbe  hagyni,  miel6tt 
a  NySz.  szerkesztSsSbe  fogtak  volna.  A  halogatdssal  nem  tettUk 
volna  jobbd  a  NySz.-t,  de  lejjebb  nyomtuk  volna  mind  8z6t4r- 
irodalmi  ismereteink,  mind  egy^b  nyelvtudom&nyunk  szinvonaUt. 

Ldcse  1904.  febr.  29.  KajmAk  Elbk. 

IL 

Hogy  mi,  a  kik  a  NySz.-b61  csup&ncsak  tanultunk  s  nem 
hi&nyok  ut&n  bogar&sztunk,  mit  koszonhetiink  o  m^nek,  egy  p&r 
sorban  el  nem  mondhatni.  Hogy  azonban  a  NySz.  h^be-h6ba 
hogyan  segft  ki  benniinket  zavarunkb61  a  maga  >hidnyosan« 
osszeszedett  adataival,   arra  n^zve  elmondom  a  kovetkez6   esetet: 

Nagy  G^za  mdzeumi  tisztvisel6  K^zdivdsarhelyi  Ydsdrhelyi 
G^za  tinnyei  foldbirtokos  kSnyvei  kozt  talalt  egy  16.  szazadi 
magyar  k^ziratot.  A  k6ziratb61  mindossze  n^hdny  mondatot 
jegyzett  ki  magdnak,  hogy  Budapestre  j6ve  azt&n  a  NySz.  segft- 
s£g6vel  megdllapftsa,  vajjon  ismert  szoreggel  van-e  dolga.  Nagy 
Geza  hozzdm  jott,  s  a  tdle  kijegyzett  hdrom  mondat  alapjdn  a 
NySz.  segfts^gevel  megdllapftottuk,  hogy  a  k^rdeses  k^zirat  a 
Festetich-kddexnek  egy  eddig  ismeretlen  16.  sz&zadi  mdsolata 
(v6.  NyKozl.  30 :  350).  A  hdrom  mondatra  most  se  en,  se  Nagy 
Geza  nem  emlekszunk,  de  hatdrozottan  tudjuk,  hogy  mind  a  hdrom 
adat  benn  volt  a  NySz.-ban,  s  igy  egyszerre  t4j^koz6dtunk  az  dj 
lelet  becse  f^l6L 

Budapest  1904.  aprilis  6.  Melich  JIkos. 

IIL 

A  Nyelvtort^neti  Sz6tdrt  mindig  azzal  a  tudattal  haszndl- 
tarn  ^8  haszndlom,  hogy  regi  irodalmunknak  csakis  Java  r^sze 
van  benne  teldolgozva  s  mdr  csak  ez^rt  sem  foglalhatja  magdban 
minden   hidny  n^lkiil  regi  nyelviinknek   teljes  adattdrdt,  6s  hogy 


216  MoiiEOz  b£la. 

mint  tittord  munka  a  kezdetnek  mindenfele  neh^zs^ge  miatt  nem 
lehet  ment  a  hibdktdl  es  fogyatkozd,sokt61.  Ez  a  tudat  es  a  szer- 
keszt6k  Bevezet^se,  azt  hiszem,  mindig  megdvott,  bogy 
haszndlata  kozben  t^vedesbe  ne  essem.  Ha  14ttam| 
bogy  egy-egy  sz6,  mely  ma  is  kozons^ges  6a  ^pen  nem  liLtszik 
Talamely  ir6  onk^nyes  alkotdsdnak,  —  csak  17.  yagy  t&n  18. 
szdzadi  Jr5  mAv^bSl  van  idezve,  kor&ntsem  tartottam  kets^gtelen- 
nek,  hogy  el6bb  nem  fordult  volna  meg  magyar  ember  ajk&n 
Tagy  ^em  volna  feltal&lhatd  a  k6dexek  lapjain. 

Igy  azutdn  basznomra  vdlt  a  sz6t&r  a  magyar  szavak  ^s  8z6- 
Idsok  tortSnet^re  n^zve  annyiban,  a  mennyiben  v&lliatott  6a  mond- 
hatom,  nagy  basznomra  v&lU 

Mostandban,  bogy  az  tij  Nagy  Sz6t&rhoz  vald  adatgynjt^- 
sel  foglalkozom,  a  Nyelytort^neti  SzdUr  segitsSg^vel  &llapftottam 
meg  nem  egy  szdnak  belyes  ^s  pontos  ^rtelm^t,  ktilonosen  mikor 
18.  sz&zadi  irdk  mAvet  dolgoztam  fel.  —  Hogy  csak  egy  p^ld&t 
emlitsek,  az  1750-ben  megjelent  Heptalogusnak  14.  Iapj4n  taUl- 
tam  ezt  a  mondatot: 

Ha  pedig  rdt  abr&zatod 
Sz6p   erkSltsel  kell  potolnod 
Szemilyi  hibas&got . . . 

Nyilvdnyal6,  bogy  itt  a  szemdyi  szdnak  valami  kiilonos,  ma 
xn&x  elavtilt  haszndlatardl  van  szd.  Ambdr  az  ^rtelm^t  ki  iehetett 
Yolna  kovetkeztetnem  m^kiilonben  is,  elfivettem  a  NySz.-t  a  ott 
a  szemely  sz6nak  mindjdrt  elso  jelent6se  megmagyardzta  ezt  a 
helyet.  Mindjdrt  az  Ebrenfeld-k(5dexb6i  olvassuk  ott  ezt  a  mon- 
datot: »£mberek  ystennek  zemelyere  teremtettek.«  Ez  teb&t  meg- 
magyar&zza,  bogy  itt  szemelyi  bibasdg  =  az  arcz  rtitsdga. 

Ugyancsak  a  szemely  szonak  a  NySz.-ban  el6fordul6  p61da- 
mondatai  tettek  vildgoss^  eldttem  ezt  a  yerset,  mely  Bertalanffi 
Palnak  A  nagyrav^gyddd  yiUg  £i4nak  . . .  siralmas  panasza  czimii 
munkajdban  (1761)  olyasbatd: 

Azt  y^ln^d,  eszelSss^g, 
Hogy  Angyali  Nemess^g 
Hity^ny  ember  K6p6t 
Fel-yegye  's-Szem^lly^t.  (122.) 

A  NySz.-ban  a  szemely  sz5  2.  jelent^s6re  p^ld&ol  olyassuk 
a  tobbi  kozott  az  Ebrenfeld-kddexnek  ezt  a  mondat&t: 

*Az  angyal  azon  zemelben  f rater  Bernaldnak  yelenekc  — 
Ha  osszeyetjuk  a  k^t  belyet,  mindjdrt  megertjiik,  bogy  itten  a 
szeniSy  szdnak  egy  szinten  regies  jelent^seyel  yan  dolgunk,  mely 
a  sz6tar  szerint  =  forma,  figura,  species  externa. 

Igy  folytathatn&m  a  pelddknak  hossztl  sorfin  at,  melyekben 
nem  kellett  tapogatdz&ssal,  nemely,  a  n6p  nyely^ben  elszigetelye 
fennmaradt  kifejez^ssel,  yagy  pedig  onkenyesen  megmagyariznom 
egy-egy  szdt  yagy  8z61dsm6dot. 


MI  habznXt  yettOk  a  mrsz-NAK?  217 

De  vettem  £n  m^s  haszn&t  is  a  NySz-'iiak.  Nekem  az  a 
nieggj6z6d6Bem,  hogy  ha  magyardl  besz^l  vagy  ir  az  ember, 
besz^ljen  6s  frjon  magyard,n.  Ez^rt  minden  igyekezetemmel  keni- 
lorn  az  idegenszerfis^geket  s  ak&rhinyszor  a  NySz.-t  n^zem  meg, 
bogy  yalami  r^gi,  j6  magyaros  kifejez^st  keressek  benne  ^s  tal&- 
lok  is  b6s6gesen. 

De  mikor  az  idegenszerdsSgeket  keriilom,  gyakran  eszembe 
otlik  az  a  k^rdes,  bogy  ez  vagy  amaz  a  n^metess^g  miert  bono- 
stOhatott  meg  olyan  konnyen  a  magyar  n6p  nyelv^ben.  Erre  a 
kdrd^semre  is  adott  m&v  v&laszt  a  NySz.  Ott  yan  pi.  ez  a  sokszor 
emlegett  n^metess^g:  j6l  n^z  hi, 

Keresem  a  kin&  8z6t  a  NySz.-ban,  b&tba  ennek  az  adatai- 
b61  megmagyar&zbatjuk,  bogy  mSrt  terjedt  el  olyan  nagyon  a 
hin^z  szdnak  n^metes  baszn&lata.  Mindj&rt  az  1.  alatt  ilyen  p61- 
d4kat  olyasok:  Telyesseggel  minden  arczelattyabol  dib6sseg  n6z 
▼ala  ki.  (Decsi:  Sallustius  12.)  Ki  n^z  szemekbSl  az  szomonis&g 
("Molnir  Albert:  De  Summo  Bono  127).  B&tor  6k  magnk  titkol- 
]4k,  de  m^gis  nyily&n  ki  n^z  bel61ok  az  uri  term^szet  (Faludi: 
Nemes  ember  11.)  &  a  tobbi.  —  Az  ilyenf^le  besz^dnek  elterjedt- 
sege  nagyon  hozz&j&rtilhatott  a  bozzdja  basonltf  n^metes  szerkezet 
megbonosod&sdboz.  * 

Tanft^  kozben  is  sz&mtalan  esetben  baszndt  yeszem  a 
NySz.-nak.  B^gi  irdink  olyastat^a,  ismertet^se  kozben  sokszor 
ut&na  kell  nfonem  yalamely  elaydlt  szdnak,  bogy  megmagyardz- 
hassam.  Ilyenkor  megint  csak  a  NySz.-boz  fordnlok,  mert  a  rdgi 
irdknak  iskolai,  jegyzetes  kiaddsaiban  is  gyakran  el6fordul,  bogy 
epen  ^z  a  kifejez^s  nines   megmagyar&zya,   mely  legbom&lyosabb. 

Igy  folytathatn&m  toydbb  is,  de  ezekbdi  is  14tszik,  bogy 
mennyi  mindenf61e  baszndt  yeszem  dn  a  NySz.-nak,  meg  bi&nyos- 
sdga  ds  tdyeddsei  mellett  is. 

Szily  KjUm&n  azt  mondja  drdemes  mAydnek,  A  Magyar 
Nyelytijftds  Szdtdrdnak  eldszaydban: 

»Sok  d&tum-tdyeddst  s  egydb  hib&t,  de  mdg  tobb  hi&nyt  fogtok 
benne  taUlni.  Sokrdl,  a  mit  djnak  mondok,  be  fogj&tok  bizonyftani, 
bogy  m&T  jdyal  elobb,  sdt  tal&n  a  rdgi  irodalom  nyelydben  is  meg- 
yolt ;  . .  •  De  azdrt  az  dn  munk&m  nem  yesz  k&rba ;  meglesz  a  nagy 
baszna:  dj  kutat&sokra  fog  dsztSnozni  s  fSlkelti  bennetek  az  ellen- 
mend&8  szellemdt.« 

Ezt  a  monddst  alkalmaznunk  kell  minden  tortdneti  szotdrra, 
ann&l  inkdbb  arra,  melyrdl  el6re  kinyilatkoztatjdk  alkotdi,  bogy 
sem  teljes,  sem  minden  izdben  bibdtlan  nem  lebet. 

Szentes  1904.  febr.  25. 

MOLEGZ    B£lA. 

'*'  A  kinSZ'iHe  Bz61&8ok  gyors  elterjedesenek  ok4t  m&r  sokszor  kutat- 
t4k;  yd.  pi.  Kaz.  Ley.  2:91,  Simonyi :  A  nyelydjit&s  es  az  idegenszer^dgek 
41,  Nyr.  27  :  129,  28  :  558.  A  azerk. 

MAGTAH    NYKT^y^R.    zxxiii.  15 


318  t6tB   BtLK. 


IV. 


T6th   B^la  jeles   tdrcKaozikkelyebQ,  —  melyet  uerz6je  akkor  irt,  mikor 

Ballagi  Alad4r  el8<5  fdlolraaAsait  tariotta  az   Akad^mi&ban  a  NySs.  ellen,  — 

id^szeru    ^8    tanuls&gos    lesz    most    6jra    elolvasni    a    NySz.-Ta   yonatkoz6 

reszeket.  —  A  azerk. 

»Nem  8z&nd6kozoin  ama  keserA,  86t  szomorti  vit&ba  ele- 
gyedni.  Nem  6p  az^rt,  mert  nem  vagyok  nyely^az.  Ime  nem 
nyelv^sz  Ballagi  Alad&r  sem,  a  ki  ezt  az  &<Mz  hdbortlt  inditotta. 
Szot&rak  hidnyait  ^s  hibdit  eszreyeheti  <ik&rki ...  A  NySz.  hidnyait 
es  hib&it  ^szrevehetjiik  minden  tudom&nyos  kSsziilts^g  n^lkiil  is. 
Lehet  ^s  van  is  kozottiink  ak&rh&ny  szeg^ny  homo  unitM  libri, 
a  ki  Til&gelet^ben  csak  egyetlen  egy  r^gi  magyar  konyvet  olvasott. 
Ez  az  ember  olvas^s  kozben  el6tte  ismeretlen  szdra  bukkan. 
Tudni  akarja,  mit  jelent  az  a  8z6.  EMyeszi  a  NySz.-t;  es  fme 
nem  leli  meg  benne,  a  mit  keres.  Ez  az  ember  ekkor  a  NySz. 
egy  hi&nj&t  fedezte  fel,  nem  a  tud^dyal,  hanem  6p  a  tudatlan- 
s&g^vaL  M&skor  ugyanez  az  ember  az  6  tud&s^nak  kor^ben  le?6 
dolgok  hib&s  voltdt  ismeri  fel,  ^s  azt  mondja:  >No  a  tobak  m^r 
m^gsem  ,burn6t',  mert  ndlunk,  Sz4kesfej6r?&rott,  a  gyermek  is 
tudja,  hogy  a  tobak  tfmdr«.  Ez  az  ember  nem  is  sejti,  bogy  az 
a  szd  torok  hddoltsdgunk  maradvdnya,  de  nem  is  keU,  hogy  sejtse, 
mert  igy  is  igaza  van.  Olyat  d,llftott,  a  mit  csakugyan  tud,  a  nep 
nyely^bdl ;  teh^t  tudomdnyos  valdsag,  a  mit  mond.  A  tudatlanban 
neha  mdkodik  az  egyszerCl  jdzan  esz,  meg  az  6p  szem  is.  A  NySz.- 
ban  ezt  olvassa:  ^tSiige:  [?].  Az  hayasokon  siig^yel  tolja  az  id  az 
hayat  (MonTME.  IV.  296)«.  Ekkor  az  dn  tudatlan  emberem 
nagyot  iit  okldyel  a  Szdt^rra,  ^s  diadalmasan  kidlt  fel:  »No  h^t 
^n  meg^rtem  azt  a  titkos  ertelmii  siige  szot!  Az  havasokon  8su- 
gy^el  tolja  az  \6  az  hayat«.  Es  mindehhez  nem  kell  tudom&nyos 
kdszseg,  egyetemi  fokozat  yagy  okleveL  Es  az  ^n  emberem,  a  ki 
ezt  felfedezte.  m^gis  csak  tudatlan  ember.* 

A  NySz.  sok  hidnydt  es  hibdjdt  bizony  sAriin  l&ttok  mi 
nyelveszetben  iskoWzatlanok  is.  Sziiks^geink,  kisebb-nagyobb  olva- 
sotts&gunk,  no  meg  a  yeletlen  revdn  is,  igen  sok  bajra  bukkantunk. 
Es  taUn  mddunkban  yolt  yolna  akkepen  oryendezni  az  akad^miku- 
sok  kdrdn,  a  mint  Cuyier  oryendezett,  mikor  a  Dictionnaire  de 
VAcademiehB.n  megtaUlta  azt  a  hirhedett  kis  czikket:  *£crevisse: 
petit  poisson  rouge  qui  marche  a  rectdons^.  Csakhogy  oromiinket 
eleve  megrontotta  az  a  tudat,  hogy  az  az  ember,  a  kinek  rov^- 
sdra  e  sok  szomord  ds  mulatsigos  tevedes,  mulasztds,  e  sok  meg-  i 

dobbent6en  rossz  olyasat  ^s  helytelen   ertelmezds   legislegnagyM  , 

*  De   itt  a   j6zan   esze  se  haszn^lt   neki :  a  sUge   nem   azUgye,  mert  > 

ilyen  iril8m6d  nem  lehetseges   B4k6czi  6y6rgy  1635-i  leveleben,   melybA  az  , 

az  adat  idezve  van  (T6rdk-m.  okm4nyt4r  4:296):  >Tegnap  virad6ra  itt  az 
teren  i8  vala  h&rom  ujnyi  h6,  az  havasokon  siige vel  tolja  az  16  az  havat<. 
A  levelnek  kiad6ja,  Szil&gyi  ^4ndor  z4r6jelben  azt  mondja,  hogy  itt  a  siig  « 
csug,  tehat  a  16  csugjevel,  csudjevel,  azaz  14ba8z&r4val  tolja  a  havat. 

A  szerk. 


MI   HABZSIt   YSTTtK   ▲    KTSZ.-NAK  ?  219 

r^t  esik:  Szarvas  Gt&bor  m&r  nem  a  maga  szem^vel  dolgozott, 
mikor  ezt  a  munk^t  y^gezte ...  A  NySz.  az  6  ^let^nek  sdvarg&a- 
sal  szeretett  czelja  volt  Mikor  a  nagy  munka  a  megvaldaul^ 
fel6  kozeledett,  6  Te&  r^zakadt  a  testi  gyarlds&g  sok  keserve; 
in6g  a  szeme  yil&gdt  is  ekeszitette.  De  azirt  ^rezte,  hogj  lelk^ 
nek  ereje  nem  hibbant  meg ;  a  mens  sana  in  carpore  aegro  tudata 
sarkalta  a  dolgoz&sra,  6s  r^gi  szerelme,  a  NySz.  irdnt  yalo  szerelme, 
tal^  meg  fenyesebben  lobogott,  mint  valaha.  Mert  tudta,  bogy 
az  6  61ete  a  munka;  s  ha  nem  dolgozik,  megsziint  elni.  Nagy 
tudds  nagy  tud&s&yal,  gyonge  beteg  gyonge  erej6yel  yegzett  man* 
k&ja,  ez  a  dicsd  6&  szomorti  fdradozds,  utolsd  kiizdelme  yolt  a  l^t^rt 
A  term&zet  szent  joga.  Ha  ezt  is  elyeszik  t61e,  meghalt  yolna 
m&r  r^gen,  elcsiiggedye,  taldn  k^ts^gbe  esye. 

A  rdiquia  Szarvasiana  oly  hi^yos,  oly  hibds,  s6t  kimon- 
dom  a  sdlyos  szdt:  oly  szegenyes,  a  mind  csak  egy  yiUgtalan 
8z5t&rszerkesztd  mdye  lehet.  Hemzsegnek  benne  az  olyan  t^ye- 
d^k,  a  melyeken  megbotrdnkozhatik  meg  az  egeszen  tanulat* 
Ian  ember  is.  De  mily  konnyii  neki  megbotr&nkoznia ! . . .  Mink, 
a  kik  csek^ly  munkdinkban  egyenesen  a  forr&sbdl  szoktonk  merf- 
teni,  alig  sejtjiik,  mily  igazi  tragikum  az,  mikor  a  szdt^rszerkesztS- 
nek  ilyen  mdsodk^zbdl  kerult,  nehezen  ellendrizhetd  adatok  alapjan 
kell  dolgoznia.  Hat  meg  yilagtalanul ! . . .  Bizony  megesik  az  ember 
sziye  ezen  a  keseryen . . . 

A  NySz.  hidnyait  6&  hibdit,  azt  hiszem,  lajstromba  foglalta 
mindenki,  a  ki  e  mdyet  lelkiismeretesen  &&  ertelmes  emberhez 
ill6en  haszndlja.  Osszefrta  mindazt  a  sok  p6tl5  ^s  helyesbftd  adatot, 
a  melyet  a  munka  megjelen^se  dta  a  sok  szakbeli  6s  a  sok  erdek- 
16d6  kozolt.  Ez  mind  ertekes  dolog;  6s  millhatatlanul  sziiksSges, 
bogy  a  mil  p6tlekdban  kozz6  legyen.  Ha  meglesz  az  a  fiizet,  az 
olyasdnak  nem  kell  tobbe  kritikai  szempontbdl  mellesleg,  szinte 
gyanakodya  kutatnia  az  adatok  helyessegSt,  mint  most ;  6s  a  munka 
yaloban  el6ri  cz61j&t:  bogy  a  magyar  nyely  minden  munkds&nak 
yez6rl6  kalauza  legyen. 

....  Hogy  azt  a  hdrom  kotetet  papirosmalomba  kuldj6k? 
£n  bizony  nem  adn&m  oda  az  6n  pelddnyomat  semmi  iron,  pedig 
rongyos.  Bongyos  a  sok  forgatdstdL  Mert  nincsen  konyyem, 
a  melyet  annyiszor  forgatn6k,  mint  ezt  a  mtiyet.  S6t  megyallom : 
nem  tudn6k  n6!kule  dolgozni.  Yagy  legaldbb  nem  tudnek  a  becsii- 
letes  ontudat  nyugalm^yal  dolgozni.  Kenyeremet  tollammal  kere- 
sem.  Ha  yisszatekintek  a  NySz.  megjelen68e  eldtt  frott  munkdimra, 
azt  l&tom,  hogy  minden  frdsom  magyarsdga  csak  a  hidnyos  iskolai 
tanultsdg  6s  a  tapogatddzo  6rz6k  miiye.  S  ha  ma  m&x  azt  merem 
mondani,  hogy  magyarsdgomnak  es  stflusomnak  yan  komoly  alapja, 
yagy  legal&bb  61  bennem  a  tudatos  torekyes,  hogy  nieggy6z6des 
D61kul  ne  cselekedjem  semmi  t  a  nyely  dolgaban:  a  NySz.-nak 
koszonom . . . 

A  mai  nemzedek  nyelyiinknek  y&lsagos  korszakdban  ndtt  fel. 
Mi,  8zerencs68ebbek,  hazulr6l  magunkkal  yittiik  a  szulei  h&z  drdga 

15* 


t6tH   Bl^LA.    MI    HASZKIt   YETTOK    ▲    KT8Z.-NAK  ? 

oroks^get:  az  ^p  4rz6ket,  mely  a  n^p  nyely^ben  gyokerezik.  De 
mily  tompftd  viszontagsagokat  kellett  aztdn  elszenvednie  ez  erz^k- 
nek !  Az  iskola,  az  olvasmdnyok  (f6kep  a  hfrlapok),  a  y&FOsi  hibrid 
besz^d,  mind  csak  arra  vald  volt,  hogy  a  gyong^bbeket  megrontsa, 
az  erfisebbeket  pedig  legal£bb  is  megtdntoritsa.  Ha  merek  azzal 
dicsekedni,  bogy  6n  taldn  az  erfisebbek  koziil  vald  vagyok,  egy- 
szersmind  megvallom  azt  a  gyouges^gemet,  bogy  a  rossznak  sej- 
t6se  68  a  jonak  hidnyos  ismerete  r6v6n  a  t^tovdzAs  orv6ny6be 
jutottam...  Ekkor  keriilt  a  kezembe  a  biblia.  A  NySz.  Mert 
bizony  biblia  az,  hidba  emlegetik  cstifoDddrosan  ezt  a  dfcs6ret4t. 
Abban  is  hasoDlatos  hozzd  a  Szentir&s,  hogy  mag&t  az  6-te8t&- 
mentomot  sem  olyashatja  botr^nkoz&s  n^lkiil  a  szdrszdlhasogattf, 
ki  csak  a  betdbe  ragaszkodik,  a  szokat  hiiyelyezi  6s  kaj&nal 
oryendez,  ha  ellentmond&sokra,  hom^lyos  helyekre,  kocsintdsokra 
6s  egy6b  gyarlos&gokra  akad.  Valoban  a  Szentfrdst  is  becsiiletes 
kritikdyal  kell  olyasni.  Bizony  nincsen  mindenkinek  ahhoz  yal6 
tudomdnya;  de  a  jdakaratd  emberben  az  eyangy61ium  b6k6je 
lakozik;  6s  a  jdmbor  sz4nd6k  j6  yez6rl6.  A  NySz.-t  magyar  lel- 
klink  6puleseyel  olyashatjuk  mindnydjan.  Hidnyait,  hibdit  erezzUk, 
s6t  tudjuk;  de  ha  nincsen  benniink  ellen86ges  8z&nd6k,  hdldda- 
tosan  fogadjuk  a  bel6Ie  drado  inalasztot . . . 

. . .  Hidba,  magamrol  is  kell  szolanom,  mert  e  leyelemnek  csak 
az  a  czelja,  hogy  bebizonyitsa :  mily  dld&sos  hasznot  koszonhet  a 
NySz.-nak   a   komoly   szdnd6kTi   magyar   fro.    Magamrdl    tudom, 
sajdt   froi   61etem   bizonyftotta   be   nekem,   hogy  ez  a  mH  a  mai 
napokban  a  legjobb  kalauza  6s  oktatd  bardtja  a  tollforgatd  ember- 
nek.  A  nyely  helyess6ge,  a  phraseologia,  a  sz6bds6g,  a  synonym&k, 
a  jelent6stan,   az   drny6kIatok;   az   odon   er6,   a   fordulatossdg,  a 
keleties  gondolkoddssal  jdro  k6pes  6s  kozmond&sos  be8z6d  6s  a  sok 
m&s  pelda  63  k6sz86g,  a  melyre  a  stilistdnak  szuks6ge  lehet,  mind 
forrdsk6nt   buzog   el6   ebb6l   a    munkdb61.    Igen   meggondoltam, 
a  mit  most  mondok:   magyars&g&ban  ontudatos  fr6  nem  dolgoz- 
hatik  a  NySz.  n61kiil.    M6g  a  publiczista  sem.  H&t  az  elbesz616. 
a  drdmakolt(5,  a  kinek  alakjai  a  r6gi  magyarsdg  yildgdban  61nek  6s 
szdianak !  Arany  Jdnos  nagysdgdnak  egyik  titka,  hogy  6,  a  dicsd, 
tlgy   ismerte   odon   irodalmunkat,   mint   eldtte  senki  mis.    Ma  a 
tudosok  mdr  taldn  jobban  is  ismerik ;  a  mtiveszek  kozott  azonban, 
sajnos,  nincsen  egy  161ek  sem,  a  ki  gyonyorii  mesters6g6nek  f6ny6t, 
szin6t,  zomdnczdt  dalids  multunk  csod^atos  hatalmti,  sziizi  bdjti 
magyar  nyely6t31  k6rhetne.    Mert  ebben  a  rohanva  siettf  korban 
egyr6szt  nem  6rnek  rd  a  r6gis6g  tanulmdnyozdsdra,  mdsr6szt  —  68 
ez  a  nyomdsabb  ok  —  a  nyely  mai  hibrid  dllapotdban  a  legszebb 
peld&nak  sem  lehet  nidr  el6gge  m61y  hatdsa.  De  a  lelkiismeretes 
ir6,  kort  6s  embereket  festyen,  legal&bb  a  s6rt6  anakronizmusok- 
t61  akar  menekiilni.  Tandcsra  yan  szuks6ge  esetrdl  esetre.  Es  hoy& 
folyamodj6k,  ha  nem  a  NySz,-hoz? 

Ne  ktildjek  papirosmalomba,  ne  bizony.  Mert  n61kule,  att6I 
tartok,  minden  mostandban  irott  konyyiink  m61t6  lenne  az  acz61 


.K0M0R6GZY   MIKL68.    KtT   Kt^L6lf6S   irTELyjiRi.8&6L.  221 

cz&pa,  a  hoUdnder^  rettenetes  fogaira.  Azon  k6ts^g  nSlkiil  oka 
van  oriilni  minden  igaz  magyar  embernek,  hogy  az  Akad^midt 
ilyen  mulatsdgos  szSgyen  6rte.  A  leghatdsosabb  baklov^seket  m^g 
n6metre,  ol&hra  is  le  lehet  forditani;  hadd  tudjdk  meg  odakint 
is,  milyen  nagy  szamarak  yagyunk  mi  Mondom,  le  lehet  fordi- 
tani ket-,  Mrom-  vagy  6tsz4z  baklov&t ;  de  nem  lehet  lefordftani 
a  negyvenezer  adatot,  mely  ma  minden  magyar  nyelvbdv^n^k  €s 
stilistdnak  legfdbb  erdss^ge.  Err61  h&t  nem  is  fog  tudni  se  a 
n6met,^8e  az  oUh. 

En  csak  egyet  szeretn^k  eltitkolni  a  kiilfoldtdl :  azt  a  nagy 
szeg^nys^giinket,  hogy  a  NySz.  tlj  kiad^&ra  harmincz-negyven 
^yen  beliil  gondolni  sem  lehet.  Mert  nd,lunk,  sajnos,  az  ilyen 
y&llalkoz^  meg  mindig  olyan,  a  milyen  nagyap&ink  f6l  ^letre 
sz&nt  tub&kszfnA  kab&tja  yolt.  Viselni  kell,  mig  csak  el  nem 
szakad;  mert  tij  nem  futja.  Ez  rettenetes  szeg^nys^g.  Az  Aka- 
d^mia  az  elsd  fiizet  megjelen^se  6ta,  tudja,  mennyi  e  miiben  a 
paralipomena  hat  diorthoumena ;  4s  az  utolsd  fiizet  megjelen^se 
6ta  azt  is  tudja,  a  mit  tal&n  maga  sem  rem^lt :  hogy  a  NySz.-nak 
a  tudom&ny  6s  az  irodalom  41et6re  rendkiyiili  hatdsa  yan,  s  hogy 
ez  a  hdrom  kotet  az  6  legerfisebb  konyye.  Mindez  arra  kotelezD^ 
az  Akad^mi&t,  hogy  mental  el6bb  keziinkbe  adja  a  jayftott,  a 
b6yftett;  a  szdmtalan  tij  adalekkal  es  f6kep  Szamota  Isty&n  hagya- 
t^k&yal  gyarapodott  tij  kiadast  De  nincsen  peoz.  Csak  6p  a  p6t- 
l^kra  tellik.  Ha  m&r  igy  yan,  dolgozz^k  legal&bb  ezen  a  p6tl4kon 
minden  mfiyelt  magyar.  Nemes  es  dldisos  muDkdt  y^gez  az  is.  a  ki 
csak  egy  adattal  noyeli  e  mil  gazdagsdgdt  &s  helyessSg^t.  Papiros- 
malom  ? .  • . 

Alkot&s  kell  nekiink,   szeg^ny   magyaroknak,   nem  rontds.< 
(Pesti  Hirlap  21.  eyf,  57.  sz.) 


k£t  kOlOnos  ntelvjArAsr6l. 

A  gdmorme^ei  Iloz8ny6n  6a  yele  szomsz^dos  CsucsombaQ  dlyd 
nyelyj&r&8r6l  6b  a  ket  nyelyj&r&s  haazn&lta  t&JBz6kr61  kfy&nok  egy  kis 
ismertet^st  kSzreadni.  A  rozsny6i  6s  csucsomi  nyelyj6r&s,  —  emez 
n^mi  &myalat&ban  az  d'-z5  nyelyj&r&s  saj&ts&gait  is  mutatja  —  eg^sz 
haz&nkban  p&ratlanul  611. 

A  roz8ny6i,  pal6cz  drnyalatti,  n^met-  6a  tdtszerfi  hangsdlyoz&s- 
sal,  a  kettos  m&sBalhaDgz6nak  teljes  kiz&r&s&yal  folyd  dialektus  Rozs- 
nydra  ^s  a  yid6k6n  ley5  Krasznahorkay&ralj&ra,  Jaldszre,  Hosszii- 
r^tre,  Budn&ra  6a  NadabuUra  terjed  ki,  yalamint  er5sebb  tdtossdggal, 
namely  saj&ts&gaiyal  Csetneken  6a  Jolsy&n  is  —  a  hoi  az  e  helyett 
i-t  mondanak  —  fdltal&Ihatd.  Itt  nemcsak  azt  mondj&k:  cUugycU, 
fekUgyel  (fekUgyil)  stb.,  de  ostoral  hajtj&k  a  loyat,  cukoral  ^desftik 
a  k&ydt  ^8  vanakaX    kontr&zz&k    meg  a  j&tdkost    aba  bolond  alsdsba. 

Eredeti    saj&ts&ga    ennek  a  nyelyj&r&snak    az   is,    hogy  mindig 


K0M0r6CZT    ]aKL6B.    Ktr   KCUj6v6B   FTELTJlltlSBdL. 


t&rgyas  igeform&yal  besz^l:  miny&junkat  csofA  tet^f  minkei  agyan 
rdszetik.  Osetneken  ^s  JolsT&n  meg  m^g  fgy  is  halljak:  Isten  hozta 
tiktek,  okosan  tetek,  hogy  eljdtitek.  A  hangsdlyoz&s  kiildnds  le-  es  £51- 
hnU&mz&sa  az  ^nekl^s  hat&s&t  kelti. 

A  rozsnydi  nyelvj&r&s  halomsz&mra  61  idegenb51  (t6tb6l,  n6mei- 
b51  68  latinbdl)  vett  kfUdnleges  t&jsz6kkal,  a  mejjek  az 
eredetib61  teljesen  kiforgatva,  &talakitya,  mint  igazi  kdldnlegeBB^g 
6lnek  minden  magyar  volta  mellett  is  nemcsak  a  n6p,  de  az  6rtel- 
mis6g  ajk&n  is. 

Alljon  itt  e  n6h&ny  kUldnleges  rozsDy6i  6s  rezsny6yid6ki  t&jsz6 : 


akcinka:  j&cint. 

amhrella:  eseniy5. 

biglajz:  vasal6. 

blindfeld:  yakablak. 

hoholka:  fagyalka. 

horovnyica:  Afonya. 

bridos:  tesznye. 

hrinkol:  cincog. 

cieruha:  ndi  dfszmha. 

ciliculita:  lim-lom. 

cirkli:  k5rz6. 

cimetrurka:  fah^jas  csdyes  f&nk. 

cingUingi:  kis  csengd. 

e$ilrkiU6:cseTi6r6  (tim&rszersz&m). 

drimaX:  b6biskoL 

dugesz:  rejtek. 

ebenydcska:  gyermekj&t6k. 

fdcsli:  p61ya. 

falhenka:  ibolya. 

farkasgiga:  csigat6szta. 

flinzerli:  csillog6  ruhadlsz. 

fluder:  malomgAt 

gdcsherdce:  forgAcsf&nk. 

gagaj:  piaci  I6hfit6  (a  szentesi 

c«oz^-yal  egy6rtelm€). 
gribics:  soy&ny. 
gilis:  kel6s,  kilis. 
gyehec:  kocsi-kendcs  (kulim6sz). 
hampuldk:  agyagb6l    k^szUlt  am- 

polna. 
hlapatol:  moh6n  faL 
huhul:  r&lehel  (ymire). 
hankdcs:  sz&jhSs  (aufscbneider). 
kacskarol :  kacsam6dra  j&r. 
kanviksz:  zsurl6. 
kaszt:  yfztart6  medence. 
klapacska:  Bz6sz6ty&r. 


klipog:  pislog. 
kloka:  kotl6s  tytik. 
klamerkdz:  dsszekapcsoL 
kaminydr:  k6m6Dysepr6. 
kopinc:  kalap&cs. 
koperdek:  &gyterft6. 
kopincol:  kalap&l. 
kopercka:  bakfitty. 
koperckdzik:  bakfittyet  h&ny. 
koszmacska:  szdrds  kdszm6te. 
kramdzsli:  c6k-m6k. 
kropilkodik:  permetez. 
krSpol:  f&nk. 
kuksz:  b&Dyar68zv6Dy. 
kulinkdzik:  hempereg. 
kurtka:  kis  rdyid  kab&t. 
kurdupel:  torpe. 
krispindli:  goth9s. 
maruncsek:  margityir&g. 
mdrsusifika:  aszalt  gyOmSlcs. 
pankdl6:  p6kh&l6. 
pantel:  p&ntlika. 
perdulka:  fiizfasfp. 
pervdta:  drny6ksz6k. 
pipicskodik:  pepecsel. 
pipilis:  lepke. 
polkaroszt:  palykam6reg  (ydrds 

fttrtSs  n6v6ny). 
pratdl:  takarit 
prxBztdcs:  ydnek  &lld  leg6ny. 
pozserobek :  &f onya. 
pulka:  pulyka. 
punktunkds:  pettyes. 
pupenc:  pattands. 
rdsa:  durya  y&szonszoknya. 
ricsa:  bors6b6l  68  dar6b6l  ffizott 

eledeL 


IBODALOM.  223 

saehtu:  akna.  tribdl:  l5lcs^r. 

sdlka:  cs^sze.  tratykos:   n^gy,    szoglet^n    kdt5- 

8upl<Sd:  fi6k.  szalagg&l  ell&tott  lepedo. 

surfol:  kutat.  trotykos :  tehetetlen  breg. 

sufiikdr:  naplop6.  trubu:  kiirt. 

sasirka:  s^ta.  zampol:  r^azegeskedik. 

skrohdl :  kapar.  zabriddl :  akad^koskodik,  &rtogat. 

skripog :  csikorog.  ziberdl :  finoman  5roL 

spejdli:  hnrkayesszo.  zUdl:  l^lekzik. 

spigldc:  antimonium.  zotykos:  hig,  leves  gyiimolcs. 

spurit:  gondol,  sejt  zutyk6:  Ivett  gyQmdlcs. 

svafd:  k^nvir^g.  zdvoz:  meredek  ilt. 

svdbelka:  k^nes  gyufa.  zavadzdl:  &rtogat. 

szumlitol:  szagl&sz.  kutat. 

A  csucsomi  nyelvj&r&s  o-zo  nyelYsziget,  a  a  n^p, 
mely  ezt  a  t&jszdUat  besz^li,  az  d'-z6at  lesz&mitva  teljesen  a  nyitra- 
megyei  Egerazeg  kSzs^g  n^p^re,  az  ott  eg^szen  tdtoktdl  korlilyett  kia 
magyar  azigetre  emldkeztet.  Altal&nos  jellege  alapj&n  a  caucaomi 
besz^d  pal6cz  nyelvj&r&s,  a  mely  en  a  rozanydi  fz  ia  6rezhet6,  de  15- 
jellemvon&aa,  hogy  a  bz6  ntolsd  miaaalhangzdja  el^tt  &116  e  hangot 
o-nek  mondja.  PI.  szeretdm,   megkdvetom,   irdemos,  leszdk,  szivos  atb. 

Jellemzi  e  t&jsz6l&3t  az  ia,  hogy  az  ik-es  ig^kn^l  az  ik-et  &lta- 
Uban  elhagyja :  Nydlkdsod*  az  %d6,  romoV  az  Ht  Molhdbdl  kropilkod\ 
A  d  ySgzetii  igetdvekn^l  pedig  a  ja  je  t&rgyaa  azemdlyragot  mindig 
t-nek  mondja.  PL:  Aszandi,  nem  adi,  inkdbb  sdrba  tapodi. 

Egy  kiilSnds  t&J9z6t61y  gorgolyitani :  guritani,  hengeriteni  kap- 
t&k  a  csucsomiak  a  gorgolyok  elnevez^st.  Hegyea,  azuk  v5lgyektdl 
azaggatott  hat&rukban,  mely  a  PozsdUd  (OkSrhegy)  alatt  terQl  el, 
kev^a  a  az  ia  neh^z  milYel^at  kfv&n5  az&nt6f5ldjlik,  de  ann&l  t5bb 
erdejiik  van.  ti^gy  a  maguk,  mint  Rozanyd  y&roaa  6a  a  pliapbk  erdo- 
segeibol  ambereml^kezet  6ta  f&t  az4llitanak,  a  melyet  a  meredekebb 
oldalakr6l  legorgolyitanak,  Innen  a  (f&t  gurfti,  hengeriti,  gorgolylti) 
gorgolyok  elneyez^a. 

Komob6czt  Mikl68. 


IRODALOM. 
KSnyy^szet. 

Balaaaa  J.  Magyar  Fon^tika.  A  hangok  6b  a  beaz6d  fiziologiai 
elemzeae.  A  Phonetika  Elemeinek  II.  teljeaen  &tdolgozott  kiad&aa. 
(PrankUn-t.  2  K  BO  f.) 

Szilaai  M.  Adaldkok  a  finnugor  palatdlis  m&aaalbangzdk  tdrtd- 
net6hez.  (Akad.  az6kfoglal<5  6rt.  ^a  1   K.) 

Szamota-Zolnai :    M.  Okley6l-Sz6tdr    9.  fuz.    (Megye — ozsonna.) 


224  A    NJ^MET-MAOYAR    8Z6t1bHOZ. 

Nyelytudom&nyi  K5zlem^Djek  1.  fUz.  Szinnyei  J.  Alaktani 
adal6kok  111.  Az  Arp&d-kori  szdv^gi  u.  —  Melich  J.  SzUv  jdvey^ny- 
Bzavaink  YIII.  —  Szab6  D.  A  vogul  8z6k^pz6B  I.  —  Kalm6r  E. 
A  jelz5.  —  Ismertet^sek  stb. 

Munk&csi  B.  AUn  nyelveml^kek  sz6kinc8&nkben.  (Ethnographia 
1.— 2.  6a  Akad.  :6rte8it6  III.) 

Bartha  J.  A  NySz.  dgye.  (0r8z.  Kdz^pisk.  Tan&regy.  Koz- 
I5ny  IV.  10.) 

Hod&cs  A.  Fatriarcha,  propbeta  6b  biblia.  (HittudFoly6irat  1.) 

Tomork^ny  I.  N6vy&ltoztat&8ok.  (Az  IJJB&g  85.  bz.) 

Baranya  6a  B&cs-Bodrog  vm.  k5z86gei  hivatalos  nereinek  jegy- 
86k  e.  Moll,  a  Hivatalos  K5zlony  4.  6b  8.  sz&m&hoz. 

Krohn  K.  Ejilevalan  runojen  bistoria.  I.  XL  (Finn  Irodalmi 
T&rsas&g  1903.)  —  Krobn  J.  Kantelettaren  tutkimuksia  IL  (Kan- 
teletar-tanulm&nyok.  Finn  Ir.  T.  1902.)  —  Elias  L5nnrotin  matkat 
I.  n.  (Lonnrot  utaz&sai.  Finn  Ir.  T.  1902.)  —  Hurt  J.  Monumenta 
Estoniae  antiquae  I.  1.  (Nagy  6szt  n6pdalgyiijtem6ny.  Finn  Ir.  T. 
1904.)  —  Luettelo  Saomalaisen  Kirjallisnuden  Seuran  Kansanru- 
nouskokoelmista.  Katalog  der  Folklore-Sammlungen  der  Finniscben 
Literaturgesellscbaft.  (Hels.  1903.) 

Suomi.  (A  Finn  Irod.  T&rs.  folydirata.)  III.  folyam  20.  kot. 
1902.  6s  lY.  folyam  1.  k5t.  1903.  (K6t  nyelvj&r&stanulm&ny,  egy 
6rtekez6s  a  finn  rokon6rtelmu   sz6kr6l  stb.) 

Wiklund  K.  B.  Egy  finn  bang&tyeY63  (8v6d  nyelven  a  Noreen- 
nak  aj&nlotta  Nordiska  Studier  cz.  k5tetben  6s  kul5nnyomatban). 


A  n£het-ma6TAB  sz6tArhoz. 

Kriegsspiel:  b&bonisdi. 

Es  liest  sick  gut:  kfn&lja  mag6t  a  betU  (Vas  Qereben:  Nagy 
id6k,  nagy  emberek  344.  1.). 

SzcUon.  »Sem  az  eb6dldben,  sem  a  szalonban  —  a  melyet  6 
igaz  magyar  egy8zeru86ggel  mindig  csak  tutppalinak  mondott  —  nem 
szeretett  tigy  lenni,  mint  a  Lina  n6ni  8zob&j4ban.<  (Yay  S6ndor  gr. : 
Egy  Bzomorii  kar^csony.  Magyar  Csal&d  1903.  6vf.  44.  bz.) 

HodIcb  Aoost. 

Flirt:  szerelmesdi. 

KovlcB  MIrtok. 

A  mand'ver  magyar  neve.  A  mult  dszszel  katonas&g  vonult 
keresztiil  koz86gunkon.  A  poros,  f&radt  hadfiaknak  sok  n6zdje  akadt. 
De  m6g  jobban  bdmulta  a  n6p  6s  a  gyerekbad  azt  a  16  &gytit, 
melylyel  a  katonas&g  a  piaczt6ren  letelepedett.  A  katon&k  a  nagy 
hadgyakorlatr6l  jottek  Mezohegyes  feldl.  A  gyermek  lelke  minden 
ir&nt  fog6kony.  Mdsnap  reggel  a  szokottndl  nagyobb  Idrma  bangzott 


KTELYMt^TEL^S.  225 

az  iskola  udTar&n.  Kin6ztem,  hogy  megtudjam,  mi  okozta  ezt.  H&t 
csatdznak  Am  istenigaz&ban  a  tanltv&nyaim !  Az  egyik  tele  tfid6b61 
Mjja:  mi  nyertiik  meg  a  prdhacsatdt !  —  Sz6l  a  m&sik:  nem  igaz, 
mert  mi  nyertiik  meg!  —  Y^giil  abban  egyeztek  meg,  bogy  tijra 
kezdt^k  a  prdbacsatdt  A  badgyakorlatot  mondt&k  pr6bac8at&nak ; 
de  bogy  bonnan  vett^k  ezt  a  kifejezdst.  azt  nem  tudom  biztosan. 
Yal6szinfinek  tartomi  bogy  a  n6p  sz&j&rdl  kerQlt  bozz&juk. 

BtRCZi  FtJLdP. 

Izzaszid  (Nyr.  32:94),  Kemenesalj&n  annak  a  b6naljba,  vagy 
a  b6naljboz  ba8onl6  belyekre  tett  izzads&gfogdnak,  m&r  ak&r  gami, 
ak&r  m&a :  pdh6  a  neve.  Igy  a  b6nal jba  gumi  pdhdtf  a  gaty&ba  vdszon 
pdkdi  tesznek. 

SZTROKAT    LaJOS. 


ntelvmOvel£s. 

Szfnes  toUak."'  Egy  fmi  8zeret6  embert51,  a  ki  sujt&sos  stf- 
Iu84r6l  volt  ismeretes,  azt  k^rdezt^k  egykor,  bogy  minek  t&madta 
meg  frdt&rsit.  A  toll  vit^ze  azt  felelte  on^rzetesen:  '&n  csak  a 
szinigazs&got  frtam,  ez  pedig  kdteless^g.  Erre  azt  jegyezte 
meg  a  k^rdezdk  egyike:  Osakbogy,  f&jdalom,  annyi  szln  van  az 
fr&8odban,  bogy  az  igaz8&got  eg^szen  eltakarja. 

"As  a  ttils6go8  8zfne8  frdsmodor  csakugyan  ilyen.  Hat&s,  szem- 
k&pr&ztat&s  a  cz4lja,  fest^kkeli  sok  8zinnel  dolgozik  ^8  a  puszta  igaz- 
siggaJ,  a  yal6  dlettel  be  nem  6ri.  Nagylt  vagy  kicsinyit,  szfnez  vagy 
baly&nylt.  Hoi  a  t^nyekkel  te8zi  ezt,  bol  pedig  mag&val  az  ir6val, 
a  ki  a  8zine8  tollat  kezeli.  Pedig  az  i8kolai  lapirodalomban  n&lunk 
ngyanc8ak  sokszor  taUlkozbatunk  a  szlnes  tollak  mnnk&j&val.  Sot 
mintha  valamennyi  itt  adott  volna  egym&snak  tal&lkoz6t  6%  a  tobbi 
Bzakokat  8zolg6l6  lapoknak  egy  sem  maradt  volna.  Csakis  n&lonk 
besz^lnek  egyre  a  hivatds  magasztossdgdrdl,  a  dics^  pcUydrdlf  az  igazi 
fdsdMzrdl,  nipboldogftdsrdlf  hazamentisr6l,  dldds  fakaddsdrdl,  tov&bb& 
kivdld  veziraUikokrdl,  eszmedHs  tanf&fiakr<H  ds  8ok  m&a  tarka-barka 
sziiperlativusrdL  Az  i8kolai  lapokban  divato8  az  idegen  8zavakkal 
vald  biti8kod&s,  az  intenziv,  az  abszolut,  a  formaliterf  a  gravitdl  6s 
t&rsaik,  melyekbez  azt^n  di^kos  mond&sok  is  j&rulnak,  mint  sine  ira 
et  studio,  nolens  volens^  audiatur  et  altera  pars,  n^ba  elferdftve  is, 
mint  quod  1  u  c  e  t  Jovi,  non  1  u  c  e  t  bovi.  Itt  talAlkozunk  az  illetikes 
kdrdkhoz  int^zett  mennydorgd  sz<Szatokkal,  melyekben  az  ir6k  dkes- 
8z6l&8ak  minden  pnskapor&t  elsUt3getik.  Lapjainkban  olvasbatjuk  az 
3n6rzetnek  legczifr&bb  kitor^seit,  a  magasztal&s  SblSsbangd  bimnuszait, 
a  k&rboztat&s  ds  ellt^l^s  foldig  sujtd  filippik&it,  itt  kfs^rt  legjobban 

*  Ezt  a  nagyon  meg8zlylelend6  megrovAst  az  egri  Nepiskolai 
Tanngyl>61  veszsziik  4t  (1904.  II.  20).  Nyilv4n  B6v6  Lajos  szerkeszto 
toll4b6l  Tal6.  A  szerk. 


226  HTBLYMtrrzL&a, 

a  czifraszaytl  Ores  czdfolat,  visszJking  68  viszonvdlasz.  ij^kes  ssavak, 
mond&sok,  fr&zisok.  id^zetek  v^gtelen  sokas&ga.  Ki  tudn&  Bz&mnkat !  ? 

Nagyon  aok  a  tollunk  6s  sok  benne  a  szfnes.  Szfn5ket  t5bb- 
nyire  nem  a  tdrgy  szeretet6t5l  6s  ismeret6t61;  hanem  a  hidsigtdl  68 
az  onismeret  fogyat6kos8&g&t6l  nyerik.  Ez  term!  n&lunk  azokat  a 
lapkozlemSnyeket  is,  melyeket  festett  tudomdnynak  szeretek  neyeznL 
Festett  tudomdny  olyan  ozikk,  melyben  az  fr6  komoly  k6ppel  t&rgyal 
olyan  t6telt,  melyet  az6rt  sem  fejtegetbet  alaposan,  mert  tftrgy&t 
kelldleg  nem  tanulm&nyozta,  irodalm&t  nem  iameri,  t&j6kozott8&ga 
nines,  8  feliiletes  ismereteivel  m6gis  tudom&nyos  szintLre  akarja  fes- 
teni  elm^je  szUlQttj^t.  Hogy  ezt  el^rhesse,  a  tudomtoy  k5nt586be 
5lt5zteti  gyermek6t,  tudds  par6kdt  tesz  a  fej6re  68  az  igy  fdlrubi- 
zott  kic8ik6t  gy(5ng6d  szeretettel  aj&nlja  figyelmiinkbe.  Az  aj6nl&sban 
azut&n  nem  egyszer  a  szerkeaztd,  mint  a  szUlott  keresztapja  is  t&mo- 
gatja,  Bokszor  nem  is  eredm6ny  n6lkCll. 

Igy  terem  a  festett  tudom&ny,  melynek  sz6  a  kifejezdje,  sz6  a 
tartalma,  8z6  az  eredm6nye.  Szfnes  toUal  irtdk,  az  6rt6ke  is  szln, 
Utszat.  A  festett  tudom&ny  6ppen  annyit  6r,  mint  a  festett  czip6, 
melyet  hirdet6sek  Bz6l6n  l6tni;  csak  az  &ra  nagyobb. 

]£s  mi  az  eredm6nye  a  szfnes  tollak  ilynemn  irodalmi  monki* 
j&nak?  Ne  gondolja  senki,  hogy  ez  az  &rtatlan  hitiskod&snak  I&t8z6 
fr&8m6d  hat&s  n6lkiQ  marad.  A  tanitds&g  nagy  r6sze  csak  az  iskolai 
lapokat  olvassa,  ezekbdl  merfti  szellemi  t&pl6l6k&t.  Az  Urea  szolamoki 
a  nagyhangti  6s  semmitmond6  fr&zisok,  a  bombasztikus  jelzok,  a  tar« 
talmatlan  8z6halmazok,  a  featett  tudom&ny,  —  kiv&lt  a  key6sb6 
tapasztalt  szem6ben,  mert  biszen  ez  olvassa  legink^bb,  —  gydny5rfi 
atflnsnak.  ragyog6  tollal  megirt  nagy6rt6kii  czikkeknek  l&tszanak. 
A  ki  ezt  a  stilost  megszokja  6s  megszereti,  annak  dgy  elromlik  as 
esztetikai  gyomra,  bogy  az  eg68zs6ges,  j6raval6  t&pl&lekot  t5bb6  be 
nem  yeszi.  MegeskUszik,  bogy  az  5  fr6i  klasszikusok,  a  j6zanbangii| 
6rtelmes  tolM  emberek  fr&sa  pedig  kont&rmunka. 

A  szines  tollak  ilyen  nyomokat  sz&ntanak  a  lelkekbe.  F61re- 
yezetik  az  elm6ket,  f5liiletess6gre  tanftanak  6s  a  mellett  legnagyobb 
ellen86gei  az  igazs^nak. 

A  szines  tollak  fr&sainak  nyom&ban  belop6dzik  a  I6lekbe  a 
yal6tlans&g.  Az  igazsAgnak  meg  nem  feleld  folfog^s,  ferde  it6let, 
hands  6rzelmek  68  belytelen  t&reky68ek  t&madnak  benne.  Az  igazs&g 
ed6nye:  a  tanftd  lelke,  elyesziti  nemes  tartalm&t,  melylyel  tanfty&- 
nyait  t&pl&lnia  kellene.  Hamis  pr6f6t&k  szay&ra  eskiiszik  68  z&szl5- 
jokat  folfogya  sokszor  maga  is  be6ll  pr6f6tdnak.  Az  a  b6dit6  fr&s- 
modor  az  6  modoriy^  lesz,  melylyel  5  is  kil6p  a  >harczt6rre<,  a  lapok 
munk&sai  koz6.  tr6Y&  ayatja  mag6t  es  term6szetesen  mesterei  nyo- 
m&ba  I6p.  Egy  szfnes  tollal  ism6t  tobb  6s  egy  j6zan  gondolkoz6sii 
tanft6yal  keyesebb. 

»A  rossz  tett  &tka,  hogy  szaporody&n,  egyre  rosszat  kell  sziilnieCy 
ezt  olyasom  a  nagy  klasszikua  dr&m&j&ban.  A  fdliiletes,  ayatatlan  68 
hat&sra  yad&8z6  Iapk3zlem6nynek  is  az  az  &tka,  hogy  egyre  tijabb 
tanfty^nyokat  neyel  mag&nak,  a  kikbdl  iddyel  tal&n  mint^ikat  is  f51&l- 


NYSLYMtWELl^  327 

m6l6  imesterekc  lesznek.    tgy  szaporodik  asatto  a  gyom  a  nevel^s- 
flgy  irodaliD6nak  nagy  k&r&ra. 

Ezt  a  gyomot  szeretn^m  teljes  erSrel  irtani  a  Tet^siinkbdl. 
A  mikor  mddom  van  benne,  figyelmeztetem  a  kart&rsakat,  hogy 
hasonldt  cselekedjenek.  Az  iskolatLgyi  mczgalmakban  be&llott  C85nd 
most  alkalmat  adott  arra,  hogy  e  figyelmeztetdst  megtijitsaaL 

R 

Modem.  A  redlizmus  kapcs&n  (33 :  109)  nekem  is  van  kifogft- 
Bom  az  idegen  azavak  ttils&gba  men5  haszn&lata  ellen.  A  lapokban 
onos-antalan  tal&lkozonk  a  modem  det,  modem  berendez^s  sib.  eff^le 
kifejez^sekkel.  holott  a  modem  8z6n&l  tdbbet  mondana  valamif^le 
magyar  jelz5|  pi.  a  mat  ^let,  az  Hjkor  ^lete,  divatos  berendez6s. 
LeginkAbb  sajn&lom,  hogy  m6g  a  Badapesti  Hfrlap  is  terjeszti  ezt 
az  idegen  8z6t:  1903.  6vi  355.  Bz6m4ban  a  T&rcza  — 5  jelzSssel 
B&rd  Mikl6s  Bacsd  P&lj&r6l  besz^l  8  k5vetkezdkben  haszn&lja  a 
modem  jelzdt:  >Ily  alakot  vesz  tolUra  B&rd  Miklds...  egy  modem 
l^lek  j6zan  it6let6vel«  (tal&n  jelenkori),  »B&rd  M.  a  modern  ember 
szemdvel  n^zi  hds^t*  (mintha  nem  lett  volna  j6  ide  a  mui  ember), 
»A  kdlto  megdobbenve  udvozli  a  modern  francia  azellem  e  kiy&l6 
alakj&t<  (mert  Maupassant-rbl  van  sz6,  maradjon).  >Az  ^letkedv  6a 
^letk^pesa^g  ez  er5i  el  fognak  helyezkedni  a  modern  6let  verseny^- 
benc  (taUn  magyar  jelzd  itt  is  tdbbet  mondana).  ICiv&natos  volna, 
hogy  ilyenf^l^k  terjeszt^se  ne  jbnne  f5lulrol. 

La.i7k6  Albert. 

Vltifnez.  Tess^k  kital&lni,  mi  ez?  Ezt  a  tdrv^nyteleniil  szU- 
letett  8z6t  olvastam  a  minap  egyik    helyi  lap  kis  hirdet^sei    k5z5tt. 

N^h&ny  pillanatig  csak  a  czlmet  n^ztem  (minden&ron  ki  akar- 
tam  tal&lni  a  jelent6s6t),  de  v^gre  is  k^nytelen  voltam  az  egdsz  hir- 
det^st  T^gigolvasni,  hogy  kiokosodjam  beldle.  Ez,  k^rem,  erd^szeti 
mfiszd.  fgy  hirdeti  a  tasz&ri  (Somogy  m.)  foerd^szi  hivatal,  hogy 
vaanak  eladd  —  csemetef&i  I 

K.XJV  'KAimAjx. 

Ballagi  Bz6t&r6b6l  val6;  ott  van:  ^Ultdncz,  Pflanzling«  ;  a  p&rja 
no.  ^magoncz^  Samling«.  A  bzerk. 

Atabotdm  Ezt  a  8z6t  most  a  sajtd  k5zemberei  rettenetesen 
haazn&lj&k.  Altal&ban  szddivat  betegs^g^t  ismerhetni  fel  rajtnk.  Mikor 
onos-nntig  erdtetik  egyik-m&sik  szdt.  Mint  egykor  a  franczUk  az 
^p»cier-t,  kis  I&t6k3rii  emberre  6rtye.  A  b^csi  ds  a  n^met  sajt6 
most  drM^sig  kerget6dzik  a  bodenstdndig  sz6yal.  Az  ilyen  cz^lzatos 
Bsddivat  pedig  tintatd  6s  Izl^stelen. 

SzAB6    J6Z8EF. 

Melyik  magyarabb  f  Sz6kelyadvarhelyen  igy  mondj&k :  Nagy- 
penteken    m6g    templomba    volt    s  ahoz   egy   Mt   m&r    a    koporsdba. 


MAOTAalZATOK,    HELTREIGAZfriSOK. 

Gaal  Mdzes:  £jf6lt&jban  t&ntorogya  ment  ki  a  hdzbdl...  is  rd  egy 
hiUel  a  magyarok  kez6be  esett.  (A  reneg&t.  T5rt6neti  elbesz^l^s  as 
ifjuB&g  8z&m4ra.)  M^g  igj  is  mondj&k:  8  rd  egy  hitre. 

Sch6n    J6Z8KF. 

hagtarAzatok,  heltreigazItAsok. 

A  '9i  ^8  "td/nyi  tinyt  k^pzdrdl.  Lebr  Albert  annak  bizo- 
nyft&s&ra,  bogy  a  -si  6b  -tdnyi  tinyi  k^pzdre  felbozott  p^ld&i  nem 
I6gb61  kapottak,  Szinnyei  Jdzsef  fel8z6lft&s&ra  a  Budapest!  Szemle 
824.  Yagy  325.  sz&m&ban  megneyezi  azokat  az  egy^neket,  a  kiktdl, 
68  a  belyet,  a  bol  a  p^ldak^nt  felbozottakat  ballotta.  Igy  a  tdbbi 
k5zt  megemlfti  K5lesdet.  Azt  mondja,  bogy  Fet6  Istv&n  k5lesdi 
dreg  csizmadia-mester  mondta  a  tiikdr  mellett  l^vd  Ump&sokr6l :  »esek 
a  l&mp&sok  m6g  czihesi  korombdl  valdkic  ]£d  nem  mondom,  bogy 
Pet6  Istydn  nem  mondta  ezt,  s5t  nagyon  is  elbiszem;  mert  ismerem 
B  tudom,  bogy  mennyire  v&logatja  a  szavakat  ^s  a  kifejez^seket. 
Ha  Lebr  tndta  volna,  bogy  milyen  nagyon  persdni&s  ember  ez  a 
Pet6  Istv&n,  b&t  bizony&ra  nem  vetett  volna  olyan  nagy  siilyt  ai  6 
szavaira.  T)^jra  mondom,  Petdt  ismerni  kell,  s  akkor  nem  fognnk  r& 
bivatkozni.  Fdldiiil  egy  sz&ml&j&n  oda  frta  egyszer  a  nere  aU,  bogy 
Idbmimdk,  Naples  neve-e  m6r  most  a  czip^sznek  vagy  csizmadi&nak 
a  Idbmimdk  ?  Yagy  egy  v^sdri  alkalommal,  mid6n  egy  lelk^sz  >alkal- 
niat«  keresett,  a  mely  6t  baza  vinn^,  igy  biztatta  meg  Pet6  Isty&n : 
»Kaza  yiszem  6n  a  t.  nrat,  bogy  Uba  sem  6ri  a  fSldet,  mert  magam 
I6vin  az  ekvipdzs!*  Azt  teszi-e  ez  a  n6p  nyely^n,  bogy  a  saj&t 
loyaimmal  yagyok  itt,  mert  Petd  Isty&n  ily  ^rtelemben  baszn&lta  ? . . 
nyeneket:  libdaij  pulykdsi,  utasi,  paprikdsi  sobasem  ballottam.  Mondj&k 
paprikds  emher^  paprikds  asazony,  —  Tudtomra  esak  a  k9yetkez5 
-si  k^pzds  8z6kat  baszn&lj&k  Kolesden: 

szobdsif  olyan  8zolg&l6,  a  ki  a  szobdban  takarft,  de  m^g  nem 
szobaUnyi  rangban. 

konyhdst:  malacz,  a  mely  be  szokott  furakodni  a  konyb&ba 
torkoskodni.  Mosogat6  Unyt  nem  mondanak  konyb&sinak. 

Mondjdk:  buksif  vaksi  gdnyszdk^nt.  Az  els5t  kisgyereknek : 
»Tedd  az  5lembe  a  boksidat,    badd    keressek*  benne    b6sitc    (tetiit). 

Ezt  sem  mondj&k  itt:  hovd  vaUsi  vagy? 

'tdnyi  tinyi  k6pz5kre  jdrtdnyin^X  egyebet  nem  tudok.  Ily  6rte- 
lemben :  >nagy  beteg  yolt,  m&r  fdlkelt,  de  m^g  nines  j&rt&nyi  erejec. 

^yk  igj  nem  baszn&latos,  banem  enyhe.  Pi.  enyhe  id6,  enyhe  UL 

Fdntunif  lentuni,  mdgdttUni  stb.  Byeneket  Kdlesden  sobasem 
ballottam,  pedig  itt  szfilettem ;  de  m6g  azok  sem,  a  kiknek  alkalmuk 
Yolt  a  n^ppel  yal6  gyakori  6rintkez6suk  folyt&n  ^yek  bosszu  sor&n 
&t  tanulm&nyozni  nyelyi  saj6ts&gait. 

KoBiTslirszKT  Ott6. 


KAOTARIzATOK,    HBLTREieAZiTjLsOK.  239 

Tisztllzzilk  az  eszm^ketl  Melich  J&nos  a  jSvendd  latin 
886Ur-BzerkeBzt6kiiek  tr6f&b6l  azt  aj&nlja  (Nyr.  33:131),  »hogy  a 
deu8  Bz6n6l  meg  ne  feledkezzenek,  mint  ^rdekes  n6petimol6gi&r<51, 
D^,  D6zs  y&rosa  nev^rdl,  a  laus  8z6n&l  okvetetlentll  bevegy^k,  bogy  a 
kSai^pkori  bar&t  ezt  a  szdt  l&tta  Sanctus  Ladistotf5  nev^ben ;  a  magyar 
8s6t&rfr6k  meg  Lik  Istv&nt  (Licbtenstein)  a  lyuk  sz<5  lik  y&ltozat&- 
nil  okvetetleniil  megemlits^kc. 

E  f^lig-meddig  sikeriilt  ^Icsre,  vagy  nem  is  annyira  mag&ra  as 
6lc8re,  mint  ink&bb  a  mdgiile  kikandik&ld  folfog&sra  szeretn^k  egy 
rSyid  megjegyz^at  tenni. 

T^^gy  I6t8zik,  bogy  Melicb  felfog&sa  szerint  a  szdj&t^kok,  n6p- 
etimol6gi&k  nem  valdk  a  nyelv  tSrt^net^t  el5t{lntet6  8z6t&rakba. 
E  fdlfog&snak  bat^ozottan  ellent  kell  mondanunk.  Itt  is  t.  L  kOlSnb- 
s^get  kell  tenniink. 

A  Tbesaurus  Lingvae  Latinae  8zerkeszt5i  term^szetesen  nem 
fogj&k  tekintetbe  venni  a  fent  iddzett  n6petimol6gi&kat,  mert  mind 
a  deu8,  mind  a  laus  8z6ra  mdsf^lezer  ^vvel  kor&bbi  adataik  is  yannak. 
A  Magyar  Nyelvtort^neti  Sz6t&r  szerkesztoinek  sem  kellett  a  19. 
sz&zadbeli  Lik  Istv6nt  id^zniok,  mikor  a  lik  sz6t  m&r  a  15.  szi&zad 
els6  fel^ben  is  megtaldlt&k.  De  fdlteve,  bogy  a  deus  sz6  Dis  T&ro- 
s&val  kapcsolatban  fordulna  eld  legelSszor,  meg  vagy  ok  gySzddve, 
bogy  a  Tbesaurus  szerkeszt6i  Anonymust  elsd  belyen  fogn&k  id^zni. 
L&m  Simonyi  Zsigmond  is  betette  a  NySz.-ba  a  MA.-n&l  taUlt 
szdjAt^kot:  Aristoteles,  egy  igen  bSlcz  stagirita,  az  s4t&lva  tan6t6 
mestSrSknec  fejSc,  mellyet  magyarol  Harisnyds  Tot  Illyesnec  bfvnac^. 
S  ezt  nyily&n  azon  okb6l  tette,  mert  a  harisnyds  sz6ra  ez  volt  egyik 
legr^gibb  adata.  Betette,  noba  drtelm^t  nem  magyar&zbatta  meg,  a 
r6gi  oklevelekben  is  el5fordul6  Alap  bely-  6s  szem^lynevet  is,  pedig 
j6l  tudta,  bogy  a  mai  alap  a  18.  sz&zad  Y^g^rdl  yal6  neologizmus. 
Nem  is  az  a  d5nt6,  mikor  arr6l  van  sz6:  fdlvegyUnk-e  valamely 
nyelvtdrt^neti  adatot  a  sz6t&rba,  bogy  az  illetd  adat  komoly  el5ad&s- 
ban  fordul-e  eld?  vagy  csak  sz6j&t6k?  vagy  pedig  n6petimol6gi&8 
magyar&zat?  Mindez  mell^kes  a  dolog  6rdem6re  n^zve.  Ha  valamely 
azdra  vannak  kor&bbi  adataim,  akkor  a  sz6j&t6kos  vagy  n6petimol6gi&s 
adatot  b&tran  mell5zbetem;  de  ba  ez  ut6bbiak,  korra  ndzve,  r6gieb- 
bek.  mint  a  komoly  sz5vegbeliek,  akkor  bizony  koteless^gem  legeldszdr 
is  a  legr^giebbeket  id^znem. 

SziLT    KiLMiV. 

F<nrelgazit&SOk.  A  NyIJSz.-nak,  minden  bi&nya  6s  tok^letlen- 
86ge  mellett  is,  megvan  az  a  baszna,  bogy  f5lkelti  az  olvasdkban  az 
ellemnond&s  Bzellem^t,  b  ezzel  tLJ  kutat&sokra  osztdnzi  dket.  Megjele- 
ndse  atto  t5bb  nyelytLJft^si  adat  keriilt  napf^nyre,  mint  el5bb  bar- 
mincz  6v  alatt.  A  buzg6  belyreigazft6knak  kdszSnettel  tartozik  nyelv- 
tdrt^netCLnk  minden  kntatdja. 

A  belyrexgazft&sok  kdzott  itt-ott  akadnak  azonban  olyan  furcsa- 
8^ok  is,  melyek  nem  b  e  I  y  r  e-,  banem  f  6 1  r  e  igazftanak. 


230  MAOTA&XZATOK,    HELYRSIGAZfrlSOK. 

A  Nyelv.  Fiiz.  im^nt  megjelent  14.  sz&m&ban  (10.  1.)  ast  olvas- 
sak,  hogy  az  ardnyos  bz6  megvan  mAr  1777-ben,  m^g  pedig  BardU 
kovetkezd  hezameter^ben : 

»Tart  ar&nyoB  d4r<14t,  *8  ijjal  tart  oldala  pnzdratc 

Yajjon  milyen  lehet  az  az  ardnyos  ddrda?  A  f5lfedez6  nem 
t5prenkedik  rajta,  nem  is  pr6b&lja  ki  ujja  izein  a  hezametert,  hanem 
nagyb&tran  eld&U  az  5  lelemdnydvel.  M&r  pedig  tess^k  elhinni,  hogy 
az  az  1777-iki  d&rda  nem  ardnyos  volt,  hanem  aranyos.  (Yd.  Bar6ti, 
Yerskoszorii  3 :  29).  A  Nyelv.  Fiiz.  e  sz&m&r6l  m&s  mondanivaliSm  is 
volna,  de  ezt  taUn  jobb  lesz  m&s  alkalomra   eltennem. 

A  Nyr.-ben  (33:155)  azt  a  helyreigazit&st  taUljak,  hogy  as 
dnokdl  ige  megvan  m&r  1769-ben,  Fabchich  e  pentameter6ben : 

>Elndk51  a  Levegdn  Fdcske,  Pacsirta,  Big6c. 

Forcsa  mad&r  lehet  az  az  elnokld  focske,  m6g  ha  pacsirta  vagy 
rig6  is  a  neve;  annyival  is  ink&bb,  mert  ezek  a  madarak  ink&bb 
Bzoktak  inekolnij  mintsem  elnokolni, 

TJgyancsak  Nyr.  (33:157)  azt  halljuk,  hogy  az  Udv  meg  volt 
m&r  Amad6n&l  1728-ban:  >c8ak  hivalkod&sokban,  korhelysegekben 
Idttam  Udvomott*,  Nem  rdsteltem  a  f^rads&got  s  megndztem  az  Amade- 
kdziratok  k5zt  az  illetd  levelet,  s  ezt  tal&ltam  benne :  >hivalkod&Bok- 
ban;  korhelyseghben  tO'ttem  UddmoU*.  Teh&t  nem  Idttam,  hanem  t6ttetn 
(vagyis  tdtottem)  s  nem  Udv,  hanem  Ud6. 

Az  1728'ik%  Udvot  a  szerkesztd  ilr  is  megsokallta  s  k^rddjelet 
tett  hozz&.  Azt  hiszem,  az  ardnyos  ddrddra  s  az  eln6kl6  f&csk^re  is 
rAf6rt  volna  egy-egy  jdkorka  k^rddjel. 

Naotsziobthi  KIsmJox. 

A  paprika  ^s  Paprika  Jancsi  (Nyr.  32:420).  Ap&czai 
Osere  J&nos  sem  emliti  a  paprik&t  Magyar  Encyclopaedia-jihan 
(Utrecht  1653 — 55),  6mb&r  volt  volna  alkalma  re&  hivatkozni  a 
»gyokeres  Allatokc  k5zt.  Besz6l  a  borsf&rdl  (224.  1.),  mely  Indi&ban 
terem  s  azonkivtQ  mindenfdle  orvosl6  fGvekrol  (244.  L),  fUszerrSl, 
vetemdnyekrdl  stb.,  csak  a  paprik&r6l  nem. 

Tolnai  Yilmos  szerint  a  magyar  Paprika  Jancsi  8zlQet6s6t 
1847  ^s  1855  kozt  kell  keresniink.  Tudtommal  abban  az  iddt&jban 
Pesten  a  r^gi  fuv6szkertben  az  orsz&gtiton,  a  Nemzeti  szfnh&z  m5g5tt, 
jitszott  Paprika  Jancsi,  hoi  ^llandd  tanydja  volt,  mert  ha  j6l  eml6k- 
szem,  a  padok  I6bai  a  foldbe  val6nak  &sva.  De  n^zetem  szerint 
n&lunk  alkalmcisint  sokkal  rSgebben  ismerik  Jancsit,  mert  egy  irlandi 
utazd,  Michael  J.  Quin,  ki  1834-ben  j&rt  Pesten,  egy  Hungarian 
Miscellany  czimmel  id6zett  foly6irat  nyom&n  leirja  az  1812-iki  pesti 
v&s&rt  s  ez  alkalommal  bdbj&t^kokat  (puppet- shows)  is  emlft.  (A  steam 
voyage  down  the  Danube  3.  kiad&s,  7.  1.)  A  Quin  emlitette  Hungarian 
Miscellany   nem   m&s,    mint    Luebeck  dr.   Ungrische  Miscellen   czim^ 


MAQYARiZATOK,    HELTBEIGAZiriSOE.  231 

foly6irata,  mely  indtommal  1805-ben  jelent  meg  eldszdr  ^s  utolj&ra.* 
Qain  az  illet6  r^Bzt  Bobert  Townson  munk^j&b6l  »lUtette  ^tc  a  for- 
r^s  megnevezdse  ndlktil;  minthogy  pedig  ennek  mank^ja  1797-beii 
jelent  meg,  a  nSvtelen  magyar  fr6  nem  az  1812-iki,  hanem  valami 
r^gibb  pesti  y&s^rr6l  irt  68  igy  a  b&bj&tdkokat  m&r  a  18.  sz^zadban 
ismertdk  Pesten. 

IT.  i.  A  mi  a  paprikdt  illeti,  egy  m^sik  angol  frd,  John  Bowring, 
mAr  1830-ban  emliti.  Bumy  dr.  elkiilddtt  neki  egy  csom6  magyar 
n^pdalt,  kdztUk  ezt  is: 

Csak  azert  szeretem 
A  magyar  menyecsk^t, 
Hogy  meg  tudja  fozni 
A  bor86s  levecsk^t. 

Bowring  fdlre^rtve  a  borsds  sz6  jelent^s^t,  azt  a  magyar&zatot 
adja  hozz^,  bogy  a  »tbe  peppersonp,  or  paprika  soup,  made  of  the 
Capsicum  annanm  of  Linn^.  It  is  a  favourite  dish  among  the  Magyars, 
Tarks  and  Servians^.  Poetry  of  the  Magyars  296.  1. 

Kropf  Lajos. 

Czikkemben  nem  a  hdbjdtik  kordrdl,  hanem  csak  nev6r61y  a 
Paprika  Jancsi-r^l  szalok,  ennek  a  n4vnek  keletkez^sdt  keresem  1847 
^8  1855  k5zt.  —  A  paprik&r6l  mag&rdl  pedig  tudjuk,  hogy  a  18. 
sz&zad  k5zep6t61  fogy  a  egy  re  terjed  az  Alduna  6s  Sz&va  fel5l  6s  1830 
korii]  m&r  az  Alfdld  nagy  r6sz6t  megh6dltotta,  az  1833-i  kolera  xMxt 
pedig  az  eg6sz  orsz&gban  ismeretessd  v&lik,  elobb  yal6szfnuleg  p^lin- 
k&ban  oldva  mint  orvoss&g,  kesdbb  mint  filszersz&m  is.  K6rem  a  Nyr. 
olyas5it  es  gylijtSit,  ha  taldlnak  ezekre  n6zve  adatokat,  szivesked- 
jenek  folydiratunkban  k5z5lni  oket. 

TOLVAI    ViLMOS, 

Piros  hors:  paprika,  hoel'es  (==^  huvelyes)  hors :  zold  paprika 
m6g  ma  is  Zal&ban. 

Kert^sz  Man6. 

Anonymns  frisam(Sd|ji]ioz  (Nyr.  33:122).  A  latin  c  betat 
8z6  Y6g6n  A(-nak  olvast&k.  Ha  tehdt  n6vtelen  szerzdnk  a  Gralg6cz, 
B&cz,  Misk6cz,  Szered5cz  tulajdonneveket  ligy  akarta  leirni,  mint 
yal6ban  hangzanak,  akkor  a  latin  nyelvre  yal6  tekintettel  nem  irhatta 
Odlgoc-f  Bac;  Miskoc-  6s  Szereduc-nakj  mert  ez  esetben  Oalgok-, 
Bak-,  Miskok-  6s  Szeredok-nek  olvast&k  volna  (a  cz  pedig  csak  k6sdbb 
jott  diyatba,  a  tz  m6g  k6sdbb).  Ezt  az  akad&lyt  a  n6vtelen  szerzo 
azzal  keriilbe  el,  hogy  a  latin  c  betU  utdn  a  latinban  t-nek  hangz6 
y  betUt  alkalmazta,  ez&ltal  a  cz  hangot  biztosftotta  6s  csak  annak  a 
kisebb  yesz6lynek  tette  ki  a  k6rd68es  sz6kat,    hogy  a  n6metek  Gal- 

*  Luheck  Jdnoa  Kdroly  foly6irata  1805— 1807-ben  jelent  meg  6t  fazet- 
ben,  Pozsonyban.  A  szerk. 


232  MAQTARIzATOK,    HSLTBBiaAZfTiSOK. 

goczi-,  Baczi;  Miskoczi-  ds  Szereduczuneik  fogjik  olyasni.  E  magya- 
r&zat  valdszinus^g^t  ndveli  az,  hogj  ismeretlen  szerzdnk  a  az6  kdze- 
pdre  086  cz  hangot  is  az^ltal  iparkodott  biztosftani,  bogy  ut&na 
magas  mag&iibaiigz6t  sztLrt  kozbe,  mint  pdlddiU  Babucea  (Bdbcza)  ^a 
Fonoucea  (Pandcza)  8z6kban;  a  bol  pedig  k  bangot  akart  kifejezni, 
a  sz6  y^gdn  c  bettLt  alkalmazott,  pi.  a  Cadu-nec,  Eudu^nec,  Velec 
Bzdkban,  ^s  a  sz6  kSzep^n  is  c  betiit  baszn^lt  k  belyett,  ba  az  ut&na 
k5vetkezd  m^ly  inag&nbangz5  vagy  md8aalbangz6  belytelen  kiejtdsre 
nem  vezetbetett,  pi.  a  Zolocu  (Szaldkjj  Urcun  6s  Bodociu  sz6kban.  — 
Igy  b^t  konnytl  eldbnteni  azt  a  kdrd^st,  vajjon  a  Golgaucy,  Bacy^ 
Miscoucy  ds  Scereducy  Bz6kban  az  y  mell^kn^yi  k6pz5nek  tekintendd-e, 
▼agy  nem.* 

PokgrIcz  SIndob. 

Beka  4s  eger.  tfgy  Utszik,  bogy  a  Nyr.  33:49  emlitett 
b^k&kon  kivul  a  Idnak  mdg  van  egy  b^k&ja.  Szindnek  b&r6  A  lavak 
orvosldsdrdl  Irt  mCLv^ben,  melyet  Ndmet  Mibdly  s5y^nyb&zi  pldb&nos 
forditott  magyarra  (Pozsony,  1746),  a  15.  lapon  ezt  olvassnk :  >A  16 
sz&j&t  sok-fdle  bajok  szokt&k  ^rni;  azok  k5zzM  sokakat  nem  csak 
meg-esmSrnek,  a  16  tart6  gazd&k,  banem  segitenek-is  azokon:  mint 
p.  0.  tudj^k...  ba  a  nyelv  alatt  bika  n61t,  azt  vigy&zya  oll6yal  ki- 
met8zeni«. 

Van  a  l6nak  egere  is.  A  22.  lapon  ugyanis  azt  mondja  Szind: 
»azon  emlitett  egir  nem  egy 6b,  banem  a  16  nyak^ban  Idvd  ikr&s 
b6sak.  mellyek  az  Ember  nyakdban-is  vagynak ;  de  ezek  fiil-tu  daga- 
d^Boknak  (Parotides)  neveztetnek^.  —  Szind  erosen  kikel  a  kov&csok 
ellen,  a  kik  sok  baj  okoz6j&nak  tartj&k  az  egeret  6s  kimondja,  bogy 
»akkor  szokott  meg-t9rt6nni,  mikor  a  basr&g&s  a  loyat  megkerlili«. 
(23.  lap.) 

Kiss  EBir6. 

A  K((rOs  csabai  ttft  ejt^se/*  A  Nyr.  26 :  79.  1.  MeUcb 
J&nos  abbeli  y6lem6ny6t  nyily&nftja,  bogy  a  Kdrds  r^gebbi  bangz&sa 
8zempontj&b6l  a  K5r5s  ment6n  lak6  t6tok  tanusdg&t  megballgatni 
sem  tanuls&g  n^lktil  yal6  dolog.  Magam  is  azon  a  n^zeten  yagyok 
s  a  mire  M.  kiy&ncsi  yolt,  reszben  feleletet  ad  ok  neki.  XJgyan  j6 
id6  multiin,  de  tudtommal  a  Koros  belyes  ejt^se  k6rd6s6re  a  d9nt5 
sz6  6s  y6gsd  felelet  m6g  most  sines  meg.  A  csabai  t6tok  a  Koros 
ney6t  —  nominatiyusi  alakj&ban  ligy,  mint  m&A  esetben  —  ugyan- 
6gy  ejtiki  mint  a  szaryasiak :  Kdreh,  k  Kdrehi,  na  Kareh,  do  Kdre^a, 
za  Kdrehf  pri,  nay  o  KdreH,  za  Kdre^on  stb.  8  a  csabai  t6t  nyelybe 
keriilt  magyar  sz6k  is  bizonyftj&k,  bogy  az  &ty6teln6l  a  t6t  rendesen 

*  VS.  meg :  ad  montem  qui  vulgo  dicitur  hercy  1214.  Oklsz.  S  ez  a 
szokAs  j6  ideig  m6g  akkor  is  megmaradt,  mikor  a  c  hangot  m4r  C2:-vel 
es  cA-yal  kezdt6k  megkal5nb5ztetni,  pi.  mens  yulgo  Berczy  dictus  121S. 
Kov^cs:  N6ymutat6  ;  frena  duo  ex  chyapa  (oly.  czapa)  1543.  Oklsz. 

A  szerk. 
*♦  A  Nyrben  yo.  25  :  559—60,  26 :  37,  79,  513. 


MAaYAAiZATOK,    HELYREIQAZlTiSOK.  233 

m^artja  a  mag&nhangz6k  hossst&s&g&t.  (Csab&n  mindSssze  k^t  8z6n 
tapasztaltam  az  ellenkezot:  szcUlds  >  scUai,  sdrkdny  >  Hrkan,) 
Magy.  6:  csabai  t.  aj  v.  f,  8b6  veg^n  o~,  a  uagysz&mti  o^  vdgii  sz6 
haUksa  alatt :  ^<J'2rd*«  >  gajzeh,  cs68Z :  cdjSj  C86d6r  >  cdjder^  kdtCfik  > 
kdtdjfik  I  rcikltrr  >  renifr  |  bdlc86  >  fce'-co",  ^<«^<r  >  iteio'*,  kip- 
visdff  >  ^|n;iife2o**y  esemyd  >  eiferno** ;  6^2/  szdban  tapaaztaltam,  hogy 
lekopott :  inUz6  >  intiZf  bizony^ra  a  gyakori,  m^ssalhangz6n  y^gzodo 
68  hosszd  Y^gsdtagii  Bz6k  haUsa  alatt :  ipii48Z  >  ipttis,  kertisz  > 
kertUt  kaparik  >  kaparik,  id4z48  >  iddjzU,  iUet4k  >  i2e^£%  8tb. 
Magy.  6 :  ca.  t.  a,  e,  Igy :  g(>zd8  >  flfd^zei  (stb.  eldbb),  kovet  >  ^ave^, 
^dro^dinnye  >  gerega,  kunkotis  >  kankdte%  kdrgdt  >  kdrgdty  Kdr6$  > 
jEare^ ;  —  d7 :  e^*,  h6lc86  >  6e**co",  perkoltaig  >  perkd**ctg,  —  8  nem- 
csak  az  6  hangz6  hoasztis&g^t  tartja  meg,  banem  a  t5bbi  mag^n- 
bangzd^t  is,  pi.  csdrdds  >  cdrddS,  tanyds  >  tandSj  &regb4res  >  dreg- 
birei,  mintelep  >  mintelep,  csikds  >  ciko^hj  jdrdsbird  >  jdrdsbiro^f 
kidUitds  >  kidlUdi,  dugdhilz6>  dugd^Mzo"*.  Teb&t  az  ott  lak6  magya- 
rok  a  csabai  t6t  nyelv  taDus^ga  szerint  is  KorosneV  ejtett^k  a 
foly6  ney^t  a  tdtoknak  Csab&ra  vald  k5lt5z6se  idej^ben  (a  18.  sz&zad 
elejdn)  is. 

BadInti  MlTYiS. 

Hliztdzn^ziii  ds  lelLnyn^zAbe  meniii.  A  Nyr.  1903.  szep- 
temberi  ffizetdben  Szigeti  Em6  azt  mondja,  bogy  >b&ztfizn6ziii 
6s  Ie&nyii6z5be  menni  ma  m&r  eg^szen  egyre  megy^.  Ezt  az  ^llit&st 
Kardos  Albert  az  oktdberi  fOzetben  meger6siti.  Igaz,  yannak  vid^kek, 
bol  a  k6t  sz6l&Bm6d  k5z5tt  ma  m^r  nines  ktLl5nbs6g,  de  nem  minden 
vid^ken  megy  egyre  a  haszn&latuk,  nem  ktUSnosen  a  dun&nttUi 
yid^ken.  F61d&al  a  gydryid^ki  leg6ny  megk98z5nn6,  ba  azt  mondanik 
rdla,  bogy  b4zttizn6zni  megy.  Ott  a  Ie&nyn6z68  68  b&zt{[zn6z68  k5zott 
l^nyeges  kftldmbsdg  yan,  mindegyik  m&s  mozzanatot  jeldl.  A  b&zt&- 
n6z6st  megeldzi  a  Ie&nyn6z6s  (de  m6g  nem  Ie&nyk6r6s).  A  b&zasnlandd 
leg6ny  apj&yal,  keresztapj&yal,  yagy  m&s  k5zeli  rokon^yal  elmegy  a 
IdnyoB  bazboz  6s  ott  apja,  yagy  ezt  belyettesf t6  rekona  igen  6rdekes 
m6don  tudt&ra  adja  a  le&ny  szQleinek  jdyetelCLk  cz61j&t  68  egytlttal 
k6ri  dket,  bogy  n6zz6k  meg  as  6  »8zeg6ny  b4zt&j6knkat«  is.  A  le&ny 
Bzfilei,  ba  bajland6k  le&nyakat  az  illetd  leg6nybez  adni,  rendesen  a 
Ie6nyn6z6st  k5yet5  yas&rnap  elmennek  hdziiLznizni.  A  b&ztt[zn6z68t 
koyeti  a  Ie&nyk6r6s.  Qydr  megy6ben  ez  a  ketto  kdzott  a  ktLl5nbs6g. 
Ugyancsak  megvan  a  k6t  8z6l&8m6d  kdzOtt  ez  a  kettds  k^5nbs6g 
Moeon,  Sopron,  Yeszprdm,  Zala,  Yas  megy6kben,  s  yal68zfniileg  a 
Dnnin  ttd  ^ItaUban.  N6bol  (pi.  Zala  megy6ben)  hdztuzn4zni  belyett 
azt  mondj&k,  bogy  hdztdjtldini. 

KoyIcs  Dezs6. 

Omsds.  A  Nyelydr  idei  folyama  126.  lapj&n  Pesty  Frigyes 
alapj&n  azt  Allftom,  bogy  H&rom8z6ken  Ereszteydny  faluban  yan 
Omsds  patak  6s  erd5s  b6rcz.  Erre  n6zye  megk6rdeztem  Cseb  Izs&k 
eresztey6nyi  tanftdt,  s  6  ezt  y&laszolta :  »Ere8ztey6ny  kttzs6g  ar&nyo- 

MAOYAR    HTSLYda.    XXXIII.  1(S 


234  KiBD^SEK    tS   FELELETEE. 

sitott  erdds  terOletdn  van  egy  OfMOS  neYu  bdrcz  ^s  egy  hasonnevii 
patak  is.  A  nevezett  erd5s  bSrcz  Sepsi-Besenyd  kdzs^gtdl  3  km  Uvol- 
sdgra  fekszik.  A  bSrcz  alatt  elfoly6  kis  patak  a  Beseny6  patak&ba 
5mlik«.  E  szerint  a  patak  val6ban  megvan,  csakhogy  ma  Omsos-nik 
ejtik  (rSvid  o-val,  nem  pedig  bossz6val).  Melich  JjLkos. 

A  h^tffii  fololyas&shoz.  A  »j6zan  ^sz«  logik&j^nak  arczal- 
Ut6se  az  a  hallatlan  elm^let  is,  melyet  a  NySz.  bfr&ldja  az  Apr.  11-i 
akaddmiai  ul6s6n  fejtegetett.  ij'gy  a  bogy  6  elSadta.  nem  ^rtette 
ngyan  meg  egy  ballgat6ja  sem,  de  a  yeleje  ime  ez  Yolt:  mintbogy 
a  HonfoglaUs  Kiitfdi  csak  a  NySz.  ut&n  jelentek  meg,  a  NySz. 
szerkesztdinek  nem  lett  volna  szabad  belyesen  olvasni  Anony- 
mus  kifejezSaeit,  banem  a  voyos,  humusouer  stb.  szavakat  ^poly  bib&- 
san  kellett  volna  olvasniok  ^s  6rteni5k,  a  bogy  bir&ldnk  m^  most 
is  olvassai  a  HFK.-nek  megjelendse  ut&n ! !  (De  a  voyos  stb.  m&r 
1808-ban  }6l  van  magyar&zva  S&ndor  I.  ^rtekez^s^ben.  Azt  blr. 
vagy  nem  ismeri,  yagy  agyonballgatja !) 

Azt  is  mondta  ez  el5ad&8&ban  bfr&ldnk,  bogy  6n  valabol  tagad- 
tam  a  Y&radi  Eegestrum  fbldolgoz&s^t.  Ugyan  bol?  Ezzel  csak  sza- 
poritotta  bfr&l6nk  az  6  yal6tlans&gai  sz&m&t,  a  melyekkel  annyira 
megnyerte  ballgat6inak  6b  Iaptad6slt6inak  tetsz^s^t. 

S.  Zs. 

Ballagi  az  Akad^mi&ban  1904.  &prilis  ll-4n  mult  bayi  czik- 
kenmiel  f oglalkozott ;  felulyas&sdban  az  -t  k6pz6rdl,  H6mo86T6l^  Es- 
kUll6r6\,  l3tdrosT6l,  T6rz8dkr6l,  Vdjdsrdl  Lappancsrdl,  Addsrdl,  Bak- 
r6l,  Kaldzrdly  Leng6r6l,  Neveletlenroly  VUldmrdlj  Pint^Si  m^lys^gesen 
ballgatott,  mint  a  sir ;  ellenben  tetdzte  tudatlans&g&t  a  kdvetkezdkkel : 

1.  Szerinte  Kakas  benne  yan  cucus  alakban  a  Ydradi  regestrnm- 
ban.  B^gi  ir&sok  olyas6i  tudjdk,  bogy  a  kakas  8z6t  r^gen  csakis 
^8  kiz&rdlag  kokos-,  cocosnik  Irbatt&k.  K^ptelensSg  teb&t,  bogy 
cucus  a.  m.   kakas, 

2.  Igen  panaszkodik;  bogy  biszen  m&r  gyerek  kor&ban  tudta, 
bogy  Zecuseu  az  Szekcs6,  musun  az  Mosony,  WacU  az  Vaszoly,  deb&t 
elfelejtette  50  eves  kor&ra,  s  kSnyy^ben  bib&san  frta.  M&s  ember 
10  6ye8  kor&bdl  eml^kiil  lepkefogdj&t  mutogatja,  5  azonban  fUzeket 
bozott  10,  11,  12,  13  stb.  ^ves  kor&b6l,  a  melyekbdl  kiyil&glik, 
bogy  fiatal  kor&ban  tudta  e  dolgokat.  de  sajnos,  azdta  elfelejtette. 
Ennyit  bevezetonek,  a  tobbirol  jovore. 

Melich  Jakos- 


k£rd£sek  £s  feleletek. 

Kiegyenlitiidik  ?  A  napokban  egy  t&rsas&gban  yita  timadt 
afelol;  bogy  melyik  a  kiegyenlit  igenek  a  belyes  vis8zabat6  alakja. 
A  koyetkezo  alakok  kozt  oszlottak  meg  a  vdlem^nyek :  kiegyevdUddik, 
kiegyerdedik,  kiegyenl6diky  sdt  egyik  vitatkozd  szerint  kiegyenlul  yolna 


sarvBLEo.  235 

az  egyedtLli  helyes  alak.  Csekdljs^gem  f elhoata  a  nagyobbit  —  fiagyob- 
hodik  analdgi&j&t,  de  a  kdrd^st  szer^ny  tud&sunkkal  nem  birtuk  k5z- 
megel^gedtere  eldSntem.  A  k^rdds  —  ha  j6l  sejtjiik  —  azon  fordul 
meg,  hogy  j&rulhat-e  miiTeltetd  ig^hez  yi88zahat6  igek6pz6. 

F.  Az  bizonyos,  hogy  az  -it-kdpzds  t&rgyas  ig^knek  rendeaen 
yagy  -HI  tU,  vagy  -odik  ^ik  odik  y^gtL  visszahat6k  felelnek  meg. 
De  6p  oly  bizonyos,  hogy  a  kiegyenlit  visszahatdj&t  az  irodalmi  nyelv- 
BzokiU  lijabban  Igy  &llapltotta  meg:  kiegyenlit^dik  (tigy  1.  eldszSr 
Sim.-Bal.  8z6t&r&ban  van  fdlv^ye;  ktegyeiUMik  Ballagi  n^met-m.  szd- 
t&r&ban  ,8ich  aosgleicheii^*  kiegyefdiU  egy  8z6t&rbaii  since).  Hasonl6 
k^pzds:  >Ilyen  pip&kkal  egyre  azdUitddiak  a  Ud&k  Brooklynbac, 
J6kai,  MNemzet  1902.  VIII.  20.  (¥5.  m6g  hantet6dik,  a  17.  szAzad 
6ta  NySz.,  toy&bb& :  magdtdl  4rtet6dik^  mintegy  meg^rteti  maga  mag&t). 

Tirgyas  ^s  tHrgyatlan  ragozis.  Helyes-e  ez:  »M&r  pedig 
a  mnnk&bdl  nem  lehet  megdlni ;  anndk  szdz  pUddjai  aorolhatnik  feU  ? 

F,  Helyes.  A  szem^lyragos  t&rgy  tkp.  hat&rozatlan,  mikor  nem 
lehet  elejbe  odatenni  a  hat&rozott  n^veldt,  mint  itt  se  lehetne :  annak 
a  sz&z  p^ld&j&t . . .  Az^rt  mondhatjuk :  elloptak  k^t  dkrSmet,  ellenben 
mka:  ellopt&k  [a]  kdt  5kr5met.  Yd.  »M6rt  ne  blma  meg  egy  csapat 
emberemet  ?«  (Arany :  Mur&ny  o.)  »KQlonds,  hogy  a  ki  egy  magzat- 
j&t  megolt,  elyesz  pallossal  vagy  kot^len ;  a  ki  pedig  vadul  legyilkol 
sz^kzakat:  haUl  helyett  ezt  hallja:  eljenl«  (Tompa:  1848.  Kolt. 
2:325.  1870.)  >M6rt  ad  e  szlv  kdtesen  f&jdalomnak  ^s  5rdmnek 
egybet^vedt  hangjait?«  (Ydr.  Csongor  6b  T.)  —  L.  Helyes  magyar- 
Ug  22.  63  bdyebben  Nyr.  3:121,  301. 

A    SZERKESZrCsiO. 


E6TVELE6. 

Tudomiinyos  erkdlcs.  Az  Akaddmiai  ^rtesita  f.  6.  144.  lap- 
j&n  a  febr.  29-i  akaddmiai  dsszes  tilds  jegyz6konyy6ben  ezt  olvassuk :  * 

Eln6k  tr,  mieldtt  az  flldst  bez^rn&,  a  kdretkezd  eldterjesz- 
t6st  teszi:  Tisztelt  Akad^mia!  Simonyi  Zsigmond  r.  tag  dr  f.  h6 
9'6n  levelet  int^zett  hozz^m,  melyben  hivatkozva  arra,  hogy  Ballagi 
Alad&r  L  t.  lir  a  II.  oszt&ly  febra&r  8-ik&n  tartott  Ql^s^o  ezeket 
mondotta:  »A  Nyelyt5rt6neti  Sz6t&r  nem  yolt  egy^b,  mint  nagy- 
tiab&sti  y&llalkoz&s,  melyn^l  a  munk&t  szegdny  di&kok  y^gezt^k  albdr- 
letben«,  azt  k^ri  tdlem,  hogy,    mint    a    M.    Tad.    Akad^mia    eln5ke, 

^  SziLkB^gesnek  tartjok,  hogy  olvasdink  tudono&st  yegyenek  a  hiteles 
uSTBgrA,  mert  a  lapok  majdnem  mind  elferditye  kdzdlt^k.  Ha  az  Akad^mia 
elnSke  nyilatkozik  egy  fontos  es  erdekes  kSrdesrai,  annak  nem  jut  hely  a  mi 
ujaigaixikban,  de  egyiigyu  es  rosszakard  laikusoktiSl  egesz  t4rcz4kra  terjedd 
<&nnedy^nyeket  kdzolnek  agyanarr61  a  tndomanyos  kerd^sre^l.  Ugyan  mi 
^Mmuk  beltfle  ?  S.  Za. 

16* 


lOTVELBG. 

inditsak  szigorti  vizsg&latot  ez  Hgyben,  hallgattassak  ki  mindenkit, 
a  ki  e  dologr6l  felvil^osft&st  adhat  —  Mikor  a  M.  Tad.  Akad^mia 
1873.  deczember  1-dn  elhat&rozta,  bogy  a  magyar  nyelv  t5rt6neti 
8z6t&r6nak  egybe&llit&s&ra  a  szUks^ges  eldmnnk&latokat  megindltja  6b 
a  szerkeszt5k  s  gyiijtfik  monk&j&nak  dfjaz&B&t  mag&ra  y&llalja,  j6l 
tudta,  bogy  e  szdt&r  anyag&nak  egybegyf[jt696ben  a  szerkesztdket  a 
munkat&rsaknak  eg^sz  sora  fogja  t&mogatni.  KitCLnik  ez  az  akkori 
jegyz5k5nyybdl  is,  mely  azerint  a  8zerkeszt6ket  utasitotta,  »bogy  az 
adatok  gyilji^s^t^  melyen  m&r  akkor  mintegy  Stvenen,  r^szint  akad^- 
miai  tagok,  rdszint  tandrok  dolgoztak,  tov&bbra  is  folytass&k  s  mentdl 
Bz^lesebb  k5rre  kiterje8Z8z6k«.  Tndta  az  AkadSmia  azt  is,  bogy  a 
Bzerkeszt6k  az  ink&bb  gdpies  munkdkra  —  a  mi  term^szetes  is  yolt 
—  fiatal  munkaer6ket,  esetleg  »szeg^ny  didkokat«  is  fognak  alkal- 
mazni,  magdtdl  drtetv^n,  bogy  a  maguk  v&lasztotta  gyiijtdk*  6s 
irnokok  munk^jd^rt  egyesegyediil  a  szerkesztdket  fogja  a  feleldss^g 
terbelni.  Teljes  joga  van  teb&t  minden  bir616nak  a  Nyelvtort^neti 
8z6t&r  bib&i^rt  a  szerkesztdket  szigorti  feleldss^gre  vonni,  Cket  eset- 
leg a  legkem^nyebben  meg  is  r6ni,  de  bibdal  nekik  nem  sz&mitbatd 
be  az,  bogy  munk&jukban  m&sok  segitsdg^t  is  ig^nybevett^k  s  az6rt 
nem  is  b^lyegezbetd  a  Szdtdr  olyan  ydllalkozdsnak,  »melyn6l  a  man- 
kdt  szegSny  di&kok  y^gezt^k  alb^rletbenc  Csak  tdrgyilagos  fejtege- 
t6sek,  nem  pedig  indiilatos  kifakaddsok  derltbetik  fel  6s  birdetbetik 
az  igazsdgot.  Az  Akad^mia  sziyesen  nyitja  meg  eldad&si  term^t  6s 
kiady&nyainak  basdbjait  mindenkinek,  a  ki  a  kell6  m6rt6kben  68 
formdban  erre  torekszik,  s  alkalmat  adya  a  legellent6tesebb  n6zetek 
megnyilatkoz&s&nak,  nem  z&rk6zik  el  a  tudomdnyos  yita,  m6g  a 
beyes  yita  eldl  sem,  de  a  yita  bey6ben  is  megkiydnja  minden  tagjd- 
t6l,  kfil5nbs6g  n6lkal  a  kiizddk  bdrmelyik  t&bordban,  bogy  e  terem- 
ben  ne  feledkezz6k  meg  sem  a  tndom&ny  m6lt6s6g&r6l,  sem  a  j6  fzl68 
szabdlyairdl.  K6rem,  bogy  e  szayaim  y6tessenek  fel  a  mai  Ul6s  jegyz5- 
k5nyy6be.  Ha  ezt  el  m6lt6ztatik  fogadni,  azt  biszem,  Simonyi  Zsig- 
mond  r.  t.  dmak  az  Akad6mia  elnok6bez  int6zett  k6relme  fSlott 
napirendre  t6rbetllnk.  —  Az  Akad6mia  Eln5k  iOlv  jayaslatdboz  egy- 
bangiilag  bozz&jdriil. 

Kempelen  Farkas.  (1734—1804.)  Mdrczias  b6  26-&n  mdlt 
sz&z  6ye,  bogy  Kempelen  Farkas,  a  magyar  6s  erd6lyi  kanczell&ri&nak 
tandcsosa,  a  ki  ritka  sokoldaltisdg&yal  6s  rendkiydli  feltaldl6  tebet- 
86g6yel  b&mulatba  ejtette  kort&rsait,  megszUnt  6lni.  Ez  az  6yfordnl6 
nem  mtLlbat  el  an6lkul,  bogy  ne  dldozzunk  mi  is  az  6  eml6kezet6nek 
n6b6ny  sort  s  ne  gondoljunk  kegyelettel  red,  a  ki  mds  irdnyti  baai- 
nos  munkdssdga  kozben  a  fon6tika  tudomdnydnak  is  egyik  neyezetes 
t&tt5rdje  lett. 

'*'  Az  Akademia  eln5k6t  kdszana  levelemben  bdtorkodtam  fdlyildgosf- 
tani,  bogy  a  gyujtdk  megvdlasztdsdban  ennekem  semmi  r6szem  se  yolt,  mert 
akkor  (1873)  magam  is  »8zeg6ny  didk<  yoltani.  Ir6didkjaimat  kes^bb  magam 
vdlasztottam,  de  azok  (Munkdcsi  Berndt,  Zolnai  Qyala  68  Kasztkier  G6za) 
kizdr61ag  mdsolassal  foglalkoztak.  8,  Za. 


EOTYELSa.  237 

Kempelen,  a  kixiek  nevdt  sakkozd  g6pe  vil^hirfiv^  tette,  m&r 
1769-ben  azon  kezdke  tomi  a  fej^t,  yajjon  nem  lehetne-e  hangszerek 
aegfts^g^vel  at&nozm  az  emberi  hangot.  Sz&mos  kfs^rletet  tett  s 
ekSzben,  hogy  biztosabb  eredm6njhez  jusson,  az  emberi  besz6d  fiziol6- 
gi^j&Yal  kezdett  foglalkozsL  Kutatta,  bogy  milyen  m6don  k^pzodnek 
az  egyes  hangok,  bogy  azut&n  uttoozbassa  6ket.  E  kataUsainak 
eredmdnye  a  >Mecbanismu3  der  menscblicben  Spracbe  nebst  Bescbrei- 
bung  seiner  sprecbenden  Mascbine*  (Wien,  1791)  czimii  konyv,  mely 
a  BrUcke  el5tti  korb6l  a  legkiv&ldbb  fondtikai  munkdk  k5zd  tartozik. 
Kempelen  a  k5nyy  elsd  ^s  m&sodik  szakasz^ban  a  nyelvvel  ^ItaUban 
8  a  nyelv  eredet^vel  foglalkozik  a  azut&n  t^r  &t  a  beszdd  mecbaniz- 
mnsAnak  t&rgyal^s&ra.  Ismerteti  a  beszdld  szervek  mtlkSd^s^t,  azut&n 
az  egyes  bangokat  t^rgyalja  s  p6ld6it  foleg  a  n^met,  franczia,  angol, 
magyar  6s  cseb  nyelTbdl  veszi,  A  legfontosabb  eredm^ny,  a  melyre 
Kemplen  jutott,  az,  bogy  megbaUrozta  az  igazi  kiilSnbs^get  a  kem^ny 
69  l&gy  mitosalbangzdk  k5z5tt;  meg^llapitya,  bogy  mlg  a  kem^nyeket 
zdDge  ii61ktLl  ejtjiik,  addig  a  Ugyakat  a  zSnge  klsdri.  Tudjak,  bogy 
ezen  a  fontos  ktHdnbs^gt^telen  alapszik  ma  is  a  m&ssalbaogzdk  osz- 
tilyozAsa.  Kempelennek  m&sik  6rdeme,  bogy  belyesebben  fogta  fel  a 
ktQonbs^get  a  magdnbangzdk  6b  a  m&S8albangz6k  kSzt,  mint  elddei, 
B  rAmutatott  arra,  bogy  a  mag^nbangz6k  k6pz6sekor  nyitott  Ure- 
gen  balad  kereaztfQ  a  zonge,  mfg  a  m&s8albangs6kat  k^pezye  yala- 
bol  zi&rt  a  sz&jUreg.  Kempelent  mindenben  praktikus  cz6lok  vezet- 
Uikf  az6rt  az  egyes  bangokat  t&rgyalva,  megemlfti  a  k^pz^siikben 
eldfordul6  beszSdbib&kat  is  6s  tan&csokat  ad  e  bib&k  gy5gylt^8&ra. 
Mindezen  fon6tikai  tanulm&nyainak  v6gsd  cz6lja  a  besz^lo  g6p  meg- 
88erkeszt6se  yoU.  £s  csakugyan  szerkesztett  is  olyan  g6pet,  melynek 
seglt86g6yel  k6pes  yolt  a  legt5bb  besz6dhangot  ut&nozni;  5ssze  is 
indta  kapcsolni  a  bangokat  s  kimondott  b&rmely  franczia  yagy  olasz 
8z6ty  a  n6meteket  mdr  nebezebben  ut&nozbatta  a  m&8salbangz6k 
gyakori  torl6d&sa  miatt.  Az  egyes  bangok  kdzdl  csak  a  ^t  6s  k»t  nem 
tudta  ut&nozniy  belyettUk  p-t  mondott.  K^r,  bogy  besz6ldg6p6nek 
toy&bbi  sors&rdl  semmit  sem  tudunk. 

Kempelen  fonetikai  munk&ss&g&r6l  ma  is  elmondbatjuk  BrUcke 
ft6let6t :  *  olyan  fiziol6giai  bangtant  bagyott  6  re&nk,  a  melyen  k6sdbb 
ngyan  kellett  egyetm&st  b5yiteni  6s  jayitani,  de  a  mely  oly  erds 
alapon  yan  fel6pftye,  bogy  alapul  szolg^lbatott  a  toy&bbi  kutat&s 
sB&m&ra.  Balassa  J6zsef. 

Exlex.**  A  Nyely5r  megemliti,  bogy  az  exlex  sz6r6l  6n  is 
irtam  a  mult  6y  elsd  fel6ben.  Kis  czikkelyem  a  Budapesti  Hlrlap  68 
a  Fester  Lloyd  1903.  6yi  dprUis  ll-i  sz&m&ban  jelent  meg.  L&tni- 
yal6,  bogy  a  b6csi  Freie  Presse  decz.  18-i  sz&m&ban  kdzolt  czikk 
alig    mond    tdbbet,   mint  az  eny6m.    Id5k5zben  megtndtam,  bogy  az 

*  Physiolofirie  u.  Systematik  der  Spraohlaute.  2.  k.  7.  1. 
^^  Hely   Bzuke   miatt  e  II.  5-6n   kelt   levelet   osak    most   k6zdlhetjuk. 
lEgydttal  lenyomatjuk  a  BH.-ban  1903.  lY.  11-en  (nem  YI.  11-en)  kelt  czik- 
ket  is.  A  Bzerh. 


338  EOTTELEQ. 

exlex  8b6  egy  r^gi  frdnknil  el6fordnl.  A  mint  ugyanis  Badics  Ferencs 
ssiYes  kijegyz^a^bdl  l&tom,  P&zm&ny  Kalaoz&ban  (1.  A  teremtett  &llatok 
8z6p  rendi  cs.  fejezet  atols6el5tti  bekezd^sdben)  as  exlex  eredeti  klaas- 
ssikos  drtelm^t  megfirizte.  Legyen  szabad  a  ktUSnben  is  ^rdekes  helyet 
8z6  szerint  ide  f mom :  >AzM  hi  nemcsak  BzdjjaX^  hanem  erkdlcscsel  is 
akarja  ismirietni,  hogy  az  Istent  hiszi,  ne  legyen  olyan  mint  a  kikriU 
olvMsuk,  hogy  hasatUdk  az  erdei  szamdrokhoz,  48  liber  bdrdknak  vagy 
exlexeknek  cUiivdn  magokat,  ezabadon  v^tkeznek,  mintha  mened^k-leve- 
Uk  volnoL  az  isteni  8ZolgdlaHul€  stb. 

Budapest  1904.  II.  5. 

A  b^csi  N.  Fr.  Fresse  tegoapi  vezSrczikkdben  a  magyar  poli- 
tikai  viszonyokrdl  sz6l  68  az  alkotm&nyelleneB,  tdrv^nyen  klviili  ^a- 
potrdl  ezt  f rja :  >Der  in  dem  drilben  gebrduchlichen  barbariscken  Latein 
als  Ex-lex  Zustand  bezeichnet  wird<,  a  mi  t6nyleg  8z6  szerint  lefor- 
ditva  minden  megjegyz^a  n^lkiil  igy  jelent  meg  egy  ffiv&rosi  ujs&g- 
ban:  »melyet  az  odadt  szokdsos  barbdr  laiinsdggdl  ex-lex  ^Uapotnak 
neveznekc.  Az  emlitett  lap  m&r  most  m&sodizben  kOrtoli  ki,  hogy 
mi  m6g  a  latins&gankban  is  barb6rok  yagyonk.  De  a  czikk  ir6ja 
t^yed  6b  igy  m&sokat  is  megtdyeszt  Az  ex-lex  a  klaszszikos  latins^g 
sz6kincs6hez  tartozik  6s  a  latin  nyely  legkiy&l6bb  lr6in&l  fordul  eld. 
Horatius  hires  Ar$  poeticd-i&hsn  (224.  yers)  a  koyetkezd  sor  olyas- 
hat6:  spectator  fonctusque  sacris  et  potus  et  ex-lex,  Livius  t5r- 
t6neti  munk&j&ban  (9.  kdnyy.  34.  fejezet)  szint6n  olyashatd  ez  a 
barb&mak  mondott  sz6:  »An  hoc  dicis,  Appi,  non  teneri  Aemilia 
lege  populnm?  An  popolom  teneri,  te  unom  exlegem  es8e?<  ]Ss  a 
latin  pr6za  mester6n6l,  Cicer6m9Ll  is  megvan  a  Pro  CluerUio  czimH 
be8z6d6ben  (34.  fejezet):  »non  quod  illi  exlegem  esse  Sullam  puta* 
rente  Lucilius  6s  Yarro  tored6keir61  e  helyen  nem  szdlok,  mert 
minden  hozz66rtd  ember  tudja,  hogy  exsors,  exspes,  exsanugis  stb. 
eg68sen  rendes,  klasszikus  szayak.  De  az  az  6rdekes,  hogy  a  magyar- 
orszAgi  latins&g  hatalmas  sz6t&r&ban,  melynek  szerzSje  a  nagy6rdemtL 
Bartal  Antal,  nem  is  szerepel  ez  a  sz6,  annak  jel6Ql,  mert  dsap&ink, 
8zerencs6re,  nem  ismert6k  sem  a  bz6  fogalm&t,  sem  a  neY6t  Ez  sajnos, 
csak  a  leglijabb  magyar  histdriinak  a  yiymtoya.  —  Azt  hinn6  as 
ember,  hogy  a  magyarorsz&gi  barb6r  latins&g  mitosza  m6r  ki  yan 
frtya  a  mf[yelt  emberisdg  konyenczion4lis  hazugs&gainak  8z6t&r&b6l, 
a  mi6ta  Samassa  6rsek  hatalmas  argnmentunmial  meggy6zte  az  alap- 
talanul  y&daskoddkat.  De,  sajnos,  m6g  mindig  akadnak  emberek 
Ausztridban,  kiknek  sehogysem  tetszik  az  az  elyit&zhatatlan  t6ny, 
hogy  a  latin  nyely  6s  irodalom  milyen  6ri&s,  szinte  p6ld&tlan  hat&st 
gyakorolt  haz6nk  n6p6re.  Ez  persze  a  magyar  nemzetnek  egyik  dicsd- 
86ge,  melyre  bQszk6n  tekinthet,  m6g  akkor  is,  ha  ez  az  alaptalanul 
gt&nyolt  magyar  latins&g  annyira  t&yol  e8n6k  lUSma  klasszikus  nyel- 
y6t61,  mint  ak&rmelyik  tijlatin  nyely  az  6deBanyjAt6l.* 

(B.H.  1903.  IV.  11.)      Pruzsinszky  JIkos. 

*  A  barb4r  magyar  latinsag  me86jere  alkalmaaint  csak  a  magyaroa 
hangstilyozds  adott  okot  (az  el85  8z6tag  hangsilyozdsa).   Innen  az  ofztr&kok- 


EGTTSLEa.  239 

Bill  leinyneyek  1904.  Erzs6betv&rosi  demokratak5r :  Satyika, 
Rezska,  Yali,  Matyika,  Erzs6k,  Anczika,  B^by.  Lolo,  Mady.  Toto.  — 
Saskdr :  Qtshi,  Mimike.  —  Belv&rosi  polg&ri  k5r :  Lola,  Zsazsa,  Pipi, 
Czoczo,  Juczika,  Pityu.  —  P^nziigyi  tisztviseldk  bdlja:  Jessy.  — 
Allatorvostanhallg.  t&nczest.:  Pepoka,  Emmas,  Leonika,  Duczko,  Ma- 
cznska  (Barg&r  Maczaska  Zni<3v&ralj&r61).  —  FUszerkereskedok  bdlja : 
Czibike,  Aliz.  —  D^li  yasnti:  Lasi,  Oziza,  Czika,  Jolli.  —  M&s 
b&lokb6l :  Elluci,  Oli,  Lulu,  Czilla,  Linike,  Minus,  Dari,  Zorka,  Zsella. 

Szab6  JdZSEF.  ' 

A  jogd8zb&lr6l  (BH.  jan.  10):  Alary  [sajt6hiba  lesz  MSry 
belyett.  A  szerk.],  Nenczi,  Harry,  M£Ldi,  Clarisse,  Duczi,  Fifi,  Jella, 
Addy,  Georgine,  Hi,  Lulu,  Jouiou(?!X  Mady,  Alicze,  Lilly,  Joli,  Toto, 

TJram  Isten,  melyik  8zigetcsoportr6l  val6k  ezek  a  holgyek? 

KOLLABIK    KXlmIn. 

Mikor  a  n^p  nrasan  besz^l.  Hogy  grattddl  a  bor?  Mulatnak 
erfisen,  de  a  fomoln&r  sehogysem  tud  inni.  Biztatj&k,  de  nem  cstLszik 
nekL  Elritika  aU  Yeszik  a  bort,  de  meg&llja  a  hely^t  Akkor  aat&n 
az  egyik  kiv^ja  a  b5lcs  igazs&got:  —  '6gj  l&tom,  f6mdii&r  timak 
nem  gratul&l  a  bor! 

A  liberdlis  kocsis.  Muki  tekintetes  tir  egdsz  tij  lib^ri&val  lepte 
meg  kocsis&t,  Pist&t.  A  gyerek  feszitett  is  benne  erdsen.  Muki 
tekintetes  tLr  pedig  olyasmi  dolgot  csin&lt,  a  mit  iiton-litf6len  t&r- 
gyalni  a  legalkalmasabb  besz^dt&rgy  yolt.  Egyik  belyen  is  Bz6ba 
kerfilt  Muki'iir  dolga  6a  sz5rnyiik5dtek  rajta,  de  nagyon.  Az  egyik 
jelenlevd  azt&n  Muki  lir  dolg&t  a  koyetkezo  dontd  okkal  tal&lta 
megokoltnak:  —  Hja,  annak  liber&lig  kocsisa  van  &m\ 

A  paraszt  a  h&za  el^  szdles  torn&czot  csin&ltatott.  A  szdles 
tom&czhoz  tiri  m6d  ^s  t&ri  besz6d  is  kellett  neki.  Bendesen  a  tom&- 
czon  eb^delt  s  ha  megk^rdezt^k  t51e,  hoi  akar  eb^delni,  Igy  fejezte 
ki  mag&t  mnveltul :  —  A  reverenddn  f ogok  eb^^delni.  —  A  pityar, 
torn&cz  sz6  nem  yolt  j6  neki  s  a  veranddn&k  meg  nem  tudott  meg- 
felelni. 

Ugyanennek  a  nyegles^ge  folyt&n  tort^nt  ez  is.  MegUt  egy 
▼alakit  yasdrnapi  nap,  a  ki  szok&s  ellenSre  borotv&lkozatlan  yolt, 
8  imlgy  fejezi   ki  megbotr&nkozds^t :    —    Millen  nagy  a  pardkijdja. 

n&l  ez  a  k5zmond&s :  No8  HUngari  non  curamus  quantitdtem  sylUtbdrum 
(igy  hallottam  1883-ban  egy  karintiai  papt61,*  ez  persze  nagyon  pontatlan 
nt&nzisa  a  magyaros  kiejt^nelO*  Ugyanlgy  nyilatkozik  az  osztr^k  ntoet 
a  lengyelek  latin  kiejite^r^l :  Ivda  I^oni  ndn  curamibis  qudntitatim  a^Uo' 
hafUm^  vagy  Noa  Pdlani  non  curamus  quantitatem  ayUdharum  (ez  iz  hiinyos 
nt&nz&s;  id^  6a  bMlja  Storm:  Englisohe  Philologie  1 :  15.  1881). 

A  szerk. 


240  inftpmrELTHAOTOMlNyoK. 

Kov^r,  elhfzott  volt  a  Mcsi.  Ktil5nben  »iir«-nak  8z6lftott&k. 
tgj  k5yetelte.  Veszekedett  a  m6d.  Az  »iiri  k6rs^g«-b6l  is  volt 
benne  valami,  k6pzel6d3tt  6s  nydgdtt  ok  n^lkfil.  AzUn  m6d  f5l3tt 
nagyraUtd  volt.  Nagyon  mulats&gos  yolt,  ha  fonnhSj^z^sa  kdzben 
elkezdett  sop&nkodni.  Egyszer  azt^n  megadta  mag^nak. 

—  No,  bogy'  van®?  —  tottyan  be  hozzto. 

—  H&t  csak  yagyok.  Tess^k  leMni.  Mi  j6t  bozott? 

—  Csak  el°  gy&ttem®.  L&ssa.  ollan®  unyodalmas®  mindig' 
ottbon®. 

Azt&n  besz^lt  betet-bavat.  Dios^rte  a  batftrt,  birtok&t,  biz&t, 
sz61ej6t,  lovdt,  csikaj&t,  8kr6t,  mag&t.  TJt6bb  birtelen  sop&nkod&sra 
fogta  a  dolgot. 

—  Jaj®,  csak®    ez  a  dlszn6  nyavala,  yagy  mi,    ne  bdborgatna. 

—  H&t  mi  a  baja? 

—  Magam  86  tudom®.  L&ssa,  most  is  dgy®  fel  vagyok^  fuvaV- 
kod^va,  bogy®   alig®  birom®  magamat  —  tapogatja  terjedelmes  bas&t. 

—  Fdl  dm  —  gondoltam  magamban.  —  Eltaldltad. 

SzTBOKAT    LaJOS. 


n£pntelvi  hagtomAntok. 

A  mesfer  meg  a  pap, 
—  Katona  Gdbor  elbesz^lese  (48  eves).  — 

y°5t  eccer  ek  kossi®gbe  ige*^  gazdag  pap,  a  mestSrS  meg 
szegf®'^  v°6t  neki.  Eccer  aszonygya  a  mester  a  f elesi®ginek : 
>Te  annyuk,  dtmenek  ^6n  ebbe  a  papbo,  a  bidassdbo  igej  j^6  bdrom 
diszn^d  bizik,  eggyet  agyonlitSk  beliillS.  Nagyoj  j°<3  tudom,  a  pap 
igS°  finnyds  ember,  nem  eszi  meg,  maj  nekil'^k  aggya.<  —  Aszonygya 
a  felesi®ge:   :^JH  lessz  az  aptyuk,  maj  nekU'^k  aggya.c 

AtkuUogott  a  mester  I®jj6  tizeneggy  6rakkor  ef  fejsz'^ve,  agyony- 
csapott  ab  bidasba  ed  diszn^dt.  Beggel  a  sz°5gdll^6  etetnyi  akargya 
a  diszn^dkat,  bdt  em  meg  van  dogu^vd.*  Beszalad,  monygya  a  pap- 
nak:  >Tisztelend^5  ur,  a  ziste'^re  ki^rem,  m^6g  a  zeste  semmi  bajjok 
8@  v°6t  ezeknek  a  disznd^knak,  mos  md  em  megva^  ddgtl^S. 
Osszocsaptya  a  pap  a  kezit:  >Ka  megd5gl5tt«,  aszongya,  >isten 
akarattya  ellen  nem  tebetiink:  bijjdtok  dt  eszt  a  szegl®m  mestert, 
ba  nem  utdjjo,  baszndjjo  £91. 

Atmegy  a  BZ^6gdlP6  a  mester^^r,  aszonygya  neki:  »Tanitt^6  nr, 
a  zeste  m^g  semmi  bajja  se  Y^6t  a  diszn'^dnak,  mos  md  em  meg 
va'^  d9g{l^v6.  Aszt  UzentS  a  tisztelend^5  ur,  ba  nem  utdjjo,  baszndjjo 

*  Az  0  mdsodik  eleme  tkp.  a  nyilt  (B  hang. 


HiPKYELYHAGYOlcXinrOK.  241 

£51.^  —  iDehogj  at^Uom  '^n,  aszonygyaja  a  mestSr,  ko8B5ii5m  a 
tisztilend^d  or  szivessl^git,  maj  f^Shaszn&lom  'dii.« 

Atvitti^k  a  diszn^dt  a  mesterhe.  Mikor  a  has  fogjatkozott, 
megin  aszonygya  a  mester  a  felesf^ginek :  >Te  annyuk,  &tmen§k  '^n 
ehhe  a  papho  m^4g,  agyoniltok  m^6g  ed  disznaj&t,  tudom,  hof  finny&s 
ember,  am  maga  meg  nem  eszi,  majd  oszt&n  nekli'^k  aggya.«  — 
iitkallog  a  mestgr  f^jje  megin  tizenkdt  6rakkor  feJ8z^6vel,  agyo^v^ 
ed  diszn°6t  mSginn  a  hidasba. 

8z^6g4ll°6  meginn  etetnyi  akargya  a  diszii^6kat  reggS,  mSgin 
ed  di8zii°6  megvan  dtigd^vd,  szalad  be,  monygya  a  papnak:  >TisB- 
tSlend^6  nr  a  zistenre  ki^rem,  a  zeste  semmi  bajja  se  yMt  a  disz- 
n^dknak,  megin  em  megvan  ddgii^vd.c  —  Aazongya  a  pap:  >Ka  meg- 
ddgldtt,  iaten  akarattya  ellen  nem  tehetU'^k,  hijj&tok  At  eszt  a 
Bsegl^  embert,  ha  n^m  nt&jjo,  hasznAjjo  £51  eszt  is.«  —  Atszalad 
a  sz^6g&Il%  monygya  a  mesternek:  »Tanitt°6  ur,  megim  megddglStt 
eddiszn°6nk,  aszt  nzente  a  tiszt^lend^d  nr,  ha  nem  ut^jjo,  hasz- 
n&jjo  fdl.«  drUl  a  mester  annak:  »DShogy  ut&llom^n;  kdszdnttm  a 
tifiztelend^d  nmak  a  szivessi^git,  f^ohaszn&Uom  ^dn.< 

Atment  a  mester  a  diszn°5j^r,  f^dhaszn&tik,  de  mikor  a  mester 
a  diszn^dt  Svitte,  a  pap  minygy&  f^t  a  gyanuporrS,  hon  nem-e  ez  a 
mester  tesz  a  diszn°6nak  valamit. 

A  8z°6g&ll°6nak  N^ni  y°5t  a  neve.  Aszonygya  a  8z^6g&ll°6nak : 
»Te  K&ni,  haf  fenekejjelek  be  eggy  i^ccak&ra  e£  £ersl°6gba,  majd 
Atkftllek  a  mesterhe  eggy  f^ccak&ra,  nem-e  hallan^  a  diszn°6k  kttrfi 
valamit.  Sz^z  forintot  adok.«  —  Megorii^t  a  leen  [igy!  le&ny]  nekijje, 
beleeggyezett.  Bele£enek^te  a  pap  £ersl'^6gba. 

Atmegy  a  pap  a  mesterhe.  Aszonygya  neki :  »Tanitt^6  nr,  ha 
lenne  oan  szuves,  vendi^gejim  lesznek  a  zl^ccak&ra,  a  szob&jj&ba  e£ 
fersP6gnak  ha  helet  anna.«  —  »Szuvessen  tisztelend^d  nr«, 
aszonygya  a  mester.  »01i^g  t*6res-tdgos,  —  aszonygya,  —  a  szoba, 
mekf^r  benne.c  —  Ehivatty&k  a  kur&tort,  hos  segi^jje  &tvinnyi  a 
fgrsl°6got,  mestert  is  ^thivatty&k,  viszik  a  £ersl°<3got  pap,  mester, 
knr&tor  a  mester  szobdj&ba,  leteszik  a  zes^o  here ;  a  pap  aszonygya : 
»ebbe  ki^nyelmes  porti^ka  van,  a  zaszt^a  mell6  k^o  kf^sztetnyi«, 
hogy  a  N&ni  mekhajja,  horn  majd  a  mester  mit  beszl^l. 

Emggy  haza  a  pap,  knr&tor.  Szok&s  szeri*^  has  v^6t  a  vacsora. 
Yacsora  kdzbe  aszonygya  a  mester  a  £elesf ^ginek :  »L&dd-e  kedves 
felesl^gem,  de  j™6  v°6t  nekU'^k  panaszkonnyi,  de  j°6l  i*ltink.«  M^k- 
hallotta  eszt  a  N&ni  a  £ersl^6gba.  Enyikkantotta  mag&t.  A  mestSr 
minygy&  tutta,  h^nyadft'^  va*^.  Kapott  hamar  ed  darab  &nsl^6got, 
mekfollatt  a  N&ni. 

Hazaviszik  reggel  a  fersPdgot,  f^dbonytya  a  pap,  mikor  a 
mester  emSnt  meg  a  kurdtor  haza,  l&ttyo,  horn  mdg  va^  h^6va  a 
N&nL  Megeedett  a  pap,  hon  nem  meri  mondanyi  se'^kinek  se,  hogy 
a  tdrvi^'^  r&  nd  sz°6g&jjon.  iitszalatt  a  mesterhe,  aszonygya  neki: 
»Tanitt™6  nr,  aszonygya,  m^6g  a  zeste  semmi  bajja  s6  v°6t  a  bz^6- 
g&11^6mnak,  i^jjS  hdrtelem  mekh^6t.  Temessd  el,  '^n  mag&nak  bz&z 
forintot   adok,    m'eg    h^rom    tehenem   van    a    zist&lP6ba,  ammelliket 


242  Nlb*5YELYI    HAGTOMlinrOK. 

▼&la88tya  a  h^rom  k5zM.<  —  »6  tiaztelend^d  ur,  majd  Stemetem  '6ii.« 
Atszalattak  a  papho.  Belehaszt&k-Yont&k  a  N6nit  er  roza  zB&kbo 
[roBSZ  zs.].  Pj)%  tizeneggy  drakkor  v&lUra  foggya  a  mester  a  zs^kot, 
be^  y6t  a  N&ni,  yiszi  ki  a  mezz^dnek.  SzSgi^n  ember  meg  a  fain 
te\^€  ez8  zsAk  diazn'^dbussft  ballagott  baza ;  emmeg  ullopta.  MegUttyo 
eggyik  a  m&sikat,  mindakett^d  edopta  ja  zs&kot. 

A  8zeg{%  embSr,  mive  lop°6  y°6t|  jobbam  mSgeedett,  ecam- 
mogot  a  zs&ktya  melltL  f6re  a  z&rogba,  a  mester  meg  odakallogott. 
Tapogattya,  mi  van  a  zs&kbo,  h&t  diszii^5ldb,  k^db&sz,  minddnf^^ld 
di8zn°6has.  A  mester  f^5fokta  a  zsAkot  a  v^lUra,  vitte  bazafel^» 
fordd^t  vissza.  Szeginember  is  odacammogott  a  zs&kbo,  akki  ot  vHt 
m^^g,  a  is  f^dreszi  a  zs&kot,  fordul  vissza  baza  fel^^.  Aszonygya  a 
szegin  ember  a  felesl^ginek :  » Annyuk,  a  zisten  megatta  a  szere'^cs^t. 
Szere°c8688en  megj&rtom,  banem  sUssd  a  bajn°6ra  ej  j°6  l&bos  bust.c 

Kibo'^csa  a  zasszon  a  zs&kot,  majd  apritt  a  l&bosba  bast,  b&t 
el^dbozza  a  pap  sz°5g&ll'^dj&nok  aszt  a  boncos  fejit.  R&toppant  az 
ur^ra.  »Aptyak  megveszekedett  k^,  pap  sz°6g&ll°<3j&t  hosztA  ke 
idg.<  -^  »Pap  sz°6g^lP6j&t  ?  Hogy  a  teremf6j&t  !<  Rdkto^  kihuszta  a 
zs&gbul  a  Ndnit,  bajn°6ba  hazavitte  a  papbo,  feUlf^totta  a  konyba- 
ajt^dba  ktt»l&bbo. 

Mennyi  akar  regge  ki  a  pap,  b&l  l&ttyo,  bogy  ott  dll  a  N&ni. 
Vm  megeedett  a  pap^  bogy  banyatt  v&kto  magdt,  bogy  a  fejit  is 
bev&kto.  Szalatt  a  mesterbe,  monygya  neki:  >Tanitt°6  ur  meggy&tt 
a  N^ni.«  Aszonygya:  >Meggyutt?«  —  »Temesse  el  a  zisten  &gya 
meg,  m'eg  ettebenet  adok,  meg  sz&z  forintot,  bob  baza  ne  gyiijjon.« 

lit  temette  el  a  mester  a.N&nit.  Megnyerte  a  k^dt  tebenet, 
nleg  a  k'dtsz&z  forintot,  meg  megette  a  b&rom  diszn^dt  is. 

(Acsdd,  p&pai  j&r&s.) 

Beke  Od6v. 


az6Usok. 

Kinn  ugrik,  benn  bukik.  (Baja.) 

IJgy  Ally  mint  a  v^n  asszony  foga  [I5ty5g,  nem  er6sen  ^11].  (B.) 

Siiket,  mint  a  m<3n6r  tSlen.  (B.) 

Mosolyog,  mint  a  pesti  katya  a  zsoml^nek.   (Szeksz&rd.) 

Kicslpett,  mint  a  lakatosnd  J^zns  nevenapj&n.  (Sz.) 

M6g    csak    bar&tgarast  se    kaptam    [azt  se  mondta,    kdsz5n5m« 

Bar&tgaras  =  bar&tfizets6g  =  »koszdnom«].  (B.) 

Meg  ko  rdzni,  mint  Krisztus  a  varg&t.  (B.  Sz.  is.) 

L6r6l  szam&rra  ill.   [Nagy  dolgot  abbabagyva  kicsibe  fog.]  (B.) 

Mindent  az  ajj&b6l  akar  kiszopni.    [Tanul&s  n^lktil  akar  vala- 

mit  tudni.]  (B.) 

Ilyen  nap  nines  az  6  kalend&riom&ban  [pi.  fizetSsi  bat^rnap].  (B.) 
Mag&6  a  garas,    enyim  a  kSt  krajc&r    [legyen  igaznnk  mind  a 

kettonknek].  (B.) 


TrtPVYVLYI   HAOTOMimrOK.  243 

^ggy^  ^^^^t  micsoda  retye-rutya  Ad&mrti-^Tird.  [T&voli  roko- 
nokra  mondj&k.]  (Sz.) 

Sz6p  v6t,  mint  a  TOnd^r  Bona  BzobaUnya.  (Sz.) 

Kutya  baja,  mint  a  azentesi  halottnak.  (Sz.)  [Miennekazalapja?] 

Er6teti,  mint  Bogyaind  az  dneket.  (Sz.) 

Nines  semmi  baja,  csak  a  torka  v^res.  (Sz.)    [Olyan  port6k&ra 
mondj&k  giinyosan,  mit  a  gazda  nagyon  dfcs^r,  hab&r  kopott,  rossz  is.] 

Ott    s5p5r,    a    hoi  a  papok    t&nc6nak.    [Kem    nagy    bar^tja    a 
tisstas^gnak.]  (B.  Sz.  is.) 

Kikttp5tt  anyja  (vagy  apja)  [=  nagyon  hasonlit  anyj&ra  yagy 
apjira].  (R) 

Telhetetlen,  mint  a  kddustarisznya.  (B.) 

Ak&r  nyakon.  ak&r  pofon  [»»  egykutya].  (Sz) 

Hetedik  gyerSke  az  anny&nok!    [Yd.  bnrokban  sziiletett.]    (R) 

Uszik  mint  a  fejsze  foka.  (B.) 

I^gy  61,  mint  a  T6di  Miklds  lova.  [Bossziil.]    (Sz.) 
(Baja  68  Szeksz&rd.) 

MiSKOLCZY    GuSZTIt 
^8    IFJ.    SCHERSR    SiKDOlU 


Eskflddz^sek  6h  Uromkod&sok. 

a)  EskUddz^ek :  istenuccse,  m&ruccse,  m&ko8accse»  krisztnsuccse, 
Bzakramentomuccse,  szentemuccse,  szUzm&rjauccse,  g&sp&raccsei  boldog-, 
teremt6-,  iskoknccse,  istenemreg,  istenbizon,  isten  az  aty&m,  isten- 
sztlzm^rjaaccse,  istenszentnccse,  dflh^  kutya  legyek,  ba  nem  igaz, 
d5g5Uyek  meg  mint  a  kis  csiku  ddes  annya,  sz&raggyon  el  a  kezem.  — 
Trdfds  eskUddzisek :  sz&raggyon  el  a  kezem,  ha  b^ntottam,  sz&raggyon 
el  ngy,  mind  a  h&j;  ollan  kutya  legyek,  mind  a  gy6ri  pUspok. 

b)  Atkoz6dd8ok:  a  roaseb  egye  meg,  a  fekete,  polituros  rosseb 
egyen  meg;  risseb,  rosseb,  min6  kisebb  ann&  frissebb;  rosseb  egye 
meg  a  m&j^d  level^t,  szfved  gy5kerit,  az  6rod  kdzfal&t,  szemed  yil&- 
g&t  stb.;  vadhns  egyen  meg,  yakkel^s  egyen  meg;  nehez  nyayala 
t5rgy5n  ki,  nyayala  Ilss5  ki  a  zany&dot,  nyayala  bozgasson  fd,  nya- 
yala yessen  fo,  nyayala  kdrs&g  t5rgy5n  ki,  a  dUbos  nyayala  tdrgyd 
ki,  a  nehdssdg  Qssd  fo,  k6lika  leptyen  meg,  b^tf^le  nyayala  yessen 
15,  puskapor  yessen  f 5 ;  azt  a  h6t  szomorus&g&t  annak  a  bet  szQmod 
yil^lgtoak,  natrabula  egyen  meg,  natrabuUskoggyft  meg,  z&hotatlan 
legyen  bel&led,  tflz  Sgessen  meg,  k6rsAg  t5rgydn  ki,  menkCL  Qssdn 
agyon;  ttlzes  csattogu,  yillogu,  szipork&s,  kojtorgu  menkd  y&g-gyon 
agyon,  menkii  tissdn  agyon  d5rg68  nekUn;  bogy  a  ttlzes  stb.  men- 
derg^s  menkii  dSrrencsen  agyon,  mikor  legtiszt&bb  Ma  yan;  a  fdd 
nyellen  e,  bogy  a  fod  ne  yegye  be  teskedet,  a  f5d  egyen  meg;  az 
drddgdk  ragaggyanak  el  tUzes  szek^ren,  a  farkasok  egyik  meg  a 
zaptya  koporsuj&t,  yakullon  meg,  d&boggyon  meg,  a  nyflhek  egyik 
meg,  a  fer&nczo  egyen  meg,  a  yakul&s  6rgye  meg,  a  ttizes  rohonc 
fissd  kU,  a  lucf^r  egye  meg. 


244  KiPNTELYi  haoyomInyok. 

c)  Kdromkoddsok :  a  szencs^g^t,  sEakramentom&t,  krucifix  hergott 
szekremencki,  a  k^tsz&z  szekir  szencs^git,  a  zany&d  istenit,  a  ziaten- 
t&j&tf  a  zor  vagyom&t,  a  szent  angyal&t,  a  szentedet,  a  dics^dgit, 
a  z&lleluUj&t|  a  hiszekeggydt,  a  h6t  istenit^  aszt  a  h^t  mindensdgit, 
a  k&rom,  a  h^tsz&z  istenit,  az  apoetol&t,  a  mihony&jAt,  a  lenmag-gy&t, 
a  h^tsz^UsAt,  a  zolUrgy&t,  a  templom&t,  a  menyorsz&g-gy&t,  a  csillag- 
gjAt,  a  z&rgjihiB&t,  a  mikef&j&t  (Mikefa  gocseji  kSzs^g),  a  leyenda- 
l&i&ij  aszt  a  fUszf&j&t,  a  Jemzs&lem&t,  a  N&z&rotty&t,  a  Betlehemgy^t, 
a  Fancius&t,  a  PilAtas^t,  a  r6inai&t,  a  r6mai  heltartujdt,  a  kereazt* 
f&j&t,  a  teremtdsit,  a  miatyinkty&t,  a  mesterit,  a  koporsdszeg-gyit, 
a  r^zangyal&t,  a  mindenit,  a  n&ggydt  (n&dj&t),  a  r6k&j&t;  a  cineg^jit, 
a  k&nj&i&ty  a  kutyas&g&t,  a  keresztsdgit,  a  k5iiy5rg<ijit,  a  szerelmit, 
a  b^t  szomoraj&t,  a  luttyanny&t,  latty&n  bujjik  bol^d,  lutty&n  egyen 
meg,  disznu  zs&mfater  teremtette,  a  dana  egye  meg,  a  dana  Yligy5 
el,  dobrdc  egye  meg,  falos  egye  meg,  z5rdttg  bujk  bel^,  25rd5g 
vUgy5n  el  stb. 

d)  Pirongatdsok,  gUnyMddsok :  te  gyfLmdsztelen,  te  tdkfenc,  te 
rUcskSs,  te  csUrkos,  te  pocdk,  te  tetUf^cek,  te  takonpdc,  te  meUk, 
te  paazkonca,  te  szuszi-muszi,  te  mamlac,  te  banga,  te  rilhes,  te  red- 
yes,  te  koszos,  te  mocskos,  te  tetfes,  te  piszokf^cek,  te  gdtb5s,  te 
borf^cek,  te  nyomorusdg  kergetU,  te  tQdiifejU,  te  y^n  pSndszlds  fej&, 
te  bund&s,  te  szords,  te  gy^hos  (dilbds),  te  csajtar&s,   te  alamuszL 

(G-Scsej:  Kis-Sziget  68  CsdmSddr.) 

Ggkczi  Ferskcz. 


—  Olyanok,  amelyek  a  MT8z.-b61  eddig  hianyzanak.  —  Uhm.  »  Udyarhely 
megye,  MTm.  =  Maros-Torda  megye,  Kkm.  =  Kiskiikiilld  megye.  — 

ab4ce :  &b6ce  (abc).  Kelementelke,  azonhUvel :  asonkly&l.  Szdkefalya, 

MTm.  Kkm. 

ddokfcUapi :    b&rsfaleydL     Atyba,  baksa :  kecskebak.  MakfaWa,  MTm. 

XJbm.    y5.     sz^ldok,     sz&dokfa,  bdrdold  mester :  &cb.  ,£!lktlttem  a 

NySz.,  MTsz.  b&rdol6  mester  ut&n,  bogy  jUjen 

^'asztd :  rUd,  mellyel  a  rubasz&ritd  ide.'  Balay&s&r,  Kkm. 

kStelet    f elpeckelik.     .Ajasztdt  bdtrotlan :  b&tortalan.  Etdd,  TTbm* 

keress,  bogy  ^jasszuk  i6  a  gu-  b^dugacsal :     bedugogat,      elUltet 

ny&t'  Bonyba,  Kkm.  (pUnt&t).  Ad&mos,  Kkm. 

a^'as :  si k,  siks&gban  feky6.  ,Ajja8  Mmocakoz :   bemocskol,    bepiszkit 

bejt  yagyon  a  mU  fddiink.  Kis-  Et^d,  TJbm. 

kend,  Kkm.  benntelek:    belsd   telek,    belsds^g. 
drmdnyista :  Armdlis  nemes.  Osdk-  Kir&lyf alya,  Kkm. 

fialya,  Kelementelke,  MTm.  bicskol:  k^sel.  Makfalya.  MTm. 

dmy4kszin :  f blazer,  kocsiszf n.  Ke-  hdjdsz :  kapirg&l,  keresg^l  (tytik). 

lementelke,  MTm.  Korond,  TTbm. 

drondds:   &rend6s,    b^rlo.    Erd6-  hiikik:  bukik.  K6r6dszeDtm&rton, 

Bzentgyorgy,  MTm*  Kkm. 


N^KTELTI   HAaTOXJLHTOK. 


245 


IMckik:  u.  a.  S^Y&rad,  MTm. 

emdura:  6vy^  yizsg&lat  (Lat. 
censara).  Egrestd,  Kkm. 

cindurdz:  oBzt&lyoz.  XJo. 

dOdp:  c515p.  Szoy&ta.  MTm. 

cserebugdl:  csereber^l.  Kelemen- 
telke,  MTm. 

eseres :  folios,  piszkos.  Et^d,  IJhm. 

eripU:  csepd.  Korond,  Uhm. 

esUrmoja :  btiza  k5z5tt  term6  pi- 
roB  yir&gii  nov6ny.  [Lehet,  bogy 
^pen  a  pipacs].  K6r6d8zeiitm&r- 
ton,  Kkm.  [Csormolya  a  s&rga- 
▼ir6gii  Melampynim.  A  szerkj 

dates:  ddlt,  feld5U.  ,Sok  do^tes 
van  a  gabon&b§.*  Szoy&ta,  MTm. 

dubbogds :  zajg&s,  zajong&s.  K6r6d- 
szentm&rton,  Kkm. 

dUldsegSd:  szolgabfrd.  Szentdeme- 

ter,  XJbm. 
el  «   el):  51.  Domb6,  Kkm. 
ildegel:  6ldeg4l.  Atosfalva,  MTm. 
elfdzddik:  Atfdzik.  Kib6d,    MTm. 
elnyomorejkodik :  nyomor^kk&  v&- 

lik.  Kib^d,  MTm. 
elszirteedik :  elszdled,    el8z6r6dik. 

O&lfalva,  Kkm. 

ennyireg :  ennyire.  Ad&mos,  Kkm. 
esekedik :  rajong.  ^Esekedik  a  gyer- 

mekeidrt'  Sz6kefalTa,  Kkm. 
fddjaszt :  felpeckel.  Bonyba,  Kkm. 
fiUapul :  feltapad,  a  cip5  talpdhoz 

ragad.    ,Feltapul  az  agyag,   ba 

real^pik  az  emb^r.*  Uo. 
fldjter:    drvezetd.    (Dial.    n^m. 

kfreiter.)  Balay&sdr,  Kkm. 
fiytomosan:  folytonosan.    S6falya, 

TJhm. 
fonikdl:  fonogat.  Et^d,  Ubm. 
/bn^oi  .'fonogat  Szdkefalya,  Kkm. 
fontos:  m^rleg.  Atyba,  Ubm. 
f6t6lfa:  fejfa.  Bonyba,  Kkm. 
gdzdds:  gazdag.  Kib^d,  MTm. 
gyandrU  •  miatt.  ,  Az  Ary§  tesy^rei 

gy&ntot,  ba  SI  nem  vinn^k  [ka- 

ton&nak],    jdu    youna/    Atyba, 

TTbm. 


gyiiszU :  der6kra  yal6  b5r5y.  Szeat- 

istvto,  MTm.  [yd.  iiiszd.] 
hdbicskdl:  tapiskil    (vizben,    s&r- 

ban).  Balayis&ra,  Kkm. 
hannagy:    badnagy.    Os6kfalya, 

MTm. 
hdtalds:  b&zal&s  (mindenf^le  &ni- 

nak  b&ton  val^  bord&sa).  ,H&- 

t&lAssdl  keresik  a  kenyereket.' 

SzoY&ta,  MTm. 
hdzicskd:   bizacska.    Kir^lyfalva, 

MTm. 
helyett:  miatt.  ^Hejettem  ne  kSr- 

gesse  el  a  feles^git.'  Hdderf&ja, 

Kkm. 
h{zlddl:hiz\a\6  61  Ad&mos,  Kkm. 
hiiUds  decka:  olcsdbb,    nem    eg6- 

szen    bib4tlan    deszka.    Eab^d, 

MTm. 
hiimW:  bimlo.  Erddszentgydrgy, 

MTm. 
iber^jter :  a  sdbajddk  felagyelSje, 

ellenore.  (Uberreiter :    n6m.  b&- 

ny&sz8z6)  Korond,  TJbnL 
ihar:  yibar.  Kib^d^  MTm. 
immdd :  im&dkozik. ,  Jabb  imm&dni, 

mincsem  k^ramkadni.^  AdAmos, 

Kkm. 
intertcU :    akad^lyoz,     megakaszt 

B5zad,  Ubm. 
kacir :  rossz,  istentelen  [?]  ,Kac6r 

ember,    nem   szeret    ddlgozni.' 

Szokefalya,  Kkm. 
kantdl:  rimAnkodik.    K6r6dszent- 

m&rten,  Kkm. 
kdtydbotyikd :  a  n&d  butykos  y^ge. 

Et6d,  TJbm.  (ty  <k). 
kavdszkive  (<  kov&szk^ye) :  az  a 

k^ye,    amelyet  a   pap    kep^j^n 

kiyHl  m6g  r&addsdl  kap.  Kir&ly- 

falva,  Kkm. 
keszen  (<  keszen) :  ko8z5n.  Bony- 

ba,   Kkm. 
ket  «  ket):  kdt  TJo. 
kezeledik  (<  kezeledik):  kdzele- 

dik.  Uo. 
kibikm:  kib6kiU.  H^derf&ja,  G^l- 

falya,  Kkm. 


246 


K^PKYELVI    HAGTOMiKYOK. 


kicsi:  key^B.  ,Az  6n  uram  kicBit 

6lt.'  Nagykend,  Kkm. 
kiesdvdl:  cs6y&yb1  megjel5l.    ,Ki* 

C86i}v&ltak  k  h&t&r&t.'  SzoT&ta, 

MTm. 
kihalmoz :    apr6    f dldh&ny&sokkal 

megjeldl.  fKih&lmoBztnk  az  Sr- 

dout  is/  TJo. 
kitokol:  deszk&val   beborit   (ajt6- 

f^lf&t,  Bzemdldbkf&t,  ablakkere- 

tet,  kuBzSbdt).  ,Az  &jt6Q  mejig 

nincsen     kitokdlva/     S6y&rad| 

MTm. 
kivdlddik:  kiv&lik.  ,Kiv&l6dik  az 

uszeg  a  htz&hdV  Ad&mos,  Kkm. 
kivdncsi:  vmit  kiv&n6.  ,Kfv&ncBi, 

hogy  odamenyen/    Et6d,  Uhm. 

,Nem    kfy&ncsi   megenni  a  ke- 

nyeret/  K6r6dszentm&rt.,  Kkm. 
kolldri  (Igy) :  korl&t.  Sdfalva,  TJhm. 
komordn :  komoran.  Kib6d,  MTm. 
k6r£dz%k :  k6r6zik,  sz&r&ba  nd  (sa- 

l&ta).  Et6d,  Uhm. 
k6d:  kbd.  Szov&ta,  MTm. 
kolt :  kelet,  besavanyf t.  Jgy  szok- 

tuk  koQteni  ny&rbo  az  ub6rk&t.' 

Bt6d,  Uhm. 
kdmyiUet:  kbrny^k,    viddk.    ,Sok 

n6p  menyen  oda  [a  parajdi  y&- 

sdrra]    az    eg^sz  kdrny&letb6l.' 

S6y&rad,  MTm. 
kd'Uszog:  kemSny  tLszog.    K6r6d- 

szentm&rton,  Kkm. 
kdvicsez:  dt  kaviccsal    yal6  j&t4- 

kot    j&tszik.    ErddszentgyQrgy, 

MTm.  [mAsutt  bikdzik]. 
kdzkeny4r :    mindennapi    fogyasz- 

t&sra  sz&nt,  olcs6bb,  bama  ke- 

nyer.    Szov&ta,  MTm.,  Sdfalya, 

Uhm. 
kHisz'er:   a    g^mesktit    egdsz    fel- 

szereldse,  Sbydrad,  MTm. 
kuvacs :    nagyobbfajta     (dkohiyi) 

kayics.  Ad&mos,    G-ftlfalya,  Ba- 

lay&s&r,  Kkm.,  Gs6kfalya,  MTm. 
kiUdmbzedik :  kiUonbozddik,  ely&l- 

tozik.  Egrestd,  Kkm. 
Idtani:  l&tni.  Ad&mos,  Kkm. 


Ufogy:  ely^gzSdik.    ,A  btiz&r&tAs 

[buza    arat&s]    mos    fogya   le.' 

Et^d,  Uhm. 
I{h4l:    gereben.     Korond,    Uhm. 

[hihely  <  n^m.  hechel], 
UU'eget:  szokott  lenni.    y8omoj6n, 

[Cslksomlydn],     ahol    a    bticsd 

lelleget.*  Uo. 
letUol:   lebeBzSl.    ^Letildltam,   ne 

aggya    el  a  foggyit.'    Szoy&ta, 

MTm. 
levelez^ :  tayaszi  munka  a  8zdll6- 

ben.  K6r6d8ztm&rt.|  Kkm. 
levilszin:  z5ld  &gakb6l   3B8zer6tt 

lugaB.  Qyalakuta,  MTm. 
lisztUszog:    l&gy    fiszSg.    K6r6d- 

szentm&rton,  Kkm. 
lovadzik:  loyaB  j&tSkot,    loyasdit 

j&tBzik.  Sikl6d,  Uhm. 
malommester :    moln&r.    Hayadt5, 

MTm. 
megfakdodik:  megfakul.    Szoy&ta, 

MTm. 
meghelyesedik :  megtelepedik.  ,In- 

net  sak  yan  att  [Amerik&ban] 

mekhejesedye.^  Adimos,  Kkm. 
mSgkenddfzik :  megt5r(ilkozik.  ,Mej 

kenddh5z    mekkenddzol^    az    a 

kend6    langat    yessen.*     Osdk- 

falya,  MTm. 
megkdlint :  fejbe  iit.  , Att6l  f^tem, 

hogy    mekkdlintnak.^     Domb6, 

Kkm. 
megkiUonoz:  megosztozkodik.  ,Mek- 

kulonoBztunk  a  bfrtakba.'    Di- 

csdszentm&rton,  Kkm. 
megnyamorikosodik :    nyomor^kki 

y&lik.  Kelementelke,  MTm. 
megvarizsdl :    kotorgat,    dleaztget 

(parazsat).  Erd6Bzentgy.,  MTm. 
megvin'ez :  megy^nOl.  Kib^d,  MTm. 
megveredzik:  megyerSdik,    yer^st 

kap.    ,Yigy&zz,  met  megyered- 

zel.*  K6r6dBzentm&rton,  Kkm. 
megy^s  mester:  felekezeti  tanitd. 

Gsdkfalya;  MTm. 
mer6 :  mercy,  tor^keny.  ,Igen  me- 


K^HTELVI   HAOTOHXKYOK. 


247 


r6  a  sz&lma,  nem  I3het  fonni' 

Et6d,  Uhm. 
mer6s.  ,Mer6s  nagy  yizek  Allottak 

a  rdtenn.'  Erddszentgjv  MTm. 
mucsok:   piszok,    mocsok.    Oyala- 

kuta,  MTm. 
mucskos:*  piszkos,  mocskos.    TJo. 
mukar:    vmi   nagylevelfL,    nedves 

helyen  term6  ii9v6ny.  TJo. 
nagy :  hangos.  ,Man(d)  nagyabban 

a  nevedet/  Bonyha,  Kkm. 
namely:  n6melyik.  ,N6mej  aszon- 

gya,    bogy . .  /     Kelementelke, 

MTm. 
qjankari:  olyan   idds.    ,Ojankori, 

mind  6n.'  K^m5d,  TJbm. 
ozvegykedik :  dzvegy&l,  5zvegy  &1- 

lapotban     61.      ,0gyve8zkedik.' 

Erd68zentgy5rgy,  MTm. 
pelikdldn:  pldbkanil.    S6y&rad, 

MTm. 
pironkodik :  sz^gyenkezik.  Szov&ta, 

MTm. 
ponygydsz:  poggy&az.  S6y&rad, 

MTm. 
ponyva :  darva,  yastag  gyapjuszd- 

vet,    amelybdl  az  ujjas   kdszul. 

Et6d,  TJbm. 
precskel  .'^reckel.  Erd6szeiitgydrgy, 

MTm. 
puszka:  puUszka.   Egrestd,  Kkm. 
rebdet:  rept-,  reptQds.  ,6  te  ked* 

Tern  Bzerint  rebdetfl  kis  m&dAr.' 

Kib6d,  MTm. 
repetyil :  ketyeg  (6ra).  (TaUn  < 

repetAl?).  B5zod,  TJbm. 
ronUda :  baj,  betegs^g.  ,Nem  kap- 

tam    semmi    romldst  a  katona- 

9&gn&V  Sdv&rad,  MTm. 
sajtolds:  t5rkolybol  sajtolt  must 

Balav^s&r,  Kkm. 
seviny  (<  sev^ny):  sbv^ny.  Ad&- 

mos.  MTm. 
sillOdik :  sfnylodik.  Kiismod,  TJbm. 
9imma :  sima.  Oyalakuta,  MTm. 

*  ErdSlyben  mocsoknak  es  mocskosaak  mondj&k  m&r  azt  is,  amit  a 
magyarorsz^gi  ember  mSg  csak  piszoknak  vagy  piszkosnak  mondana.  Ez  at6bbi 
k^t  8z6,  ba  j61  tudom,  egy&ltal4ban  nem  jaratos  Erd^Iyben. 


sirinkd:  keskeny  [?].  ,Kic8i  sirinkd 

buzafad.'  H^derf&ja,  Kkm. 
8&^hdjd{L :  a  86szikUkra  Hgyelo  dr. 
Szov&U,    MTm.,    Parajd,    Ko- 
rond,  TJbm. 
sorol:  soroz.  Sz6kefalva,  Kkm. 
sUteni:  s&tni.  Ad&mos,  Kkm. 
sUtteni:  ua.  Atybai.TJbm. 
szecenyi:  egy    kev6s,    egy    csepp. 
,£gy  szecenyi  gyiim&gcsilnk  se 
tdrmett.*  Parajd,  TJbm. 
szinvesztd :    szemf dnyyesztd.     S6- 

v&rad,  MTm. 
szerieebbed:  az^tdagad,  megdagad 

(lAb).  Et6d,  Fbm. 
szerusz :  szervusz.  TJo. 
szivaradzik:  szivarozik.    Szov&ta, 

MTm. 
szonni:  szonL  Balav&s&r.  Kkm. 
8z6v6:  szdni  vaM.  S6falva,   TJbm. 
szUks^g :  sziiks^ges.  jS^^dret  bosz- 
tam.    Nem   szQkB^g?^    Szov&ta, 
MTm. 
sziUenagyapa :    dddatya.    Szov&ta, 

Kelementelke,  MTm. 
sziilettem  fd'de:  szttl5f5ldem.    Eg- 

resto,  Kkm. 
tagpdsztor:  csdsz.  Kir&lyf.,  Kkm. 
tdndlkozik:  tal&lkozik,  akad.  Sik- 

I6d,  TJbm. 
tdrkan^mu:  szines,    mint&zott  fe- 

bdrnemfl.   Bonyba,  Kkm. 
tdvodzik:  t&vozik.  Korond,  TJbm. 
temett^ :  temet^s.  Bala  v&s&ra,  Kkm. 
iorod^k :  tQrek.  Kir&lyfalva,  Kkm. 
tutu:  merges,  baragos.   Kelemen- 
telke, MTm. 
tuzdtd  komp:    kampdval    ell&tott 
begyes  vas,  melyet  rUd  y^gere 
illesztenek.  Kib^d,  MTm. 
Undlmaskadik :  unatkozik.  Heder- 

f&ja,  Kkm. 
udv4gy :  Ugyy^d.  Balay&s&ra,  Kkm. 


348  IZSNSTSK. 

Msmerszedik:  iBmarszik.  ^Nem  fts-  jVisssaf&rditty&k    neki   asst  b 

mdrszednek  az  ol&ok  a  magya-  p^nszt'  H^derf&ja,  Kkm. 

rak  koazUL'  Bonyha.  Kkm.  viszang  «  viszong?):  Yeszekedik. 

viraddra:  virraddra.  Csdkfalya,  , Yiszangtmik  er<ibsoBn  sakat^  TJo. 

MTm.  vizfokold:  hdm^rd.  Szov&ta,  MTm. 

viritteni :  tLriteni.  Et6d,  Uhm.  zsirassdg  :     zsiraddk,      zsf mem^L 

visazafordU :  megt^rlt,  visszafizet.  Ad&moB,  Kkm. 

HoBaBR  Antal. 


IZEMETEK. 


L.  A.,  B.  S.y  6.  Z.  8  tSbbeknek.  KoezOnjok  M.  J.  nev^ben  is  a  biz- 
tat6  iidTOzlest. 

Hibalgazitis.  A  mtilt  8z4m  yftlaszaiban  (88:180,  6.  sor  al6lT61): 
>la88an  hajtja  a  o86nakotc   hiba ;   helyesen :  >la88an   hajtja  dt  a  c86]iakot«. 

K.  9.  —  D.  S.  —  K.  6y.  Zg«  £gyel6re  nem  lehet.  Ha  az  tij  M. 
Nyelrtnd.  Tftrs.  megkezdi   mukSd^dt,   annak   tess^k  folaj&nlani  Bzolg&lat&t! 

K.  K.  1.  Csak  teveddsb61  tort^nt. 

F«  I.  As  Hgy-UBk  az  a  kdrdezett  haszn&lata  meg  van  magyar&cya 
Nyr.  6 :  67.  es  a  nagyszebeni  611.  gimn.  1891 — 2-i  ^rtesli^jeben  (10). 

D«  S«  Az  al86feh6rm.  nepnyelvre  von.  irodalom :  L&z&r  I.  Al86feh^nn. 
magyar  n^pe  (Nagyenyed  1896)  ea  Nyr.  25.  k.  —  Tesaek  egyel6re  legaargd- 
aebb  teend^jere  azoritkoznil 

£•  D.  A  c  ^8  cz  m^rkdzezet  iamerteti  Simonyi  Za.  Az  tij  helyeafr^a 
czlmu  fiizeienek  bevezette.  Az  Akademia  meg  a  cjp-bez  ragaazkodik. 

B.  Y.  A  czikket  kozoljiik.  Avval  a  az6t4ri  anyaggal  jelenleg  nem 
azolgilhatunk. 

T5bb  ktfrdtfsre  T&laszul :  A  magyar  bat&roz6k  oz.  mank&t  m^  kap- 
batni  a  M.  T.  Akad^ia  kdn7vkiad6  hiyataliban. 

BekfildStt  ktfziratok.  Kicaka  £.  Eet  4]lAapont.  —  Horv&th  K.  Sz6Uir 
80k,  t4jaz6k.  —  C8efk6  Gy.  Gt^nynevek,  caal&dnevek  atb.  —  Paal  Gy.  Helyre- 
igazlt&aok.  —  Kan  K.  A.  T4J8z6k.  —  Hod^oa  A.  A  m.  nyelv6jit&a  az6t&r6hoz 
8tb.  —  Kov4ch  A.  A  tolnamegyei  B&rkoz  nyelvj4r&8a.  —  V&zaonyi  I.  T&J8z6k. 
—  £rd6a  D.  Calkmegyei  kiUdnlegeaa^gek ;  h&romazeki  t&J8z6k.  —  Borbda  Y. 
Yir6g  ^  nyll&a.  .—  Ketskea  Gy.  Za.  TAJ8z6k. 

Y41aazokat  ktildtek:  Baloghy  D.,  Belinyi  T.,  C9efk6  Gy.,  Erd^a  D., 
Hod4o8  A.,  Ketak^  Gy.  Za.,  Lauk6  A.,  Paal  Gy.,  B^^daz  £.,  Teleky  I.,  Y&- 
zaonyi  I. 

Bekfilddtt  kSnyyek.  Sz5ke  A.  6b  Schmidt  A.  Magyar-latin  8z6t&r 
(Wodianer.  2  k  80  f).  —  Stepanko  A.  Vezerkony  v  a  teatgyakorlathoz  (2  K).  — 
Iparosok  01yaa6t4ra  X.  evf.  3.-5.  az.  —  Praeparati6k  iak.  nemet  remek- 
ir6khoz,  1.  2.  Szbazedet  Tellhez  ea  Hermann  and  Dorothea-hoz  (50 — 50  f.).  — 
Szmoll^ny  K.  KJaaz&l  G4bor.  —  Sebeaty^n  £.  A  rom&niai  magyarok  Aete.  — 
Lilien  Anna  b6r6n6:  Pirbaj  ea  becaiilet.  T&nadalmi  reg^ny,  ford.  Hod&os 
Agoat.  (Ara  kStve  4  K.)  —  Magyar  irodalomt.  ^rtekez&ek,  azerk.  Dezai  L. 
I.Am.  irod.  katat4a  feladatair61.  frta  Bdzsi  L.  (Ara  1  K.)  —  Czvetkoyica  J. 
Bajza  J6zBef  (Kolozav6r,  a  8zerz6  kiad.  50  f). 


TTTm  kfitet 1904.  Majus  16.  V.  ttxA. 

MAGYAR  NYELVOR 


MtiidMik  riMm  Mnip15-«i 


SierkMEti 

SDcoNTi  zsiwoiro 


aarinntdrtg  li  ktaM-hlvatiJ 

IV.  ftNMt-MMf-pvt  n* 


j6kai  mint  mtelvhOv£sz. 


J6kai  kid61tevel  nemcsak  irodalmunk,  hanem  nyelviink 
geniusza  is  gy&szba  oltozik.  J6kai  els6  sorban  &11  a  magyar  nyel? 
mtiY^szei  kozt,  6b  tijabb  irodalmi  nyelviink  eg^szs^gesebb  fejl6- 
dese4rt  taUn  6  neki  tartozunk  legnagyobb  h&Uval. 

Az  fro,  a  koltfi  a  nyelvnek  mtlv^sze.  Hangszere  a  nyelv, 
mint  a  zen^sznek  a  begedti.  »N£gy  kis  btirban  ennyi  b&nat  nem 
is  tudom,  bogy  f^r  meg!<  S  ^poly  csoda,  bogy  a  koltfi  puszta 
szavakkal  konnyekre  fakaszt  £s  kaczajra  indit,  a  bogy  neki  tet- 
szik.  TolUval,  mint  ecsetj^vel  a  fest6,  egesz  yildgot  fest  k6p- 
zeletlink  ele,  s  a  kikkel  e  vil&got  benepesfti,  azoknak  sorsa  ^ptigy 
erdekel,  eprigy  megbat  benniinket,  mintba  yal6  lenyek,  mintba 
el6  embert&rsaink  voln&nak. 

Legtobb  mai  fr6nk  keveset  tor6dik  a  nyelyyel,  nem  sok  gondot 
fordltanak  re&,  de  nem  is  tudj4k,  mennyit  vesztenek  ezzel.  6k  csak 
fgnyk^pezni  akarj&k  a  val6t,  s  lemondanak  a  szlnek  hat^lsdrdl. 
A  mi  szint  6s  meleget  ad  az  eldaddsnak,  azt  6k  fr^zisnak  nevezik. 
Pedig  Yalamint  az  lires  fr&zis  nem  biztosftja  az  igazi  hat&st, 
epoly  key&s4  lehet  az  olvasdra  hatni,  ba  a  frdzist,  a  kifejez^t 
teljesen  elbanyagoljnk.  Hogy  ez  min6  lenyeges  eleme  az  lr6i  bat&s- 
naky  az  legszembettindbb  J6kain&l. 

A  fr&zisok  alatt  itt  term^szetesen  nem  az  elcs^pelt  8z61d- 
sokat  4rtem,  nem  a  tartalmatlan  mond&sokat,  nem  a  gondolatbeli 
szeg^nys^g  csal6ka  lepl^t.  EUenkezdleg :  J6kai  olyan  fr&zisokkal 
f^nyeskedik,  melyek  tartalomtdl  duzzadnak,  melyek  a  gondolatok^ 
a  kgpzetek,  bangulatok,  £rzelmek  bfis^gebdl  fakadnak,  melyek 
—  ak&rmilyen  j&tsziak  —  mindig  a  szfvb61  erednek  s  az6rt  a 
szfybez  szolnak. 

J6kai  a  nyely  gazdags&g&yal  minden  m&s  magyar  lr6t  foliil- 
mtil.  FSliilmiilja  6ket  eldszor  is  a  8z6k  bdsegevel.   A  rSgi  sz6k 

MAOTAB    HTXLYdB.    XXZHI.  17 


250  8DI0KTI   ZSIGMOND.    j6kAI    MINT    NTELYMt^YtSZ. 

fol^lesztes^ben  remekelt  Vorosmarty  6a  Arany,  Jdkainak  csak  a 
p^ld&t  kellett  kovetni  s  t6rt6iieti  reg^nyeiben  6  neki  volt  erre 
Idgiabb  atkalma.  De  ahhoz  seBki  sem  4rtett  ligy,  mint  6,  liogy 
hogyan  lehet  a  n^p  gazdag  nyelvkincseibtfl  nemcssk  ^ozt  fel- 
haszn£Ini,  a  mi  saj&t  gyermek^Yeibfil  maradt  az  fr6  lelk^ben, 
banem  azt  is  elsaj&tftani,  a  mi  m&s  videkek  besz^deben  szep  4s 
megkap6.  J6kai  stilus^ban  nemcsak  a  dundntrili  n^pnyeW  tiikro- 
z6dik,  banem  majd  Spoly  m^rt^kben  az  Alfold^  s  a  sz^kelys^ge. 
A  nemzeti  l^lek  egyetlen  egy  ir6nkban  se  nyilatkozik  oly  teljes- 
8§ggel,  mint  J6kaiban.  A  nyelvSsz  sem  olvashat  J6kait61  lij  kote- 
tet  an^lklil,  bogy  itt  is  ott  is  egy-egy  tij,  el6tte  ismeretlen,  de 
tartalmas  6b  tetszetfis  sz6t  ne  taldlna. 

De  Jdkai  stilus&nak  zamatj&ban  es  kedvessSg^ben  meg  sok- 
kal  nagyobb  r6szuk  van  a  Y^tozatos  magyaros  frdzisoknah, 
azdldsohndky  fordvlatoinak.  J6kai  valdsdggal  remekel  abban  a 
mftveszetben,  bogy  a  sz61&soknak  mindig  tij  meg  lij  szfnt,  meg 
f orm&t  &df  mindig  tij  meg  tij  mddon  alkalmazza  a  helyzetbez,  a  ban- 
gulatboz.  E  tekintetben  csak  Arany  J&nos  foghat6  bozzd,  a  kir61 
ismeretes,  mennyire  tudta  az  dllando  szdldsokat  is  egy-egy  aprdka 
Yon^s  Y&ltoztat&s&Yal  mtlyeszi  czdljaiboz  idomftani.  Jdkaiban  azon- 
ban  nem  olyan  tudatos  e  dolog,  mint  Aranyban.  Aranyt  a  mdYdszi 
sz&nddk  yezeti:  Jokaiban  a  nepnyelyi  dserd,  a  nemzeti  gdniusz 
teremtS  munkijdt  litjuk  folytat6dni.  Vorosmartjrn  kfviil  nines 
irdnk,  kinel  annyira  nyily&nyald  6s  szoros  kapcsolatban  volna  az 
eldad^  bat&soss&ga  a  nyelv  jelesseg^vel,  mint  J6kain&L  Mind  a 
kettd  elragad  benniinket.  Csakbogy  Vorosmarty  nyelve  pomp&j&- 
yal  sokszor  k&pr&ztat  6s  faraszt,  Jdkaid  ellenben  kedyes  meleg- 
sdg^yel  behlzelgi  mag&t  szfYiinkbe.  Ez  az  oka,  bogy  egy-egy 
konyydt,  ha  belefogunk,  le  nem  teszsziik,  a  mig  Ydgig  nem  olvas- 
tnk,  mdg  akkor  is,  ba  az  irdnak  k^pzelete  lankad,  yagy  belyzeteit 
a  lelektani  lebetetlenseg  zayarja. 

Vannak  ngyan  Jdkai  nyelydnek  szepldi  is,  mert  tal&lkozunk 
n&la  nem  egy  idegenszeru  szdl^mdddal.  De  ezek  nem  affele  blr- 
lapi  germanizmnsok,  banem  rendszerint  olyanok,  a  mik  az  616- 
beszedbe,  a  yiddki  y^rosok  nyelvebe  is  beyettdk  magukat.  Ezeket 
teh&t  Jdkai  eppen  azdrt  alkalmazza,  mert  az  diet  nyelvdn  fr, 
azzal  a  kozvetetlensdggel,  melylyel  irdink  koziil  6  szdlalt  meg  eld- 
szor  s  ezzel  pdld&t  adott  az  egdsz  mai  irodalomnak.  S  yaldsiggal 
szerencsdje  Yolt  irodalmnnknak  es  kozmtLyeldddsiinknek,  bogy  Jdkai 
ismet  termeszetess6  es  kozdrthetdve  tette  irodalmunk  nyelvdt 


smomri  zsiqmond.  rakya,  baky^.  251 

Mivel  Jdkainak  oly  nagy  r&ze  van  mai  prdz&nk  kiala- 
klt&s&ban,  az^rt  inditv&nyoztam  annak  idej^n  a  Jdkai-jubileumi 
bizotts&gn^,  hogy  oromiinnepiink  tudom&nyos  eml4ketil  azerkesz- 
tessen  egy  r^szletes  Jdhai-azotdrt  a  Nyelytort^neti  Szdt&r  mint&- 
j&ra.  A  bizotts&g  nem  akarta  szStforg&csoku  erej^t  s  fgy  a  dolog 
annyiban  maradt  De  a  mi  k§sik,  nem  mtilik.  Tal&n  akad  egyszer 
n&lunk  is  kiadd,  a  ki  ilyen  nemzeti  Y&llalatra  tad  is,  akar  is 
ildozni. 

Smoim  ZsioMovD. 


BAKVA,  jRAKVlK. 

Ballagi  Alad^r  »az  AkadSmia  p^nzen  kiadottc  vaskos  bfr&- 
lat&ban  egy  nyomtatott  lapn&l  tobb  t^rt  (346 — 7)  szentel  annak 
a  kimntatds&ra,  hogy  a  raJcva  8z6  (mely  az  6  valdtlan  dllft&sa 
szerint  nines  meg  a  NySzban)  milyen  gyakran  eldfordul  a  nyelv- 
eml^kekben.  Konyvenek  olvasdja  meg  se  6rti,  hogy  minek  is  keresi 
6  ^ppen  a  rdkva  8z6t,  s  miert  nem  keresi  pL  ezeket  az  igeneve- 
ket  is :  jdrva,  dve,  hdrve^  nyomva,  torve  stb.  De  hisz  ezt  a  bfr&16 
j6formdn  maga  se  tudja.  6  csak  megl&tta  egy  helyen  berekesztve 
ezt  a  szdt:  »[Bakya]«,  id^zet  n^lktil.  Hogy  minek  van  ez  ott, 
hogy  csak  a  r&kdvetkez6  rahvddon-rakva  bevezetSsSre  ^s  beillesz- 
t&ere  van  megemlitve,  azt  6  nem  Idtja,  nem  4rti.  Iszonynan 
kfnlddik  egy  sereg  semmitmondd  idezet  osszegyiijtdsdvel,  annyira, 
hogy  meg  a  mi  sz6t&rank  czikkeibdl  is  —  az  drultatdsdg^  bdtor- 
sag,  fraskay  iateni-f^letlens^g  czikkekbfil  —  osszeszed  minden  ide- 
zetet,  melyben  eWfordul  a  rakva  igen^v.*  Ha  ezekben  a  czikkek- 
ben  kereste,  a  mikben  senki  se  fogja  keresni,  hihet6-e,  hogy  dppen 
a  rak  czikkben  nem  kereste  a  rak  igenevet,  a  hoi  mindenki  elsd 
sorban  fogja  keresni  ?  De  6  ligy  szinleli,  mintha  ott  nem  kereste 
Yolna,  azzal  dltatja  az  olvasot,  hogy  rakva  a  NySz.  szerint  »a  r^gi 
magyar   nyelvben   sohasem    fordult   el6«,   s  azzal   dltatja  mag&t, 

*  6  azt  t41alja  fol  olva86inak,  hogy  a  raJcva  8z6t  a  gylijt^k  kilrt4k 
a  NySz.  sz&m4ra  Heltaib61  es  Bomemisza  Mrom  hely^rdl,  de  mi  nem  a  maga 
helyere,  az  r  betlibe  osztottuk  be,  hanem  az  drultatdSf  hdtoradg  stb.  rova- 
t4ba  osztottuk !  A  rakva  teh&t  hontaIam:i&  y&lt.  A  >hontalanc  8z6kkal  ezt  az 
4iult6  szemfenyyesztest  a  b£r^6  val6s4g08  rendszerre  fejleszteite.  tgy,  a  hogy 
6  tiinteti  f61  a  dolgot,  az  olya86  m6g  csak  nem  is  sejtheti  a  val6  t^ny&ll&st, 
hanem  ken3rtelen  Szarvas  G&bort  yelem  egylitt  hulyenek  tartani.  Az  Akademia 
n.  08zt&Iya  is  ezen  nevethetett  legt5bbet. 

17* 


252  sDfONYi  znaMOND. 

hogy  az  6  olyas^Si  ligyse  fognak  at&naj&rni  a  dolognak.  —  No  de 
hagyjnk  ezeket  a  csrinya  dolgokat! 

A  NySzban  a  hat&roz6  igenevet  kiilon  ozikkben,  az  ig6jet61 
elkiilonitve  csak  akkor  t^rgyaltuk,  ha  jelent^se  tetemesen  elt^vo- 
zott  az  illetfi  ige^tfil  (pi.  oro^va,  nyilva^  futva,  fogva,  mulvdy 
maradva).  A  rahva  nem  tdvozott  ugyan  el  az  ige  jelent^Ml,  s 
az^rt  Szarvas  GkLbor  nem  tdrgyalta  k1il5n  czikkben,  de  a  szerke- 
zeteben,  mondatbeli  szerepeben  van  egy  foltftnfi  kiildnoss^g,  az^rt 
a  rak  ige  czikk^ben  kUlon  pontot  vett  fol  a  rahva  haszn&lat&nak 
foltiintetgs^re.  Az  a  kiilonos  ugyanis  (s  err61  a  NySz.  korl^tolt 
szemkorii  blrdl6jdnak  term^zetesen  sejtelme  sines),  hogy  ez  a 
rahva  jdform&n  az  egyetlen  igen^v,  mely  r^gi  magyar  nyelviink- 
ben  tobbesk^pzdvel  ^s  yiszonyragokkal  is  eUfordul:  rahvdh^  rah- 
vdty  rahvdnah  (dat).  Szarvasnak  csak  n^gy  ilyen  pSlda  volt  rendel- 
kez^s^re,  B^vai  is  csak  5t  peld&t  id^z  (Elab.  Gramm.  798,  Bevai 
nyom&n  emlfti  e  jelens^get  Kassai  J.  Nyelvtanft6  konyve  264  es 
CzF.  a  'Va  czikkben).*  Ez  a  haszn&Iat  nemcsak  a  rSgi  nyelvre 
n^zve  ^rdekes,  hanem  az  tijabb  irodalomra  is,  mert  a  tobbes  sz&m 
haszn&lat&t  folSlesztett^k  s  mAs  igenevekre  is  kiterjesztett^k.  B^g- 
6ta  figyelem  e  hasznilatot  s  azt  tapasztaltam,  hogy  csakugyan 
majdnem  kiz&r61ag  a  rahva  igenSvre  szoritkozik  (holott  pi.  a 
szemflyragokat  legr^gibb  bibli&nkban  minden  igen^v  folveheti: 
imddvdm,  dvinh,  megfordulvdtoh  stb.).  Hogy  vil&gosan  l&ssuk  a 
dolgot,  osszedUftom  itt  nagyobb  sz&mmal  a  peld&kat  (megjegyzem, 
hogy  bir&l6nk  ilyent  egyetlen  egyet  se  tudott  id^zni). 

Az  koporsok  ...  rakuak  halotaknak  dwgeyuel  (VirgC.  145). 
Mely  igen  raknac  vagyunc  b&nnel  (Helt :  BibL  L  e4).  Az  t^r  helyek 
raku&k  Juhockal  ^s  az  vSlgyek  telly esek  gabonaual  (Helt:  Zsolt  124). 
Minden  hellyec  rakn&c  val&nac  dul&ssockal  (Helt :  Kr6n.  81).  A  par- 
tian  meeg  mostiB  szip  almac,  es  szSlS  gerezdec  terSmnec,  de  belSl 
hammuual  rakuac  (Szdk:  Kr6n.  lib).  Minden  cinteremek  rakvdk 
valdnak  holt  tagokkal  (Sz^k:  Kr6n.  187b).  Minden  hazaid  rakoao 
ellessel  (dl^ssel,  (Born:  !lSnek  514).  Yndoksaggal  rakuac  (Bom: 
Fred.  431).  Mind  ezec  (az  8rd8g  tagyai)  rakuac  sok  iszonkodassal 
es  farkas  nevetessel  (uo.  573b).  Mintha  azok  mind  rakv&c  vol- 
n&nak  (Telegdy:  Felelet  131,  BMKt4r;  Telegdy:  Evang.  1:441). 
Az  ijirnak  irgalmass&g&val  rakv&k  a  vizek  (P^csi  1598,  id.  B^vai). 
Fel-borza8zt6  k&romkod&sokkal  rakv&k  a  Galvinus  kSnyvei  (P&zm: 
Kal.  1766,  520).  Sok  ielendsekkel  raku&k  az  histori&c  (Y&s&rh: 
Canis,  514).    Bakuak    leuen    testi  gondolatoknak  czelekedetiuel  (uo. 

*  Asonklvul  Fogarasi,  Gondol,  Bevai  el6tt  mkr  SzD.  Gyarmathy 
emllti,  1.  aUbb. 


RAKYA,    RAKYIk.  263 

461,  id.  Nyr.  6 :  127).  A  h&zak  rakudk  valdnak  b^k&kkal  (L4p :  PTQk. 
1 :  259).  A  kArhozottak  mindenfeldl  rakvdk  leszneh  tiizzel  (uo.  363). 
Az  titszik  rakoAk  YaUnak  csod&ld  n6ppel  (L^pes:  De  regno  cael. 
91  y  id.  B^vai).  Bakvdc  vagyunc  soc  gonosz  kiv&iis&gokkal  (Zvon: 
Post.  1:36).  A  befizddim  is  rakv&k  f&jdalommal :  yerba  mea  dolora 
Bont  plena  (K&ldy :  J6b  6 : 3).  Baj&lkod&ssal  rakv&c  az  kalastromoc 
(MA :  Tan.  1300).  ElShozatta  pdnzes  UdAit,  mellyek  k&l8mb  k&lSmb 
p6nzel  vdUak  riikvdk  (MA:  SB.  144).  A  mi  pedig  biztata  szavait 
illati:  mind  rakv&k  azok  tsal&rds&ggal  (Bathl.  T&m.  75).  Ime'  a' 
melly  helyaken  forgunk,  rakv&k  fegyrerrel  (Kunits:  Sedeci&s  6). 
A  Borok  kozei  rakv&k  a  sok  6kkel,  kar6yal,  ponttal,  apostrophussal 
(F5ldi  J.  lev.  £az.-hoz  1789.  5:16).  A  gytlmdlcsf&k  m&r  rakvdk 
voltak  g7am5lcc8el  (1822-bdl  iddzve  Term.K5zL  23 :  154). 

A  yiszonyragos  raivdt  68  rakvdnak  alakokra  a  kovetkezd 
p61d^at  id^zhetem  (hdrom  pSlda  m^  B§yain&l,  egy  a  NySzban, 
bfr.  egyetlen  egyet  se  tudott  id^zni): 

Yon&  a  h&l6t,  rakn&t  nagy  halackal:  traxit  rate,  plenum  mag- 
nis  piscibus  (Helt:  TIT.  f3).  Abba  egy  pohAr  szpket  hellyhesztete 
raku&t  aranyas  ...  poh&rockal  (Helt:  Kr6n.  148).  Az  6n  postilUmat, 
tigj  mint  semmiti  €b  minden  t^velyg^sekkel  rakv&t  neveti  (Tel :  Evang. 
II.  £16b.).  Kivettetv^n  Ad&m  paradicsomb6l  ez  illapatra,  mellyet 
mindny&j&n  sz&mtalan  nyomorus&ggal  rakv&t  nyilv&n  l&tunk  (Pdcsi  L. 
A  testi  h^t  irgalmass&gok  1598.  50b.  E^vai  id.).  Ez  glossat  mi 
tellyesseggel  eretneknec  es  babyloniai  heiaba  valosaggal  rakuanac 
mondgyoc  lenni  (Eszterh.  T.  IgAny.  336).  Hivs&ggal  rakv&nak  6rzend 
minden  jav&t  e  fSldnek  (P&zm :  Kempis  T.  I.  konyv.  XY.  fej.  Bdvai  id.). 

Neha  a  rakva  mint  jelz6  is  el6keriil: 

Ugyanazon  vez^r  egyUtt  a  koron&val  adott  o  felsegSnek  egy 
aranyos  hfty^lytl  t&rketekkel  rakva  igen  Bz6p  aranyos  kardot  (Tad. 
T&r.  1839,  372).  Kegyetlen  Istenek!  kiknek  d&hSs  kiy&ns&gokkal 
rakva  karjaikat  m6g  eddig  sem  sz^psdg,  sem  ifjus&g  meg  nem  gy5z- 
hette.  (K6nyi:  Orfeus  16).  Yo.  Oda  megyek  a  bdc86h5z,  h&t  ez  a 
gyerek  nyitva  szemmel  fekszik,  mint  nappal  (kecskem^ti  l&nyt6l  hal- 
lottam  1883).  Y5.  m^g  halva  szerrel,  unva-szahasuan,  tdrve-hah  stb., 
L  ezekrSl  Budenz-Album  77—8.*  —  De  Bszterhizy  Tam&s  1602-ben 
Igy  frja:  Az  Jesus  Christus  ellenis  latorsaggal  es  alnoksaggal  rakua 
v(Uo  tanatsot  tartananac  (IgAny.  85). 

Megemlftem  itt  a  maradva  igen^v  fon^vi  haszn&lat&t  erd^lyi 
frdkndl  s  a  mai  sz^kelys^gben : 

*  Nyilvdn-beaz^d:  egyszerii,  ozifr&zatlan  besz^d,  a  Toldy  kiadta  magyar 
Cat6ban,  id.  CzF.  (nyUvdnnd  teaz  K61c8ey:  Kath.  6b  ref.),  nyilvdbban,  nyil- 
vdnos  sib.  1.  Az  analogia  hat.  19,  Budenz-Album  78.  es  NySz. 


254  8IH0NYI    Z8IOM0KD. 

AdAk  az  i68z&got  ...  Annos  asszonynak  ^s  maradvdiiiak  9rok 
orakbe  (1561.  Sz6kely  OkL,  id^zi  az  Oklev^lszdt&r).  Ezen  ..  szdna- 
r6tek  Yisszamaradjaiiak  az  alperesnek  vagy  marady&inak  kez^be  (1569, 
no.).  Ad&  ...  az  y'Mz16  L&z&r  Farkas  uramnak  fitir6l  fitira,  marad- 
vdrtfl  maradvdra  meghihatatlanul  ...  (1589,  uo.).  Tan&csnl  adorn 
mindennek  ezat6n,  az  6n  marady&imnak  is  (Cserei :  Hist.  339).  Marad* 
v&inkn&l  dpen  f eled^kens^gben  ne  menjen,  leirozn  (Apor :  Met.,  Monum. 
Irdk  11:316).  Azokban  semmit  az  te  maradv&d  tigy  nem  folytat 
(no.  443).  A  sz^kejjek  az  Atilla  marady&ji  (Sz6kelyf5ld,  k6t  gyiljt6 
szerint  MTsz. ;  Igy  Benedek  Elek  Mese-  6a  mondayil&g&ban  is,  pi.  a 
2.  kiad&s  5.  kdtet^ben  az  Atilla  foldje  cz.  mond&ban :  62.  1. :  Vil^- 
h6dft6  Atilla  haUla  atdn  Ugy  n^gysz&z  esztendd  miilhatott  el  mir, 
mikor  Hdnor  testv^r^nek.  Magyamak  a  maradvdi  megmozdultak  s 
fSlkerekedtek  Szittyaorsz&gbdl,  bogy  visszaszerezz^k  Atilla  foldj6t. 
63.  1. :  Ha  mi  nem  is  Uthatjuk  meg,  megl&tj&k  majd  fiaink,  vnaradr 
vd/ink,  A  magyarok  Istene  sok  csad&latos  dolgot  jelentett  meg  m&r 
minSkiink,  bizonk  benne :  6  megjelenti  nekiink  vagy  maradvdinknak  : 
induljunk-e  Atilla  f5ldj6re.  66.  1.  De  az^rt  eresztett  Almos  is  a 
karjibdl  s  megeskfidott,  bogy  a  b^t  vezSr  6b  maradvdi  minden  id5- 
ben  megmaradnak  az  elsdsdgben.'^)  —  Yd.  m^g:  »A  Fert6nek  n^vdi 
vannak,  ba  t^en  befagyc  (befagyatlanul  maradt  belyei,  Ferto  melL 
MTsz.). 

Gyarmathy  azt  mondja  az  6  Nyelvmester^ben  (252) :  » A  haj- 
togathatatlan  r6szelm6nyek  [participiumok]  kozott  van  e  g  y  e  1 1  e  n 
egy,  a  melynek  tobbes  sz&mja  is  taldltatik,  rakva,  rdkvdlc<, 
B^vai  m^g  egy  ilyen  alakot  id^z  a  B6csiC.-b6ly  azt  mondja:  »In 
plnrali  recurrunt  et  alia  exempla  apud  antiquiores,  praesertim 
in  Oodice  MS.  Transl.  BibL  Vron  liugoznac  vala  mondiiac, 
Micheae  111:11  super  dominum  requiescebant  dicentes«  (Gramm. 
798,  fgy  Ant.  314).  Misutt  meg  mind  a  -tj  mind  a  -va  k£pz6s 
igenevrdl  azt  mondja:  »Etiam  numeros  et  casus  recipiunt:  jdrty 
jdrva;  jdrtaJc,  jdrvdJc;  jdrtakai,  jdrvdkaU  (Ant.  149).  Ez  utobbi 
nyilvdn  csak  elhamarkodott  k6vetkeztet6s  volt:  6n  legaldbb  a 
tobbes  szdm  tov&bbragozdsara  m^g  a  rakvdk  igen^vvel  se  taUltam 

*  Tal4ii  e  maradvdja  rovidit^se  a  maraddjok  ebben  az  1772-i  debr^i 
(abaajmegyei)  idezetben :  >Hogy  birhassak  maradajokrol  maradakira<  (toU- 
hiba  e  h.  maradaikra,  BHNy.  I.  k.  LXI.  1.);  uo.  1680-i  s  1707-i  keziratok- 
b61:  maradaitty  maradainkal^  maradaimnak.  Ezeket  is  yaldszinuleg  igy 
ejtett^ :  maraddit  stb.  De  ejthettek  igy  is :  maradaity  mert  a  NSmGl.-ban 
8  egy  1565-i  kdziratban  el^keriil  a  marad  8z6nak  is  ez  a  farcsa  f6n6n  hasz- 
n&lata:  >maradyara  szal,  transit  ad  haoredesc,  ^8  az  €n  maradjm  (1.  NySz. 
>2.  Marad<).  —  A  maraddlyai  alakot,  melyet  Ib&sz-  66bor  J6ii08liid&r61  es 
Alatty&nr61  k5zdl  Nyr.  9 :  190,  10  :  142,  alkalmasint  szint^n  igy  kell  ^rteni : 
maraddjai. 


RAKVA,  bakvIk.  255 

peld&t,*  8  mint  ez  aiaknak  magyar&zatdbdl  mindjdrt  ki  fog  tftnoi, 
nem  is  igen  taldlhatunk.  A  mondttac  alak  pedig  alkalmasint 
csak  a  BecsiO.  irdj&nak  tollhib&ja,  mert  hisz  nem  is  annyi 
mint  ^mondva  Yannak^,  holott  azt  kellene  jelentenie,  mint  rah- 
vdh  mindig  csakis  azt  jelenti,  bogy  rakva  vannak.  Egy&ltal&n 
m^  ig^kbfil  ez  a  forma  a  r^is^gben  olyan  ritka,  bogy  m6g  a 
rahvdhkBl  rokon^rtelmtL  tdv^k  vagy  tdmv4k  se  fordul  eld  (vo. 
>A  templomok  rahvdk^  h&Slteh  utdlatossdgokkalc  Matkd:  BCs&k. 
183  **).  Mvdk  alakot  olvasunk  egy  1585-i  levflben  (LevT.  2 :  75): 
Redd  advdk  6  szent  fels^gitdl  a  te  dolgodnak  gondvisel^se  es 
ehez^rlese.  CzF.  szerint  pedig  »P^mdnn&l<  fordul  el6  (de  nem 
mondja  meg,  bol):  ^0\j  nyUv&h  voltak  a  C8ud&k<.  Egyiket  sines 
miSdom  az  eredeti  f orr&sbdl  ellendrizni ;  mivel  olyan  ritka  alakok, 
nines  kizdrva,  bogy  ezek  is  toll-  vagy  sajtdhibdk  e  b.  advdn, 
nyilvdn. 

A  rakvdh  alak  keletkez4s^t  ligy  magyardzbatjuk,  bogy  pi. 
az  ilyen  mondatban :  a  fa  gyiimolcscsel  rakva  (e  b.  van  rakva)  a 
rakva  a  van  bi&nya  miatt  olyan  mell^kn^vi  illitm&nynak  l&tszott, 
mint  pi.  a  fa  gyiimolcscsel  teljes.  Mivel  pedig  ennek  tobbese:  a 
fak  gyiimolcscsel  teljesek,  e  minta  szerint  amazt  is  fgy  alakitot- 
tak:  a  Uk  gyiimolcscsel  rakvdk  (ilyenforman  magyardztam  mdr 
1876-bany  Nyr.  6 :  341,  s  osszevetettem  az  angol  -vng-Ule  igenev- 
nek  eg^szen  basonl6  ]elent^sfejl6d6s4vel ;  vo.  meg  MHat.  2:310, 
NyK.  25:16***). 

M&s  ilyen  igeneyek  is  elfikeriilnek  lijabb  nyelvtinkben  van 
nelkiiljt   de   r^gi   nyelviink  tigy  latszik  csak  a  rakva  sz6t  basz- 

*  Csak  mikor  a  -vij^-oa  alakot  fSlelesztett^k,  a  nyelvdjit^s  koraban 
akadunk  egy-k^t  ilyen  p^ld4ra :  >Az  djszak-foldsarki  tartominyok  . . .  arra 
renddtetv^knek  Idtszanak,  hogy  e  polg&riasod48t  t6kelete8it8ek«  (Tudomany- 
ikr  1835.  5 :  60).  »Megl4tta  bar4ti  kett^jet,  csak  alig  tdpdszkodvdkat  iazap- 
b61<  (Arany:  Ely.  alk.  1.  en.  ntol86  negyed^ben). 

♦♦  V6.  dromes  vagyok  azokban,  kik  mondva  vadnak  nekem  (FestC.  56, 
nem  mondvdk).  Kinek  nyitva  vannak  szemei  (Hall :  HHist.  2 :  76,  nem  nyit- 
vdk).  Azokr61  kdnyvek  vannak  irva  (Illy :  Pred.  i :  609,  nem  irvdk),  —■ 
Keha  rakvdk  helyett  is  rakva  vannak^  pi.  Gtobonikkkal  rakva  vannak  eles- 
hazaink  (Hall :  HHist.  3:41).  A  vessz^oskek  rakva  vannak  levelekkel  (Lippai : 
PKert.  2:37). 

«**  UlAsk^p  magyar&zza  CzF.  d^  -va  czikkben :  » vannak  sz6b61  dsszevonva 
pi.  irvdk  s=  irya  vannakc 

t  Tomve  isz^kja  (Dug.  Peld.  1 :  155).  Mind  az  egeaz  falka  megddgolve, 
fagyva  (Tompa:  A  bojtar).  —  Neha  m^g  tdbbee  alany  nt&n  is  elmarad  a 
vannak f  pi.  Yir4gi  taposva,  diszei  feldAlva  (Arany  8-k.  kiad.  2  :  291).  A  086nak 


256  BDfONTI    ZSIGMOHD. 

n&lta  igy.  Ennek  az  ok&t  a  rokonSrtelmtl  tdjes  6%  tdi  analdgiiji- 
j&ban  kereshetjiik.  Mivel  azt  mondt&k:  a  fa  gyumolcscsel  teljes^ 
a  fa  gyiimolcscsel  teli,  az£rt  azt  is  mondtik:  a  fa  rahva.  86t 
m&r  a  teli  mellett  is  a  van  elhagy&s£t  taUn  a  tdjes  szerkezete- 
nek  analdgidja  okozta.  Eredetileg  igy  kellett  mondani:  a  fa  tdi 
van  (v6.  ^Tdi  vagyon  ez  vil^  papokkal«  MA:  Tan.,  6a  i^Teli 
yizzel  a  tenger«  Melius,  NySz.),  —  mert  a  tdi  eredetileg  nem 
mell^kn^y,  hanem  hat&roz6  volt  (vo.  m^g  ma  is:  tdi  onteni  stb. 
MHat  2 :  359.)  —  Hogy  a  rakva  milyen  gyakori  volt  m&r  a 
r^gis^gben  van  nSlkiil,  badd  bizonyfts&k  a  kovetkezfi  p^ld&k: 

Az  bal  kezre  valo  ut  toluayokkal  rakua  (BodG.  12).  Bakva 
zived  alnaksaggal  (DebrC.  335).  Ez  (Aesopns)  rakwa  trefawal  (Pesti: 
Fab.  6b).  Az  torekSk  djjel  gyiiltek  az  s^ncba,  kSzel  vald  irkok  v6l5k 
mind  rakva  (Tin.  131).  Bunvel  rakva  az  eg^sz  vil&g,  &lnoks&ggal 
teljes  ez  sz^les  viUg  (EMK.  6 :  194).  Bakva  az  6  szUve  Alnaksig- 
ban  (Yalk:  G-en.  22).  Tiz  okait  irtuk  meg,  mi^rt  besz^Uett  Cbristos 
az  5  kinszenvedd86r61|  melyek  rakva  nagy  vigasztaUsokkal  (Bom: 
Pr^d.  141b).  TJndoks&gval  rakva  az  mi  term^szettink.  (uo.  251b). 
Elmenc  rakna  hitetlenseguel,  isteni  feletlenseguel  (no.  619b).  Az  j6 
erkQlcstl  emberek  hal&la  sokszor  bajosb  Ss  keservesb  kinokkal  rakva, 
hogy  sem  az  kedvdre  616  gonoszokd  (P&zm:  KaL  807).  Nem  f51di 
orsz&g,  mely  v&ltozand6,  4s  mindenkor  sok  f^lelemmel  ^s  f&radt- 
B^gos  baj-vivdssal  rakva  (P&zm.  Prdd.  17);  rakua  rutt  b&dSs  seb^s- 
sen  l&ngoso  t&zzel  (L6p :  PTUk.  1 :  79).  Sok  szdp  adagiumokval-is  a 
mi  nyelvtiuk  rakva  (GKat:  OorpQr.  323). 

A  rakvdk't6\Q  haszn&latot  Bar6ti  Szab6  D&vid  ^s  Bevai 
Miklds  elesztette  f61  ^s  terjesztette  el  a  nyelvrijftAs  kor&ban.  Sze- 
mere  Pdl  1816-ban  (Munk&i  3:138)  a  Messzidsboz  val6  meg- 
jegyz^sei  kozt  azt  irja  Kazinczynak:  »Lap  14.  szeraphok,  lelkek 
karjai  rakottak  elm^lked^sekkel,  rakottah  hatalmas  er6veL  H&t  a 
rakvdk  regi  form4r61  mit  ft61  u[ram]  b[&tyim]  ?  Ezt  Bar6ti  kovetni 
kezd^ :  nyitvdk  magatoknak  egeknek« . .  *  Jemey  ellenben  azt  frja: 
»A  vakitvdk,  csonkUvdk  formdk,  miket  S^vai  r§gi  halottaib61  fol- 
t&masztva  dj[ab]ban  nyelvkincsiink  sordba  helyezett,  grammatikai 
Srtekezes^ben  b5ven  kifejtve   leven   ism^tlSst  nem  ig^nyehiek . . .« 

oldva,  nyll  kil6ve  !  nincsen  menekves  m&r  eldle  (Vajda  J.  Tal4lk.  36).  Lerontva 
^8  feflfyrerre  hdnyva  a  nagy  y&ros,  Potentiana  (Arany:  Keveh^za;  mAs  p^l- 
dikat  id^tem  NyK.  25 :  16).  B6zs&k  8z6rya  az  asztal&n  (Nyr.  5 :  192,  C8&ng6 
nepdalban). 

t>  Ez  az  idezet  nem  tadom  Bar6tinak  melyik  koltemenyeb^l  val6,  de 
mkr  a  Kisded  8z6t4r&ban  megvan  (1792):  >Nyity&k  (nyflttak,  r^n  van- 
nak)  fUlei*. 


BAKYA,    BAKViJC.  257 

(M.  Nyelykincsek  1854  2:31;  az  &lUt61ag  L  Andr&s  korabeli 
hamisftott  nyelyeml^knek  ezt  a  kifejez^s^t  akarja  igazolni:  meg- 
uxicytwac  nhelweun  choncitwac).  —  Gyakrabban  6li  evvd  a 
form&Yal  Horv&t  Endre  1831-ben  megjelent  Arp&djdban,  hoi 
ktilonben  is  igen  sok  r^iesseggel  taldlkozunk :  >G^akori  a  -va  ve 
k£pz6a  hat&rozdi  igen^vnek  a  tobbes  k  raggal  yal6  hasznilata: 
irtani  nem  tudvdk  17,  lovaik  k^t  kormokon  dXlvdh  29«.*  —  1843-ban 
Fogarasi  Jinos  mAr  azt  frja  Mtivelt  m.  nyelvtandban  241 :  »Mind 
r^gi,  mind  tijabb  iratokban  ezek  a  tobbest  jelent<5  ^-val  is  ragoz- 
tatvdkj  mely  k  itt  ilyformit  jdent:  vannak,  p.  o.  dUvdk  =  illva 
vannak,  k^rv^k,  vdrvdk,  vdgyvdk^  k4retv4k  stb.«.  —  Gondol  D&niel 
azt  mondja  Magyar  nyelYtan&ban  1845.  2:72: 

>A  'Va  ve  k^pz6u  r^BzesUlo,  ha  a  vannak  ig^nek  kieg^szitdje 
6s  ez  a  mondatb6l  kimarad,  a  tobbes  sz&m  k  betiijdt  veszi  fel,  hogy 
a  tobbesben  &116  alanynyal  sz&mban  megegyezzen,  p.  o.  A  k^tszinii 
emberek  t&tai  rakvdk  Alnoks&ggal.  Y&raink  fegyveres  n6ppel  tSmvik^, 

Leggy&krabbaii  haszn&lt&k  e  szerkezetet  irdink  1830  es 
1870  kozott,  Pet6find  £s  Aranyn^  is  sokszor  el6fordul  (Arany- 
nak  legtobbszSr  a  bfr&lataiban),  de  tijabban,  iiii6ta  az  irodalmi 
nyelY  jobban  kozeledett  az  616besz£dhez,  mindink&bb  ritkul,  to. 
Helyes  magyars&g  25.  —  Lissunk  p61ddkat: 

K6t  f6lre  hasonlv&k  (Hoir&t  E.  i.rp&d  5).  Kozelbre  tartanak 
a  nesz  ut&n  fogv&k  az  aczdlhegyfL  ternydt  (301 ;  Horv&tn&I  teh&t 
fogvdk  nem  a.  m.  fogva  vannak).  Ezen  fal  alatt  b&stya&rok  imitt 
f6lig  betdltve,  betdmve;  amott  mSlyek  6s  iszappal  telv£k,  (TudT&r. 
1834.  4 :  74).  Mind  kettdjoknek  tnlajdons&gaik  egybe  olvasztv&k 
(TudT&r  1838.  4:103).  Ezen  szayai  r^gebben  megjelent  munk&m 
alien  int6zv6k  (Eigyelmez5  1839,  651).  Karjaid  tij  viadalra  edzvdk 
(Czuczor  Kdlt.  1858-i  kiad.  1:50).  Ha  fejty^k  teste,  lelke  6s  szive, 
Anyj&nak  d  lesz  6des  mindene  (uo.  1 :  162).  8  a  merre  megy  malaszt- 
tal  telv6k  I6p68ei  (G-aray:  Az  apostol).  SAJzoljam-e  nagy  tetteit? 
keblfinkbe  5rok  bettLkkel  jegyezy6k  azok  (Szemere  M.  Kaz.  eml6kezet6re). 
Magt&raik  t5mv6k  gabon&val  (Pet.  CorioL  1.  fv.  1.  jel).  Most  nyit- 
▼ik  a  kapuk  (uo.  5.  jeL).  A  respublica  nagy  68  Al]and6  marad, 
betely6k  v&gyaink  (Pet.  B6ranger  legpijabb  dala).  Leg6nyid  egyig 
megkdt5zy6k.  (Pet.)  Behdnyvik  a  szemek  mind.  (Pet.)  F6  utakat 
kerm6nk  rettegv6k  felf5d3z6Bt5l  (Arany :  Elv.  alk.  2.  6nek  Y^g^  f el6 : 
teb&t  mint  Horv&t  Endr6n6l  a.  m.  rettegv6n).  Napjaid  sz&mftv&k 
(Ar:  Bachel  sir.)  Kem6nyen  C8uk6dy&k  egym&shoz  ajaki  (Arany: 
MO.  4:35).  F6rfiszob&i  tely6k  mindenf6le  ritkasiLg  68  curiosummal 
(Arany  6let6bdl  104).  A  koltok  5ntadatlan  akad&lyozy&k  saj&t  ir&nyu 

*  Haraszti  8.  Az  Arp&di&sz  nyelye,  Eeszthely  1896.  17. 


258  HOROSR    AKTAL. 

tehets^guk  kifejt6s6ben  (Arany:  Prds.  351).  A  zivatar  napj&n  f ekete- 
z5ldd6  leaz;  csak  sz^lei  szegdlyezv^k  8dt6t  tajidkprdnunel  (J6kai: 
MF5ld.  82).  Az  emberi  6b  nemzeti  voxiAsokat  az  eg^az  eposzban 
SsBzeolvasztya  yesazuk,  de  Etel^ben  az  ar&nyok  mindeniitfc  emelv^k 
(G-yulai:  Arany  J.  49).    Eltemetvdk    m&r  a  szdrnyii    harcok  (AbrE.). 

Sokkal  ritk&bban  fordul  el5  djabb  ir6kn&l  a  mult  id6ben: 
A  testamentom  z&rt  volt,  mire  a  tant&k  csak  f&liUiratvdk  valdnak 
(F&y  Andr&s).  Minden  liri  nemos  h&zak  nap  68  6jente  nuitvdk  valdnak 
(Obemyik  Besz^lyei  8). 

A  Hgi  rakvdt't6le  ragos  alakokat  is  igen  ritk&n  ut&nozt&k: 
Az  egyiket  (a  Penny  Cyclopaedi&t)  sfirii  nyomtat&sban  s  hasznos 
tanft&ssal  telvit  kevds  shilling6rt  megkapj&k«  (Tudominyt&r  1841. 
6 :  208).  iSdes  any&t  l&ttak,  kdmyezvit  durva  fiaktdl  (Arany :  Elv. 
alk.  5.  6n.  381.  v.). 

*  ♦ 

Erkolcsi  tanuls&g:  Bfr&ldnk  elhallgatta,  hogy  a  NySz.- 
ban  megyan  a  rakva  alak.  Azt  illitja,  hogy  nem  yettiik  fol, 
holott  r§gi  magyar  nyelviinkben  gyakran  el6fordul.  Ezt  szokdsa 
szerint  Yetkes  koteless^gmulasztdsnak  ki&ltja  ki.  P  e  d  i  g  a  rakva 
megvan  a  NySzban,  de  bfrdl6nknak  leghalay&nyabb  sejtelme  sines 
r61a,  hogy  mi^rt  van  meg,  s  hogy  a  rakva  szdt  mi  teszi  erdekess^ 
es  tanuls&gossi  r4gi  6s  tijabb  magyar  nyelYiinkre  n^zve.  —  Ebb61 
is  l&thatja  a  Nyr.  minden  olvasdja^  mennyire  jogosult  az  a  leg- 
tijabb  sz6316  ige:  a  tudatlans&g  orgi&ja! 

SlMONYI    ZsiOMOND. 


A  -TJ^  k£pz5. 

A  Schlagli  szdjegyzek  megjelenese  kivdlo  mert^kben  fel- 
koltotte  a  magyar  nyeIvtud6sok  6rdekl6d686t  az  eazkoznevekben 
gyakori  -tyu  tyU  k6pz6  m^lyhangd  alakj&nak  ama  -i^  Y&ltozata 
ir&nt,  a  melynek  n£h&ny  nepnyelvi  pSldaja  ugyan  m^r  akkor  is 
fel  Yolt  jegyezve,  de  azert  szinte-szinte  ^szrey^tlen  maradt.  Mag&- 
ban  a  Schlagli  szdjegyz^kben  h^rom  adattal  Yan  k^pviselye  ez  a 
noYezetes  k6pz6.  Ezek :  kopolt^  paitanU  ^s  aorkanti.  A  ket  utdbbi 
azdta  a  Murmelius-f^le  szdt&rbol  is  eldkerult.  A  n^p  nyely^bdl 
m&r  regebben  ismeretesek  yoltak :  csdgaU,  csikote,  csurgaidy  fogaJti 
s  ezekhez  a  MTsz.-b61  most  m^g  a  csuppant^-t  id^zhetem,  a  mely 
ugyan  ,fattyuhajt&s^  jelent^ssel  yan  kSzoWe,  de  fdjelent&e,  tobbi 
t&rs&nak  eszkSzjelent^s^bdl  kovetkeztetye,  yaldszfntUeg  olyan  yesszd, 
a  melylyel  j51  lehet  suhogtatniy  a  leyegdt  hasitgatni.*  Figyelemre- 

*  To.  meg :  nyotnaU :  a  szSy^sz^k  yagy  rokka  talpa,  Ubit6ja  (Yess- 
T^m  m.  Ajka,  Ney  Ferencz  kozl^se ;  no.  a  C8urgat€  is  diyik) ;  tapogat€:  tapo- 
gat6  h^6  (Kalocsa,  Boromisza  Jeii6  kozl.).  A  azerk. 


A  'Tt  Kipzd.  269 

m^lt6  koriilmeny,  hogy  az  Ssszes  ide  tartoz6  n^pnyelvi  adatok 
(v6.  MTsz.  6s  Nyr.  30:205)  Dunintiilrdl  val6k,  kiveve  az  egy 
csigat^'t  (sikattyti),  a  mely  a  toront&lmegyei  Magyar-Itteb6r6l 
▼an  kozolve. 

K6t  magyar&zat&t  ismerem  e  kepzdnek:  Budenzet  meg 
Simonyi^t.  Bndenznek  kiilonben  is  csak  egy  meglehetfisen  hom&- 
lyos  adatra  t&maszkodd  magyardzata  (Osszehas.  Alaktan  199.  1.) 
olyan,  hogy  analtfgi&k  hi&ny&ban  nem  lehet  sem  roegcz^folni,  sem 
megerdsfteni.  De  mdr  Simonyi^  olyan,  hogy  hozz&  lehet  szdlni. 
A  TMNy.  601.  lapj&n  ezt  mondja  rola:  >Vagy  azt  kell  hinniink, 
hogy  ez  a  4yu  ^j^fisle  k^pz^ssel  egy6rt4kfi  r^gi  mell^kalak,  mely- 
ben  az  -^  ugor  j-hdl  lett,  vagy  pedig,  hogy  a  mai  -tyd  tyU  maga 
is  ennek  a  r^gi  -U  sz6v£gnek  az  elv&ltoz&sa,  mint  pi.  a  kesetyii 
k^ts^gkiTul  heszU  alakbdl  lett,  mely  a.  m.  '^Jc^-tev^  vagyis  k^e- 
tev5€.  E  kStf^le  magyar^atnak  sem  egyik^t,  sem  m&sik&t  nem 
tartom  elfogadhatdnak. 

Ha  a  'U  k6pz6  -^-je  ugor  ;  fejlem6nye  volna,  akkor  —  a 
kot^Shangzd  el  nem  maradhatv^n  elfile  —  csak  megel6z6  aj  kettds- 
hangz<5b6l  szdrmazhatnfik.  Simonyi  a  TMNy.  486— -87. 1.  a  moraj, 
zorejj  ddrej-(6le  k^pz^sek  t&rgyal&s&n&l  tizenk^t  melyhangti  ig^bdl 
yald  -aj  k(Spz6s  ffinevet  sorol  fel,  de  csak  kacaj  6s  zuhaj  mellett 
tal^t  hac^,  Tcaci  is  zuhej  alakokat  is.  (Ide  tartozik  kiilonben 
yaldszfniileg  az  no.  id^zett  hotr4  is.)  Ha  ehhez  m^g  meggondoljuk, 
hogy  gan/(j),  Jcar4,  Jcar4j,  tar^  tarej,  par^,  par^j  mellett  szinten 
mind  m&ig  61  az  eredetibb  ganaj,  haraj,  taraj^  paraj,  akkor  csak 
azt  kovetkeztethetjiik  mindezekbdl,  hogy  a  szdv^gi  aj  >  ^  v&ltoz&s 
ar&nylag  tLj  fejlemeny.  Nem  feltftn6-e  teh&t  ezzel  szemben,  hogy 
a  16.  sz.  els6  ^vei  6ta  kimutathat6  soriant^j  pattant^-fele  alakok 
mellett  eg^szen  a  mai  napig  soha  ^sorTcantaj,  paMantaj  e\6  nem 
keriil?  Ez  pedig  megis  csak  hihetetlen  volna,  ha  ezekb61  sz&r- 
maztak  volna  a  k^rd^ses  alakok. 

A  heszt^  >  hesztyil  analdgidjdn  alapul6  magyar&zat  jdval 
valdszinftbb  ugyan,  de  ez  is  elhdrithatatlan  akadAlyok  el6  &llit 
benniinket.  Az  ngyan  k^tsegtelen  ^s  egeszen  vil&gos,  hogy  a 
magashangii  alak,  pi.  biUentyil  6ppen  tigy  btUento-n  &t  keletke- 
zett  eredetibb  bUlent^-hSl,  mint  a  mai  kesztyH  Tceszto-w  At  heszU- 
btfl,  de  hogyan  keletkezett  volna  a  melyhangti  pattantyu  pattanto-VL 
ki  az  eredetibbnek  felt^telezett  pattanti-h6\?  Lehetsfiges,  hogy 
hangzdilleszkedes  titjdn.  Hiszen  pL  eppen  fgy  keletkezett  a  -hdel 
>  helol  6s  -hdl  >  bid  >  biil  ragok  mellett  a  hangz6illeszked^ 
hat^  kSvetkezt^ben  a  -bdldl  >  bdl  >  bM  >  biU  sor.  Csakhogy 
milyen  eredetfi  lehetne  akkor  az  a  -t^  k£pz6?  Hogy  van-e  valami 
nyoma  a  finn-ugor  nyelvekben,  azt  nem  tudom,  mert  ennyire  meg 
nem  terjednek  nyelvtort^neti  ismereteim,  de  azt  tudom,  hogy 
akkor  a  -t  nem  tartozhatn^k  az  igetdhoz  6s  jiz  -^  sem  lehetne  a 
mell^kn^vi  igenev  k^pz^je,  mert  ez  mdr  az  Arp&dok  kordban  is 
iUeszkedett  Vagy  lehets^ges  volna-e  m^gis,  hogy  a  billentd,  bil- 
lerUyU,  pecttanto,  pattantyu  szavakban   ne  a  WUnt  es  pattant 


260  HOBGEB    AHTAL.    A   'Tt   K^z6. 

ig^knek  mell^knSvi    igenev^t  l&ssuk?    En   nem  taxtom  lehetsS- 
gesnek. 

Van  nekem  ezek  helyett  olyan  magyar&zatom,  melynek  elfo- 
gad&s&t  semmi  akad^y  sem  teszi  lehetetlenn&  MSg  neh^zz^  sem. 

Balassa  a  TMNy.  hangtan&ban  nem  ismer  olyan  i  r.  i 
hangot,  mely  a  szorosabb  ^rtelemben  yett  magyar  nyelvtort^et^n 
beliil  u  vagy  t^-b61  keletkezett  volna.  A  mai  koznyel?  szdkincs^- 
b6l  6n  se  tndn^k  erre  a  hangy&ltoz&sra  p^ld&t  id^zni,  —  hacsak 
nem  tal&n  a  nadorispdn'i,  a  melyet  a  Schl£lgli  szdjegyz^k  nadrvs- 
pan-nak  fr,  —  de  a  n^pnyelvben  el6g  gyakorinak  tal&ltam.  Ada- 
taimat  ugyan  csak  a  szSkely  nyelvj&rdsokbdl  id^zem,  mert  ezeket 
ismerem  legjobban,  de  a  MTsz.  forgat^isa  kozben  azt  tapasztaltam, 
bogy  ez  a  hangy&ltoz&s  mdsutt  sem  ritka.  Megl6t£t  bizonyfthat- 
j&k:  caibihdl:  yfzben,  s&rban  gizol,  lubiczkol  (K.-Altfz,  Calk  m.*), 
<  8z4k.  csubukol,  csiUik  <  csuklik,  csikla,  csiklo  <  csnkld, 
csipdr  <  csupor,  harcsi  <  karcsri,  hahicshSl:  tapiskAl  (Bala- 
y&s&ra,  Kiskiiklillfi  m.)  <  sz^k.  habncskol,  isteniccse  (Halm^igy, 
Nagykiiktilld  m.)  <  istenuccse,  terenUiccse  (no.)  <  teremtuccse, 
licskol  <  lucskol,  licskos  <  lucskos,  licsok  <  lucsok  |  hdtissd: 
hdtulsd  <  sz^k.  b&tu8s6,  piska  (Hosszufalu,  Brassd  m.)  <  pnska 
{  hicuka  <  hucuka:  royid  fekete  kabdt  (Taplocza,  Csik  m.), 
ucuka :  u.  az  (G-y.-Sz^rhegy,  Csfk  m.),  htipicdl :  ugr&ndozik,  szok- 
dos,  hintdz  (XJzon,  H&romsz^k  m.)  <  sz^k.  hupuc&l  |  piszika:  tiri 
nfiknek  macska-,  gor6ny-  vagy  menyetfejjel  dfszftett  primes  nyak- 
y^d6je,  boa-fSle  (Brassd)  <  piszuka :  u.  az  (uo.)  [yd.  MTsz.  picus], 
dlamissta:  alattomos,  sunyi  (Szentsimon,  Csfk  m.)  <  sz^k.  ala- 
muszta  I  lik  <  lynk  |  nyivad :  f ullad  <  8z6k.  nyuyad,  nyivaszt : 
fullaszt,  fojt  <  sz^k.  nyuyaszt.  Nem  szekely  adatot,  bogy  bosz- 
szadalmas  ne  legyek,  csak  egyet  akarok  emliteni,  meg  pedig  a 
Scblagli  sz6jegyz^kb61,  a  boi  a  pdrduc  pardich-nsLk  yan  irya. 
(Olv.  pdrdics;  yo.  kiilonben  NySz.  is.)  Bizonyira  nem  yfletlen- 
s^g,  bogy  ezt  az  i^  >  t  y^ltozist  mindig  csak  fny-  &  fogbangok 
el6tt  es  ut&n  lebet  ^szlebii.  Megeldz6  t2-b61  yal6  bosszd  i  bangot 
csak  egyetlenegy  esetben  tal&ltam:  tik  <  tydk. 

M&r  most  azt  biszem,  bogy  yalamint  tyuk-h6\  tik  lett,  ligy 
lett  pattantyvL  stb.-b61  ^pattanti  stb.  A  j  eleny^szt^t  a  Uk  p^ldd- 
jdn  kiviil  mfig  lik  <  lyuk^  ihdsz  <  juhdsz,  ihar  <  juhar,  iszor 
lag  <  juszakig  is  igazolbatja.  Az  ily  m6don  keletkezett  ^pattanti 
stb.  alakokban  azonban  nem  maradbatott  meg  a  bosszti  {,  mert 
ez  (n6b&ny  tijabban,  v  elmaraddsa  ut&n  l^trejott  eseten  kfyiil, 
mint  hi^  szi  stb.)  a  magyarban  nem  illbat  sz6  y^g^n.  Az^rt  pi. 
a  pattantyu'hdl  yal6szfniileg  rogton,  az  t-s  alak  &tngr^&yal  pat" 
tante  lett.  Byen  ugr&sszertL  bangy&ltoz&s  a  sz6  y^g^n  m&skor  is 
tapasztalbatd.  PL  ^ppen  igy  lett  az  eredetibb  koz^,  mog^  alakok- 
bdl  a  *kdz{f  mogi  ^akok  Atugr&s&yal  sz6k.  kozi,  mogi.  A  mi  sze- 

*  A  mely  adatok  mellett  ki  yan  t^ve  a  feijegyz^s  helye^  azok  a  MTsz.- 
ban  m€g  ninosenek  ngyan  meg,  de  megvamiak  saj&t  gyajtesemben. 


T^TEST  D.    EOTEZ6  KIFBJ.  A  MAGY.  ^8  A  GOR.  HTELTBEN.  261 

m^Iyes  n^vm^  eredeiibb  alakjdul  kikoyetkeztethetfi  a  mi,  de  ez 
csak  a  kis  8zlaY6iiiai  nyelyjdr&sban  tartotta  fenn  magdt  (ha  ugyan 
ott  is  Yal6ban  eredeti  a  hossziis&ga),  mfg  a  magyar  nyelyteriiiet 
minden  egy^b  pontj&n  yagy  ajakhangzot  ejtenek  a  8z6y^gi  i  hely^n 
(m&^  ^8  k^sdbbi  royidiil^ssel  mil)^  yagy  royld  t-t.  A  tobbes  2.  szem. 
n^ym&sban  meg  ^ppen  h&romf^lek4pen  keriilte  el  a  nyely  a  szd- 
y«gi  t-t  Lett  bel^le  tH  (^s  ebb6l  lijabban  til),  ti  6h  U  (NySz.). 
Ez  esetben  teh&t  a  U  4ppen  olyan  m^don  helyettesfti  a  nyely 
tory^nyeiyel  ellent^tben  dll6  Hi  alakot,  mint  pattanti  a  ^paUanti-i. 
Hogy  a  *paUanti  8tb.  8z6y^gi  ^-je  m^rt  nem  royidiilt  meg  i-y^, 
mint  karcsu,  ho88eiirh6\  *karc8i  "^hosazi  helyett  harcsij  hosszi^ 
annak  yal68zfn^eg  a  magashangii  igek  meU^kn^yi  igeney^nek 
analogias  hat^a  az  oka.  Abban  a  korban  a  magyarsdg  nagy, 
taldn  legnagyobb  rSsze  6  helyett  ^  hangot  ejtett  a  meU^kn^yi 
igenfiyben.  Szule,  horster^  s6ter4,  kesehen^,  s&pr^,  ver6,  ilU,  nizi^ 
'SdvezejUy  teremU^  szehtetd,  sivelU  stb.  mellett,  a  mint  ^ppen  a 
Schlagli  sziSjegyz^kben  is  tal^ljuk  6ket,  eg^szen  term^szetes,  hogy 
a  meg  nem  &llhat<5  *'patt(mti'\)6\  is  nem  *pattanti  lett  az  &i& 
kiejtesben,  hanem  egy  fokkal  nyfltabb  hsnggal:  paitant4. 

Hogy  a  fogaU,  foqanU  mellett  milyen  mtfdon  magyar&zan- 
d6k  a  fogatdy,  fogantdy,  fogatU,  sfit  fogant^k  alakok  (yo.  MTsz. 
es  Nyr.  30 :  205),  azt  nem  tudom.* 

HoROER  Aktal. 


EGTEZO  KIFEJEZ£SEK  A  MAGYAR  £S  A  GdROG  NTELVBEN. 

Egymd88al  rokons^ban  nem  ley6  n^pek  nyehe  sokszor 
b&mulatos  egyezSst  mutat  egyes  kifejez^sekben  68  szdUsokban.*'*' 
Nem  a  kozmond&tokat  6rtem,  a  mik  y&ndorolnak,  a  miknek  6p 
tigy  megyan  a  maguk  histori&ja,  mint  a  n^pmes^knek,  s  a  mik 
sokszor  kozos  forrdsbdl  eredd  dletbolcsess^gnek  a  tiikrozdi.  Nem 
a  gondolatok  egyezes^t  6rtem,  hanem  a  nyehb^li  megfeleleseket. 
Yoltakep  itt  is  gondolatokkal  yan  dolgunk,  ezek  is  a  gondolkod^ 
term^kei,  s  6f  onnet  yan  az  egyez^s,  hogy  a  kiilonbozfi  nSpek 
is  egy  titon  alkotnak  meg  bizonyos  kifejez^seket.  Teh^t  a  gon- 
dolkoz&nak,  a  felfog&snak  kozos  menete  teremti  meg  a  meglepfien 

*  FogaU  az  OklSz.-ban  is  l587-b6l  6a  1597.b61.  HaUgai6im  erie- 
Blt^so  szerint  fogatd  ^  fogat^  diyik  a  Zala  yidek^n,  fogatU  Sirv&r  yid., 
fogantil  (3.  szem.  fogantilgya)  Badacsony  yid.  Az  ^es  alak  alkalmasint  csak 
hangtani  aiial6gia  szerint  fejMddtt,  az  -^-vdgu  pedig  a  horit^kf  tdmaaztik- 
f^e  eszkdzneyek  anal6gi&j&ra.  —  Dolgoz6t4r8ank  magyarizata  meUett  8z61 
m^  az  a  kdrolmeny,  hogy  a  Sohl.  szdjegyz^k  hattyu  h.  is  ezt  irja :  hate  (es 
kesente  uo.)*  S.  Zs, 

*^  >Az  eszj&r&s  azono8s4g&nak  nem  egry  peld&jdval  szolg&lnak  gyakran 
a  legkiildnbdz^bb,  eg^szeu  m&s  tOrzsokhSz  tartoz6  nyelyek  isc,  Irja  Szaryas  G. 
A  m.  igeid^k  YII.  1.  es  szint^n   idez   erre    erdekes   peld&kat,  a  g6r6gh6l  is. 

A  szerk. 


262  yAbTESY   DBZ86. 

egybev&go  kifejezeseket  olyan  n^pek  nyelre  kozott,  a  mik  eredetre 
semmi  viszonyban  nincsenek  egjm&ssal,  a  miknek  nyel?kincsben 
semmi  kdz6ss6ggel  nem  birnak. 

Szellemi  rokonsigrdl  leaz  h&t  itten  szd.  Ezt  a  azellemi  rokon- 
sagot  semelyik  n6p  nyelv^yel  sem  taliljuk  olyan  meglepden  a 
magyar  kifejez&ebiek  oly  tok^letesen  megfelel<5  fordolatokkal, 
H  oly  nagy  sz&mban  sehol  sem  tal&lkozunk,  mint  a  r^  gorogben. 
Ennek  a  szellemi  rokons&gnak  a  kimutat^t  fogom  a  koTOtkeztf 
iapokon,  meglehet6s  sz&mban  osszegyiijtott  p61d&kkal  megkls^relni. 
Nagyr^szt  egy  helyrdl,  Homerosbdl  veszem  bizonyitdkaimat  es 
sz&ntsz&nd^kkal :  a  gorog  gondolkod&s  legdseredetibb  megte8te8ft6- 
j^t,  a  gorog  nyelv  szcdlemenek  legjellemz6bb  megnyilatkoz&sait 
kellett  keresnem.  Lassuk  a  tenyeket!* 

I.  Egyik  csoportba  foglalhatjuk  az  igekotoknek  vagy  a  k6pes 
hataroz6k  kifejez^s^ben  a  magyar  ragnak  a  gorog  praepositioval 
hasoni6  ertelmu  alkalmazte&t.    Igy: 

a)  SLZ  ex  praepositidt,  teh&t  a  t&volod&st,  a  helybA  vald 
kimozdft&st  jeldl6  el61j&r6t  teljesen  egyezjien  l&tjok  a  magyar  es 
a  gorog  nyelvben  ezekben  a  kit^telekben : 

magy.  kitorik  a  nyaka;  gorogben:  ^Bdyn  au^^v.  PI.  az 
Odyss.  X.  559—60. 

ex  li  01  auyTjv 

doxpaYdXcDv  id^ri. 

Teh&t  a  mint  a  magyar  kifejezes  is  ligy  ^rtelmezendfi,  hogy 
a  helybdl  val6  kimozdft^  van  vele  dbr&zolva,  6p  tigy  a  gorogben 
is;  a  mint  az  id^zett  p^lda  a  fordulat  eredetere  is  vil^ot  vet 
az  da-pa^dXcov  sz^val:  kitort  a  nyaka  —  a  nyakcsigoly&kb61. 

magy.  kifizetni  vkit  y.  vmit ;  teh&t  a  kiel^gltSs  gondolatAval 
van  alkalmazva  az  igekot6,  s  egyfel61:  a  mivel  kiel^gftek  valakit 
(=  a  mit  kifizetek)  ^s  a  kinek  kifizetek  valamit  (fgy  is:  a  kit 
kiiizetek  yalamivel).  S  a  gorogben  is  exitvo)  u.  ilyen  ^rteLmSvel 
az  igekotfinek,  s  baszn&lat&ban  is  a  magyar  kett6s  fordulat&nak 
teljesen  megfelel6en :  extivo)  ti  ^s  e.  xivd.  (Pfldikat  —  a  kifejeze- 
sek  eWfordulAsAra  —  egyes  szavakndl  folosleges  id^znem.)  Ossze- 
Yethet6  kiilonben  —  de  csak  a  sz6  maga,  a  szerkezet  nem  — 
a  latin  exsolvo-^sl  is. 

magy.  kikeriilok  vmit  k^pletes  haszn&latban ;  a  gor.-ben  is 
ixtfevyu)  \l  ilyen  haszndlat^t  Utjuk  szdmtalanszor.  PL  Odyss.  IV.  512. 

ao^i  a  1C0U  excpsuY^  x^pac  dBeXf6d(;; 

*  Bizonyos  csoportokba  osztom  adataimat,  hogy  az  Atiekint^t  ezeel 
luegkSnnyitsem.  Term^zetes  azonban,  hogy  olykor  egyik  osoportbdi  a  mAsikba 
is  kiY&g  egyik-m&sik  fordulat  vagy  bz6  ;  8  ilyenkor  azt&n  k^nytelen  leszek 
egy  fiiet  alatt  a  kaldnboz6  szempontokat  oaszefoglalni.  Az  is  megesik,  hogy 
egyik-m&sik  dologban  nemcsak  a  gordggel,  hanem  eaetleg  m&a  nyelyrel  raid 
egyez^nek  a  nyomit  is  megtal41juk  ;  mindezt  azonban  ez  alkalommal  —  mivel 
a  gorSg  nyelvvel  val6  egyezeseket  yizsgilom  —  mell^zom,  vagy  legfeljebb 
ha  megemlftem. 


XOTEZ6    KEfEJEZtSEK   A    MAOTAR   tS   A    q6b.6q    ITTELYBBN.  263 

magy.  kinumdok,  gor.  e^stxov  jelolve  mint  a  magyar  kifeje- 
zfe  is  a  cselekv^s  teljes  m^rt^k^t,  hat^rozott  volULt;  teh&t  mint- 
egy:  »kereken  kimondani<  jelent^sseL  PI.  Odyss.  XY.  443. 

\Lil  xiQ  icoTi  8(i)jia  ^epovxt 

magy.  kifosztani  vkit,  gor.  l^evaptCw; 
magy.  kiptisztHlni  (===  elveszni),  s  a  gor.  ^;tdAwAe; 
magy.  Mtaldl  gor.  a^co^/crxoi; 

magy.  kigydgyit  a  H-  igek5t6nek  ism^t  olyan  jelentfe^yel, 
hogy  teljesen  megtenni  ymit;  s  a  gor.-ben:  §^tdo)iai. 

A  mit  egy^  p^ld&kban  idezhetn^nk,  megleheMsen  kSzos 
Yolna  egyeb  nyelvekkel  is.  Igy: 

Aifutyiilni  vkit  —  «cottptCa>  —  auspfeifen; 
itcsavar  vkiWl  vmit  —  oeoxpecpo)  —  eajtorqueo; 
Aimutatni  vmit  —  fcxcpalvo  stb. 

h)  Saj&ts&gosan  egyezik  a  k^t  nyelv  egy  m&sik  igekotdnek 
az  alkalmaz&siban  is:  a  gorog  iv  praepositi6t  a  helybenmaradfe 
jeloles^re  szint^n  teljesen  egyez6en  kapjuk  a  magyarban  ilyes  ki- 
fejezesekben,  mint:  gor.  e^^/eCco  magy.  66sz...  gor.  ei^upso)  magy. 
hek.,,  S  itt  m^g  egy  ^rdekes  egybey&g&s&t  kell  megemlften&ok 
a  ket  nyelv  kifejezesmddj&nak.  J^rtem  a  hovd  6s  hd  kerd^sre 
felel6  magyar  ragok,  illetdleg  gorog  el61j&r6k  egyez6  felcser^l&^t. 
Mert  teszem  azt,  ha  a  fentebbi  pfld&ban  a  gorogben  Iv,  teh&t  iiol 
k^rdest  jeldl6  igekotd  dll,  mig  a  magyar  l&tsz61ag  hovA  k^rd^sre 
felelne,  ez  csak  annak  az  drnyalatnak  lenne  az  oka,  a  mivel  a 
gorog  is,  meg  a  latin  is  egyes  igSkn^l  a  magyart61  elt6r6en  nem 
azt  a  helyet  jeloli  meg,  a  hovd  ir&nyul  a  cselekv^s,  hanem  a  hoi 
vegbemegy;  pi.  e/yso)  xivi  toltok  valami&e,  vagy  pono  in  mensa. 
De  Yolt^^^p  ligy  van  a  dolog,  hogy  a  mint  a  gorog  iv  igekot6- 
j^nek  egyes  helyeken  csakugyan  ink&bb  ig  jellege  van,  ligy  a  ba-be 
nehol  vil&gos  ban-ben  jelent^ssel.  De  mdr^a  magyar  frecsepegtet, 
gorogiil  fci/oxdCet  (=  benne  csepegtet.  Erdekes  anticipatio,  a 
mire  annyi  pSlda  van  a  gorogben,  a  mi  p^lddul  a  vo(jLlCa)  xivd 
xtvd  kettds  accusativusos  fordulatoknak  az  eredetet  is  viUgosan 
szeml^lteti  es  a  mi  a  n^pnek  gondolkod&sm6dj&ra  es  plasztikusan 
6Ujik  k^pzeletere  vihetd  vissza). 

c)  Kiilonosebb  alakban  tdnik  el6  a  k6t  nyelv  szelleme 
kozotti  egyez^s,  mikor  a  magyar  rdjonni  vmire  szdlasnak  teljesen 
megfelelfien  taldljuk  a  gorogben:  so^Xftov.  PI.  eoijXfts  aixlxa  ox; 
817]  xepac  (Herodotosnil)  =  legott  rdjott,  hogy  csoda  (vo.  n6m. 
draufkommen). 

Vagy  m4s  ig^bdl  m^g  megfelelfibb  egyez^ssel:  e;n^ioe;  itt 
u.  is  az  igekot6k  haszn&lat&ban  is  kozelebbi  az  egyez6s.  U.  az  a 
k^pletes  kifejez^se  Uthatd  teh&t  a  fogalomnak  a  gorogben  is,  a  mi 
alapja  a  mi  rdjon  vmire  ,kitaldl  vmit^  szol&sunknak. 


264  T^TEBT   DXZ86. 

d)  Ugyanilyen  metaforikus  eredetfi,  de  eredeti  jelleg^bfil  meg- 
lehettfsen  kiyetkfizott  kifejez^siink,  —  tigyhogy  a  k^pletesseget 
ma  m&r  alig-alig  ^rezziik  ki  belAle:  leterit  Ykit,  abban  az  ^rte- 
lemben,  hogy:  foldre  sujt,  vagy  v^geredm^nyeben :  megoL  S  ime 
ezt  a  kifejez&t  is  teljesen  fedezi  a  gorog  xaxooTopivvojit,  a  melyben 
^p  ligy  megvan  a  metaforikus  szinezet  (yo.  n6m.  niederstrecTcen). 

e)  Vagy,  hogy  m^g  egy  p^ld&t  enditsek  a  magyar  ragoknak 
a  gorog  el61jdr6kkal  egyez6  szellemtL  hasznilatdra,  vegyuk  ezt: 
magdbon  csin&l  vmit ;  abban  az  4rtelemben,  hogy :  egyedtll,  m&sok- 
t61  nem  segftve.  Yajjon  nem  teljesen  fedezi-e  a  gorog  s«p^6|jlecov  ; 
ilyen  kapcsolatban,  mint  pi.  lUas  VII.  194 — 5: 

. . .  6|jL6i$  eux£<^s  All  KpovCcnvt  &vaxxt 

U.  az  a  k^pes  helyhat&roz<5,  s  u.  abban  az  ^rtelemben  alkalmazva. 

Mellesleg  megemlitem  m^g,  hogy  a  mi:  fiehuzom  az  ajtdt^ 
kifejezfisiinkkel  a  gorog  eicspoo)  ftopi^v-je  teljesen  egybevdg.  B&r  ki 
kell  emelnem,  hogy  itt  m&r  a  kifejez^s  kulturhistdriai  viszonyokat 
is  tiikroztet  az  ETct&eivat  &upi^v-nel  szemben  s  a  Homeros-korabeli 
z&ros  ajt6nak  a  szerkezete  teremtette  meg  a  8z61&st  a  mi  kifeje- 
z^siinkkel  ennyire  rokon  alakj&ban. 

IL  Kozismert  jelens^g  az  a  m&sik  taldlkoz&sa  a  ket  nyelv 
8zellem6nek,  a  mit  abelsS  t&rgy  kifejez^se  m6dj&ban  Idtunk, 
mely  egy^bkSnt  a  latinnal  is  kozos,  s  a  melyet  osmeretesebb  volta 
miatt  itt  csak  egy-k^t  pSld&val  akarok  megvil&gitani.  Nyelyiink 
a  legtobb  egyez^st  a  goroggel  a  belsd  t^gy  kifejezes^nek  6p  abban 
a  fajt^j£ban  nyujtja,  a  melyik  az  eredeti  jelz6s  kapcsolatbdl  ala- 
kult,  ligyhogy  a  fdn^v  elmarad&s&yal  —  a  gorogben  ^s  a  latin- 
ban  —  az  eredetileg  a  fdnevet  klserd  jelz<5,  az  egyeztet^sben 
kapott  nem  helyett  a  semlegesbe  megy  dt,  s  igy  hatdroz6k^pen 
szerepel  az  ige  mellett,  holott  (bels6)  t&rgy  voltak^pen,  ep  tigy, 
mint  a  tobbi  ilyen  alakii  hatdroz6  sz6  is  erre  vezetendd  vissza. 
N^zzunk  egy-k£t  p^ld&t: 

a  magy.  jdizut  nevet,  s  a  gorog :  aTtalov  ^t\^ 
a  magy.  ^eset  pihen,  s  a  gorog:  f^Sv  xotjidxat, 

^P  ^S7  ^  i^^gy-  soTcat  f&rad,  s  a  gor.  1:0X6  xd(iv6i  (yo.  muLtum  laboro). 
Folytathatn6k  a  sort,  ha  amiigy  is  nem  csup&n  a  teljess^g  kedye^rt 
emlltettuk  Yolna  e  kozismert  jelens6get. 

IIL  a)  Erdekesebbek  mdr  a  n^pneyekbdl  alkotott  ig6k  hasz- 
n^atdban  yal6  megegyez^sek.  Mert  ezeket  is  nyehiinkkel  teljesen 
egyez6en  alkalmazza  a  gorog.  Nezziik  mifSle  gondolkod^  sziili 
ezeket  nyelyiinkben:  mi  is  yalamifele  n^pfaj  jellemzd  sajdts^gait 
megfigyelY6n,  a  n^p  neyebSl  alkotunk  ig^t,  s  ezzel  az  ig^yel  olyan 
Yiselkedest  jeloliink  meg,  a  melyik  annak  az  illetd  n^pfajnak  a 
szok^ait  utdnozza  s  azzal  egyezd  viselkedSst  mutat.  S  kiilonosen 
olyankor  haszn^atosak  ezek  —  n^pneyek  egy6ni  alkalmaz&s&yal,  — 
ha  yalakit,   f6k6pen   az  elfittiink   egy-m&s   okbdl   key^sb^   kedyes 


£OYBZ6   KIFBJEZiSEK   A    MAOYAB   iB   A    OdBdO    JXIELVJiBa.  366 

nSpek  nev^vel  jeloly^n,  annak  az  iiletd  n^pnek  szok&sait  ^s  rende- 
sen  nem  ^pen  fSnyes  jeilem^t  kovetd  Tiselked^set  akarjok  megb^lye- 
gezni.  Uyen  haszndlata  van  nilunk  a  ceigdnyhodih  ig^nek;  s  u. 
ilyen  6rtelemben  jelol  meg  a  gorog  a  |17|SICq>  ig^vel  belsd  saj&t- 
s&gokat  is ;  a.  ilyen  ^rtelemben  fejl6dott  ki  a  latinban  a  Punicus 
megyeUf  jelent^se.  Egy  szd  fme  mennyi  histdriit  tanft;  mennyire 
bevil^ol  a  n^p  lelk^be,  gondolkod&s&ba,  ^rztiletSbe!  8  a  n^p- 
neveknek  ilyen,  tulajdons&gokat  jelold  haszn&lat&ra  is  mennyi 
p61d£t  nyiijthatna  nyelviink! 

M&r  a  fentebb  kiemelt  mellekszfnezet  n^lkiil,  de  a  szdnak 
hasonld  alkalmaz&s&val  taldljuk  a  Xax<uvidCo>  (=  lahonoskodik  : 
lakonok  mddjara  viselkedik,  a  1.  szok&sait  ut&nozza)  6s  mds  ig4- 
ket  (pi.  8a>pis6oiiai  =  a  d<5r  kiejt^s,  tAjszdlis  szerint  beszfil,  ddros- 
kodik). 

h)  A  n^pneveknek  ilyen  egy^ni,  tulajdonsAg-jeleW  haszn&Ia- 
t&yal  ftizhetjiik  egybe  az  dllatneveknek  ilyet^n  haszn&lat&t  is. 
Mert  ha  dltaldnoss&gban  v^ve  egySb  nyelvekben  is  megtaliljuk 
ugyan  ennek  az  egyez^nek  az  analdgidjdt,  van  a  dolognak  olyan 
kiildn  oldala,  a  melynek  kiv&ltkep  a  magyar  nyelvnek  a  gorog- 
gel  val6  Qgjez6s6t  mutatja.  Altal&nosabb  u.  is  annyi,  bogy  vala- 
mely  illatn^v  emberekre  alkalmazva  jeloli  azon  tnlajdons&gokat, 
a  mik  az  illetd  &llatban  legink&bb  kiv&Inak,  s  melyeknek  az  illet6 
ember  viselked^s^vel  vald  egyez^se  &d  alkalmat  annak  az  illatnak 
nev^vel  yal5  illet^s^re;  termeszetesen  rendszerint  megvetd  Srtelemr 
ben.  Igy  a  milyen  ertelemben  szerepel  a  mi  besz^diinkben  a 
kutya,  medve  vagy  egySb  &llatn^v,  ^pen  igy  mondja  a  gorog 
tulajdons^jelol6  {6s  megvetd)  Ertelemben:  x6a>v  stb. 

S6t  —  a  fentebb  megbeszElt,  n^pneyekbfil  alkotott  igSkkel 
egyez6  mddon  haszn&lt  —  dUatnevekbdl  k^pzett,  az  illetd  dllat 
mddjara  yal6  yiselkedest  jeldl6  ig^inknek  is  eg^szen  megfelelff 
jelens^get  l&tunk  a  gorogben  is.  igy  pi  a  magyar  disznokodik 
es  a  gorog  vfivht)  teljesen  egyjelent^sfl  6s  egyalkot&sii  ig^k.  A  mi 
pedig  m^g  meglep6bb  alakban  mutatja  az  egyezEst,  az,  bogy  a 
mint  nyelyiink  is  az  ilyen  Ertelemben  haszn&lt  fdneyeket  fokozya 
is  alkahnazza  —  pi.  kutyibb,  legkutyibb,  —  ep  ligy  a  gorog  is ; 
xovtepoc  es  x6vtato<;-t  is  haszndl. 

lY.  Az  iltal&nossdgban  yal6  egyezesek  felsorolt  csoportjain 
kfytil  m&g  egynEh&ny  kiilon  jelenseggel  yil&gftsunk  be  a  kEt 
nyely  rokon  gondolkozdsE,ba.  Csak  egy  p&r,  s  a  legfeltfinfibb  egye- 
zEsre  fogunk  eztlttal  kiterjeszkedni. 

Mi  azt  mondjuk:  majd  meghaltak  nevettukben.  A  sz6l4s 
teh&t  nagyltdy  s  a  gorog  megfeleliS  fordulata  ime  mEg  ezt  az 
amyalatot  is  teljessEgEben  yisszatiikrozteti.  Igy  hangzik:  ^eXq) 
sxfravov.  G-ondolatban  is,  meg  a  kifejezEs  m6dj&ban  is  tokEletesen 
fedezik  tehdt  egymdst  El6fordula  gorog  sz61ds  pL  az  Odyss.  X VIII. 
99-100: 

|ivT]cJT^ps(;  dYa()oi 

yetpac  dvaT/6|ievoi  '^ekv^  ex&avov. 

MAGYAR    NTELY6r.    ZXZIII.  18 


266  y^TBSY  D.    EOYEZ6  KIFEJ.  A  MAGY.  iB  A  OdR.  NYELYBKK. 

A  magy.  megfogadja  valahinek  a  szavdt  (=  hallgat  vkire) ; 
a  gorog  u.  ilyen  fordulattal  (lufrov  xivoc  Bexofiat; 

A  magy.  fdtenni  ig^hez  hasonld  ^rtelmii  baszo&latat  talfiljnk 
a  gorog  Tlftifj|ti-nek  pi.  xlfryjiii  (ae)  ojioXoToovxa  =  fdteszem  hogy  bele- 
egyezel ;  mi :  &zhe  venni ;  tQk^Ietesen  igy  a  gdrog  is :  vdq>  Xa|iPdva>. 

Mi:  6t6d  magdvcd;  a  gorogben  is:  ics[iicxov  auxdv,  icijixxcp  aoxcp. 

A  magyar  nagyot  mond^  s  nem  csak  rossz  (»  fiillent,  t6df tja 
a  dolgot)  jelent^ael,  hanem  minden  mell^kszfnezet  n^lkiil  is. 
A  gorogben  is  ilyen,  minden  mell^ktekintetektfil  ment  jelen tassel : 
jji^a  eiicov ;  pi.  Odyss.  III.  227 : 

XItjv  7dp  (iiya  eixec  (==  nagyon  nagyot  mondil). 

A  mint  mondja  a  magyar  a  hat&rozatlan  n^vm&st  hat&ro- 
zott  jelol^ssel  is  —  pi.  egy  m&sodik,  hat^ozott  szem^lyhez  int^zve 
a  besz^det  is  mondhatni :  ,sfr  m^g  ma  valahi-^  v.  ,itt  marad  vcdakV 
u.  ezzel  a  baszn^attal  taldlkozunk  pi.  Odyss.  III.  224: 

x<p  xsv  T£S  x6(vQ>v  ^s  xttl  ixXsXd&otxo  Yd)ioto 

(-■  bizony  elfeledn^  valaici  a  lakzit),  holott  nem  hat&rozatlan 
szem^ly  az,  a  kit  x((;-szel  jeloliink;  teh&t  eg^szen  tigy  alakdl  a 
kit^tel,  mint  a  magyarban. 

A  nagyhatalmii,  bef oly^os  emberrdl  mondja  a  magyar,  hogy : 
hoaszH  heze  van;  Sp  fgy  a  gorog  is  osmeri  4s  veliink  egyazon 
mddon  haszn&lja  a  |iaxpd  x^^P-et  PL  Herodotos  VIIL  140.  p-ban : 

xai  Ydp  Suvaiiic  oTcep  dv&pioicov  tj  paotXeo^  eaxi  xal 

Ep  fgy  e  magyar  szdl&snak:  ,Tcem6ny  veres^get  szenvedni' 
tok^letes  p&rja  a  gorogben  —  ugyanazon  metafordval  —  xpax6o>^ 
iC6pie«p&7]aav. 

A  magyar :  elvitte  az  ordog ;  a  gorog  —  termeszetesen  lelki 
vildga  ^8  bite  szerint  rnddositva  a  k^pet  —  (pi.  Odyss.  IV.  727): 

. . .  xax  VdYaiCTixov  dv7)p6{<t>avxo  &odXXai. 

A  magyar,  fiSjelent^s^ben  k&romkodd  8z6ULsnak  is  megvan 
a  komolyabb  helyzetekben  val6  haszndlata  is,  6p  tigy,  mint 
—  az  idfaett  p41d4ban  —  a  gorognek.  Vagy  a  felsz61ft6  alak- 
nak:  vigye  el  az  ordog,  vigye  el  a  man6  teljesen  megfeleWen  a 
gorog  is  —  ^8  itt  mdr  a  magyar  sz<3Msoknak  eg^szen  megfelel6 
szinezettel  —  xd  cpspoiev  dvapicd^aaai  deXXae. 

A  magyar  ments  isten  felkidltis  is  u.  ilyen  alakjdban  van 
meg  a  gorogben  pi.  Odyssea  IIL  346: 

ZeuQ  xd  -f  dXe^i^aeie,  — 
a  latin  quod  deivs  avertat  m&r  t&volabb  &11  eredeti  jelent^sre. 


KOYIcH    ALADIR.    a   TOLNAYXrICEGTEI    SIbkOZ    KTELYJiBiBA.  267 

Itt  emUthetem  a  felt^teles  mddnak  nyehiinkkel  egyezff 
haszn&lat^t  is.  Mi  is  a  sz&nd^kolt  cselekv^sre  mondjuk:  lefekud- 
n4h  —  s  a  gorogben  ^p  tigy: 

sv&a  xe  Xs5a(|i7iv  (Odyss.  HI.  365). 

Osszet^telben  raid  egyezest  mutat  a  gorog  fiBkitjStig  6s  a 
magyar:  miz^des  mell^kn^y. 

A  magyar  fennen  beszSl,  fenn  bordja  a  fej^t  stb.  kapcso- 
latnak  kapjuk  m6s&t  a  gorog  v^aqofUQy  t;^e(nf)vopio>v  6a  egy6h 
ilyenf^le  kifejez^sekben. 

Csak  a  magyar  jdvedelem  sz6nak  a  jon  ig^vel  yal6  egybe- 
fiigg^^t  akarom  m^g  a  gorog  teljesen  azonos  eredetd  kifejez^- 
s^vel  szembedllftani.  Ott  is:  stQoorfXd'ov  a.  m.  befolyt,  bejott 
(ennyi  68  ennyi).  De  vo.  n^m.  Einiommen  is. 

y^RTESY    DeZ86. 


A  tolnavArhegtei  sARKfiz  ntelvjArAsa. 

I. 

A  Nyr.  1903.  461.  ^s  koY.  lapjain  egy  sz6gyUjtem6ny  l&tott 
napyiUgot;  a  gyiijtem^ny  yegen  apr5  betttyel  szedt^k  ki  a  lel6- 
helyet:  S&rkoz.  Szer^nyen  htiz6dott  meg  a  szayak  termfihelye, 
taUln  szSgyen^ben,  bogy  egy-k^t  gyongyszemet  kiy^ye,  melyek  a 
S&rkoz  magyarsilg&t  csak  sejtetik,  olyan  keyert  szdgyiijtem^nynyel 
mutatta  be  D&yid  P&L  Ez  a  sz6gy1ijtem6ny  k^nyszerftett  arra, 
bogy  akaratom  ellen^re  most  m^r  ismertessem  a  tolnamegyei 
Sirkoz  nyelyj&r&s&t  fdbb  YonAsaiban,  mintegy  a  m^  kozlott  6s 
ezut4n  kozlend6  szdgyiijtemenyek  kereMUL  —  Elsd  sorban  teb&t 
a  nyelyj&r&sr61  sz61ok,  azut&n  pedig  D&yid  P&l  szdgyiijtem^ny^nek 
bib&it  igazftom  ki. 

Tolna  y&rmegyenek  S&rkoze  a  y&rmegye  d^lkeleti  sark&ban, 
a  Dana  6s  S&ryiz  kozt  Szeksz&rdt61  B&i&ig  nytil6  teriilet.  —  Itt 
meg  keU  jegyeznem,  bogy  Balogb  P&l  A  n^pfajok  Magyarorsz&gou 
czimii  munk^j&ban  y&rmegy6nk  neyezetess^g^t,  a  S&rkozt,  alaposan 
sz^tszedte,  teljes  onk^nynyel  azutdn  a  neyet  olyan  terliletre  ruh&zta, 
a  mely  yildg^leteben  sem  Yolt  soha  S&rkoz.  Ezt  az^rt  jelzem, 
nehogy  yalaki  Balogb  P^  munk&ja  nyom&n,  az  6  terk^pe  szerint 
keresse  Tolna  y&rmegy^nek  azt  a  S&rkoz^t,  melyrol,  bogy  mesz- 
szebb  ne  menjek  yissza,  18.  sz&zadbeli  okleyel  is  mint  S&rkozrtfl 
beszel,  s  a  mely,  mint  a  miiltban  yolt,  tlgy  most  is  teljesen  z&rt, 
on&116  6s  kiilon&116  uyelyi  6s  n^prajzi  teriilet  6s  mind  a  k^t  ir&ny- 
ban  yalds&ggal  kineses  bdnya.  A  S&rkozben  mai  nap  a  koyetkezS 
faluk  yannak:  Ocs^ny,  Decs,  Pilis  6s  Als6-Ny6k;  y^gtil  B&t&nsk 
reform&tus  lakosait  sz&mitbatjuk  ide. 

y&rmegy^nk  S&rkozSnek  nyelyj&r&s&ban  k^t  fdjellemyon^ 
yan:  A  pal6czos  kiejtSs  ^s  az  alfoldi  o-zes;  a  szayak  kiejt^s^ben 

18^ 


268  KOTiOH   AJJLDiB. 

mind  a  k^t  jellemTon&s  egyenlfi  m^rt^kkel  ^rvenyesiil,  ligyhogy 
egyazon  szdban  mind  a  kettdt  hallhatjuk:  sefqpon,  k^erom  e  h. 
szlpen,  k6rem.  Ezenklvul  m&s  nyelvsajits^ok  is  vannak. 

1.  Pal6czos  kiejt^:  Ezt  a  kiejtest  ma  m&r  a  fSrfiak  ajakdn 
—  kiveve  az  id&ebbeket  —  alig  lehet  fezrerenni ;  caup^n  nihdny 
sz6ra  terjed  m^g,  melyben  a  kettdshangzd  erdsebben  iiti  meg  a 
hallgat6  f iilet ;  ezt  csod^Inunk  azonban  nem  lehet,  mert  a  f^rfiak 
sokbkl  gyakrabban  erintkeznek  a  kiilviliggal,  minden  falunak 
olvasdkore  van  ^s  a  s&rkozi  ember  szivesen  mflvelddik;  bdtran 
mondhatjuk,  ^letsorsokhoz  k^pest  ^tal&ban  mdvelt  polg&rok.  — 
Ellenben  a  h&zi  munk&val  {oglalkoz6,  otthon  iiltf  n6k  ajak&n, 
kik  egy6b  n^prajzi  tekintetben  is  sokkal  maradiabbak  a  ferfiak- 
n&l,  a  pal6czos  kiejt^s  megmaradt  A  kett6s  hangz6nak  elsd  eleme 
egeszen  rovid,  a  misodik  ellenben  hatdrozottan  hosszii,  meg  a 
rendesn^l  is  hosszabb. 

a)  Az  d,  6,  5,  H  kiejt^se:  Ezek  kozul  ma  m&r  csup&n  az 
d  6s  d  hangzik  kettfisen:  'o  6s  ^6'-nek:  t^d,  sz'^d  (ellenben  szova 
e  h.  szava),  j%  f6d%  men^o  stb. ;  egy8z6val  iltalinos.  —  Az  d 
^s  ii  ellenben  egyszerU  hang,  csak  n^hdny  oreg  ajak&n  ^rezhettf 
m^g  ki  az  ^d  6s  ^il ;  hogy  valaha  kett6s  hangok  voltak,  bizonyitja 
az.  hogy  mind  a  kett6t  a  szohottndl  hosszabhan  ejtik  ki:  apdrriy 
stibdm,  Idtodf  tUy  szU  stb.  (A  szovegben  ezt  a  hoasztls&got  kiilon 
nem  jeloljuk.) 

b)  Az  ^  helyett,  barhol  forduljon  is  eld,  sz6tdben,  k^pzdben, 
ragban,  mindig  a  fentebb  mondott  hosszu  kettdshangot  ejtik: 
*e;  kosfep,  sz^ep,  '§n,  ffegig,  I'SldJc,  n^ezze^  fenyos^  Oarz^d^ek: 
GarziS^k,  ^emdn^ek,  szo^eny,  leg'eny,  teh'^en,  ung^en,  sz^dn/^ek, 
litn^eh  stb.  —  &ltal&no8  kiejt^. 

c)  Az  I,  ly  6s  r  m^salhangzdk :  A  hoi  csak  lehet,  ezeket 
a  mdssalhangzdkat  kilokik,  az  eldttiik  lev6  mag&nhangzo  hang- 
szfnezete  megy&ltozik,  m^lyebb^  meg  hossztiTd  lesz  es  paloczos 
kiejtest  kap: 

1.  al  "^rf-vi  lesz:  a8zt%  it%  sz'^dv'^d,  ny'^dia,  f^dp,  t  dp% 
"^dkunyodikj  "^dktmyoddskadj  h^dgat,  vigaszt^d,  b(M%  f^dva  (6rde- 
kes  az  Asszonyfalva  egykori  s&rkozi  Mu,  most  hat&rr6sz  nev^nek 
roYidiildse;  az  el6tagb61  a  kezd6  hangzd  lekopott,  a  m^odik  tag 
idejtdse  a  nyelvjdr&s  szab&lya  szerint  yal6  s  igy  lett  beldle  szou'^ 
I  va^  ezt  azt&n  a  kataszteri  m^rnokok  a  t^rkepbe  Szamfdva 
ala..  an  frt&k  be). 

2.  el  'e-v^  lesz :  ny'evj  ny^eve,  61%  ol^ete,  vis^^,  vi^ete,  szd^ety 
'e^d,  'esdH),  ketfetilnk,  fel:  /*e,  bel:  h%  fe^d,  b^^d,  68  fgy  tovdbb. 

3.  el  *o-v6  lesz:  feksZ^o,  visz^d,  'erz'd;  de  csak  az  ilyen  ig^ 
alakokban;  —  csup&n  egyetlen  m&s  sz6t  jegyeztem  fel  eddig: 
ineselked  h.  incs^okdd. 

4.  d :  az  e  a  fentebbi  szabdly  szerint  *e  lesz,  az  I  pedig  nem 
hangzik:  f^lbe  h.  f^ebe,  n61kul  h.  w*e*tf,  fodel  h.  fdd'^. 

6.  ol  M-y&  lesz;  ez  egy^bk^nt  a  koznyelven  is  ismeretes: 
v^'dt,  fdt,  v^dna,  sik^'dt. 


A    TOLKAYiBMBOTn   SiBKdZ   KTELYJIrIbA. 

6.  61,  ul  «a-v6  lesz:  nelkttl  h.  n'^ik^u;  koriil  h.  hot^il;  bePu; 
de  ei6l  h.  el%  deriil  h.  der^u. 

7.  oZ,  61  a  -frfZ  «Z  ragokban:  t%  M,  ati%  kiM  stb. 

8.  ely  'e-v^  lesz:  hiivdyk  h.  hiiifek,  helyre  h.  A*^*re. 

9.  ar,  er,  or  "(^,  *e-v6  lesznek,  de  a  -^^er  ragb61  sa'd  lesz: 
arra  h.  "tf^-a,  am*(^'a ;  erre  h.  'ere,  em'ere ;  mikor,  akkor  h.  ndk% 
dkk'*6;  egyszer  h.  ecifo,  k'ecc'6,  hdrom8e%  h'ecc'o  stb. 

10.  id  *u-v4  lesz:  borul,  bor^H,  beborult:  hebor^ut  ilgon 
nagyan. 

Ezek  h&t  a  pal6czos  kiejt^sek;  ezen  dltaMnos  szabaly  al61 
n^h&ny  kiv^tel  is  van: 

1.  ^  *e  helyett  rovid  nyilt  e-i  ejtenek  ezen  szavakban :  terd, 
terde,  terdem ;  gege  e  h.  g^ge,  geg'eni  e  b.  g^g^m ;  ezen  szdnak  szd 
(margo  ^rtelemben)  tov&bbragoz^ban  szint^n  egyszerU  rovid  nyflt 
e  van:  szele:  szele   valaminek:    keskony  szele  va/n  a  rokojdnak. 

2.  Azel  igekotdt  csak  m&ssalhangzd  el6tt  ejtik^e-nek,  toY&bbi 
ha  a  mondat  y^g^re  esik. 

3.  Az  ly-ei  ket  mag£nhangz6  kozUl  kilokik  ^s  nines  ketttfs 
hangz5:  olyan:  oany  ilyen:  ien;  sulyok:  auok,  sunk,  ez  osszevonva 
gyakran  ^tlinak  hangzik;  de  csak  ezekben  a  szavakban,  mert 
mfeutt  ink&bb  ^'-sf tik :  selyem  :  s^6m ;  err61  aldbb  sz<51ok. 

4.  e:6  kiejt^s.  A  rovid  z&rt  e-t,  a  sz6nak  b&rmely  tagj&ban 
forduljon  is  eld,  iltaUban  es  felt^tleniil  o-nek  ejtik  ki :  mSg :  mog, 
le :  16,  menni :  m6nniy  mogy,  montem,  szod,  v68z,  tose,  oszom  (man- 
duco),  eszom  (mens  mea)  stb;  de  egy. 

Ezen  szabily  al6l  n^hiny  kiv^tel  van:  keny&  szabdly  sze- 
rint  konyer  lenne,  de  kinyey'-nek  mondjdk.  A  kegyes  sz6t  kegyes-re 
v&ltoztatva  kegy68'nek  mondjdk. 

M&r  most  mindazon  szavakban,  melyekben  az  ^  hosszd 
hangz6  68  koz^p  e  rovid  hangz<5  eldfordul,  egyszerre  halljuk  a  kettds- 
hangzos  paWcz  kiejtest  meg  az  cf-z6  kiejt6st:  n'ekom,  Pelon,  k'e- 
r6m,  'edos,  ifetottem,  S2fegy6n,  dor^ek:  der^k,  ^s  igy  tov^bb. 

EeddB  any&m  arra  k^er5m 
Sej5m  bibort  szfijjdn  n^ekdm. 

M5gfujom  a  farnj&mat  5reg  Sz®ek5d  sz^elQn, 
Hallod-e  azt  kis  angyalom  h&ll*5  tanya  v^egdn? 

Oreg  ncc&n  v^egdstelen  v'egig 
Fajjad  bab^m  fnrajidat  v^^g! 
Hadd  hajja  m5g  az  a  kis  mOnyecske 
Ki  az  urAt  sofaa  se  sierette. 

Avagy  mikor  az  anya  kedveskedfi  hangon  szdlftja  meg  kis  gyer- 
mekit :  'edos  sziivik'em,  kegy68  kis  madaram  sz^djjj  mS  t6  is  6ggyet. 
3.  Az  ig^k  t&rgyas  -ja  jdk  ragja  6s  a  3.  szem^lytl  birtok- 
ragok.  A  magashangti  ig^kkel  azonosan  ragozz&k  a  m^lyhangii 
ig^ket  is  a  tilrgyas  alak  3.  szem^lyeiben :  haUja,   haUjdk  helyett 


270  KOTiCH    ALADXb.    a   TOLKATiBMSaYKI    bAbk6Z   HTBLTJIrIbA. 

haUij  hdUik;  tudja^  tudjdJc  h.  ttidij  tudih;  Mvi,  hivih;  mon, 
huzih;  szoliti,  szMtik;  haUi-e?  Idtik-^?  m*er  nam  8z^6lUi  mog? 

A  birtokragok  koziil  az  egy  birtokost  jelenM  -i  (a  magas- 
hangti  sz6kn&l),  a  tobb  birtokost  jelent6  pedig  mindig  -ik,  pi. 
szatnif  szilvi  (sdt  n^ha  Idbiy  dsseonyi)^  dffyik,  h&ziky  MbUcy  szomik 
6&  igj  tOY&bb. 

4.  Apr6bb  hangviltozisok :  a)  t  i  helyett  e:  ri,  rijj^  rivds 
helyett  re,  rejj,  revds;  virrogat  (kelteget  ^rtelemben)  verrogat; 
virraazt  h.  verraszt;  virdg  L  verdg,  n^ha  vildg  h.  veldg;  megint 
h.  mogSnt  —  b)  i  h.  il :  igen  h.  iigdn ;  sziv,  szive  h.  szuv,  szuve ; 
azmtBy  szmteg  h.  szilntOj  szuntog  ;  ti,  tiJc  (szem.  n^ym.)  tu  £s  tdi.  — 
c)  ah.  o:  vorr,  vorrds ;  voj;  soroh,  sorica;  ndvor;  hamu,  homvas; 
ide  sorozhatom  m^g  a  vagyok  ige  3.  szem^ly^nek  m^ly  hangz&s&t 
vqn  e  h.  van,  toT&bb&  a  «^o-nak  birtokragos  alakj&t  szova  e  h. 
szava,  —  d)  0  h.  w :  huhur  vagy  hukor,  luhrita^  budur  y.  budor^ 
lurul ;  olyaUy  oan  h.  uan,  anrnan]  honnan  h.  hunnan;  oroz  L 
uroz.  Altal4ban  az  a  ^  o  z&rtabb  hangz<5k,  mint  a  koznyelyben. 
—  e)  N^h&nyszor  ^ezrevettem,  bogy  a  szavak  y^gmag&nhangz6j&t, 
kiilonosen  a  -ba  be  ragok^t  hosszasan  ejtik  ki :  dlba  h.  dbd,  hdzbd, 
Jcertbiy  ^dmd,  sz^6m&,  vigyg,  n^ezzS,  odd,  beU  &  fgy  tov&bb.  Azon- 
ban  tlgy  1.  ez  csak  egy^ni  szok&s,  avagy  most  keletkez6  nyelv- 
sajdtsdg.  —  f)  Az  -Z  ly  Ij  missalhangzdk  j'-sit^se:  toi-ni:  tojom, 
tojod,  toji,  tqjih,  (tolj4k),  csunya,  miJc'^6  a  fekat^ot  ugy  fetojih; 
mejjik,  ojjik,  ajja^  juk  (n6ha),  hej,  fqjik  stb. 

6.  Egy^b  nyebrsaj^tsdg.  a)  BendkfTiil  szeretik  a  kicsinyitest, 
nem  csup&n  d^delgetd,  hanem  komolyabb  t&rgyti  beszddben  is. 
A  szemelyneveket  mind  kicsinyftve  mondj&k:  Sdrika,  Evikc^ 
Judika,  Jbtdkcsa,  Jdnoska^  Palika,  Erzsike.  Testrfiszek:  szomike, 
Idbika,  kezike,  szuvike  stb.  Egy^b  szavak:  kinyerke,  gyerokcse, 
hcujymika,  sz^dmika,  ^dmika,  lepod^oke,  ^edosk^em,  aranyoskdm, 
angyalkdm  6s  fgy  tovdbb.  K^t  er6sen  tdtos  kicsinyftett  8z6:  szo- 
ritkd:  ov  es  nyomdikd:  szovdsz^k  Idbnyomdja.  A  kicsinyft^s  mulat- 
sdgos  haszn&Iat^ra  ket  mondatot  idezek :  ^edos  fiam  aggyd  a  Idbi- 
kdm  aid  S  kis  sz^dmikdt;  —  a  gyerokca^enek  tarisznyikdjdbd 
kinyerk^et  tottem,  hogy  hagymikdv^d  onn'e  mog.  —  Szeretik  az 
ig^k  frequentativ  alakj&t;  a  m6d-  68  id6hat&roz6  sz<Skat  is  a  hoi 
lehet  kicsinyitik:  lassikdn,  sebosk'en,  aprdkdra  v&gtam  ^s  fgy 
toT^bb. 

b)  A  kigyehned  sz6t  igy  teljes  egdszeben,  &ltal&ban  mondj&k 
az  idfisebbek  vagy  el<5kel6bbek  megszdU t&s&ra ;  de  liri  emberrel 
szemben  is  okveUen;  ennek  a  szdnak  k6t  roviditett  alakj^yal 
pedig  sz^lt^ben  Slnek,  m^g  pedig  saj&ts&gos  mtfdon;  b&romf^le 
rovid  alakja  van:  kie,  ke  (hosszan  ejtve  mind  a  kett6  nyilt  e-je) 
6b  ked  (eg^sz  roviden  ejtve  az  e) ;  t5bbesben  kietok  v.  ketok  (szin- 
t^n  rovid  e).  —  Ezeknek  baszn&lata  a  kovetkez6:  1.  azon  k6rd0 
mondatokban,  melyekben  az  ige  ut&n  az  e  kSrddszdcska  kovet- 
kezik,  a  ked  alakkal  ^Inek  ^s  a  k^rd6sz<5csk&t  ezen  8z6  ut&n  teszik : 
haUi  ked-e?  tudi  ked-e?   onne  ked-e  e'  kis  levest?  legyiin  hedrS 


SDIAI  6DdN.    BAB6n  BZAB6  dItID  tS  A  KTELTtjfTiB  8Z6TiRA.  271 

as  dgyru?  2.  a  iS  alakot  egymagiban  nem  haszn^j&k,  hanem 
a  kii  alakkal  kapcsolatosan,  m^g  pedig  k^rd6  mondatokban  egy- 
iD^t61  eh&lasztya:  USd  is  ott  v6t  M?  JciM  is  tuggya  M?  egye- 
nes  mondatokban  pedig  egym^tssal  osszekotve,  de  ekkor  a  hi 
megkapja  a  y^gsd  d-t  is :  hd'  ki^e  v*^&na  ?  kiik^^e  hizony ;  kieked 
is  csak  oan  embor;  ez  a  kettdz^s  igen  saj&ts&gos  6&  jellemzA  a 
S&rkozben;  3.  ketMz^s  n^lkiil  is  61nek  a  kiS  alakkal:  gyerunk 
md  hiS;  hd  m4n  kielok  vagy  ketek. 

c)  A  mi^  k4rd6  sz6t  nagy  elr^tve,  vagy  egy41tal4n  nem 
haszn&lj&k;  helyette  iltaUlnos  a  vdlaminek?  minek?  k6rd6  n^v- 
m&s,  a  vdlasz  azut&n:  annak  hogy..,  nem  mdsnak  csdk..y  pi.: 
itthun  van  a  kamdm?  valaminek?  (e  h.  mi^rt);  nem  mdsnak 
csak...;  m&  tennap  kerestem  kiedot;  valaminek?  (mi^rt'P)  hdt 
csak  annak,  hogy...  Minek  yiszod  a  h&tadon  azt  a  gyerokot? 
hdt  annak,  hogy  m&  iigon  ^^filratt. 

^)  ^y*  'wgry,  ugy,  majd,  mert,  azerty  mdr,  hdt  sziSk  vegsfi 
mdssalhangz6ja  a  rdkovetkezfi  m&ssalhangzdval  k6zd6d6  sz6  el6tt 
kilok6dik  s  r^szben  az  utdbbi  mdssalhangzdt  megkett6ztetik : 
uWroposoU  *erte  a  szilvem;  az  orrom  el^e  tartottdk  ho'ppihdUok-e? 
onne  ked-e  Skkis  levest?  A  tobbi  sz6ban  nines  kettdz^s.  Mdr  6s 
hdt  (ez  nt6bbi  igen\6  6rtelemben)  mag&ban  dllva  is  md  6s  hd: 
ott  votdUe?  hd!  ammd  csakugyan... 

e)  Jellemz6  a  besz^d  berekeszt^se  ezzel  a  mondattal:  j^6 
van ;  j^o  van  his^  a' ;  a  rovid  pdrbeszed  rendesen  ezzel  v^gzddik. 
Egy  tanft6  j6  bardtom  egyszer  taUlkozott  egy  s&rkozi  emberrel: 
Hoi  v6t  tanito  ur?   ^    A  patikdban   voltam.  —    Valaminek? 

—  Igen,  a  felesdgem  nagy  on  rosszul  van,  mdr  kd  nap  ota  fekszik. 

—  J^dvan  hiz^  a! 

(V^ge  kovetkezik.) 

KoyXch  AladXb. 


BAR6TI  SZAB6  DAVID  £S  A  NTELVllfJlTAS  SZ6tARA. 

Bardti  Szabo  Ddvid  neve  6s  a  magyar  nyelytijftds  fogahna 
annyira  osszeforrt,  hogy  gondolnunk  sem  lehet  az  egyikre  an61- 
kiil,  hogy  a  m&sik  is  esziinkbe  ne  jusson.  Nines  tijft6nk,  m6g 
Kazinczyt  se  y^ve  ki,  a  kinek  annyi  sok  j6  6s  rossz  sz6t  koszon- 
hetn6nk,  mint  neki,  hisz  korlilbeliil  harmincz  6Tre  terjedff  iro- 
dalmi  p&ly&j&n  folyton  szavakat  gylijtott  6s  faragott  Mi  sem 
term68zetesebb,  mint  az,  hogy  annak  a  sz6tdrnak,  mely  nyelv- 
lijftdsnnk  sz6kincs6nek  akar  a  gyujtem6nye  lenni,  legels6  sorban 
ennek  a  legterm6kenyebb  lijltdnak  mfiveit  kell  tuzetesen,  meg- 
blzhat6an  feldolgozni,  vagy,  hogy  tetszet6sebb  sz6val  61jek,  U- 
cz6dnl&zni.  Ez  a  mnnka  ann&l  is  kevesebb  Mradsdggal  j&r,  hogy 
8z6t&rt  is  frt  kettdt,  s  hogy  majdnem  minden  munk&j&nak  v6g6n 
kis  sz6t&rdt  adja  a  haszn&lta   ritk&bb  6s  tij  szavaknak,   mint  pi. 


272  BDfAi  dDdir. 

a  Paraszti  Majors&gnak   mind  a  k^t  kotet^ben,  s  a  Yerskoszord 

Igaz,  hogy  a  NylJSz.-ban  el^g  gyakran  taldlkozunk  Bartfti 
nev^yel,  de  epen  elsd,  1777-ben  megjeient  munk&ja  az  »Uj  mdr- 
t6kre  vett  kiilomb  verseknek  hirom  konyvei*  (a  megbtfyult  Vers- 
koszoriinak  els6  kiad&sa)  nines  a  feldolgozottak  kozott ;  pedig  ha 
ezt  megteszi  vala,  a  balga  8z6t  nem  kd[lett  vobia  csak  54  ^Yvel 
k6s6bbr61,  1831-b61  ideznie;  a  sziirkulet  8z6drt  se  kellett  volna 
Barczafalvi  Szigr&rtj&hoz  fordulni  1787-re;  a  Ms  szavunknak 
irodalmi  Slet^t  meg  kerek  hnszonk^t  esztendSvel  tobbre  becsiil- 
hettiik  volna,  nem  is  emlftve  azt,  hogy  az  ^k,  fUszer,  gy4r,  szi- 
matd,  szornyy  viszhang  szavakat  is  j6  egyp&r  esztendfiTel  lehetett 
▼oina  el6bbr61  keltezni.  Ki  yitatkozn^k  azon,  hogy  a  nyelvtijlt&s 
szavainak  dlet^re  n^zve  p&r  esztendff  is  nem  fontos? 

De  ott  van,  mint  m&r  emlftettem,  a  szdt&rral  bdvitett 
Paraszti  Majorsdg  (1779— 80)  6s  Verskoszorti  (1786),  vagy  magi- 
nak  a  Eisded  Sz6t&rnak  elsd  kiaddsa  1784-b6L  Ez  a  h^om 
munka  a  NytlSz.  elej^n  levd  felsoroUs  szerint  felhaszn&lddott 
Csakhogy  ez  a  felhaszn&Us  nagyon  hi&nyos.  Hisz  a  bd  sz6  mint 
mellSknev  a  PM.-ban  hatszor  el6fordul,  a  KdSz.-ban  pedig  n6gy- 
szer  is  megvan,  s  Szily  m^gis  azt  vitatja,  hogy  Barczafalvi  kezdte 
1787-ben  a  belnek  ezt  a  haszn&lat&t;  a  szurkiileMl  mir  nem  is 
8z61ok,  az  minden  munkdj&ban  megvan  (a  PM.-ban  is  ndgyszer  a 
szovegben,  egyszer  a  hozz&csatolt  szdtdrban,  mind  a  k^t  sz6tdr&- 
ban).  Ez  emlitett  h^om  munk&b61  csak  tarldzatok  keriiltek 
a  NyUSz.-ba,  m6g  a  bevezet^iiket,  elSszavukat  se  dolgozta  fol  a 
8zerkeszt6.  Az  dSmozdit  pi.  ott  van  a  PM.  II.  bevezet&6ben. 
a  term^szetes ^TUQg  a  Verskoszortl  harmadik  konyv^nek  elfiszavi- 
ban,  s  a  NyUSz.  20—30  esztendfivel  kds6bbr61  ismeri  6ket. 

Ezeket  a  tenyeket  m^g  lehet  >egy-egy  kis  d&tnmt6veszt6snek< 
mintfsiteni,  de  azt  m&r  nem  6rtem,  hogy  a  Kisded  Sz6t&r  elsd 
kiad&s^ban  is  meglevff  hetven  sz6t  hat  4vvel  k6s6bbrdl  id^z,  a 
mdsodik  kiadisbdl,  s  csak  koriilbeliil  htlsznak  kegyelmez,  1784-b61 
keltezve  tfket. 

Eziittal  a  NytJSz.  anyag&t  Bardti  Sz.  D.  emlitett  n^gy  mun- 
k&jdb61  kfv&nom  kieg^szfteni. 

(Oomitdl,  a  Nyl^Sz.  csak  1792-b6l  iddzi  a  EdSz.  2.  kiad&sib^l, 
holott  az  elsd  kiad&sban  (1784)  m&r  a  balkapohdr  sz5  igy  van  magya- 
r&zva:  »&lom«ital,  &lom  fej^be  vald  italc. 

ardnyos*  PM.  1 :  126  :  >Egyes  ar&nyoslag  sip  kdzt  szerkeszteti 
hozz&€.  A  Nyl^Sz.  csak  SI.  szdt&rAban  (1808)  taUlta  el6sz5r. 

*  Az  ardnyos  d4rd4ban  Nagyszigethi  K4lm&imak  igaza  van  (Nyr. 
33 :  230),  hogy  az  t^j  m^rt^kre  yett  yersekben  a  8ajt6hib&t  nem  vettem  ^zre ; 
az  irdnyoSy  erdnyos  8z6ra  gondoltam  en,  »a  f51fdddz6<,  mikor  »nagyb4tran« 
el5&lltam.  Bdtors&gomat,  melylyel  >lelem^nyeinet<  eMadtam,  csak  fokozta  az 
a   kOrOlmdny,    hogy  hiszen    e  8z6t  a  KyUSz.    l808-i   elsd  adat&val   szem- 


BAb6tI    8ZAB6    dItID    tiS    A    inrSLYI^jfTi.8   8Z6TiRA.  273 

arc  PM.  2: 175 :  >Artzra  legott  nem  esik,  's  nem  menti  m&g&t 
meg  hal&lt6l«.  A  Nyl)^Sz.-ban  ngyancsak  SI.  8z6t&rih6L 

bdlga  XJjm.  vers.  233:  »Epfte8z  sokat^  ^s  sokakat  venddgleni 
Bzokt&l,  Majd,  majd  Balga,  lapos  gntta  zsebedbe  le  tsap^. 

beU,  beldolmdny:  »mellyr6  val6«  KdSz.  1:11;  helcsutka;  »moszt: 
a'  gyiimSltsnek  bel'  tsntk&ja,  tors&jac  KdSz.  1 :  54 ;  belhafl^k :  »a' 
bel'  Hajl^k  szdp  tsinnel  k^szitve  legyen*fel<  PM.  2:91;  belmorogds  : 
»ber  morogdsokat  iizzec  PM.  1 :  78 ;  belnyavcUya :  »m6tely :  juhnak 
ber  nyaTaIy&ja«  KdSz.  1:55;  heMsz :  »!^8  azntdn  fel-bontzolgat 
bel'  r^szeket  a'  k^8«  PM.  2:42;  n.  i.  1:58,  1:147,  2:179  is, 
hdszugoly:  >f6nyeB  liregbdl  H&jl6kot  faragott  6s  bel'  szugolyaiba 
b6-ment«  2:109;  belzaj:  »remeg  a'  Kas  egdszszen  bel'  zajjaU  PM. 
2:  121 ;  sdt  m6g  bdk^ppen  is  belsdkdpen  belyett;  »ihlem:  bel'  k6ppen 
illetem,  megsz&llom,  gerjesztem,  vil&g08ftom«  KdSz.  1 :  38.  Mind  a 
kilencz  helyet  csak  az6rt  irtam  ki;  mert  a  Nyl^Sz.  megjelendsdn^l 
j6yal  elobb  a  Nyr.  30  :  289  k5z51t  e  figyelmeztet6sem :  >Szily  Barcza- 
falvi  belvdros&t  tartja  (1787  Szigy&rt)  az  elsd  oly  8z6nak,  mely- 
ben  a  bel  melldkn^viil  van  baszn&lya.  Bardti  KdSz.  elsd  kiad&sdban 
1784.  a  beldolmdny  sz6  m6r  megvan...  teb&t  Bar6tid  az  elsOsdgc, 
haszon  ndlkUl  maradt.  Most  m&r  taUn  Szily  se  kdtelkedik,  hogy 
Bardtid  az  elsos^g. 

bit6  KdSz.  1:98;  drtelmez^se:  »8zobor,  mellyez  kdtik  a'  leiitendd 
dkrot«.  A  bit6f&b6l  nem  kellett  teb&t  S&ndor  I.-nak  a  6tM^  elvonni, 
mint  a  NyTJ^Sz.  &llitja. 

bdkoL  A  Ny'd'Sz.  csak  a  KdSz.  2.  kiad&8&b61  ismeri,  pedig  m&r 
ez  1.  kiad.  12  is  megvan,  m^g  pedig  magyar&zattal :  >b6kol:  b6logat, 
szundik&lva  le-le-liti  fej6t«.  Itt  azt&n  a  szundikdlt  is  meg  lehetett 
Tolna  taUlni,  s  nem  kellett  Tolna  njra  az  1792-i  8z6t&rboz  fordnlni. 

burkol  szint^n  nemcsak  a  2.  kiad&sban,  banem  1 :  14  is :  »bur- 
kol:  nyal&bba,  tsomdba  k5toz«. 

Mzgdlkodik  megvan  az  1:16  is,  nemcsak  a  2.  kiad&sban : 
>  bazg61kodtam  « . 

csalit  szintdn  m&r  az  1.  kiad&sban  11.  1.:  »avar:  mez6,  haraszt, 
tsalit  8.  a.  t.«  teh&t  nemcsak  1792-ben. 

csamok:  >A'  fa-vedrek...  Fel-vett  tsamok  alatt  boszszti  sor- 
ral...  magok  kdzt  l^gyenek  &llva«  PM.  1 :  133  ;  a.  i.  a  szdt&rban  is: 
*  Tsamok.  Torn&tz,  folyos^c;  ugyanfgy  magyar&zva  megvan  a  KdSz. 
1 :  83  is. 

d^Uzaki  KdSz.  1:16  >d6l8zaki:  d6li,  del  sarkic.  A  Nyl^Sz.  a 
dSlszak   szdt    ebbol  a  kiad&8b6l    iddzi,    holott    itt    nines  meg,    egdsz 

ben  ugyanott  az  1779-1  Paraszti  Majorsigbdl  is  ideztem,  86t  sz&rmaze- 
kitt  j6val  el5bbr6l,  1750-b61  is  id^hettem  volna  a  —  Wagner  Phra8eologi&j&- 
1)61,  hoi  a  proportio  egyenlos^g,  ardnyossdg  stb.  szavakkal  van  forditva.  Ez  az 
a  mil,  melylyel  Bzily  K41m&n  foglalkozott  valamikor  olyan  t&etesen,  a  mely- 
hCl  m^gifl  az  oszveardnyoz  (conoinnit),  bik  (pax),  felbuzd4l  (concitns  8z6n41), 
feUdzU  (torbat),  k^pzet  (fades)  is  jdenlit  (renovat  8z6n&l)  szavak  is  kimarad- 
tak  a  tObbek  kazt  a  KynSz.-b61.  —  Az  ardnyosra,  vonatkoz6  helyreigazit&- 
8om  teb&t  megBem  volt  >f6Ireigazlt48<. 


274  SDfAI    dDON. 

id^sete  a  m&sodik  kiad&sb6l  yald  s  onnan  sem  bfien,  mert  a  2.  Id- 
ad&sban  a  d^lszak  szdn&l  ez  van:   »yalamint  6j-Bzak.  D^l-szaki-ssAc 

diadal  FM.  2:124:  ^Nagy  k&rban  telik  a'  diadal<.  Nemcsak 
a  YerBk.-ban  1786-ban. 

^ :  »^ljen  az6rt  Erzsdbeth  eg6sz  Virtb  dke  sek&igc  iJjm.  vers. 
18,  u.  i.  126  is. 

dCfmozditds :  »ddesdeden  osztdnoz  Anyai  nyelviinknek  el5-moz- 
dfUB&ra  »FM.  2:3,  s  a  NyTJ^Sz.  csak  SL-n&l  tal&lta  eldszdr  1808-ban; 
yd.  Simai:  Dagonics  mint  nyelvtijftd  18.  1. 

&elem :  » Am  de  gy&mdlts-kertnek  feles  esztenddi  foly&sok  boz- 
nak  diszt,  6relmet«  PM.  1:115.  A  NjT^Sz.  csak  1815-ben  taUlto 
Barczafalvin&l. 

fanyar^  nemcsak  1792-ben,  banem  m&r  a  KdSz.  1:25  is: 
»fzetlen,  6retlen,  8avany6,  fojt68,  tsipds,  eleve  dretlenibenn  el-tepedty 
el-teperedett,  toporddott<  magyar&zattal ;  a.  L  23  fanyarodni  is. 

felszimatol  XJjm.  vers.  52  >felBzimatol  mindent,  valamint  a' 
vislac. 

foglcUkozni  szint^n  csak  a  KdSz.  m&sodik  kiad&8&b6l  id^zve, 
bolott  va&r  ez   1 :  26  is  megvan. 

fdldabrosz,  »C8ak  a  XIX.  sz&zad  elej^n  kezdik  —  mondja 
Szily  —  a  mapp&t  Igy  neveznic,  pedig  m&r  a  KdSz.  1 :  25  is  meg- 
van  e  8Z<5. 

filrgencz:  »Furgentz  Ubaival  szindt  alig  6ri  bomoknak^.  PM. 
2:193. 

fUszer:  »sok  pdnzbe  kerul6  Fd  szerek  a'  vizbe  iznakc  XJjm. 
vers.  14;  fiiszeres  sem  SL-n&l  eldszdr,  banem  m&r  a  KdSz.  1:27 
is:   »fii8zereB :  fUvet  ismer6,  ffiszedd  (fu-sz^r,  fti-szere886g)«. 

fUzir  nemcsak  1792-ben,  megvan  m&v  a  KdSz.  1 :  24  is :  »(fnz^r- 
SJ'^^gJr  fiiz5tt)«  magyar&zattal. 

gomoly ;  v5.  »A'  K&poszt&nak  melly  nagy  ditsfrete  legyen  a' 
kertben,  mit  mondjak,  ak&r  gomoly&ba  tekerje  On'  levelit,  papozza 
fejitc  PM.  2:11.  Mag&t  a  gonholy  alakot  csak  1792-bdl  id^zi  a 
NytfSz.,  de  m&r  1788-ban  tSbbszdr  Irja  Kazinczy,  1.  Nyr.  32:438. 
(A  KdSz.  1:28  m&r  gomolyognif  29  gomolyit,  gamolyag:  »gombolyag, 
tsomd,  tekerts,   teker6k<  is.)  Vo.  gomolya  MTsz. 

gilnyaj'  Versk.  148,  jelent6se:  »gfinyol5  ir&sc,  a  NyT^Sz.  szerint 
Barczafalvi  Szigv&rtj&ban  eldszdr. 

gy^f  e  szdt  csak  1792  ben  taUlja  a  Nyl^Sz.  eldszdr,  pedig 
Bardti  minden  eldbbi  miiv6ben  megvan,  XJjm.  vers.  195 :  »Hol  gy6ren 
rongyoB  ndgy  dt  bat  b^t  fa  vagyonc,  nemkiildnben  a  PM.  1 :  azd- 
tilr&ban  ritk&nak  magyarAzva,  basonldk^pen  a  KdSz.  1 :  29  is :  »gy6r : 
ritka  (gy^r  fog,  gy6r  buza)«,  elgy^riU  XJjm.  vers.  192:  »Hol  pedig 
el'gj^rijltf  ritka  felette  nagy  on «. 

hajlat  nemcsak  a  m&sodik  kiad&sban,  banem  a  KdSz.  1 :  35  is. 
Eddig  Dug.  XJliss.  76.  van  az  elsd  adat  e  szdra,  1.  Simai :  Dngonics 
mint  nyelvnjitd  27. 

hon;  nem  tudbatui,  mdrt  id^zi  e  szdt  a  Nyti^Sz.  csak  a  KdSz. 
2.  kiad&sbdl,    bolott    az    1 :  34  is  ez  &\l :   »bonnjokbann,    b^okbann, 


BAK5n    8ZAB6   dItID    ^8   A    KYELYI^jfTlS    SZ6TiltA.  276 

has&jekbann,  lakhelyekbenn  (honnyom,  od,  a,  hennjunk,  otok,  ok; 
honnj&b^l  kikelt)«. 

hus  IJjm.  vers.  227  :  >Kos  n6ptdl  kiil5n3z  Mb  liget  engemet«  ; 
PM.  1:34,  1:116,  2:33:  >hta  Arnydkc;  u.  L  1 :  145  »hilB  levegdc 
6b  1 :  154  »hQs  fedelet<  ;  1 :  95  >hiiB  vSlgyc. 

iUan  KdSz.  1 :  60  »oBonta:  illana,  ilia,  farkalla  8tb.<.  A  NyTJ'Sz.- 
ban  csak  a  m&sodik  kiad&sbdL 

jelenUt  XJjm.  vers.  127:  »jelen-l6temre  sem  bajt-e«  vd.  PM. 
1 :  22  feDDl6t,  1 :  63  Uvoll^t,   1 :  106  itt  \6t 

jdtHeminyemi  KdSz.  1:100,  teh&t  nemcsak   1792-ben. 

kacsd,  csak  1792-bdl  a  NyT^Sz.-ban,  pedig  a  EdSz.  1:41  is 
megvan:   >kats:  katsd,  kezetske  v.  Bzdld-kapots«. 

kandaUd  hasonldkdpen  nemcsak  a  m&sodik  kiad&sban,  banem  a 
EdSz.  1 :  43  is :  »langall6  tiiz-bely  a'  szob&ban,  ttlzeUdc  drtelmez^s- 
sel;  u.  i.  48  pedig:  >k<mddUd:  kerdk  y&g&sc   [?]. 

k^ezet  KdSz.  1:100,  6rtelme:  h&lv&nj  y5.  NyT^Sz.  k4pzet  szav&t. 

kirdndiU  PM.  1 : 7  »Mert  gyakran  r&ndalni  ki  fogsz  kelletlen 
is,  bogyba  ...  b^sz&llanak  abba  Bar&tidc ;  n.  i.  1:186  6s  2:29  is. 

kSmyit  PM.  2:128  »a'  U\  k5zelit...  Fogy&n  bonn-beyer6 
ndpet  k5myiteni  fagyjalc  vd.  a.  i.  2:  61 :  »fels5  r^szen  161ekzet-belyet 
nyitt,  mellyen  a'  kdmyoa  leyeg6  ftirbassa  magftt  be< ;  elvon&s  a  k5r- 
ny5B-k5rfil-b61 ;  megjegyzem,  bogy  a  kdmy  szd  nines  meg  a  KdSz. 
1-ban,  mint  a  NylJSz.  &llitja. 

kozeledni  megyan  KdSz.  1 :  43  is,  nemcsak  a  m&sodik  kiad&s- 
ban,    a    bonnan    a    Nyl^Sz.  iddzi. 

kdhdcsel  ugyancsak  a  KdSz.  1 :  49  is. 

lap  Yersk.  »a'  melly  atols6  szd  a'  kdyetkezd  lapra  tstiszott« 
a'  Sz6t&rbann  esett  nyomtat&s*  fogyatkoz&sainak  helyre  iittetdse 
czfmti  r^Bzben.  Alig  lesz  Barczafalvin&l  el5sz5r. 

UUtatmdny  KdSz.  1 :  53  is,  nemcsak  a  m&sodik  kiad&sban,  vo. 
iiltetm^ny  a  Nyti^Sz.-ban. 

Idzit  megyan  m&r  KdSz.  1 :52  is,  nemcsak  1792-ben:  »l&zzasz- 
tani:  l&zltani,  zenditeni,  fel-inditanic ;  felldzU  nem  SL-n41  1808- ban 
eldsz5r,  banem  m&r  a  KdSz.  2 :  58  is. 

Idzing  KdSz.  1:51  is:  »l&z:  ritka  erd5,  imitt  amott  l&zinganak 
p.  o.  a'  f&k«. 

Ugydzni  PM.  2:125  »*S  bogy  ba  legydzettek,  's  tsdfos  szala- 
d&sra  Bzorultakf,  megyan  KdSz.   1 :  104  is,  y5.  NyTJ'Sz.  legydz  szav&t. 

lopddzik  basonl6k6pen  m&r  a  KdSz.  1 :  53  is :  ilopja,  furja 
mag&t«  6rtelmez6ssel,  nemcsak  1792-ben. 

marczona  KdSz.  1 :  58 :  »martzona :  vad,  merges,  &llatotska, 
bestye<  yo.  Ny'd^Sz.  marczona  szav&t. 

nevedik  KdSz.  1:61,  6rtelmez6se:  »neyend6k,  neyed^keny, 
nevend^keny,  gyermekd^d,  fiatal«.  Y5.  Nyl^Sz.-ban  n5yed6ket 

nyirettyU  IJjm.  vers.  154:  »beged6  von6c ;  u.  e.  6rtelmez6s8el 
a  PM.  1.  sz6Ur&ban  is,  nemkOlonben  a  KdSz.  1 :  60  is.  Nem  Barcza- 
falvi  vitte  be  az  irodalomba,   mint  a  Nyl^Sz.  gondolja. 

nyomtaivdny  Yersk.  149,  tebdt  nem  Barczafalvi  Szigv&rtjAban 


276        SDiAi  6d6v.  BAB6n  8zab6  dIyid  £b  a  inrsLYi^jfTis  sz&tAsljl. 

eldszdr.  A  ficetmdny,  l&ttatminy,  filtetmdny  val68ainiiv6  tessik,  hogy 
ez  is  Bar6ti   alkot&sa. 

(hik4ny  FM.  1 :  69 :  tMindj&r&st  fel-ad&k  magak  Sii-kdiiyekre 
Spanyolnak«.  Bizony  ez  az  adat  vagy  negyven  6vYel  eldtfi  meg  a 
Nyl}Sz.^t. 

padlat  KdSz.  1 :  64,  teh&t  nemcsak  a  m&sodik  kiad&sban,  a 
honnan  a  Nyti^Sz.-ba  kerUlt. 

pifiUat  hasonldk^pen  m&r  a  KdSz.  1 :  65  is,  nemcsak  1792-b6D. 

poggydsz  KdSz,  1 :  62 :  »tzele  tzula,  ketepata,  biityor,  hol-mi, 
hol-val6€  ^rtelmez^ssel.  A  NyltSz.-ban  a  misodik  kiadAsbdL 

pantozni  KdSz.  1:65:  ipettegetni :  tarkftlni,  babosan  festeni, 
pontoznic  vo.  NyT^^Sz.  pontoz  szay&t. 

rimlik  nemcsak  1792-ben,  m&r  a  KdSz.  1:68  is;  >r6mlik 
el6ttem;  valamentire  rei  eml^kezem,  emlitem,  jnt  eszembe*. 

rikkants,  ^rtelmez^se  a  KdSz.  1 :  69:  »rikolts,  kiilts,  v.  p&sztor, 
6rz6,  tsdz,  ker1il6«  ;  teh&t  nemcsak  a  m&sodik  kiad&sban. 

rakodmdny  megvan  a  KdSz.  1 :  69,  nemktilonben  a  2 :  186  is 
rakoimdny  alakban;  a  Ny'd^Sz.  csak  SL-n&l  tal&lta  e]6szdr  1808-ban. 

rozzant  nemcsak  a  m&sodik  kiadisban,  hanem  a  KdSz.  1 :  68 
is:   » rozzant  hto :  ddlni  inddlt,  d6l6keny,  rodgyan6  f^lben  yal6«. 

sandit,  KdSz.  1 :  78  a  sandal  sz6  magyar&zata:  tbantsal,  kan- 
tsal,  kandits,  vaksi,  f6l-szemii  (sandltani,  kanditani,  kandits4lni, 
-k&]ni)«,  teh&t  nemcsak  1792-ben. 

semmisit  KdSz.  2:199;  u.  i.  1:73  semmisedni  miLr  megvan. 
Vo.  NylJSz.-ban  semmit 

sarvaszt  m&r  k^tszer  is  a  KdSz.  els6  kiad&s&ban  72.  ^s  78. 
lapon,  hoi  ez  &\l:  tsorvaszta,  fonnyaszta,  hervasztac,  nemcsak  a 
m^sodik  kiad&sban. 

sovinyzet  KdSz.  1:71  »8ov6nyezetek<,  a  NyTl^Sz.-ban  szinte 
1792.b61  id^zve. 

sugdrlat  KdSz.  1:75;  vo.  NyttSz.-ban  sng6roz-t. 

si^4r  KdSz.  1:75  is  m&r  ily  6rtelmez6ssel :  »sik6r  (v6lta  a' 
dolognak,  v.  sikere,  s{ikeretlen)«,  teh&t  nemcsak  1792-ben,  a  honnan 
a  NyT^^Sz.  id^zi. 

szemel  KdSz.  1:71:  »szemlettem:  szeml^ltem  (szemlem,  szem- 
l^lhetem,  l&thatom)«,  de  nemcsak  itt,  megvan  a  kiszemel  a  NySz.*banis. 

szemkor  v5.  FM.  1:15:  >  Elision  l&tszik  szem'  tzirkalm&ra 
kerUlni«. 

szennyulni  KdSz.  1 :  75,  6rtelmez4se :  »szennyeeedni  (szennyiteni, 
szenny)«,  teh&t  nemcsak  a  m&sodik  kiad&sban. 

szoritkozni  Yersk.  150,  szdt&rilag  itt  van  eldszdr. 

szorny  Ujm.  vers.  15 :  »Itt,  kikbdl  lelket  ki  nem  uzdtt  szornye 
vizeknek«.  A  NylJ'Sz.  csak  a  Yersk.-ban  tal&lta. 

szunditf  Kdsz.  1 :  75,  szundikdl  1.  b6kol.  Mind  a  kettdt  csak  a 
m&sodik  kiad&sb6l  id^zi  a  Nyl^Sz. 

szUrkiUei  TTjm.  vers.  207:  »Tsak  szurkiiletkor  akadtonk  a' 
szolldre«,  csillag  alatt  megjegyzi:  »Napnyugta  uUn< ;  FM.  1:27: 
»abba  Meg-melegedni  kem^ny  t^lben  gyulhessen  eg^szsz  h&z  B^-szUr- 


A.  vtblttOrtAkkti  BzdrinHoa.  277 

kiilet  aUn«;  u.  i.  2:94  is:  »£&  szOrkfQetkor  meg-t6rni  ne  tudjonc 
(Saj6t8&gos,  hogy  a.  i.  a  95.  lapon  ley6  jel8z6  bekerQlt  a  NylJ'Sz.-ba.) 
MegTan  mind  a  k^t  Bz6tir&ban  is,  s  m^gis  Barczafalvi  Szigv&rtj&b61 
(1787)  id^zi  a  NylJSz. 

t€mei6  TJjm.  vers.  72,  75:  I's  temet6re  yitetni  k6szul« ;  FM. 
2:165:  ^gyiszes  temetdrec, a  NyTJ^Sz.  csak  Mirtonn&l  tal&lta  1799-ben. 

iemUszeUs  Yersk.  3.  eldszd:  »Ezeii  harmadik  's  kitsinyded 
azakasz,  ha  tsinny^t  tek^nted,  a'  k^t  elsdkben  termiszetes  helyet  fog- 
lalhat  valac,  termiszetess^g  Yersk.  2.  bev.:  »mint  b^-gyepiili  kiv&lt 
a'  termdazetess^gnek  atjait«.  A  Nyti^Sz.  csak  1799-b61  M&rtonb6l 
ismeri. 

testdUda  FM.  1:68:  »iiagy  test-&ll&sa,  ki-terjedt  Sziigye,  magass 
nyaka  n^ki  legyen« ;  megvan  a  KdSz.  1 :  87  is,  s  a  NyTJ^Sz.  m^gis 
csak  a  m&sodik  kiad&sb6l  id6zL 

iomeny  FM.  2:185:  >Nyiilat  el-hagyyto  l^s  gyonydrti  vote- 
m^nyre  tdmdny  ve8zedelmet-hoz6  Kert..<  Csak  1792-b61aNyl}Sz.-ban. 

ujdon  KdSz.  1 :  92  :  »uj :  ujdonc  nemcsak  a  m&sodik  kiad&sban. 

Ugy^sz  Yersk.  151,  jelent^se:  »{lgy-folytat6,  Fr6k&tor<  v5. 
jigy^sz^a  NyT}Sz.-ban.  A  dm  8z6r6l  megjegyzi  Szily,  hogy  Barcza- 
falvival  egyiddben  megvan  a  Yersk.-ban  is,  errdl  a  8z6r6l  foldsleges- 
nek  tartotta.  Mind  a  kettd  a  M.  Hirm.  1786-beli  ^yfolyam&b6l 
keriilhetett  a  Yersk.  sz6t&r&ba,  onnan  keriilt  be  m6g :  gyonydrkoddemf 
erkdltsideminy^  kdUemik  (roman),  kSzirovany,  laplag  is. 

vet^ny  KdSz.  1 :  96 :  »yet6ny-f&k:  yetem^nyc,  nemcsak  1792-ben. 

vezetikeny  EdSz.  1 :  94,  teh&t  nem  8L-nil  eloszdr  (1808),  mint 
a  NyX3^Sz.  ^llitja ;  megyan  a  KdSz.  2 :  272  is  a  koyetkezd  magyar^- 
zattal :   »kdnnyen-yezethet5«. 

viszhang  IJjm.  yers.  16:  >Ez  6ldal  Derk&ban  yisz'  hang  majd 
vid  y&laszszait  adja« ;  y5.  a  NyT^^Sz.-t. 

zHz  KdSz.  1 :  62 :  :&nyomni,  yerni  p.  o.  a'  gyUmoltsdtc,  megyan 
u.  i.  16  is,  sdt  eldbb  is  a  FM.  2: 175:  »Ztiz  mindent  5szye  fog&yal<. 
Csak   1792.b61  a  Nyl?Sz.-ban. 

SdIAI    ()DdK. 


A  nyelvt6rt£neti  sz6tArhoz. 


Ha.  —  Alig^ha;  az  elsd  k^t  id.  M6g  ha  h.  olv.  Al6g  ha. 

Hajjdgatf  csak  egy  k^tes  id^zet  Bomemisz&b6l  (ugyanaz  az  id6- 
zet,  de  hib&san  meghayigatiyaf  a  toborz6k  czikkben  NySz.  1:513), 
de  meghayiagatiya  magdt  Bornemisz6n&l  alkalmasint  sajt6hiba  e  h. 
meghuyiagaUya  azaz  meghujjdgatja  magdt ;  y5.  NySz.  hujjdgat  ^s  haja- 
hujdlgat 

HajlOcany:  procliyis,  pronus  FF.  geneigfc  FFB.  —  hajWcony- 
sdg :  proclivitas,  propensitas  FF.  neigung,  geneigtheit,  zuneigung  FFB. 

Hamar;  hamran,  oly.  hamaran?  DebrC.  501. 


278  ▲    KTBLYTdRTfoSn    SZ6TinH0Z« 

Hangoslat  MOnchC.  148. 

Hangosul  DdbrC.  403. 

HarzaoL;  harsolo:  gladiator  G^dng7Sz6t.  1940. 

HasofOhaUan  DdbrC.  421. 

[Hely]  lak'hdy:  a  NySs.  csak  a  B6c8iOb61  idtei,  de  elofordul 
a  18.  az&sad  elsd  fel^ben,  G^Sngydsi  KJ-inak  mtixeumi  k6sirat&baa : 
Teak  hamuja  Utszik  Bokak  lakhely^nek  (fgy  Dng.  kiad.  is,  de  a  leg- 
r^gibb  k6zir. :  Tsak  bamva  litszUc  m&r  sok  lak6  bely^nek,  1.  PhiL 
Kdzl.  28:39). 

SmOlTTI    ZsiaMOHD. 

n. 

Az  itt  k5yetkez6  6s  a  NySz-b6l  hUnyz6  n6h&ny  adatot,  r6gi 
Ievelesk5nyyekb51  ds  pedig  a  Levelest&r  I.  kdtet^bdl,  a  BnjdoB6k 
Lev^lUr&bdl,  N&dasdy,  Bimay  6b  Th5k5ly  leveleibdl  szedttlk  ki. 

elb^ul:  az  6n  lowaym  mynd  el  henwlanak  az  nagh  jwwesben. 
Lev.  I:  181. 

el6hoz6dik:  hogyha  ott  el(Shoz6dik  a  dolog.  BnjdLev:  40. 

ember :  embers^ges :  az  my  bazwnk  ygen  ember  haaz.  Lot.  1 :  45. 

franczia:  A  franczidkat  tudjuk,  bogy  kdztflnk  voltanak,  de 
most  nincsenek.  BujdLev:  118.  —  Az  badak  is  az  mi  ds  az /ranczia 
kir&ly  fizet^s^n  vamiak.  u.  o.  179. 

gyene:  dinnye?  Ha  valami  gyiimdlcsnek,  gyen^nek,  ugork&nak 
szer^t  tebetn^  kegyebned.  BimLev.  202. 

harmadidei:  harmad^vi  :  barmadidei  Uborozisonkkor  Bujd- 
Lev:  215. 

hozzdldt:  megUtogat  (csak  MA-t6l):  az  dokfcorok  is,  kik  min- 
den  nap  hozzdm  Idtnak  .  .  .  bitdkre  mendj&k,  bogy  meggydgy^tanak. 
N&dLev:  62. 

ind:  ?  indt  es  vegyiink  magunkkal  az  bal&Bz6  belyre  6a  ogyan* 
ottan  b&nyjok  Uket  az  meleg  tejbe  ^s  ligy  lakjunk  v6l5k.  N&d- 
Lev:  57. 

istendldds:  az6rt  sok  Isten  dlddsokat  kiv&njanak  (3  ng&nak. 
BujdLev:  20. 

kedUaiges :  ?  azon  leszUnk,  bogy  az  el6bbeni  ajtoUsunk  szer^nt 
benniink  Kmed  semminemS  kediis^gest  (tto  kedvazegist !)  ne  6rez- 
bessen.  BimLev:  201. 

kdt-vall:  5rokbe  bagy:  dk  ^nnekem  azt  felelik,  bogy  az6rt 
vett^k  el  tdlem,  bogy  mindent  az  uradnak  kdtdttil  vcMottdl,  Bim- 
Lev: 124. 

kdszorUlddik :  kire  is  az  ellens^gnek  dObdskSdd  fogai  kdszSrii- 
ladnek.  BujdLev:   141. 

Idbra  kap :  szeg^ny  nemzetiinknek  .  .  .  sorsa  .  .  .  kegyelmess^ge 
4ltal  Ngodnak  megkdsz5nbetetlenUl  Idbra  kapott:  BujdLev:  140. 

Idtd  pohdr:  k5stol6:  Im  el  kwltem  az  negy  bordo  bortb,  az 
ayandek  borok,  mindenikb^l  egy-egy  palazkal  tbSltettem  lata  pohar- 
nak.  Lev.  I:  258. 


IBODALOM.  279 

ludfi:  liba;  az  ludfiba  sem  6n  sem  te  nem  eszel.  N&dLev:  11. 

megdkaddlyit :  megne  nehezfts^k  6b  akadcUyitsdk.  BujdLev :  35. 

meghdrampdlczdz :  Yalaki  az  J^zob  ki&lUs  uUn  l5vold5z  az 
t&borbaD,  kem^nyen  els5ben  meghdrom  pdUcdztMsik,  BnjdLey:  71. 

meghinni  vkit:  hitelt  (kolcsdnt)  adni  ykinek:  ha  en  azt  fel 
wennem,  nem  hogy  engem  egy  nyha  ezer  foryntra  hynnmek  meg, 
de  meg  chak  egy  nyhan  foryntra  eem  hinnenek.  Lev.  I:  123. 

merin:  tiszt&n:  eok  helen  merin  Urea  a  kal&sz.  RimLeT:  158. 

pandur  (csak  SLb6L) :  tuddsUson  arral  is :  ezen  a  fSlden,  hogy 
tolyajok,  pandurok  vagy  egy^b  ellens^g  vagyon-e.  ThSkLev.  27  ; 
m^g  u.  o.  93,  105,  118. 

purgamdl :  Azon  k^rem  te  K.  hog'  feyerkek  purgamalt  ve^en. 
Lev.  I:   43. 

reminyleni :  hinni ;  sebes  is  remMem  vagyon  huszig  Yal6,  Bo jd- 
Lev:  277. 

rendben  hozddik:  A  mig  a  beh6dolt  magyarok  dolga  j5  rend^ 
hen  hozddik,  addig  is  f^nyes  port&n  5ket  segfteni  tartozik.  Bujd- 
Lev: 287. 

rdtat  Lev.  I:  105. 

ialpa  alja  fdld:  de  abb6l  sem  hadtak  csak  egy  talpa  alja  f5l- 
det.  EimLev:  121. 

vdlasztd:  d5nt6:  Most  felette  fogyatkozott  ftllapotban  vagyok, 
csak  az  TJristen  vdlasztd  dolgomban.  BimLev:  210. 

veszedelmeztetSs :  urunk  6a  haz&nk  veszedelmeztet^e  n^lkiil  Bujd- 
Lev: 37.  Kbszthelti  Mikl6s. 

ni. 

Sagd'Mgd.  A  YitkC.  63.  Iapj6n  ezt  olvassuk:  Sugoknac,  hugok- 
nac,  ragalmazoknac,  ket  neluSknec  tarsasagat  mendenkor  vtalad.  — 
A  kddex  feldolgozdja  ezt  igy  irta  ki  a  NySz.  sz&m&ra:  Sugoknak 
tarsasagat  vt&Ud.  Y^lem^nyem  szerint  e  helyet  igy  kell  helyesen 
olvasnunk,  hogy  az  drtelmetlen  hugoknac  ^rtelme  legyen:  sugoknac, 
bugoknak  stb.  Boss  EnNd. 


IRODALOH. 
Balassa  Hangtana. 

—  Az  els^  r^sznek,  a  Magyar  FonStikinak  *  ismertetese.  — 

Tizenh^t  6ve  imm&r,  hogy  »A  phonetika  elemei«  czfmmel  kis 
bama  konyv  jelent  meg  a  M.  T.  Akad^mia  kiad&s&ban.  tlj  ember 
volt  a  szerzdjoy    tj    volt    az  a  tudom&ny    is.    a    melynek    rendszeres 

*  A  konyv  teljes  czime :  Magyar  Hangtan.  I.  Magyar  Fon^tika.  A  han- 
gok  iB  a  beszM  fiziol6giai  elemz^.  frta  Balassa  J6z8of.  (»A  phonetika  ele- 
mei<-nek  II.,  teljesen  ^tdolgozott  kiad&sa)  Budapest.  Franklin.  Ara  2  K  50  f. 


S80  I&QDALOX. 

m^vel^B^t  Balassa  Jdasef  e  kbnyy^vel  megkeadette.  A  kfUfoldSn  m^ 
uralkoddv^  lett  akkor  aa  az  eldvtQhetetlen  gondolat,  bogy  a  nyelv* 
tudom&nynak  csak  egy  csalhatatlan  alapja  lehet  b  es  as  6\6  nyelvnek 
tanahn&nya;  minthogy  pedig  az  ^Id  nyelvet  csak  pontos  felv^tele 
utAn  ismerhetjiik  meg,  tudt&k  m&r  akkor  a  k^lfoldSn  azt  ia,  hogy  a 
fon^tikai  munk^lkodis  minden  nyelFtudom&nyi  tbrekv^snek  elsd  foko- 
zata.  Yele  kezd5dik  minden  nyelvtudonUlnyi  bav&rlai.  Angli&ban  Bell 
^8  Sweet,  N^metorsz&gban  Sievers,  Yietor,  Tecbmer  kiadt&k  m&r 
fon^tikijokat  elsd  alakj&ban.  M&r  megvolt  a  legjobb  &ltal&nos  nyelv- 
tadom4nyi  folydirat,  a  Tecbmer-f^le  Zeitschrift  ftir  allg.  Spracb- 
wissenscbaft. 

E  t5rekv^8ek  magyar  visszbangjak^nt  l^pett  fel  akkor  Balassa 
J6zsef.  Kedves  eml^kek  iHznek  majdnem  mindny&junkat  ez  elsd 
magyar  fonetik&boz.  Mi  lijabbak  beldle  tannltuk  tudom&nyunknak 
4b6cz6j6t  Maga  Balassa  is  saj&t  fonStikai  tanulm&nyaib<5l  indult  ki, 
mid5n  bozz&fogotfc  a  magyar  nyelvj&r&stanulm&ny  rendszeres  miivele- 
s6bez  s  n6piink  nyelv^nek  megismer^s^ben  dj  korszakofc  nyitott.  Nem 
volt  az  a  kis  kdnyv  egy  teljesen  kiforrott  tuddsnak  alkotdsa,  de  fon- 
toss&g&t  m&r  akkor  meg^rezt^k  s  idebaza  egy  Fetz  G-edeon,  a  kul- 
f51d5ii  egy  Scbucbardt  tal&ltak  r&  dics^rd  szavakftt. 

Sokat,  nagyon  sokat  v&ltoztunk  az6ta.  Fedig  a  fon^tika  lijabb- 
kori  tort6nete*  csapissal  kezddddtt.  Id5  elott,  Ssszea  eszm^inek 
megtestesit^se  eldtt  d51t  ki  az  ^Ital&nos  nyelvtudom&nynak  eleddig 
l^gnagyobb  munk&sa:  Tecbmer,  s  vele  foly6irata  is  megsztot.  De  igy 
is  on^ld  nyelvtudom&nyi  szakki  lett  a  fon^tika.  KUlon  egyetemi 
tansz^kei  m^g  nincsenek,  de  nem  egy  tud<5s  6vr61-4vre  rendszeresen 
tart  fon^tikai  el5ad&st.  Marborgban  Yietor  tart  igen  gyakran  fon^- 
tikai  koll^gimnot.  A  lipcsei  Sievers  minden  ny&ron  besz^l  beti  k6t 
dr&ban  »Pbonetik«  czfmmel.  (Az  1903.  esztendo  ny&ri  f^l^v^ben  sz&z- 
n&l  tobben  ballgattuk.)  Simonyi  is  bo  fondtikai  bevezet^st  szokott 
adni  a  Magyar  Hangtan  czimii  eload&s&ban.  F&rizsban  klllon  t&rsu- 
lat  alakult  m&r  1886-ban,  az  Assoctation  phonitique  intemaiionalej** 
melynek  bavonk^nt  megjeleno  ismert  foly6irat&t  Fassy  szerkeszti 
s  czlme:  Mattre  PhonStique,***  8  jelentkezett  egy  tijabb  tudom&ny- 
tbrt^neti  fejldd^s,  a  mely  megddntbetetlen  bizonylt^ka  annak,  bogy 
a  fon^tika  imm&r  on&ll6  tudom&ny.  K6t  egym&ssal  ellent^tes  p&rt 
keletkezett  benne :  a  kis^rleti  fon^tikusok  p4rtja  s  a  m&sik, 
a  mely  Yal6s&gos  horror  experimentuYel  k&zd  mindenf^le  kfs^rlet 
ellen  s  a  melynek  mtiveldit  elm^leti  fon^tikusoknak  nevez- 
betnok.  A  p&rizsi  Rousselot  az  eldbbiek,  Sievers  az  ut6bbiak  leg- 
kiv&l6bbika.  Yietor  kdzbiil  van  a  kis^rletet  illetdleg.  Balassa  elvben 

*  V6.  Swoboda  :  Zur  Gescbichte  der  Phonetik ;  Pbon.  Studien  IV  (1891) 
60  kiildnosen  H.  Breymann:  Die  phonetische  Literatur  von  1876—1695, 
Leipzig  1897. 

**  Vo.  £xpos6  des  principes  de  rassociation  phon^tique  Internationale. 

♦♦♦  Vietor  is  inditott    1888-ban   egy    fonetikai    folydiratot   (Phonetische 

Studien),  de  m&r  elej^t^l  felvett  gyakorlati,    kiU6ndsen  a  nyelvtanitdsra  szo- 

ritkoz6  ir4nyanal  fogva  mihamar  (1893-ban)  nyelvtanit^si  foly6iratt4  alakult 

8  az6ta  Die  neueren  Spraohen  czimmel  jelenik  meg. 


mODALOM.  281 

nem  kifog^solja  a  kis^rletet  a  foD^tik&ban.  Term^szetesen.  Hiszen 
maga  Sievers  is,  noha  azt  mondja,  bogy  kfs^rlettel  lehetetlen  az 
emberi  besz^det  megfigyelni,  mert  a  klsSrlettel  Ssszekotott  besz^d 
xniLr  nem  termSszetes  beszdd,  elismeri.  bogy  kfll5n<$sen  az  egyszeriibb 
kis^rletek  kozott  vannak  elkerUlhetetlenek.  Balassa  enn^l  tov&bb 
megy.  6  a  stomatoskopi&nak  is  bive  6s  stomatoskopikus  yizsgil6d6sai 
^j  k^pekben  mutatt&k  be  a  magyar  nyelv  bangjait. 

A  kis6rleten  kfvtll  m6g  egy  elvi  k^rd^s  van  a  fonetik&ban, 
a  mely  szint^n  k^t  oszt^lyba  osztja  az  eddigi  fon^tikai  torekv^seket. 
Eza  bangz6-rendszerek  kdrd^se.  E  ketto  jellemzi  minden  fond- 
tikai  tdrekv^snek  irtoy&t.  B^gi  k^rd^s  6s  m6g  ma  sines  v^g^rv^nye- 
sen  eldontve,  bogy  yajjon  van-e  a  z&rt  fonStikai  rendszet-eknek 
jogosultsdguk.  A  m&ssalbangzakn&l  a  k^rd^s  sokkal  kdnnyebb.  Ott  a 
kozremiikddo  szervek  szolg&lbatnak  a  rendszerez^s  kiiDdul6  pontj&ul. 
Ann&l  bonyolultabb  a  dolog  a  mag&nhangz6kndl.  K6pz6suk  belye  6s 
folyama  rendszerez^sQket  a  fonStika  fogas  k^rd^s^vS  tette.  Sokan 
nyilatkoztak  ellene  —  a  leg^lesebben  Sievers  — ,  de  az4rt  csaknem 
minden  fon^tikusnak  van  egy  ilyen  rendszer-biine.  Megszoktuk  a 
rendszerez^si  mindenben  s  azt  biszsziik  a  fon^tik&ban  is  sziiksSgUnk 
van  r&.  Fedig  sokan,  a  kik  rendszert  alkottak,  saj&t  f dh^tik^jukban  sem 
kovetik  rendszeriik  sorrendjSt  6a  munyelv^t,  ba  az  egyes  bangokat 
kal5n  t&rgyalj&k,  banem  valami  m&s,  a  gyakorlati  cz^loknak  jobban 
megfelelo  sorrendben  t&rgyalj&k  az  egyes  bangokat.  Balassa  a  nyelv- 
&\l&Bf  az  ajakz&r6s  s  a  sz&jiireg  helySnek  kombin&l6B&b6l  alakftotta 
rendszer^t,  de  ezt  csak  A  mag&nbangz6k  rendszere  czfmti  fejezet^ben 
juttatja  ^rv^nyre.  0  azonban  nem  is  t&rgyalja  kiiron  az  egyes  ban- 
gokat ...  * 

Ez  6ltal6nos  jellegu  k^rd^seknek  t&rgyal&s&val  utalnunk  kellett 
szempontjainkra,  a  melyek  szerint  a  Balassa  k5nyv6t  meg  kell  it61- 
niink.  Igy  mintegy  belehelyezve  a  konyvet  az  &ltaUnos  fon^tikai 
torekv^sekbe,  Ussuk  m&r  most,  milyen  a  viszonya  a  mi  nyelvtudo- 
m6nyi  t5rekv6seinkbeZ;  milyen  a  beoszt&sa,  milyenek  a  r^szletei. 

H&rom  cz^l  lebegett  Balassa  eldtt,  mid5n  e  k5nyv6t  megfrta. 
Magyar  fon^tik&t  akart  adni.  Egytittal  bevezet5t  akart  nyujtani  a 
magyar  nyelvtudom&nyba.  S  v^gQl  a  siketn^ma  tanit6k  kez^be  olyan 
konyvet  akart  adni,  bogy  neb^z  munk&jukban  legyen  kSnnyen  basz- 
n&lbat6  vez^rfonaluk.  H&rom  kiil5n&ll6  nebSz  feladat  ez.  Egyszerre 
osszef^rbetetlen  feladat  ok  s  v^lem^nyem  szerint  tudom&nyos 
szempontb6l  ez  a  Balassa  k5nyv6nek  egyetlen  sebezheto  pontja. 
K5nnyd,  viUgos  a  konyvnek  stllusa,  mint  tiszta  fon^tika  is  bevezetoQl 
szolg&lhat  teb&t  a  nyelvtudom^nyba.  (Kiilon5sen  ma,  mikor  Simonyi 
A  magyar  nyelv  czimti  kSnyve  teljesen  elfogyott.)  Az6rt  m^g  a  k5nyv 
menet6n  nem  kellett  semmit  sem  v&ltoztatni.  De  a  siketn^m&k  ked- 
ve^rt   az    agyrendszert  is  r^szletesen   le    kellett   irnia  s  ezzel   olyan 

*  A  rendszeralkotds  egy&ltal4n  lehetetlen  nyelvtadom&nyi  k^rddsekben. 
KitOnd  p6lda  rk  a  magyar  hat4roz6k  rendszerezese.  Egy  sor  kls^rlet  mondott 
csMot  (v0.  Kalm&r:  A  magy.  hat.  NyK.)  s  ma  is  ott  tartunk,  a  hova  a 
»reDdBzertelen<  Magyar  Hat4roz6k  megjelentekor  jutottank. 

UAQTAM,    HTBLV0B.    XXXIH.  19 


IBODALOM. 

fejezetet  adott  fon^tikAj&nak,  a  melyet  Sievers  6b  Yietor  foii6tik&j&- 
han  is  hi&ba  keresCLnk.  A  bess^ld  ^s  hall6  szervnek  leir&sa  is  sokkal 
r68slete26bby  mint  pi.  az  emlltett  kdt  fon^tikosn&l  8  a  g6ge  lefr&sa 
▼aldban  olyan,  hogy  egy  anatomusnak  se  v&ln6k  az^gyendre.  Alkalom- 
adtto  mindig  kit^r  a  t&rgyalt  fon^tikai  jelens^gnek  siket-n^ma-tanitAsi 
Yonatkoz&saira  (pL  132.  1.)  s  a  k5nyy  v6ge  iel6,  a  FOggeldkben 
»A  be8s6dbib&k«  czlmmel  Sssze&llftja  rSyiden  az  emberi  beaz^dnek 
gyakrabban  eldforduld  bib&it.  Mondannnk  sem  kell,  bogy  e  r^szeknek 
8ok  gyakorlati  basznuk  lesz,  biszen  e  kdnyvrel  siket-n^mAink  taBlt6i 
teljesen  megbizbat6  yezdrfonalat  kaptak.  MAs  k^rdds  azut&n,  bogy 
gyakorlaid  cz^loknak  szabad-e  mddszertani  szempontb6l  ilyen  tiszta 
tudominyos  tdrekv^sekkel  elvegyfilnidk  ? 

Fedig  a  ki  Balass&nak  e  fon^tik&j&t  amaz  also  kis^rlet^vel 
dsszeyeti  8  a  kinek  csak  a  Iegc8ek6lyebb  fon^tikai  ismeretei  vannak, 
az,  ba  nem  is  ^rti  meg  mingy&rt,  de  meg^rzi  ama  f^rads&g  iiagys&- 
g&t,  a  melylyel  ez  a  kOnyy  elk^sztQi.  Micsoda  nagy  viUg  yan  amaz 
akad^miai  kiadAs  ^s  e  f onetika  k5zt !  Felesleges  is  volt  odalmi,  bogy 
ez  >A  pbonetika  elemeinek  2.  teljesen  ^tdolgozott  kiad&sa<.  iSn  igen 
j6l  ismerem  az  elsd  munk&t,  ^s  tHzetesen  feldolgoztam  az  tij  kdnyvet 
is,  nyugodt  lelkiismerettel  Allitbatom,  bogy  a  Magyar  Fon6tika  nem 
tij  kiad&s,  hanem  tij  k5nyy.  Eredeti  alakj&ban  a  r^gibfil  nem  maradt 
meg  semmi.  Ama  n^biUiy,  jegyzetben  emlitett  kdnyvrel  szemben, 
a  melyeknek  magyar  visszbangja  volt  A  pbonetika  elemei,  itt  f&gge- 
l^kUl  eg^sz  fon^tikai  irodalmat  kaponk.*  A  r^gi  monka  Bell  rend- 
8zer6t  fogadta  el,  bolott  az  tijnak  eredeti  rendszere  van.  Ott  id6r61- 
iddre  n^met,  franczia,  angol  p^ld&k  bnkkantak  fel,  itt  e  nyelvek 
bangz6rendszerei  rdviden,  igen  iigyesen  jellemezve  vannak  a  magyar 
rendszerekr51  8z6l6  pontok  ftlggel^keiben.  Ott  sz6  sem  volt  Sssse- 
ftlggden  a  besz^drdl  mint  psycbopbysikai  mtlkSd^srdl,  nem  taUlonk 
akuszkikai  bevezetdt,  nines  leirva  a  halldszerv,  s  a  bangk6pz6s  61  ta- 
Itoos  elvei  sincsenek  kifejtve.  M6g  a  besz^lS  szerveknek  id5k  folya- 
m&n  alig  y&ltoz6  lefr&s4t  is  tij  alakban  olvasbatjuk  el  a  MF.-ban. 
A  r^gi  munk&ban  szeg^nyes  a  magyar  nyelvj4r&sokra  vald  utal^: 
itt  m&r  >A  magyar  nyelvj&r&sok  oszt&lyoz^sa  ^s  jellemz^se*  meg- 
jelen^s^nek  utina  vagyunk.  Sz6  sines  a  r6giben  a  m&ssalbangB6k 
basontil^&r6l,  a  bangtort^neti  szempontb<51  is  ely  ^rdekes  k^tf^le 
k6pz6sm<5dnak  egyesft^s^rdl.  A  bangstily  itt  tij,  kiil5n&115,  tiizetesen 
r^szletezett  fejezetet  kapott.  Teljesen  tij  a  fuggel^kben  a  besz^d- 
bib&kr61  sz6l5  m&r  emlltett  fejezet.  E  ftiggel^ket  is,  a  kdnyv  szdveges 
r^sz^t  is  a  »Fon^tikus  fr&sok  5sszeba8onlltilsa«  czimii  fejezet  z&rja  be. 
Itt  a  Finniscb-tigriscbe  Forscbungen,  a  Maitre  Fbon^tiqne,  a  Keleti 
Szemle  s  a  magyar  n^pnyelvi  kSzlem^nyeknek  nagyolt  belyesir&siit 
basonlftja  dssze. 

E  r^szek    n^lktilSzbetetlen    forr^smunk^v^    v&ltoztatt&k  azt  az 

*  Termeszetes,  hogy  Balassa  konyv^ben  osak  a  legfontosabb  monkikat 
emlltette.  Teljes  irodalmi  dttekintest  a  m4r  jegyzetben  emlitett  kdnyyeken 
klviil  ktil6nd8en  a  Sievers  ^s  Yiotor  fonetik&inak  irodalmi  f&ggelSkeiben 
tal&lhatunk. 


VTlLTMt^fSLte•  883 

ifjukori  kls^rletet.  Kdt  dvtised  &llaiid6  jaYft6  monkfjAyal  oly  kdny- 
yet  kaptonk  a  Magyar  Fendtikiiban,  a  melynek  egy  magyar  nyelv* 
tadomtoynyal  foglalkoa6iiak  kSnyvei  kSzUl  sem  szabad  hi^nyosnia. 
&deklddte8el  Y&rjuk  a  Magyar  Hangtannak  m&sodik  r68z6t,  a  Magyar 
Hangtbrt^netet  is.  Az^rt,  a  mi  m^  eddig  megjelent  bel51e,  elisme- 
r68  ^8  h&la  iUeid  meg  Balassa  Jdasefet! 

RUBIKTI    M6ZB8« 


KOnyy^szet. 

Eubinyi  M.  Bdvai  Miklds  dlete  6b  nyelv^szeti  tdrekv^seL  Sze- 
mely^nyekkeL  (SogddkSnyyek  a  m.  nyeW.  6b  irod.  tanit&s&hoz.  Sserk. 
B6n  A.  13.  82.  —  PoB80ny,  Stampfel.) 

Ethnographia  3.-4.  bs.  Galg6csy  8.  A  somir  kdrd^shez.  — 
Monk&csi  B.  N^b&ny  8z6  a  Bninir  rokons^  y^delmdhoB. 

Magyar  K5nyy88emle  1.  as.  A  pannonhalmi  Szent-Benedek-rand 
tdrt^neta  laau  Melich  J. 

Nyitramegyei  EllenSr  15 — 17.  sz,  Nyitra  kSmy^k^n  616  magya- 
rok  Dyelvdrfil.  Irta  Atovich  F. 

A.  V.  Yelics.  tTber  Ursprung  and  XJrbedentang  der  Wdrter. 
(Badape8t  1904.) 


ntelvh0vel£s. 

Mai  irodalmunk  szdt&rlUioz.  Bigolya.  Y^szi  J6z8ef  irja 
(Bp.  Napl6  1902.  XII.  30):  »£!gyezkedni  igenis  akarunk,  do  hogy 
Koerber^k  rigoly&i  el6tt  Magyarorszi^  kapitoUljon,  M.-on  sem  kor- 
m&nyf^rfiti,  8em  parlament  nem  kaphat6«.  —  8z6kely  8z6,  a.  m. 
azesz^ly,  dnk^ny,  hizs&rtossAg  (da  mn.  azesz^lyes,  bogaraa,  izg^aX 
Az  irodalomban  8zokatlan.  £l-e  vele  mAs  ir6?  [J6kai.  A  $zerkj 

6v(Ulan,  »8z6ll  KHmka  egy  avatatlan  perczben  kijeleiitette..< 
(Egyet^rt^s  1902.  XTT.  30.)  M&r  egyneb&nyazor  olvastam  ezt  a  n^gy- 
tagn  alakot  a  helyeaebb  dvatlan  belyett ;  ogyan  mi^rt  68  minek  told- 
j&k  fgy  meg?  —  Maga  az  dvfUlan  i8  csak  tijabban  terjedez  az  d^i- 
zeUen  belyett;  8z6t&rban,  tigy  Utszik,  eldszdr  Sim.-Bal.  (N6met-m. 
8z5t&r  1899.  unbetcackt  alatt.) 

Hangydllik.  »Herinan  Ott6  1878.  jtQ.  18-&n  tartotta  bevonu- 
Us&t.  Mez^ttb:  fel51  j5tt  a  vasimap  Idv^n,  bel&tbatatlan  n6pt5meg 
bangy&Uott  az  atc&koiL«  (Zsolna  dr.,  M.  iilam  1903.  XIL  25. 
melL  2.)  [tS.  a  franczia  fourmiUer:  hemzseg  ig^vel,  fourmi:  bangya, 
A  szerkj  —  TJo.  pdkdsz:  »A  Koaaatb-p&rt  jeldltje  Herman  Ott6 
Yolty  a  kit  pdk^Bznak  cstLfoltak . . . ;  m^  akkor  megjelent  MagyarorazAg 
p6kfaan&ja  cz.  kOnyve,  mely  a  azerz6nek  oraz&goa  neret  Bzerzett«. 

KoYlca  MIrtov. 

19* 


284  KTSLTXthTBlJs. 

Uj  SZtfk.  Lukas  6ra  (lynkas  6ra)  vagy  a6ta^-6ra.  Ha  a  tanltd- 
tak  rendes  tanffcd  6r6i  kdztU  kiragadnak  egyet  pi.  hitoktaUsra, 
mely  ut&n  m6g  rendes  tanft&s&t  folytatnia  kell,  ezt  a  re&  n^zve 
eWeszett  6r&t  lynkas-  vagy  ablak-5r&nak  nevezi  a  tanit6.  phfind  a  k^t 
szd  a  koz^piskolai  tan&rok  k5zt  is  ismeretes.  A  szerkj 

ElsarkdldS'iiBk  mondja  a  yillamos  vasdti  kalaoz  azt  a  nnmk&t^ 
mikor  a  jegy  sark^t  lecslpi  vagy  let^pi. 

SchOv  J6zsef. 

A  tenger^Szet  mesterSzaTai.  Mindenf^le  mesterszd  kdzol  a 
tenger^Bzet  mesterszavaiTal  foglalkoztunk  legkev^sb^.  S  ez  nagyon 
is  6rthet6y  hiszen  mSg  a  magyar  teogerdszet  se  magyar  nyelvfL 
voltak^pen,  h&t  akkor  minek  foglalkozzon  az  ember  olyan&al,  a  mi 
nines ? '*'  Most  Gklsp&r  Ferencz  a  H6t  6v  a  tengeren  czfmfi 
munk&j&ban  azzal  is  megprdb&lkozott,  bogy  egyn^b&ny  idegen  tenge- 
r^Bzeti  mtlBzdt  leforditson.  N^melykor  megr6  egy-egy  rSgebbi  mfisz6t 
^8  jobbat  aj&nl  lielydbe,  de  t&gy  tal&lom,  bogy  namely  esetben  a 
r^gebbi  a  jobb,  6s  az  6  aj&nlata  a  rosszabb.  Itt  sorba  k5zl5m  fon« 
tosabb  megjegyz^seit,  lebetdleg  saj&t  szavaibdl  id^sve,  —  15.  1.  Csak 
haszn&ljuk  ezt  a,  b&r  n^metes  kifejez^st  hehajdzni,  e  h.  baj6ra  sz&llni. 
Helyes  elvnek  tartja,  bogy  nem  kell  az  idegen  kifejez^seket  lefor- 
ditani,  de  ez  a  behajdzni  nagyon  }6,  helyes  6s  cz^lszerti,  ne  n6zzuk, 
bogy  idegen,  banem  yegyfik  be.  Ez  a  kifejez^s:  hehajdznif  ak&r  sze- 
m61y,  ak6r  t&rgy  baj6rasz&ll6silt  6b  sz&llit6,s&t  fejezi  kL  K^dnben  az 
einschiffen-i  nemcsak  a  n6met  mondja  fgy,  banem  az  angol  is  (to 
embark),  a  franczia  is  (embarquer),  az  olasz  is  (imbarcare),  a  spanyol 
is  (enibarcar),  d&nul  is  igy  van  (inskibe)  6s  sv6dal  is  igy  (inskeppa). 
Teb6t  minden  nyelv  [minden  =»  3  romto  6s  4  germiin]  Igy  fejezi  ki.*^ 

27.  1.  >Hogy  mi6rt  nevezik  n&lunk  a  borgonyt  vasmacskA-iOkV^ 
azt  igaz&n  nem  tudom.  Yalamint  azt  sem,  bogy  mi  k5ze  bozz6  6ppen 
a  macsk&nak  ?  Tal&n  az6rt  nevezik  igy,  mivel  a  horgony  a  kampdval 
6ptigy  kapaszkodik  bele  a  vfzfen6kbe,  mint  a  macska  a  karmaival  az 
ember  b6r6be.< 

34.  1.  A  vitorla  nem  dagasztott,  banem  duzzasztoU, 

43.  1.  Ne  baszn&ljuk  e  kifejez6st:  A  haj6  5  C80m6i  futott. 
[L.  Term.-tud.  Kdzl.  35:305.] 

109. 1.  ^Pdncz^haj6  6s  nem :  pdncziloshajd.  Ha  az  angol,  franczia, 
n6met  stb.  elegendfinek  tartja  ptocz6lbaj6nak  nevezni  68  nem  mendja 
,p6ncz6loshaj6*-naky  el6gedjiink  meg  mi  is  ennyivel  6s  ne  legyftnk 
katoliknsabbak  a  p&p6n&l.<  [De  ha  n6met  vizpalaczkot  6s  borhifrddt 
mond,  az6rt  mi  ne  mondjunk  vizespalaczkoi  6s  boroshorddt?] 

*  A  Pallas-Lezikonban  meglehet^s  gondot  forditottak  a  tengereszeti 
kifejezesekre.  Egyeb  szdt&raink  bizony  forcs^n  b&nnak  ezekkel.  PI.  a  Bckck- 
gast  Bz6t  —  mely  a  matr6znak  kenyeres  ikrakt  jelenti,  a  ki  vele  egyUtt 
etke2ik  —  Ballagi  Igy  forditja :  aUtovend^g.  A  szerk. 

**  De  m6T  a  flmi  hajdsnep  igy  mondja:  viedd  v.  oUcm  laivaan  =■  a 
haj6ra  vinni  y.  ,venni*  (bozni).  Igaz,  bogy  behaj6z  olyan  d08zet6tel,  mint 
behdldZf  hep6lydz,  befoldd,  beszuazakol  (a  szusz^-hdl).  A  szerk. 


mrsLTict^^sL^  285 

237.  1.  »A  fedilzHkozi  utas  a  Zwischendeck-Fassagier  nyaka- 
tekert  fordfttoi.  Mennyivel  egyszerdbb  a  harmadosztdlyH  uias  6% 
mennyivel  precizebb*  [vagyis  szdbatosabb], 

244.  1.  A  behajdz  anal6gi&j&ra  m&r  kihajdz  is  Tan. 

Tal&n  nem  lesz  ^rdektelen,  ha  ide  iktatom  Igric  (Sebdk  Zsig- 
mond)  n^zet^t  G&sp&rnak  e  torekv^s^rdl  (Uj  Idok  1903.  IL  439.  L) : 

>Megpr6b41ta  a  8zerz6  azt  is,  bogy  a  nyelvbeli  neh^s^get 
lekiizdje,  a  mi  nem  kdnny^  dolog.  Mert  tenger^szeti  nyeW  dolg&ban 
ott  sem  yagyunk,  a  bol  a  mult  m&z&d  els6  fel^ben.  A  neologusok 
mer^sien  k^szitett^k  8z4z6val  az  lij  kifejezdseket  6b  az  ortol6gok 
megd5bbenve  n^zt^k  6b  ellenezt^k  a  b&tor  •—  b  mint  m&r  most 
tapasztaljuk :  ad  yob  v&Ualkoz&st.  Tenger^szeti  nyelviink  egy4ltal&ban 
nines.  Az  t&jftdk  eg^szen  elbanyagolt&k  ennek  a  terlUetnek  mtlYel6s6t. 
A  ki  iehkt  magyar  k5nyyet  akar  imi  a  tengerrdl,  az  vagy  az  ide- 
gen  kifejez^seket  haszn^ja,  vagy  pedig  leforditja  5ket  hiven,  ^rtel- 
mtUcnek  lehetdleg  megfelelden.  G-&8p6r  Ferencz  mind  a  kettdt  meg- 
cselekedte  8  nem  volt  elkerfilhetdi  bogy  nyelve  itt-ott  szSgletes, 
idegenssertL  6b  kem6ny  lett.  A  mi  az  6  bil]^ja  6b  egyszersmind  6rdeme, 
bogy  ellon&llott  minden  retuBfroz6  kiB6rletnek«. 

Bara5TAI  ZoltIn. 

Egy  magyar  kir&lyi  rendolet  magyarossilga.    Kir&lyunk 

n.  IUk6czy  F.  bamvainak  bazasz&Hit&sa  ligy6ben,  B6cBben  1904. 
6pril  18-&n  kelt  rendelet6r51  yan  bs6.  A  rendelet  dsszesen  bat  mondat- 
b6l  All;  A  hat  kSztil  az  els5  68  az  5t5dik  a  tdbbihez  yiBzonyftva 
elhallgat&SFa  6rdeme8  j6,  de  ann&l  rosssabb  a  tobbi.  —  (2.)  »A  bamyak 
bazasz&llit^lsa  a  nemzetnek  i8m6telten  kifejezett  kSz-6haj&t  k6pezte.< 
Nem  }6,  mert  n6pnek,  nemzetnek  nem,  csakis  embereknekf  pi.  itt  a 
magyarsdgnakf  lehet  >kdz-6haja«,  >k6pezte<  itt  8ziiks6gtelen 
n6mete8B6g.  Magyarto:  A  bamyak  bazaBz&lllt&sa  a  nemzetnek 
iBm6telten  kifejezett  dhaja,  —  (3.)  »H&la  legyen  az  isteni  gond- 
yisel6snek  az  eUent6tek,  f6bre6rt6sek,  a  melyek  stilyosan  mebezednek 
elddeinkre  bosBzu  sz&zadon  &t,  ma  m&r  egy  y6gk6p  lettbit  korszak 
t5rt6neti  eml6k6t  k6pezik.<  Sz6p  beBz6d,  6rdemes  yohia  megzen6sf- 
teni;  gondolom  azt  akart&k  mondani:  H&la  legyen  az  isteni  gond- 
yiBel6Bnek,  azok  az  ellent6tek,  f6lre6rt68ek|  a  mdyek  hosszu  szdzadon 
(jobban  mondya:  szdzadokon)  dt  siilyosan  nebezedtek  elddeinkre,  ma 
m^  egy  lettLnt  korszak  tortdnelmi  emL4kei.  —  (4.)  >  . . .  megterem- 
tett6k  a  tr6n  ^9  nemzet  kozdtt  a  eikereB  egyesUlt  munk48B&g  alap- 
felt6tel6t  k6pez5  dsBzbangot.€  Ime  m&r  a  barmadik  k4pez  —  BzCLkB6g- 
telenul.  Minek  k4pez6?  m6rt  nem  iev6?  !  —  (6.)  >Enn61fogya  utasftom, 
bogy  IL  B..  F.  bamyai  bazasz&Uftds&nak  k6rd6s6yel  foglalkozz6k  68 
erre  yonatkozd  jayaslat&t  ely&rom.«  Utasitom,  bogy...  ely4rom  I 
Tal&n  eldm  terjeazszef  ! 

Mindent  dsBzef oglalya :  bizonyos,  bogy  ez  a  magyar  kir&lyi 
rendelet  n6met  agy  BzU15tte,  b  yalami  biyatali  szolga  fordftotta 
magyar  nyelyre.  Szomord  dolog,  bogy  a  magyar  kir&ly  k5rnyezete 
caak  fgy  tud  magyarul!  CsoKiK  PXl. 


286  MJLOYJlrAzATOKj   HlLTBDaAZfriSOK. 

Helys^eTek.  Bftr  tal&n  nem  a  Nyr.  »hat&8k5r6be<  tartoi6 
f  elflzdlalis,  de  a  j6  figy  ^rdekdben  itt  is  m6ltatitot  klvftn6  intelem  ai, 
hogy  a  kSBB^gnevek  meg&llapit&sAn&l  ne  vAlassszanak  feleslegea  a 
elkerfilhetd  tt&ls&gos  hosasti  elneTOEdseket.  A  tSraskSnyvbuEoti- 
8^  k{Q5nben  is  szakltott  a  tdrt^nelmi  vonatkoz&sra  yal6  eml6kezte- 
t^ssel,  a  mikor  a  t5bb  neyekbSl  alkotott  ^s  eddig  is  baszn&latoe 
belyneveket  egy  8i6ba  irja,  elyAlasstd-jel  n^lktQ.  Bobsz  ssolg4laiot 
teas  nyelytLnk  terjed^ae  tLgy^nek,  a  ki  ilyen  r6f58  neyeket  tUtet  bel6je, 
minden  aztLka^g  n^lkfiL  Sok  kSsa^g  neve  ezenttil  2 — 3 — 4-aser  hoaazabb 
leas  SM  eddigin^l.  Ez  banyatl&at  jelent. 

Szab6  J6z8ef. 

Lapszemle.  Holnap  a  Magyary  teatv^rek  Debreosenbdl  68 
YSrba  Elek  Budapeatrdl  fognak  hangveraenyeznL  (Magyarorsz&g  68 
m&a  hirlapok  1903.  IX.  16.)  Ebb61  azt  lebet  drteni,  mintha  a  Ma- 
gyary testy^rek  telefon  titj&n  hangyeraenyezn^nek  DebreczenbSl,  YdrSs 
IHek  pedig  olyan  hangyeraenyt  rendezne,  a  melynek  mAaora  Bada- 
peatrfil  Bz6l6,  teh&t  Budapeatet  lefr<S  peniokat  foglalna  iiiag4baiL 
Jobb  Igy:  Holnap  a  Magyary  teaty^rek  debreozeni  68  YdrSa  Elek 
budapeati  zenekara  fog  hangyeraenyezni.  —  A  yilaaztmAny  hidnyoUa 
fiLgy68z6nek  1igykezelea6t  (P.N.  1903.  X.  16).  Helyeaebben  igy  kellett 
yolna:  A  y&laaztmAny  kifog&aolta,  keyeaelte  tigy6az6nek  ilgykezel686t 

M^azlRoa  KIimAs. 

KiOemtan.  (Kia6rlettigyi  Kdzl.  1902.  Y.  L  £.  17.  !«}  Ugyan, 
tal&n  caak  nem  az6rt  kftlemtan  6b  nem  alaktan,  mert  &llatr6l  yan 
8z6  a  igy  e  k5rtQm6ny  m&r  a  neyez6aben  feltiiiij6k? 

»Egy  igen  kiados  eredeti  flyeg  toi...<  (badapeati  Friss  UjaAg 
1908.  azept.  27.)  Kiadoa  68  eredeti  tlyeg!  Yajjon  nem  ez  leaz  a 
yil^  nyolczadik  caod&ja? 

CaoKiv  PiL. 


hagtarAzatok,  heltbeigazItAsok. 

Mit  jelent  e  helyn^r:  Ard6?  Ezzel  a  fSlir&aaal  igen  6rde- 
kea  6a  tanula&goa  belyn6ymagyar&zatot  olyaatam  Kar&oaonyi  J&noBtdl 
az  Etbnograpbia  1902-i  6yfolyam&ban.  fme  elmondom  a  yelej6t  a 
Nyr.  olya86inak  ia,  lebetdleg  K.  J.  aaj^t  azayaiyal:  Magyaroraz&g 
n6pea86ge  az  Arp&d-korban  jog  6a  foglalkoz&a  azerint  igen  aok  obz« 
t&lyba  yolt  aorozya,  a  az  ily  oszt&lyoknak  nem  egy  helyneytink 
k58z5ni  eredet6t.  Bizonyoa  pi.,  hogy  az  Arp&d-korban  a  hatalmaa 
kir&lyi  erd686gekre  kCddn  n6poazUly  yigy&zott,  a  mely  mnnkAja 
fej6ben  nem  k6azp6nzt,  banem  egy  darab  f5ldet  kapett  Okleyeleink 
e  n6poazUlyoknak  rendeaen  caak  a  latin  ney6t  emlitik,  nagy  ritk&n 
jegyzik  meg  egyiknek-m^aiknak  a  magyar  ney6t  ia,  pL  autorea,  qui 
alio  nomine  tymar  dicuntur.  Pedig  bizonyoa,  bogy  mindegyiknek 
megrolt  a  magyar   neye,    a   mint  a  Koy&cai,    Szak&cai,    Acai,   OtySs 


MAGTARXzATOK,    BSLTBEIGAZfTlsOK.  287 

helynevek  matatj4k,  ^ppen  esek  az  oszt&lynevek  adtak  alkalmat  egy- 
egy  falu  elnevez^s^re.  Sok  ilyen  n6poszt&lynak  a  ney^t  elmosta  az  id6, 
8  csak  a  helynevek  ttlzetes  yiz8g&lat&b6l  tudjnk  meg&llapftaiii.  — 
Okleveleink  1216-tdl  kezdve  stlrlin  emlegetik  a  custodes  sUvarum-ot, 
mely  nagy,  n^pes  oazt&ly  lehetefct;  de  hogy  kftUk  oket  magyarnl? 
KidertLl  egy  1353-iki  okley6lb51:  super  terns  custodnm  silvamm  et 
piscatomm  toxic  regalium  tnnc  Fatak  Erdeuouou  et  Hdlaz  vocatorum. 
Teh&t  a  mint  a  piscator  magyar  neve  heUdsz  Yolt,  azonk^ppen  a 
custos  silvarumot  erd<Tdt;dhak  hitt&k.  Igen  term^szetes  Ssszevon&sa  az 
erd^-dvtf  szdnak:  erdM,  melybdl  tov&bbi  hangfejldd^ssel  az  Erddel, 
JErddy  bangv&ltozis  mint&j&ra  erdtf,  hangilleszked^ssel  ardtf  lett, 
6ppen  tigy,  mint  a  n^pnyelvben  a  napemy(Sh6\  nepemyd'  s  Keveaszd- 
b6l  m&r  a  14.  sz&zadban  Kajdszd. 

E  tSrt^neti  fontoss&gti  sz6nak  ilyet^n  alaknl&s&t  oklev^lbeli 
adatok  is  igazolj&k.  1280-ban  lY.  L48zl6  a  s&rospataki  kir&lyi  Y4r- 
hoz  tartoz6  erdd6v6k  Eadv&ny  nevu  fbldj^t  elaj&nd^kozza ;  az  okle- 
velek  lelrta  helyen  a  14.  szizadtdl  kezdve  Ard(f  (Ordd,  Ardo)  faint 
taUljuk  (Yig-Ardd).  —  A  DSbrentei  Himfyek  1351-ben  Erdeuouo- 
telek  nevii  lakatlan  faint  kapnak  a  veszprdmmQgyei  J&kdval  egytltt; 
14d4«ben  m&r  Ordo-nak,  1464-ben  ds  1499-ben  Ordd-u&k  v.  Ardd- 
nak  emlogetik  az  oklevelek.  K^ts^gtelen,  hogy  a  Jik6  6s  Dobrente 
mellett  lev5  Ardd-falur6l  (ma  puszt&r6l)  van  sz6.  —  Zsigmond  kir&ly 
1424-ben  egy  cBom6  falut,  a  tobbek  kdzt  Kir&Iyfalv&t,  Hal&szit, 
Arddi,  B&gyont  nej^nek  adom&nyozta.  A  Lipszky  vagy  Scbedins-f^le 
t^rkdpeken  az  adom^yozd  okiev^l  Qsszes  helyneveit  megtaUljnk,  csak 
Hal&szit  6s  Ard6t  nem.  Ezekkel  tudniillik  az  az  6rdekes  eset  tdrt^nt, 
bogy  a  15.  szizadban,  mikor  m6g  az  Ard6-hAJi  is  6rezt6k,  bogy  erdd- 
6rt  jelent,  leforditott^k  6ket  t<5tra;  az  elsdbdl  Bibdrf  az  ut6bbibdl 
Hdjnik  lett. 

Term^Bzetesnek  fogjnk  m&rmost  tal&lni  azt,  hogy  Ardd  bely- 
nevet  csak  olyan  vid^ken  taUlnnk,  hoi  legal&bb  hajdan  nagy  erd5- 
s6gek  voltak.  A  veszpr^mmegyei  E[is-L6ddt  Ardd-Lovold-nek  hfvt&k| 
mert  sok&ig  erdd6v6k  lakt&k;  azt&n  van  Ard6  G5m5rben:  Pelsdcz- 
Ard6;  a  r6gi  Toma  megy^ben:  Hidv^g-Ardd,  Korotnok-Ardd  6s 
Sz6lUl8-Ard6;  SArosban  Nydrs-Ardd,  Zempl6nben  VSg-Ardd,  Beregben 
SzMdsvig^Ardd,  TJgocs&ban  FeketeArd6  68  az  Erd61y  nev6nek  kelet- 
kez666re  okot  add  erd6B6g  kozep6n,  a  r6gi  K5z6p-Szolnok  megye 
ter{llet6n,  a  Szamos  k5zel6ben  taUljnk  Ard6  faint. 

KotIcb  MjLbton. 

A  'H  €%  'tdnyi  tiwyi  k^pzd  Qgy6t  6n  is  tndakoltam 
tanitv&nyaim  kdz5tt  s  a  k5vetkez6  adatokra  taUltam:  a)  -9%  k6pz6vei : 

1.  FaXusi  ember.  (Szeksztod,  Tolna  m.) 

2.  HovdvaXdsi?  hovft  vald  ember?  (Szeksz.) 

3.  Milyen  megyisif  Melyik  megy6ben  szfQetett?  (Szeksz.) 

4.  Fogasi ;  tr6f&san  a  farkas  neve.  (Szeksz.)  [VS.  fogacsi :  ki&116 
nagy  fogti,  Eemenesaljai  Tnd.  Qyajt.  1829.  11:86.  nyakst:  r5yid 
g5rbe  nyakd  no.  92.  —  A  szerk.] 


288  MAGTABiZATOK;    HELYREIOAZfriLsOK. 

5.  Egyid6si  velem :  velem  egyidos.  (Simontomya,  Tolna  xa) 

6.  Mindennaposi  yend^g  n&lunk.  (Szeksz.) 

7.  Hdnaposi  retek.  (Velek,  Feh^r  m.) 

8.  »Csak  Ugy  ingyenesi  volt  a  ko8zorukd«,  mondta  egy  m6wi 
«mber  a  m&siknak,  a  ki  azt  k^rdezte  t51e,  hogy  mennyi^rfc  vette  a 
kasz&t  es  hozz&  a  fendkSvet.  (=  R&ad&s  volt.  M5z8|  Tolna  m.) 

9.  Bardzddsi  16,  a  melyik  sz&nt&skor  a  bardzd&ban  j&r.  (Madocsa, 
Tolna  m.) 

b)  'idnyi  tinyi  k6pz6yel: 

1.  M&r  jdrtdnyi  ereje  sines.  (Szeksz&rd.) 

2.  Van  m^g  egy  kis  vdrtdnyi  id5m  =»  in6g  egy  kicsit  v&rhatok. 
(Szeksz&rd  es  Simontornya.) 

3.  UiU)8'Unidnyit  ettem  az  este.  (Szeksz&rd.) 

4.  Nines  m&r  dlltdnyi  ereje.  (Szekszird.) 

5.  Fogytdnyi  m&r  a  liszt  =  fogy6f6lben  van.  (SzekszArd  6s 
Alsd-Ny6k,  Tolna  m.) 

6.  Alig  van  m&r  ilUnyi  kedve  =»  alig  van  m&r  kedye  az  61et- 
hez.  (Simontornya.) 

7.  Annyin  ydtak  a  yis&ron,  hogy  alig  y6t  kitMinyi  tit.  (Madocsa.) 
Szeksz&rd  1904.  &pr.  20. 

LX8zl6  GAza. 

itn  is  tndakozddtam  a  -^'  s  a  -tdnyi  tSnyi  k6pz6  haszn&lata 
felol.  Sok  vita  folyt  r6luk  k11l5nfdle  tdrsasigokban.  Lehr  czikk^t  itt 
&ltal&ban  ellens^ges,  bar&ts&gtalan  indulattal  fogadt&k  ^s  azt  6llftot- 
t4k,  hogy  Lehr  a  felhozott  p6ld&kat  az  ujj6bdl  szopta.  Tanlty&nyaim- 
t6l  csak  n6gy-6t  adatot  tndhattam  meg  mindegyik  k4pz6re.  A  Lehr 
czikkdben  felhozott  t5bbi  p61d&t  nem  erdsltett^k  meg.  K6rdez68- 
kddtem  a  y&rosban  lak6  urakD&l  is  ez  adatok  fel51.  Legtbbbje  a 
fejSt  C86y&lta,  de  T6th  K6roly  f5m6rndk  lejegyzett  n^h&ny  adatot. 
Yan  szerencs^m  ezeket  is  ide  mell^kelni.  —  Tanlty&nyaim  a  kdyet- 
kezo  BZ<5kat   ismerik: 

Jdrtdnyi  ereje  sines  a  betegnek.  (Szeksz&rd;  Szabadsz&ll&s,  Pest  m.) 
Nines  egy  esepp  vdrtdnyi  id5m  sem.  (Szeksz&rd.) 
Nines    buktdnyi   ylz    sem  a  ktitban,    nem  meriilhet  el  a  y5dor. 
(Szeksz&rd.) 

Kidlttdnyira  yannak  a  munk&sok.  (Szeksz&rd  melletti  paUnki 
pusztiln  hallotta  egyik  tanity&nyom.) 

Elmegyek  a  paprikdsi  malomba.  (Bogyiszld,  Pest  m.)  Ott  IQ  a 
szegleten  a  paprikdsi  (asszony  yagy  szerb,  bolg&r  ember,  Szekss&rd). 
A  libdsi  kihajtotta  a  libikat  a  rdtre  (Moh&es  yid.) 
Borzaszt6  kocsmdsi  ez  a  legdny.  (Gfyonk,  Kolesd.) 
Mif^le    Umpa    ez?   Ez  a  cihesi  Idmpa  (a  ez^h  tulajdona  yolt, 
Qy5nk.) 

Ott  megy  az  ijjeUsi,  t.  i.  ^jjeli  5r.  (Baranya  m.) 
Szeksz&rd  1904.  6pr.  14. 

Vall6  Albert. 


MAGYABijZATOK;    HELTBBIOAZfTiSOK.  289 

A  'idnyi  iinyi  k^pzdre  dsszeszedtem  eml^kezetbdl  egjnUh&nj 
p^ld&t,  ezeket  vagy  Mez5tiiron  vagy  Szegeden  hallhattam  : 

Ezek  a  lib&k  2—3  6ra  jdrtdnyira  is  elkdborolnak  a  tany&t6l ! 

Jdrtdnyi  er^'e  sines  (ezfc  itt  is  dsmerik). 

Nines  tobb  8z6n&nk  kint,  csak  2 — 3  fardultdnyi  v.  rakodtdnyi. 

Egy  j6  hajtdnyira  van  ide. 

Nyomtdnyi  sz^lesre  szabt&k  a  dtU6-atat,  ki  se  lebet  rajta  t6rni. 

Messze  j5n  a  vonat,  mdg  alig  Idttdnyi! 

Nines  sok  vdrfdnyi  iddnk,  mindj&rt  j5n  a  vonat. 

Bogytdnyi  sebes  cs&rd&s. 

Fogytdnyi  a  kenyere. 

Van  neki  vagy  2 — 3  Uptinyi  fdldecsk^je. 

Nines  annak  egy  krajcdr  irtinyi  vagyona  se! 

Szeksz&rd  1904. 

T6th  KAroly,  mfirnok. 

Szegeden  ez  a  kifejez^s  ismeretes:  M6g  a  jdrtdnyi  (j&r&shoz 
val6)  ereje  is  elhagyta,  azaz  oly  gyonge,  bogy  m&g  j4mi  sem  tud. 
De  ba  a  jdriOriAQ  igenSvbol  k^pzett  jdrtdnyi  6s  basonld  alakok 
belyesek  is,  a  fdn6vb61  k^pzett  jigtinyi  alak  6s  kedves  rokonai  £51- 
t^tlen^  elvetend(9C|  legal&bb  is  addig,  mig  a  B.  Sz.  nyelvSsze  nem 
bizonyitja  be,    bogy  a  n6p  valabol    basznilja  az  6  vedette  alakokat. 

HodIcs  Agost. 

J^vek  6ta  foglalkozom  a  sz^kely  nyelvj6r&sok  tanulmAnyoz&8&- 
val,  a  Sz6kelyf5ld  j6  r^sz^t  bej&rtam,  nagyon  sok  eddig  ismeretlen 
n^pnyelvi  adatot  sikeriilt  m&v  fdljegyeznem,  de  a  Lebr  kdzolte,  vagy 
b&r  basonld  adatokat  soba  de  soba  nem  ballottam.* 

HoBOER  Antal. 

KSrdtnszedSSm  Gyakran  megesik,  bogy  a  b6zi,  a  gazdas&gi 
ftllatok  kSrme  bibAsan  fejl5dik  vagy  id6vel  eltorzul.  fgy  kQlonosen  a 
vasalatlan  l6nak,  dkdrnek  ny^ri,  5szi  bosszti  sz&razs&g  idej6n  a  kem^ny 
titon  val6  j4r&s  miatt  a  korme  megvislik,  elv^konyodik,  elterped, 
a  k5r5m  pereme  folkunkorodik  s  tdbb  belyen  megbasad.  E  miatt  az 
illatnak  f&jdalmas  a  j&r4s,  16p6se  pedig  neb^zkes,  egyenetlen  6s  nem 
biztos.  Allataik  e  baj&r6l  a  gazd&k  tenni  is  szoktak,  m6g  pedig 
vagy  tkgy,  bogy  a  k5r5m  sz6l6nek  f5lkunkorodott  r^sz^t  kor5mfog5- 
val,  vagy  erre  val6  nagy,  kem6ny  oll6val  lev^Ak,  vagy  barap6fog6- 
val  leesipdelik;  vagy  tigy,  bogy  az  6llat  l&b&t  csutakra  belyezik  s 
azon    lapos-v6s5  s  botoka    [mi  ez?]    segfts^g^vel    a    k5rom    eltorzult 

*  M6g  Kioska  £mil  erteait,  hogy  -8%  6s  -tdnyi  kepz6t  soha  sehol  se 
hallott.  Hallotta  ugyan  vas6ti  kocaiban  kapatos  embert^l,  hogy  »Oalg6ozra 
ment  a  tiZ'6rd8%vcU<,  de  ez  nem  tiz-^rd-sif  hanem  iiz-drdS'i  vonat.  —  M6g 
megemlftjuk,  hogy  Nyitra  vid^ken,  mint  6pen  most  olvaBsok  (Kyitramegyei 
Ellen^r  IV.  28,  8),  azt  mondj6k :  folsosiek  =  fols^-vid^kiek. 

A  szerk. 


290  MAGTA&iZATOKy   HELTKSIGAZfTlSOX. 

a^Ut  kereken  kSrtd  lemetszik.  Ssokott  sBdval :  kdrmSt  szednek^  meg- 
azedik  az  dttat  kdmUL 

Ennek  az  elj&r&snik  kordmazedis  a  neve. 

Van  egy  m&sik  is.  Faluhelyen  a  fitik,  a  ficakd-leg^nyek  tayaszon 
is,  ny&ron  is,  de  legkiv&lt  fiezsiel,  a  iiiid6ii  kender&ztat&s  idej^n 
tinoselt  kenderbSl  magoknak  ostort  szoktak  fonni,  utcz&n,  r^ten, 
mez6n  SsszejdY^n,  eyyel  a  sz6val  hij&k  egymist  vet^lked^sre :  SzeijU^nk 
k&rm6t!  -—  Ki  j6  velem  kdrdmszedni?  —  Jere  szedjUnk!  —  Erre 
azok;  a  kik  az  egy-iy&stiak  kSzUl  magnknak  ellenf^lt  tal&ltak^  ezzel, 
teb&t  ketten-ketten  kiy&Uiak  s  k5z5sen  mQg&llapftanak  bizonyos 
k5telez6  fdltdteleket,  pi.  bogy  a  fejet,  arczot  drinteni  nem  szabad, 
bogy  a  yet^lked^s  kdzben  a  m&sikkal  Ssszecsapzddott  ostor  az6 
lesz,  a  ki  a  m&siknak  a  kez^bdl  a  mag&6n4l  fogya  kir&ntja  stb.  s 
azt&n  bossztL-  vagy  rdvidnyelti  ostorakat,  a  melynek  lebetdleg  egyenl5- 
nek  kell  lennie,  dsszem^ry^n,  k6t  ostor  bossz&t  tey6  t&yols&gban  egy- 
miwBal  Bzembe  foUllanak  s  elkezdik  a  j&t^kot.  Ebben  arra  igyekezik 
mind  a  kett6,  bogy  gyorsan  forg6  ostor&val  dgy  csapjon  a  mAsik 
fel6,  bogy  &ll4s&b5l  kimozdftsa;  majd,  bogy  ellenfeUnek  kez6b51 
az  5y6yel  esetleg  dsszecsapzddott  ostorit  a  mag&^n&l  fogya  kirtot- 
bassa;  majd,  bogy  ellenfel^nek  a  bit&ra  csapb&sson  vagy  —  s  ez  a 
legfdbb  —  a  cs6r6  I6ba  fej6re,  meg  az  ostoros  kez^re  csap^y^ggel 
olyat  stijtbasson,  bogy  ez  a  csap&s  f&jdabna  miatt  a  yet^lked^s  foly- 
tat&s&ra  kdptelen  legyen  s  mag&t  legydzdtinek  6rezze.  Hogyba  az 
egyik  f^l  a  miLsikat  csak  az  &ll48&b61  mozdftotta  ki,  vagy  csak  az 
ostor&t  yette  el,  vagy  csak  a  b&t&t  csapkodta  meg  a  m&siknak: 
leszedte,  bogyba  csak  a  kez6t  sujtotta  meg:  leszedte  a  k&rmirdl, 
bogyba  csak  a  Ub&t:  leszedte  a  Idbdrdl,  bogyba  a  Ubit  is  meg  a 
kez^t  is  vagy  mind  a  k^t  kez6t  vagy  mind  a  k^t  Ub&t:  leszedte 
a  tiz  kdrm^6L  A  mikor  a  f dlt^telekbez  k^pest  ezek  k5zM  b&rmelyik 
elk5vetkezik,  vagy  ba  bizonyos  ideig  egyik  sem  tudja  legydzni  a 
misikat,  v6ge  szakad  a  vet^lked^snek. 

Ennek  a  p&ros  j&t^knak  szint^n  kSrlmszed^s  a  neve. 

A  kdrlhnszedis  els6  m6dj&b6l  drtbetni  meg  a  m&sodik  m6d 
itviteles  nevezet^t  s  azt&n  a  m&sodiknak  ismer^se  teszi  6rtbetdv6, 
tudatoBsA  a  k6vetkez5,  mind  kiils5,  mind  erkSlcsi  vonatkoz&ssal  nagyon 
gyakran  baszn&lt  k^pes  sz6Usok  sz&rmaz&s&t  6s  jelent6s6t:  leszedfii 
vcUakitf  vdldkit  leszedni  a  kdrmirdl^  vcUakit  leszedni  a  Idbdrdl,  vala- 
kit  leszedni  a  tiz  kSrm&M. 

Eredet5kre  n^zve  ezek  a  sz6l&sok  tiszUn  a  n^pdi,  &tvette  5ket 
a  koz-  6s  irodalmi  nyelv  is,  jelent6s5k  tartalma,  ereje  6s  szfne  ott 
is,  itt  is  ugyanaz:  k{ils5  vonatkoz&sban :  valakit  legy5zni, 
erkdlcsi  vonatkozisban :  megcsalni  valakit. 

(A  kordmszedis  elsd  jelent6s6t  a  MTsz.  nem  ismeri,  a  mAsodik- 
r6l  csak  ennyit  mond:  »ostorral  vftt  p&rviadal«.) 

Udvarbely  m.  Betblenfalva. 

Paal  Gthla. 


XAOTABiZATOK,    HELTBEIOAZfTiSOK.  291 

JOobveris*  Mind  a  k6t  r68zr61  erdsen  verik  a  dobot,  s  mind 
a  k6t  r6Bzr61  elfelejtik,  hogy  idobbal  nem  fognak  verebet*.  De  nem 
errdl  a  dobverdEordl  akarok  8z6lani,  banem  arr6l,  a  melyr61  Ballagi 
Alad&r  azt  mondja  a  NySz^-rdl  irt  blr&lat&ban  (176.  L),  hogy  nines 
meg  a  R  M.  NyelvemL  2 :  48.  lapj&n^  Simonyi  Zsigmond  pedig  (Kyr. 
33:186)  azt  Allftja,  hogy  de  bizony  csak  megvan!  Hogyan  lehet- 
s6ge8  az,  hogy  imi-olvasni  tnd6  k6t  okos  ember  ilyesmin  dispnt&lhat  ? 
H&t  csak  tigy,  hogy  mind  a  kett5nek  igaza  van. 

M&r  1898-ban  figyelmeztettem  a  M.  Tnd.  Akad^mia  Nyelv- 
tndom&nyi  Bizotts&g&t,  hogy  a  BMNy.  2.  k5tet^nek  kdtf^le  ki- 
ad&sa  van  s  e  figyelmeztet^st  kdzz6  is  tettem  az  Akad^miai  ijfirtesftd 
9:521—523,  valamint  Adal^kjaim  (Bpest  1898)  455—458.  lapjain 
is.  Ott  m&r  elmondtam,  hogy  nem  lehet  sem  az  egyiket,  sem  a  m&si- 
kat  javftott  yagy  bdvftett  kiad&snak  nevezni,  mert  mind  a  kett6 
egyterjedelmfii  czlmlapja  ugyanaz,  a  szSveg  szed^se  ds  nyom&sa  leg- 
nagyobb  r^szt  ugyanaz,  csakis  a  2.  r^sz  21.,  22.,  29.,  30.,  39—51. 
lapjai  kiil5nb5znek  egym&stdl,  a  tdbbi  ellenben  eg^szen  azonos.  Konnan 
e  kiQldnbs^g  ?  Ha  nem  is  derfti  f5l  eg^szen,  legal&bb  sejteti  a  kUl9nb- 
sdg  ok&t  az  a  nyilatkozat,  melyet  Dabrentei  a  2.  rdszhez  irt  E15sz6 
y^g^n  (Xn.  lap)  tesz: 

»A  21.,  29.  lapon  s  a  39-diken  kezdve  51-ig  l^vdk  az6rt 
es^nek  dysor  k9z6  azt  megbontya,  miyel  kettdt  az  oda  sz&nttak 
koztLl  ki  kelle  vennem,  leyelez^seim  folyt&ban  kdrd^seimre  yil4- 
gosabb  adat  nyerte  miatt,  mi  azokat  nem  oda  yaldkul  ismer- 
tet6  meg ;  a  tdbbit  akkor  kaptam,  mikor  az  ut&nok  j5y6k  m&r  nyom- 
tatva  Yoltak*. 

A  k6t  nem  oda  yal6  darab  kihagy&sa  s  m&sok  betold&sa 
ngyancsak  megbontotta  az  ^vsorbeli  rendet,  a  mi  a  szerkesztSnek 
ntaslt&snl  volt  adya.  D5brentei,  ha  restelte  is  e  pongyolas&got, 
de  nem  akarta,  mik^nt  az  E15sz6ban  mondja,  eUimitani,  K^sdbb, 
valdszintQeg  Ddbrentei  hal&la  xii&a,  juthatott  esz6be  Toldynak,  hogy 
mdgis  helyre  kell  Allftani  az  ^ysorbeli  rendet.  A  rendzayard  lapokat 
kidobt&k  s  betett^k  helyettdk  a  m&r  r6g  kinyomatott,  de  Dobrentei 
szerint  nem  oda  yald  darabokat.  Ezekben  a  p^ld&nyokban  az  dvsor 
meg  van  szdpen  tartva  s  minden  yisszaogr&s  gondosan  el  van  keriUve. 

F5nt  emlftett  figyelmeztetdsemben  azt  inditv&nyoztam,  hogy  a 
BMNy.  2.  kdtet^nek  D5brentei-f61e  kiad&s&t  nevezzuk  elso  kiad&s- 
nak,  a  Toldy-fdldt  pedig  m&sodik  kiad&snak. 

Nyily4nyal6,  hogy  figyelmeztet^semrdl  mind  Ballagi,  mind 
Simonyi  megfeledkeztek,  s  nyilv^nvald  az  is,  hogy  Ballagi  p^ld&nya 
a  D5brentei-f6le,  Simonyi  pdldtoya  pedig  a  Toldy-f6le  kiad&sbdl  yal6, 
mert  ebben  a  dohveris  csakogyan  megvan,  amabban  pedig  csakngyan 
nines  meg. 

Mi6rt  tartotta  »Mih&l  de&k  magyar&zataitc  DSbrentei  nem  a 
BMNy  .-be  valdknak  s  midrt  melldzte  6ket,  noha  m&r  ki  voltak  szedve, 
azt  csak  akkor  tndhatn6k  meg  bizonyosan,  ha  az  a  Biblia  (v9.  M.  tud. 
T&rs.  Jji*vk.  3:118),  melynek  els5  t&bl&j&ra  a  kdrd^ses  darab  be  van 
jegyezve,  ism^t  eldkerUlne.  Szilt  KIlmIk. 


S92  MAQTABiZATOK,    HELTREIOAZItIsOK* 

Kdaytelenek  yagyank  —  tisztelettel,  de  hat&rosottan  ^s  kere- 
ken  —  visBEaatasftani  a  dobver^s  v&dj&t  EllenfeltUik  igeniB  yeri  a 
nagy  doboi,  mind  az  akaddmiai  ul^seken  hozz&  nem  6rtd  kozons^g 
eldtt,  mind  pedig  czimbor&i  &ltal  a  napi  sajtdban,*  6a  mindenki  tadja, 
mind  yerebeket  akar  fogni  yele.  Mink  ellenben  semmif^le  yerebekre 
nem  yad&szunk,  a  NySz.  m&r  elkelt  s  lij  kiad^B&t  nem  teryesz^ 
czikkeinkben  pedig  —  €n  is,  Melich  is,  a  tobbi  nyely6az  is  —  ille- 
t^kes  bfr&latot  mondunk  s  ezzel  els6  sorban  caakis  a  Nyely5r  olyasdi- 
hoz  fordulonk.  Hogy  a  ferdit^st  s  a  konfc&rkodilst  szigoruan  elit^ljok. 
azt  senki  se  g&ncsolhatja. 

Ellenfellink  hib&it  magyar&zni  68  mentegetni  —  eliBmerjfik  — 
a  felebar&ti  szeretet  ide&lja,  magam  is  kifejeztem,  hogy  a  sok  yal6t* 
lans&gban  nem  l&thatok  sz&nddkoss&got,  sot  a  k5nnyen  menthet5 
t^yed^seket  (a  miknek  ok&t  mindj&rt  dszreyettem)  nem  is  id6z- 
tem.**  A  EMNy.-bdl  yal6  adatokat,  mint  mindenki  l&thatjai  ama 
mulatsAgos  kdrtUm^ny  miatt  id^ztem,  hogy  mig  a  NySz.  meghazud- 
tolt  hirom  adata  helyes,  a  bfr&l6nak  ezek  p6tl&s&ra  iddzett  adatai 
helytelenek.  —  Egy6bir&nt  az  ellenfelfinkkel  szemben  is  kotelez5 
felebar&ti  szeretet  daztdnz6s6re  ments^getd  m6g  azt  is  felhozhatjok, 
hogy  6  a  Nyelytudominyi  Bizotts&gnak  —  melyhez  az  a  figyelmez- 
tetds  int^zye  yolt  —  nem  is  tagja,  s  6  egy&ltal&n  nem  foglalkozik 
a  Bzaknyelydszet  apr6-csepr6  dolgaiyal,  elybdl,  mint  k5nyy6ben  tiize- 
tesen  kifejti  6s  megokolja! 

—  A  mi  a  EMNy.  k^rdds^t  6s  D5brentei  titokszeru  elj&r&s&t 
illetii  azt  kdnnyU  megmagyar&zni.  M^r  hdsz  6yyel  ezel6tt,  a  NySz. 
Bzerkeazt686  kdzben  r&j9ttem  egyes  fdltCLnden  egyezS  id6zetekbol  (pL 
megaluszikf  h&B-ity  Mpes,  6s  kfQ5n5sen  kigy,  ill.  kigy),  hogy  a  39 — 52. 
lapokon  k5z51t  Mih&ly  de&k-f6le  [?]  k6zirat  nem  eredeti,  nem  is  1529 
6s  1541  k5zt  kelt,  ban  em  puszt&n  m&solat  Sylyester  bibli&j&b61,  — 
csek61y,  ink&bb  csak  helyeairdsi  y&ltoztat&sokkali  melyek  Sylyestemek 
csak  nyelyj&r&si  saj&ts&gait  simitott&k  el  (n6hol  azonban  megrontott&k 

*  »N41imk  —  lepten-nyomon  tapasztaljuk  —  a  komoly  tudom&nyos 
mmik&884got  az  elfajolt  kritikai  modor  oly  6ktelen  diih5ng6se  kl86ri,  hogy 
ez  ink&bb  hasonlit  ellen86g^et  folfal6  kanmb41ok  drjongd  tobz6d48&hoz,  mint 
az  emberi  felvilagosodottadg  magasztos  oz6ljaira  kdzdsen  tdrekyd  mmik&s- 
t&rsak  41dd808  tev6kenyBeg6bez.<  (Az  Ethnographia  legdjabb  fiizete,  154.  1.) 
*'*'  Ilyent  csak  egyet-kett6t  hagytam  meg  feledekenyB6gb61  id6zeteim 
k5zt,  fgy  az  elpcddntdl  Kulcs&rC.-beli  adatit,  de  ezt  dnk6nytelendl  ki  is  jayl- 
tottam  (bir.  hib&san  199-et  mond,  a  helyes  sz&m  pedig  200).  De  pi.  nem 
id6ztem  bir416nknak  yal6tlan  adatai  kSzt  ezeket :  *vigyorog  PeerC.  61  <  (mert 
a  jegyzetbdl  mindj4rt  r&jdn  az  ember,  hogy  6S-at  akart  mondani),  *kiUdnben 
HoryO.  6c  (mert  nyilv4n  5-ot  kell  erteni)  stb.  De  tref4b61  is  id6ztem  egy-ket 
ilyen  hib4t,  pi.  ^kivirdgozik  KolcsG.  3S6<,  kiildmbkiildmhf^e  TelO.  322<, 
noha  mindj4rt  I4ttam,  hogy  ezek  megyannak  a  KulcsO.  S87.  s  a  TelC.  823.  lap- 
j4n.  Eyyel  csak  bir416nk  el j4ra84t  parodiz41tam.  Mert  bir416nk  s z 4 n t- 
Bz4nd6kkal  olyanokkal  t6yeszti  meg  a  hi8z6keny  olyasdt,  mint  pL  a  126. 
lapon:  ^Orozva ;  a  BecsiC.  23.  Iapj4ra  teszik,  a  codezlr6  m4shoy4  tette*. 
M4r  pedig  csakugyan  a  B6c8iG.  23.  Iapj4nak  yeg6n  kezdMik  a  mi  iddzettmk, 
csakhogy  4tnyfilik  a  24.  lapra  is :  »Forra8oc  |  kiobSl  vrozvan  lattatnakuala 
yizet  mereitenieoc  —  Megfer-e  ez  az  elj4r48  az  irodalmi  tisztessseg- 
gel,  a  tudom4nyo8  becsulettel?  ddnt86k  el  olya86ink. 


MAGTARlZATOKy    HSLTBEIGAZfrXSOK.  293 

Sylr.  szSveg^t,  pi.  44.  1.  mosoltatnak  e  h.  mosottainak  ftzaz  mosdd- 
tatnak,  41.  1.  >az  oUan  ighekrol  valo  tanolsag,  mellet  nem  tulajdon 
igekhen  vetetnekc  e  h.  meltek  . .  ie^zishen ..).  —  A  BMNy.  2.  kStete 
1836-t61  1840-ig  volt  8ajt6  alatt.  1839-ben,  mikor  m&r  a  sz6ban 
ioTgd  lapok  ki  voltak  nyomva,  ismerkedett  meg  Dobrentei  Sylvester 
bibli&jAyal;  6  maga,  a  saj&t  aUir&s&val  jegyezte  bele  az  akad^miai 
kSnyvt^r  p^ld&ny&ba  a  Sylvester  eldszava  ntdn:  iKinyerte  Niczki 
Niczky  8&ndor  tiiblabfr6  tirtdl  a  m.  akaddmia  konyvt&ra  dfszft^s^re 
e  p^ld&nyt  Kistatai  Tatay  Jtoos. . .  1839.«  —  Mikor  Dobrentei  l&tta, 
hogy  a  mit  6  eredeti  k^ziratnak  ii6zett,  az  csak  1541-i  nyomtat- 
vtoybdl  val6  m^solat,  term^szetesen  megrestelte  t^ved^s^t,  segiteni 
akart  a  dolgon  s  az  illet5  lapokat  kiv6tetve,  mils  nyelveml^kekkel 
pdtolta. 

Legtijabban  Cs&sz&r  Elemdr  tirgyalta  ttLzetesen  e  bejegyz^sek- 
nek  Sylvesterhez  yal6  viszonyAt  (1899.  Irodalomt.  K5zlem6nyek). 

Azt,  megvallom,  nem  drtem^  mi6rt  nevezztlk  azt  a  kiad&st, 
melyben  a  Sylvester-f^le  szSvegek  megvannak,  m&sodik  vagy  Toldy- 
f61e  kiad&snak.  Kiszen  k^tsdgtelen,  hogy  6pen  ez  k^szQlt  eldszSr,  e± 
volt  eloszdr  kinyomtatva  ^s  bizony&ra  a  m&sikkal  egyidej^eg  jelent 
meg  (1840-ben,  mint  a  czfmlap  is  mondja):  a  nyomd&ban  a  pdld&- 
nyok  fdz^sekor  bizony&ra  csak  t^ved^sbdl  iktattdk  bele  egy  r^sziikbe 
az  el6bb  kinyomtatott  Iveket,  melyeket  Ddbrentei  melldzni  akart. 
Toldy  nem  tebette  ezt  a  v&ltoztat&st,  mert  akkor  ^szrevette  volna 
s  megjegyezte  volna,  hogy  e  v&ltoztat&s  mennyire  ellenkezik  D6b- 
rentei  eldszavAval  ^s  tartalomjegyz6k6vel  (XII. — XLII.)  s  a  40.  lap- 
hoz  tartoz6  hasonm&ssal.  Az  id6rend  helyre&llft&s&ra  nem  is  volt 
sz1iks6g,  mert  azt  pontosan  helyreillftotta  maga  Ddbrentei  az  6  r^sz- 
letes,  30  lapra  ter]ed6  tartalommutat6j&ban. 

S.  Zs. 

Ser^  kor^  kflr^  tflr.  Horger  Antal  Bessenyei  nyelvdjft&8&r6l 
8z6lva  (Nyr.  30:239)  a  Term6szet  vil&g&b6l  (282)  id^zi  a  k5vetkezo  k^t 
sort:  »N6zd  a  nagy  ostob&t;  oily  an  mint  az  okor,  Megfogj&k  a  fillet 
6s  a  j&rmAba  kdr*,  A  k6r  8z6  mell6  k^rddjelet  tesz,  annak  jel^Ul, 
hogy  Bessenyeinek  ezt  a  »csin&lm^y&t<  nem  6rti.  Annak  idej^n 
magam  sem  6rtettem,  de  az6ta  t&jsz6k  gyfljtdse  kdzben  ^szrevettem, 
hogy  az  a  k6r  nem  csin&lm&ny,  hanem  valamely  kev6s  vagy  hi&nyos 
alakti  ige,  mely  eddig  val6s&ggal  kikerQlte  sz6t&rlr6ink  6s  nyelv- 
tnd68aink  figyelm^t.  SikerUlt  tdbb  irodalmi  adatot  tal&lnom  s  a  MTsz. 
szerkeszt6j6nek  8Zfvess6g^b6l  a  P6tk5tet  adatait  is  felhaszn&lnom. 
A  Debreczeni  Gbammatika  (1795)  a  271.  lapon  emliti:  »M&r  ma  ez: 
ker,  kdr,  tsak  a  Parantsol6bann  van  meg;  ker^  kor  helyre  (az  5k5r- 
nek  mondj&k),  verte  te  in  locum*.  BAnfalv&n  (Borsod  m.)  mondj&k 
az  5kornek,  hogy  a  szekdr  rddja  s  a  j&rom  melU  ^Ujon:  kdr-be  te! 
XTgyancsak  Borsodbdl  6b  Abanjbdl  valdk  ezek  az  adatok:  kdr!  kdr 
fie/  kor  no!,  akkor  mondj&k  az  Okomek,  mikor  azt  akarjik,  hogy 
az  5k5r  a  fSlemelt  jAromba  betegye  a  nyakit.  Az  abanji  Pasztafaln* 
h6\  vala  adat  szerint :  tUr-he  / ;  a  Yadrdzs&k  sz6t&ra  pedig  TJdvarhely* 


S94  XAOTARiZATOK,   HBLTBUOAZfrlBOK. 

ss^kbai  kteU:  tur  mdUl;  y6gftl  Perecsenyi  Nagy  Ltadd  Oridins 
Bnyelg^seinek  fordft&B&ban  (1820,  129)  is  hasnUlljs:  ilSs  ftd^  kdyrt 
bitang!  yissssa  azerelmem  id6s<  (Deque  cothnmato  vate  triainphat 
amor.  Eleg.  XVULL).  A  Beasenyei  adata  nyilvto  a  jeL  d.  nemdlye, 
mig  a  tSbbi  adat6  a  feLss.  m.  2.  88em6ly6nek  Yehet6:  ker(j)y  kar(j)f 
tur(j)  be  r.  metti^  teh&t  ige.  Ss&rmasdkai  is  vanaak;  t^rgyatiandl : 
htkHr  az  5kdr  a  j&romba  «=  beill  (Bereg  m.  Aranyosn^k) ;.  tAigya- 
san  a  moldvai  CB&iig6kiitf :  kikUrfin  as  dkreket . .  •  MkUrt^  as  dkreit 
68  kimeni  ea  ntra,  kikUrt^,  s  lefektltt  =  kifogta  a  j&romb6l,  befogta 
a  j&romba,  ki-  y.  bekUr  mtUt  ideje  (Nyr.  31:144,  145);  tov&bb& 
mtlyeltet6  k^pa^ssel,  de  t^li^as  jelenttoel :  bekortet  »  beterel ;  kor- 
tesd  be  as  5kr5t  a  jibromba  (M&ramaros).  —  Van  asonbaii  k6t  adat, 
mely  Utszblag  ellene  szdl  a  kdr  igei  volt&nak,  mmthogy  n^Tsidragja 
van.  Elassai  sEdtftr&ban  (3:143):  >Keri  menni  (Ssatm&ri  8b6): 
Ginctnm  in  locnm  ire<^;  68  OsF.-ban:  ^Kerho  y.  fterA<f,  5k5r886l£t6 
8z6,  melylyel  a  b^res  r&ki&lt  az  dkdrre,  hogy  az  iga  meU6  &lljoii. 
Kerho  mdUl  Igy  mondj&k  M&tyasf5ldj6ii.  ....  akkor  is,  mikor  azt 
akarj&k,  hogy  tevAbb  mozdt&ljon  hely^bdl,  kfilSndsen,  hogy  a  j&romhos 
kSzelebb  &lljon<.  Ezek  a  n6Yaz6rag08  alakok  azenban  kdnnyen  magya- 
rizbalkSk.  M&r  a  Debreczeni  Gframmatika  idej6ben  is  esak  a  2.  sze- 
m^lyCl  felsz6lit6  alakja  Yolt  meg,  mely  ma  a  ndpnyely  adatai  sze- 
rint  is  legink&bb  mint  indalaisz6  hawznAlatos,  tigy  hogy  igei  Yolta 
elhomAlyostLlt.  Arra  pedig,  hogy  ilyen  &llat([z5,  -hlYd  6b  -terel5  8z6 
n^Yragot  is  fSlyehessen,  ott  az  orsz&gszerte  jAratos  csd  6s  hajaz :  csdra, 
csdval,   csdfitfl),  csdbeli,  cede,  hajszdfiLf  hajazos^  hajezra,  hdczos  sib. 

A  ker,  kor,  kUr,  tur  teh&t  hi&nyos  ige,  mely  legtdbb  esetben 
&llattereld  induIat8z6Y&  lett.  TaUn  nem  t6Yedek,  ha  ebben  az  ig6beD 
litem  gydker6t  egy  nagy  sz6csalidnak:  ker^it,  ker-ul,  ker-dul,  Cker-eg :) 
ker-g^e,  ker-eng,  ker-eSf  ker-get  stb.  stb. 

A  Nyr.  dolgozdtirsai  68  gytl]t6i  tal&n  m6g  szolg&ltatnak  n6h6ny 
adatot  e  ritka  ige  megi8mer6s6re. 

TOLNAI  Yiucos. 

LdnynixObe  mennfU  ^s  hd»t(lzn6»7iii.  Az  orsz&g  leg- 
tdbb Yid6k6n  haszn&lj&k  e  k6t  kifejez6st,  de  m6g  nem  hallottam, 
hogy  azonoB  jelent68e  Yolna.  Nilnnk  r6g  id6k  6ta  s  ma  is  e  k6t 
kifejez6ssel  Yan  a  hizass&gi  kis6rlet  leirYa,  de  nem  olyan  sorrend- 
ben,  mint  Koy&cs  Dezsd  kdzli.  —  Elmegy  a  leg6ny,  —  legink&bb 
szombaton  este,  egy  kSzeli  rokoniYal  yagy  ti8zteld]6Yel  (jegyzo,  pap 
stb.)  —  a  ki  aztin  k6sdbb  n&sznagy  is  lesz  —  a  Idnyoa  hdzhoz  s 
ott  t&gy  adj&k  a  dolgot,  mintha  Yslamit  akam&nak  megtudakolni. 
(Szinte  neYets6ges  lett  xa&r  az  a  szokis,  hogy  elad6  zab  ut&n  k6r- 
dez6sk5dtek;  a  Yid6ken  keY6s  zab  terem,  s  igy  el6re  tiidt&k,  hogy 
eladd  zab  dgy  sem  lesz.)  Ez  a  Udnynizis.  —  IBDi  a  le&ny  megtetszik 
68  a  leg6ny  szIyos  fogad&sban  r6szesUl,  a  misik  h6ten  megint  be&llit 
az  el6bbi  Ieg6ny-kfs6r5  6s  most  mir  mint  n&sznagy  megk6ri  a  leinyt 
megbfz6ja  r6sz6re;  egyiittal  pedig  meghlYJa  a  csal&dot,  hogy  menje- 
nek  el  sz6tn6zni  a  leg6ny   port&jin.    Ez  a  lednykiris.  —  A  l&nyos 


MAGTABiZATOK,    HCLTBEIOAZfriSOE. 

caaUd  —  m6g  ha  el6re  tadjik  is,  hogy  nem  sdj&k  a  le&nyt  — 
egy-kdt  h6t  leforg&sa  alatt  (min^l  k6B6bb,  Bxmil  rosszabb  eredm^ny 
▼&rhat6)  ha  m&a6ri  nem,  —  tissteletbdl  elmegy  a  leg6ny  lakAs&ra 
8E6tn6ziiL  Ez  a  hdztusndzds.  A  hiBtfisn^B^s  uiAa  p&r  nap  alatt, 
agyanosak  a  k6rd  n&sznagy  Atj&a  izenik  meg  elhat^oB&suk  eredm6- 
ny^t.  —  Itt  endftem  meg,  hogy  h<igagfl<ig  eset^n,  a  le&ny,  illetve 
most  milr  menyasszony  csal&dj&t  hiriaznA  nerezik.  [VS.  MTsz.  Mr^szJ 
(£i8aJ8z6ll&8.)  MfazAnos  KXlmIn. 

Bargamassa.  A  P.  H.  1903.  Xn.  16-i  sz&m&ban  a  9.  lapon 
Gsiky  J&nos  egy  magyar  lantkdnyyrSl  6rtekesik.  A  9*ik  kezddsben 
sz6l  a  t&nczokr6l  s  ezek  felsorol&s&n&l  a  Pargamassa  ndviidl  s&r6jel 
kdzd  odateazi  ezt:  (Passamezzo  ?). 

Nem.  Ez  nyilv&ii  a  bergamascoi  ttocz  lesz,  melyet  Shakespeare 
a  Szeatiy&ndji  dlomban  is  emlft:  L  az  5.  felv.-ban  a  Tak&cs  utols6 
jelen^sdt  (itetszik  taUn  az  at6]At6k,  vagy  kett^nknek  bergamascdi 
t&ncza?<)  s  Theseas  utolsd  monddk&j&t  (»  . ..  jertek  h&t  a  hergcmasdSi 
t&aczotokkal !  Az  nt^j&t^kot  hagyjAtok  el  It).* 

SzABO    J6Z8EF. 

AprdS^.  iSrdekes  szdkombiniltot  hallottam  itt  Nagyv&radon: 
3  polg.  oszt&lyt  kiv^geztem,  Eleinte  elmosolyodtam  ez  t&jfajfca  gyep- 
mesters^g  hallat&ra,  da  moat  mAr  egdaz  6rthat6  8z6kombiii&l&at  Utok 
beDne:  M(j&rtam)  +  v^eztem. 

Ldbpisz-BBik  mondj&k-e  a  Dan&ntiilon  (Feh6r  m.)  kiytQ  m&autt 
ia  a  l6bizzadm&nyt  ?  1^  ebben  kittbid  p&rhnzamoa  eaetet  l&tok  a 
pokol  fisz^ez.  Eazerint  a  ma  sz^ltibeD  haazn&latoa  piszoh  ^poly 
kicainyltdje  volna  a  j?J5;7-nek,  mint  fiszek  a  f^az-nA. 

A  azdmba  (valaminek  a  az&m&ba  megy)  meg  a  fajia  a  kdzhaaz- 
n&latban  mindjobban  kezdik  elveazteni  dnAll6  voltukat  a  maholnap 
a  file  aora&ra  jntnak,  azaz  egyazertl  k6pz5kk6  zaugorodnak:  Mfa* 
szdmba  megy,  Hjfajta  mesteraig.  Demkk  Gt6z6. 

T^SZdkrdl.  8unkalop6.  (Y8.  Nyr.  33 :  63.)  A  kal&nlop6  (p&aztor- 
t4aka)  neve  Baj&n  8unkalop6.  Nev^t  bizony&ra  a  term^a  alakj&t61 
nyerte.  Kifejlett  termda^yel  a  gyermakek  sunkalopi^kruinplics^szt 
jAtazanak.  !E^azer  egyik  t6p  le  beldle  a  ez  a  aunkaiopdj  majd  a 
m&aik,  a  ez  a  krumpLicsdsz.  A  ki  ntolj&ra  t6p,  arra  marad  a  aimka- 
lop5a^  vagy  a  krumplicadazi  hivataL  —  A  Datura  atrameniom  ter- 
mte^nek  disznd  a  neve;  azint6n  kedvelt  gyermekj&t^k. 

GaEn:6  Otula. 

Aivddol  (Nyr.  33 :  180).  Az  ,&tmegy'  ^rtelm^ben  nem  haUottam. 
Nem  n6met  korca  ez  az  dtvddol  ebbSl:  hinHber-  y.  durch-waten? 

SzAB6    J6Z8EF. 

*  Bergamascay  tuzes,  n^piea  t&ncz,  Bergamo  v4ro84r61  vette  ney^t, 
teb4t  nem  bergamascSiy  hanem  bergam^i  tdncz,  A  szerk. 


296  EGTYELEG. 

Kanafdria.  Az  Arany-Gy.-f6le  N6pkGy.-beii  (1 :  338)  egy  tr^tts 
pestmegyei  dalban  az  van:  >0h  be  csoda  htir  a  ktotori  httr;  ha  raai 
yalami  hib&ja,  bor  a  kanaf6ri&ja<.  Ez  a  farcsa  sz6  se  ott,  se  a  MTsz.- 
ban  nines  megmagyar&zva.  R^g  meg  voltam  gydzddve,  bogy  csak 
kohf&nium  lebet,  hegedflgyanta)  a  miyel  a  btlrokat  gyant&zz&k.  Ezt 
most  megerdsfti)  a  mit  egy  lengyel-n^met  8z6t&rban  tal&lok:  ^kcdafania, 
Kolopbonium,  Gheigenharz<  (Parylak:  Stownik  kieszonkowy  1897).  — 
XT.  i.  TJt6lag  figyelmeztet  Tolnai  Y.  a  Nyr.  29:86  adott  magyari- 
zatAra:  bogy  kanafdria  a  kolofdnium  6s  a  kdnfor  sz6  yegyiil^se. 

SmONTI    ZsiGMOKD. 


EGYVELEG. 

A  gySrek  tragtfdi^a.  A  8z6ban  forgd  szeg^ny  >gyorek« 
szomorti  ndt^ja  ott  kezdddott  valabol  a  dorozsmai  tanyik  k5zt,  a  bol 
anyja  BZolg&l6  volt  az  uradalomban,  apj&t  pedig  letltdtte  —  a  k66ros. 
Ekkor  megesett  rajta  a  szfve  egy  torekyd  ifjtlnak,  megirta  ezt  a 
Bzfyetbasogatd  tSrt^netet  ^s  bekiildte  egy  k^pea  betilap  elbesz6l4si 
p&ly&zat&ra,  hadd  sfrjon  rajta  a  magyar.  Kapott  pedig  ez^rt  szAz 
korona  b^rt.  Sz4p  kis  snmma,  de  olyan  szlyettdpd  magyars^^rt, 
a  milyen  ebben  a  rSvid  kis  elbesz^l^sben  yan,  nem  is  sok.  MeiH;  ezt 
a  mi  sz^ps^ges  5-zd  nyelvj&r&sunkat  j6  egyn^h&nyszor  agyonsanyar- 
gatt^k  milr  a  szaldn-n^piesked^s  lelkes  6s  lelketlen  fr6i,  de  annyira 
m^g  tal&n  a  N6pszfnh&z  szfnpad&n  sem  tett6k  cstiff&  a  »szegodi< 
besz6det,  mint  most  ebben  a  szomorti  t3rt6netben. 

Osak  tigy  nagyjdb6l  szedegettem  ki  bel61e  a  k5yetkez6  kifeje- 
z^seket:  Onydm,  dgissiges,  n&m  igen  lesz  enneky  a  ki  szbresse,  metre 
a  gyorek?  a  kis  csdUd,  —  s  ezt  mind  arr6l  az  egy  &rtatlan  kis 
gyerekrdl  mondjdk. 

De  ha  m&r  ilyen  kimdletlentQ  ker^kbe  torik  a  szeg6ny  gyore- 
ket,  h&t  a  kSmyezete  sz&m&ra  sines  kegyelem.  Egy  kis  germanizmus 
ezeknek  is  elkel  s  ezdrt  a  jdlelkfl  szerz6  olyan  szeczesszids  f^ggd- 
nydkkel  diszfti  f5l  a  itiszta  h&zat«,  a  melyek  »j6  dpoldsra  mutat- 
nak«  s  m6g  a  mit  sem  y6t6^  szelid  napf4nyr6l  is  tigy  besz61,  bogy 
az  »esod&latos  yil&gft&st  adott  a  szob&nak«. 

Hanem  ez  m^g  mind  semmi.  A  jay^t  a  y^g^re  hagyta  a  hamis- 
k4s  szerz6.  Bizonyosan  hallotta  yagy  olyasta  valabol  ezt  a  n^pies 
koszon^st:  »Aggyon  isten  j6  napot,  mindk5z5ns^ge8en<.  Az  atol86 
sz6  tudvaleydleg  annyit  jelent,  bogy  mindannyiuknak  vagy  4ltal&no8- 
s&gban.  Nagyon  megtetszhetett  ez  a  sz6  a  mi  if  jii  bar&tunknak,  mert 
alig  y&rta,  bogy  ezt  is  r&kenbesse  a  mind  en  jdval  meg^rdekelt  gyo- 
rekre.  Ez  teb&t,  a  mikor  egy  b&esit6l  f^nyes  krajcz&rt  kap,  igy 
k5sz5ni  meg: 

—  K9Bzdn5m    al&ssan    a    tekintetes   tLrnak,    mindkSzons^gesen. 

8  ezdrt  kapott  a  szerzd,  mint  mond&m,  sz&z  korona  b^rt.  Aggy' 
isten  eg^szsdg^re,  —  mindk5z5ns6gesen ! 

NlDAI    PlL. 


Nl^PlTTELYI   HAGTOHiKTOK.  297 

Sztfgylijt^S.  Mi  az  oka,  hogy  a  fiatals&g  (jeanesse  dor^e)  dpen 
nem  6bz  n^lk&l  alakul6  Djelr^t  nem  gyUjtik?  A  70-es.  80- as,  90-e8 
^Tekbelit  s  a  moBtanit.  Az  nem  a  T&}8z6t&rba  val6,  hanem  kiilon 
szdgytLjtemdiiybe,  melyet  a  franczidk  az  argot  6b  a  langue  verte 
czimii  mnnk&ikban  f oglalnak  ossze :  egy  ilyen  manka  czimlapj&n,  mint 
ama  nyelv  »mt[yeldi<,  a  kovetkezd  alakok  vannak  rajzolva:  Suhancz, 
KocsiB,  Gocotte,  Yoyon,  Hord&r,  Mesterember  (alsdrendii  munk&s); 
perBze  frazeologia  is  van  benne  bdven.  (Lor^dan  Larcbey  az  egyik- 
nek  a  Bzerzdje.)  Hozz&j&rtil  a  goomienx,  vagyiB  a  gigerli>  a  b&pog6 
gentry;  ezeknek  a  nyelve  n&lunk  a  leg5tletesebb.  —  NB.  A  f{l6s 
tijabbszerfi  vonatkozAsaiban.  A  mtrtS^  j6  ez  ?  Elf ogadott  p6riassAgok !  — 
A  hlrlapfrdk  jargonja  (lekdzolni,  riport  stb.}}  a  8zlnh&z4,  a  parlament4, 
a  hir6B&g6,  az  figyy^ds^gd,  az  orvosok6. 

SzAB6    J6Z8EF. 

Bill  letoyneyek.  1904.  (Patl&s.)  Jan.  9.  JogAszb&L  Marczi, 
Madi,,  Harry,  Ilike,  Tins,  Oida,  Dnci,  Aurora  (sic,  nem  Hajnalka), 
Lili,  Lola,  Jella,  Addy,  Milica,  Muka,  Loulou,  M&lika,  F&lma, 
Andrienne  (bIc),  Joli,  Toto,  Lonci,  Lonczi.  —  Jan.  14.  Kath.  k5r 
b&lja.  €4dnci,  N6ra,  Manci.  —  Jan.  16.  Frot.  h&h  Dytka,  Manczi, 
Pistika,  Aniko,  Marisse,  Joujou,  Dndus,  Edi,  Jetty,  Ada,  Anda.  — 
Jan.  19.  TiBztv.-telepi  t&nczeBt.  Etas,  Jendke^  ZBdlUke.  —  Jan.  30. 
MedikuBok.  Adika,  Lilla,  Etta,  Gitta,  Leonka,  Daisy,  Ili,  Luln,  Terns. 

Szab6  J6Z8EF. 


NfiPNTELVI  HAGTOHANTOK. 

Mes^k. 

Bardt'kddencidk. 


H&  az  ugy  y6t  haj&k,  bagy  y6t  valabol  ezen  az  616  yil&gan 
egy  bar&tkalastram.  Y6t  a  kalastram  barangaz6j&nak  egy  tLgyibe 
val6,  csinas  sz&l  feleB^ge.  Aszt  mangya  eccer  az  egyik  bar&t  annak 
az  asszannak: 

—  Hall&d-6  te  lij&nyam,  mikar  mehetn^k  6n  el  bazz&d  besz^l- 
getni,  ekktis  j6  M6i  tdteni? 

Aszt  mangya  az  asszan : 

—  H&  imm&,  ba  csakugyan  e  akar  junni  bazz&m,  ma  oeste 
jtLjjen  el  b6t  6rakar,  benem  bazzan  is  mag&yal  yaj  800  pengd  farintat. 

H&  j6,  e  megyan.  Henem  a  m&sik  bar&t  iB  eppe  dgy  kapdra 
tal&ja  az  asszant.  Hi  ba  ada,  eszt  is  csakogy  ada  inyit&ja  oesti  ny6c 
dr&ra,  de  bagy  bazzan  e  is  mag&yal  yaj  b&ramsz&z  farintat.  Henem 
baj&k,  mindba  csak  oessze  beszdlt  y6na  az  a  bAram  bar&t,  a  barma- 
dik  is  el6fagja  az  asszant.  Na  ]6,  b&  eszt  is  csak  ada  rendeli  oesti 
kilenc  6rftra  biramsz&z  farintal. 

MASTAB    HTXLyte,    XXXIH.  20 


298  K^mrELYI   HAOTOMiNYOK. 

Ecce  h&  Gesture  kertLl  az  iidd,  s  h&  pant  h6t  6rakar  jfi  az 
els5  bar&t. 

Henem  hagy  a  szavam  egym&sba  fannyam,  a  haraiigas6n6  el- 
mangya  az  urtoak,  bagy  8  mint  j&rt  azakkal  a  papakkal,  s  hagy 
neki  mi  Y6na  az  esze  gandalattya,  bagy  azakat  a  papakat  meg5j6k, 
8  a  p^nzeket  evegy^k.  Me  az  ura  is  rij4  &llatt  a  dalagra,  kcennyen 
ment  az  eg^sz. 

Ugy  ny6c  6ra  t&jat  kapagtat  a  m&B  bar&t.  Mangya  az  asszan 
az  elsSnek: 

—  Jaj  tisztelendS  or,  az  Isten  szerelmij^r,  jttjen  bamar  ebb 
a  b4tal86  Bzab&ba.  S  aval  b^eresztette  a  m&sik  bar&tat.  Na  mast,  a 
m^g  az  aaszan  aszt  a  bar&tat  is  b^yitte  Y6na  az  elsd  szab&ba,  addig 
a  zura  a  m&sikat  agyan  is  tLtette  a  b&tnlsd  bAzba. 

Kilenc  drakar  ujra  kappan  az  ajt6.  Ujra  mangya  az  aaszan  is 
a  bar&tnak: 

—  Jaj,  jaj  tiaztelendS  ur,  mast  lesz  a  mi  nem  v6t,  az  Isten^r 
bamar  ide  ebba  b&tnls6  b&zba. 

Na  j6,  a  bar&t  h6  ada,  s  az  asszan  h6  a  barmadik  bar&tat  is 
az  elsd  szab&ba.  tfd6  r&telve  ajb6l  kappant,  mast  m&  a  barangaz6, 
mintba  eppe  mast  jUnne  baza  yalabunn^t.  H^  csakse  tett  egyebet 
evel  se  az  asszan,  mintbagy  a  h&tals6  b&zba  kalauzalta,  s  att  aszt&n 
az  ura  eve  is  egy  miccent^sek  alatt  v6gzett. 

Na  j6  bajdk,  mast  aszt&nan  elvett^k  a  b&ram  pap  p^nzit  s 
tanakadni  kesztek  rajta,  bagy  mi  tevdsek  lebstndnek  mast  a  tes- 
tyekkel.  Ecce  h&  zoergetnek  az  ajt6n.  H&  mi'ccsdlbattak  v<Sna  m&st 
baj&k,  csak  ki  kellett  bagy  nyiccsik.  8  b&  a  zcergetd  csakse  y^t 
m&s,  banem  csak  egy  katana,  aki  j6  Isten  neyibe  sz&ll&st  k^rt  6jerre. 
Aszt  mangya  a  barangaz6: 

—  Jaj  lelkem  yit^z  ur,  isten  I4ttya  lelkem,  6n  j6  sziyyel  adak, 
banem  n&llunk  az  a  nagy  baj,  bagy  amijen  basszti  az  Aldatt  ^jel^ 
oeroekk^tig  6g  a  Umpi,  me  egy  eUtkazatt  lelkli  bar&t,  yaj  mi,  abagy 
a  ganaszak  6r&ja  csak  b^&U,  ju  az  ablakunk  al&  s  anndt  knkncsill  b6. 

Aszt  mangya  a  katana  rij&: 

—  Egyet  se  gycentoelSgyenek  ketek,  ba  csak  annyi  a  baj; 
jiijen  csak  ide,  ba  j6  kel,  elbtoak  6n  yele,  tudam  Istenem! 

K&  j6  na,  baj&k!  &gyat  y6t  az  asszan,  s  lefekszik  a  katana. 
S  bagy  b&gyatt  y6t,  bejbSl  b^  is  kappant  a  szeme.  Ha  b6,  a  baran- 
gaz6  is  bejbol  cs&lta  a  mag&j6t.  Az  egyik  bar&tat  a  b&tuls6  h6xb6\ 
egy  szempercre  az  ablakra  koenycekoeltetd,  s  abb6l  a  nyngubdl  kdtette 
is  fel  a  katan&t,  hagy: 

—  Vit6z  ur,  yit^z  ur!  m4r  itt  a  bar&t! 

Ha  manta,  biza  annak  se  kellett  ann^l  toebb;  fel  az  &gyb6l 
azan  &lmasan,  neki  a  bar&tnak,  s  ajant  csapott  rijd,  hagy  csak  le- 
poffant  a  f odre,  akka  abbdl  a  bejbdl  fel  a  y&ll&ra,  s  el  yele  a  XycOl- 
Idre,  s  bel6  laccsintd  ada.  Hanem  amind  menne  a  bar&ttal,  eldje  All 
a  bakter,  s  rij&  sz6l  hagy: 

—  Hd  meg&j',  ki  yagy,  mit  yiszel!? 
Aszt  mangya  a  katana  hagy: 


K^KYELVi  hagtomInyok.  299 

—  drdeg   yagyak,   bar&tat  yiszek  a  paklakra,  mi  bajad  Tele? 
Caakhagy  amdg  a  katana  ada  j&rt,  addig  a  harangaz6  a  m&sa- 

dik  bar&tat  is  kihazta  a  h&tulaiS  h&zb6l,  s  ada  tdmasztatta  aszt  is 
aa  ablaknak.  Aszt  mangya  a  katan&nak  mika  vissza  jt&tt  hagy: 

—  H&  vit^z  ur  I  bagy  Titte  el  aszt  a  bar&tat,  sze  d6  vissza  jtltt. 
TJjbol   neki    a    katana,    s    egyenesen    dabta  a  v&ll&ra,    el  le  a 

KtLkW6hez,  s  dabta  a  kell6s  koezepire,  bagy:  na  mast  gyere  h& 
vissza!  De  b&  baj&k  menet  kcszbe  njra  csak  tal&lkazik  aval  a  bak- 
terrel  s  megint  csak  rij&  kijAt: 

—  H6  meg&j !  ki  vagy,  mit  viszel !  ? 
TJjra  csak  mangya  a  katana  bagy: 

—  Ordeg  vagyok,  bar&tat  viszek  paklak  arsz&g&ba,  mi  koezed 
bazzilja  ? 

Kenem  am6g  a  katana  ada  j&rt,  csakis  kibazta  a  harangaz6  a 
barmadik  barfttat  is,  s  amik6  vissza  jQtt  mangya  neki: 

—  H&  aszt&nan  vit^z  or  mi  csez&lt  neki,  bagy  megint  csak 
itt  van? 

Aj  bagy  a  fekete  fene  s  a  franc  saba  evetlen  ne  baggya  baj&k, 
bagy  megbasszankadik  az  a  vit^z  ur.  Kapja  megint  a  papat,  s  el 
vele  nagy  pujka  m^reggel,  bagy  na  meg&j  pap,  meg  lesem  6n  aszt, 
bagy  miccs&lsz  te.  A  bagy  menyen  megint  csak  megszdllittya  a 
bakter,  bagy :  b6  meg&j !  ki  vagy  ?  mit  viszel  ? 

—  Ordeg  vagyak,  sze  mantam  mil,  papakat  bardak  paklakra, 
ma  mingy&  t^ged  is  a  b&tamra  vetlek,  ba  nem  fdrbecc  tdllem. 

Na  j6,  a  katana  a  papat  a  vizbe  laccsantya,  s  lesni  kezdi, 
bagy  bagy  lapadzik  majd  vissza.  H&  eppe  jtL  el  att  a  papak  espe- 
restye  a  partan  egy  fej6r  lavan.  Na  bar&t  —  mangya  a  vitdz  ur  — 
mast  tndam,  bagy  nem  eldzel  meg,  s  egy  macsuk&val  ugy  csapja 
fdbe  az  esperest,  bagy  abba  bejbe  lefordul  a  I6r6l.  Aval  bel6  eszt  is 
a  K{lktQ16be,  fel  a  16ra,  s  egy  percek  alatt  m&  mutatta  is  a  baran* 
gaz6nak,  bagy  na  n^zz^k  bdt,  evel  a  fej^r  l6val  eldzte  meg  oeroekk^- 
tig  aa  a  bar&t  6tet,    de  tudam    istenem  mast  m&  nem  teszi  tcebbet. 

Keresik  m&snap  a  bar&takat  s  az  esperest,  benem  a  csak  annyi, 
bogy  subnnt  nem  kapjdk  a  csillag  alatt.  K6rdik  a  baktert  is,  bagy 
nem  l&tta  dket  valamerrdl? 

Haj  6jx  6des  Istenem  baj&k  —  manta  a  bakter  —  bagyne 
lAttam  v6na,  b&r  ne  l&ttam  v6na,  az^  r&z  mast  a  bid  eg;  sze  amijen 
basszti  csak  v6t  az  &ldatt  6ccaka  oercekoes  oercekkd  barta  az  oerdeg 
a  papakat  paklak  arsz&g&ra,  s  bagy  megsz6llingattam,  ki  s  mit 
viszen,  csak  egy  peccint^sen  mult  bagy  ingem  is  ada  nem  juttatatt. 

El^g  a  bazz&  baj&k,  bagy  m6g  mast  is  mind  nyam&ssz&k  5ket, 
bagyba  bel^  nem  untak  eddig. 

n. 

Ecce  b&  v6t  tava  Hencid&n  inn6t,  Bancid&n  tul  egy  nagybasii 
barit.  K&  ez  a  bar&t  erdst  szerette  a  j6  bart  s  a  sz^p  asszanyakat. 
Ecce  b&  tal&lkazik  az  utan  egy  t&gyibe  val6  asszannal.  Aszt  man- 
gya neki: 

20* 


800  NiPNYSLyi  haotomIhtoe. 

—  HA  6des  lij&nyam  mika  mehetn^k  6n  el  hazz6d  ekkus  jo 
1id6t  tSteni,  amika  egyedOl  leszel,  hagy  te  se  lind  magad,  b  ossU- 
nan  ^nse^ 

H&  megmangya  az  asszan  kagy  ekk6  s  ekk6. 
Na   haj&k  e'  is   ment.    Henem   fen'    odd    meg,    hagy    tort^nt, 
hagyse,  att  kap&  az  asszan  nra. 

Na  j6,  ha  att,  ada  8z6l,  hagy: 

—  ^drvendek  tisztelendo  ur  a  Utagattoiak,  henem  mk  a  hejit 
6n  yeszem  &tal,  de  az6  a  tisztelendd  nrat  csakse  eresztem  haza  ijen 
6jeli  soBt^tbe,  henem  itt  az  ddalszaba  s  egyedul  j6l  ef6r,  aaztinan 
reggel  majd  Idttya  az  utat.  Ekktis  hideg  igaz  hagy  lesz,  me  ha 
tnttam  v6na,  hogy  6jerre  ingem  l&tagat  meg,  razsmarin  yir&ggal, 
tiszafa  f&val  futettem  v6na.  Henem  ha  megf&zik,  att  a  reisnyice 
(kis  k^zi  malom)  s  att  a  terebtiza  is,  Srelgessen.  8  aval:  aggyan 
Isten  j6ccak&t. 

H&  csak  annyi,  hagy  b^zAri  a  papat  a  nagy  csattagd  hidegbe, 
a  j^ghideg  szab&ba. 

Na  j6!  n6zi  a  pap  az  ablakat,  h&ha  kiszoekhetn^k,  de  h&  vas- 
rast^j  rajta.  Keresi  az  &gyat,  h&  semmi  6gynemu,  me  csak  kamara. 
Na  j6.  Ju  8  menyen  le  s  fel,  henem  f&zni  kezd.  M&  csak  annyi 
hagy  j&ba  zcergetett  az  ajt6n,  henem  att  tdtette  az  &ldatt  6jet.  'Regge 
aszt&n  eleresztett^k. 

IJdd  rij&  telye  amint  ement,  talilkazik  az  asszan  a  pappal  s 
aszt  mangya  neki  szapar&n: 

—  Tisztelendd  nr,  tisztelendd  tir !  oeste  j6  szivvel  Utam  hazzim ! 
Mangya  a  pap:  Nem   menyek  ^n  ddes  lij&nyam,    tal&m  biz  az 

oerlettetek  fagyatt  el  esm^nt?! 

Henem  azd  addig  erre,  addig  tava  az  asszan,  am^g  csakis  ki- 
fargatta  a  papat  a  sz6p  eszibdl,  s  oest^re  keriilve    csakse  maratt  el. 

Henem  hagy  tcert^nt,  hagyse,  fene  egye  meg,  esm^g  rij&  nyi- 
tatt  az  ember  a  papra.  Haj  szent  J^zus,  haj^k,  ajan  hirtelen  pnjka- 
m^regbe  jii,  a  hagy  csak  eccere  esm6g  a  feles^ginSl  Uttya  aszt  a 
papat,  hagy,  se  sz6,  se  besz^d,  agyan  csapja. 

Na  j6!  E  megvan.  Lakatt  a  faliiba  egy  Isten  vertye  nyama- 
rultya  csizmadija.  Ajan  szeg6n  vdt  az  Isten  is  tutta  csizmadij&j&t, 
hagy  m^g  egy  lecsepnyi  l&mpi  alajra  se  tdtt  a  szeg6n86gib61,  henem 
csak  ngy  ddgazatt  n^,  a  h6d  vil&g&n&l,  mik6  az  is  y6t. 

Az  ember  gandaja  mag^ba,  hogy  6  biza  ehez  a  szegdn  csizma- 
dij&haz  viszi  a  papat.  K&  ugy  is  tett,  s  annak  az  ablak&haz  t^masz- 
tatta,  hagy  legyen  mast  m&  ami  eppe  lesz.  H6dyil&gas  Qdo  y6t,  s  a 
csizmadia  eppe  att  ddgazatt  az  ablakn&l,  h6d  yiUgit&sn&l.  Ecce  hi 
Uttya,  hagy  valaki  elveszi  elolle  aszt  a  kiis  viUgat  is,  amit  az 
uristen  s  a  h6d  adhatatt.  Aj  aki  ere-ara  —  mangya  a  csizmadia  — 
elmenny  ann6t,  ki  vagy!?  Henem  e  nem,  csak  b&mul  rij&,  mind 
Makszi  a  h6dra.  —  Hagy  a  fene  ett  y6na  meg,  hagy  egyen  meg 
—  elkezdi  a  csizmadia  —  aval  veszi  a  kaptaf&t,  elki  az  ablakhaz, 
B  ugy  csapja  fiiltoeyen,  hagy  a  bar&t  csak  lefardul  annSt. 


NiPITTBLyi   HAOTOMiinrOK.  301 

Megijed  erre  a  csizmadia,  hagy  miccsin&lt  6  mast.  Nem  m&j 
gandalkazatt  sakat,  henem  kapta  nagy  izibe  a  bar&tat,  elb6  vele  a 
ssamsz^d  m^hesaibo,  neki  baritatta  egy  mdhkasnak  s  aval  b6kij&t 
a  h&zba  hagy: 

—  JUjen  szamsz^d;  jtLjen  azaparin,  me  lapj&k  a  m6hlt. 

A  szamsz^d  se  v6t  rest,  kapja  a  csipeti  elki  vele  a  m^hesbe, 
8  ogy  csapja  basaz&ba  a  m^hkasra  baritatt  papat,  bagy  csak  ugy 
vdgig  nynlt  a  {6den  m6ka8ast6l  egylitt,  n6,  mind  egy  knpa  liszt. 

Haj  szencs^es  egek  —  vakarta  a  f&letoBTit  az  ember  —  mics- 
cM6k  6n  mast! 

—  H&  mit  kam&m  —  elkezdi  a  csizmadia  —  egyet  se  gyoen- 
toelogy^k  rajta!  minek  jtLtt  lapni  ?  Ink&bb  jQjen  ked  vigyilk  a  ma- 
lamlM,  6u  is  segittek,  s  dlliccsuk  a  tejk^nek  (tejke  a  lisztes  Idda, 
hova  az  6rolt  liszt  lefoly). 

—  Biza  kam&m  az  isten  szenteje  meg  a  sz6p  eszit,  mand 
▼alamity  me  j&r  a  sz&ja  —  elkezdi  az  ember  —  h&-ccs&juk  ugy  na ! 

H&  a  biza  ugy  is  tev^nek,  s  ava  hij&k  is  ki  a  m6n&rt,  bagy 
lapjik  a  lisztet. 

Ki  a  m6n4r  egy  ker6klapack&val,  s  b&  tigy  kallintya  f  filtoeven 
a  papaty  bogy  csak  v6gig  puffant  a  fdden. 

A]  megr6kenyedik  erre  a  mdnir,  bagy  mit  tett  6  m&'  mast. 
H&  mit  —  mangya  a  csizmadia  —  m^  is  m&j  jtLtt  lapni. 

InkAbb  fagja  meg  ked,    s  Icakje  b^  a  zsilip  alA,  6n  is  segitek. 

Igy  keriilt  baj&k  a  nagyhasd  bar&t  a  zsilip  al&,  s  t&  mdg  ma 
is  att  van,  bagyba  ki  nem  hozt&k  anndt  az6ta. 

(P6cs€alTa,  Eiskiikalld  m.) 

Osz  Jiiros. 


SzarvaS'Oede,  Jobhdgyi,  Szurdok'JPUspoki,  Caicse^  Apcz  6s  Ecseg 
(N6gr&d  m.)  kSzs^gek  lak6it  kdzSns^gesen  paldczoknak  mondj&k, 
&mb&r  az  igazi  pal6czok  baz^ja  nem  itt,  a  megye  d^li  r6sz6n,  hanem 
ink&bb  ^szakra,  Sipek,  Karancs-Keszi,  Lapnjtd  stb.  k5z86gekben  van. 
—  Annak,  a  ki  eldsz5r  j&r  e  vid^ken  6b  eldsz9r  hallja  besz^lni  e 
Tid6k  lakdit,  leghamarabb  is  az  tiinik  fel,  bogy  a  -vol  vd  v-je 
m&88albangz6  ut&n  is  megmarad:  kan&t;aZ  (kan&llal),  ustorvoZ  (ostor- 
ral)  stb.  A  bangrSvidftd  826t6k  a  mag&nbangz6t  megrovidftik  az 
alanyesetben  is:  szeker,  eger,  kerek,  vereb  stb.  A  mienkj  tied,  tietek 
birtokos  n6vmisokat  igy  mondj&k :  emmink,  ettid^  etUtek.  PL  Emmink 
hdzunk  sokval  nagyohb  ettit'ektiL  —  Sz&mtalan  az  olyan  szd  is,  mely 
hangy&ltoz^st  szenved :  iborka :  uborka,  ritlya :  lajtor ja,  I6tra,  gyiikor : 
tfikdr,  t6:  tHj  ludtoUyH:  ludtoU,  eggytg:  eddig,  gyinnye,  verekegyiky 
leijohb:  legjobb,  bonxyuj  vamyu  stb.  —  A  kenyir,  anya,  apa  s  m6g 
^gyes  Bz6kboz  rendesen  bozz&teszik  a  kicsinyltd  k^pzdket :  keny4rke, 
apdka,  anydka,  —  K  -vd  v4  kiSzOl  csak  a  -v4  ragot  alkalmazss&k  da 
a  mag&nbangzdn  v^gzddd    Bz6boz  csak  a  rag  mag&nbangz6j&t,  az  4»t 


302 


HiPNTELTI   HAGTOXiKTOK. 


kapc8olj&k:  bolonddi  (bolondd&),  M^  (h6y&),  ham^  Oiamtiy&).  — 
iSrdekes,  hogy  az  olyan  8z6k  el6,  mint  pi.  diazwfj  mosWc,  mindenkor 
odamondj&k  a  boc8&natk6r6  kovetem  8z6t.  EEa  azt  k^rdezem  az  asBzony- 
t6\f  hogy  mit  ffiz  eb^dre,  fgy  y&laBsol:  KdvetSm  diaznt^ust. 


Euh&zat. 

szaMdkd:  b5  noi  kab&t. 
nemtelki:  feezes  ndi  kab&t. 
pufdndli:  alsdszoknya. 
gdngd:  konyhakdidny. 
kecele:  kdt^ny. 
fOcM:  fejkdta. 
pdntlikd:  szalag. 
sedtying:  v&szon&zalag. 
zsugorifikd:  lapos  zaindr. 

Ed^ny,  konyha. 

szilke:  kis  bogre. 

sirdny:  nagyobb  bdgre. 

zsitdr:  sajt&r. 

kupd:  b&dogb61  k^azUlt  kanna. 

rocskd:  yeder  (f&b6l). 

kdncsur:  kancsd. 

vdrecd:  r&nt6kaii&L 

mdsind:  takar^k-tflzhely. 

rezsdf  Ur:  siltd  a  takar^ktiizhely 

oldaUban. 
izg6:  par&zs. 
hUhszdgj  kuckd:  a  kemence  m5- 

g5tti  hely. 
tiv6:  a  miyel  ffit^s  ut&n  betakar- 

j&k  a  kemence  sz&j&t. 

i^lpUlet  68  r^Bzei. 

pitdr:  konyha. 

hdz:  Bzoba. 

gang:  bekerftett  folyosd. 

ambitus:  nyitott  folyosd. 

gdrddics:  I6pcad. 

ereszet,  esztri:  eresz. 

NSv^nyek. 

geszkenyefd :  gesztenyefa. 
topolyfa:  jegenyefa. 
dgdckdfd:  &k4cfa, 
idvisk:  tdyis,  tfiske. 
makkfa:  tSlgyfa. 


bisdkd:  birs. 
piszke:  egres. 
nyospolyd:  lasponya. 
tisztaMzd:  btLza. 
rozsMzd:  rozs. 
pelyva:  polyya. 
dljddz6:  alom. 
csdnd:  caal&n. 
kompir:  borgonya. 
iborkd:  uborka. 
zsiddszdlonnd :  ydrSahagyma. 

iilatok. 

meny^tke:  meny^t. 
girind:  gSrdny. 
vdkonddk:  yakond. 
birge:  birka. 
lipe,  lepke:  pille,  lepke. 
$^ke:  tetti  pet^je. 

l^tel. 

pdmpuskd:  f&nk. 

li:  leves. 

monydkd :  sodroti  borgony&a  t^azta 

[y6.  angyalb8gy5r6]. 
pectej:  megborjazott  teh^n  teje. 
zsiddpdmpuskd :  s&lt  burgonya. 

Test. 

bone:  comb. 
girinc:  gerinc. 
mkazem:  haUnt^k. 
gigd:  g6ge. 
tereny :  teny^r. 

Az  eke  r^szeL 

ekeesin:  eketallga    [yd.  MTsi.  6s 

Nyr.  28:251,  481]. 
vez4r:  yondhorog. 
vezirldnc:  cs&gattyn  akasztdszege 

UnccaL 
vezetdldnc:  kettds  yondUnc 


N^mrELYi  haqtomXittok.  303 


kdrmdny:  korm^nylemez. 
ekevM:  sz&ntdyas. 


M&8  eszkozdk: 


ekef6:  ekefej.  szdivd:  sz9y6Bz6k. 

gerenddy:  gerendely.  bardahdj,  vet6:  a  szovSsz^k  r^szei. 

koszorH:  &llIUai  keret.  nyel,  fok,  kapafd:  a  kapa  r^szei. 

ekevdfikos:  gerendeljv&nkos.  nyel,   helek,   forg6,    derik^   C8ap6^ 
borozdds  kerek:  bar&zdto  ker^k.  hegy:  az  ostor  r^szei. 

kis  kerek :  kis  k.  dldeszkd,  bddeszkd,  jdrwnfd,  nydk- 

8zdg :  a  j&rom  r^szei. 

Ketsk^s  Ghr6z6. 


A  golytfzte  mdszayai. 

Olikker,  glajszi :  golj6 ;  glikkerezni,  glajszizni :  golydzni ;  buma : 
nagy  goly6;  Ut^H  az  a  goly6,  melyet  a  falhoz  fit  a  j&t6kos;  rendesen 
a  legform&sabb  s  a  legjobban  visszapattand  goly6.  Ezt  ha  meg  is 
araszt6ja  az  ellenf^l,  nem  lesz  az  5y6,  mert  tnlajdonosa  mAsikat  fizet 
6rte.  Az  liyeg-  yagy  m&ry&nygolya  tobbet  6r,  mint  az  agyagbdl 
k^sztilt  B  azt  hdrombaf  nigybe,  dibe  adjdk:  h&rom,  n^gy,  5t  agyag- 
golydt  fizetnek  ^rte.  Beilt  a  j&t^kos,  ba  goly6ja  a  falhoz  k5zel  esik 
(Us8  be  I  Nem  mersz  beUtni !),  ha  messze  gunil  a  golyd,  akkor  kiiitott. 
Ndmelyik  j&t^kos  csak  az6rt  tit  be,  bogy  becscUja  t&rsdt.  Nagyaraszt 
a  htlyelyk-  6s  kisuj}  kdz5tti  t&yols&g,  a  kisarasztot  a  ht&yelyk-  6b 
mutat6ujjal  m^rik.  N^ha  k^tarasztra  is  jdtszanak.  Stuccaraszt:  ha 
megyan  az  arasz,  de  a  k^t  goly6  megstuccdta  egym&st  (erintkeztek) ; 
rendesen  kett5t  fizetnek  6rte,  de  a  j&t^k  kezdet^n  ki  kell  jelentenibk 
a  j&t^kosoknak,  bogy  stuccaraszt :  kettd.  Eldf ordul,  bogy  a  goly6  6pen 
bogy  be^ri  az  araszos  t&yols&got.  Ilyenkor  ugyancsak  erdlkodik  a 
goly6z6,  bogy  araszol6  k^t  ujj&yal  eldrje  a  goly6kai  N6ha  alighogy 
az  ujjahegye  6ri  s  ha  kissd  r^nyomja  a  glajszira,  az  konnyen  kiszalad 
az  njja  al61^  s  ilyenkor  kifossa;  a  kifosds  nem  gilt  Mir  pedig  r& 
kell  nyomnia  az  ujjit,  mert  ha  az  ellenf^l  ki  tudja  fUjni  al6la  a 
goly6t,  akkor  nem  it.  Mieldtt  a  j&t^khoz  fogninak,  j6  eldre  kiki&lt- 
j&k,  melyik  a  cfk'u.s^  az  erstik.  Mindezek  a  falhozUt^Jfcsk^n^  fordul- 
nak  elo. 

A  lukbaguritdcskdndl  lyukat  isnak  a  fSldbe  6s  szerte  fel6je 
gnritj&k  goly6ikat.  A  kinek  a  goly6ja  legk5zelebb  esik  a  lyukhoz, 
yagy  6pen  bel6garul,  az  az  elsd.  Ha  k^t  yagy  tdbb  goly6  egyenld 
t&yols&gra  yan  a  lynkt6l,  akkor  az  kdsa.  A  kdsdsok  djra  guritanak. 
Az  els6  most  Ssszeszedi  a  golydkat  s  a  lyok  teU  gorltja;  a  melyik 
a  lynkba  gurol,  az  az  5y6.  A  lyukon  kfynl  fekyd  golydkat  pedig 
igyekszik  mntatdujjiyal  a  lynkba  p5ccenteni.  Ha  a  megpoccentett 
goly6  nem  gnrul  a  lyukba,  arra  kerUl  a  poccent^s  sora,  kinek  a  gdly6ja 
a  sorrendet  megillapft6  elsd  gurft&snil  a  legk5zelebb  esd  goly6  ut&n 
kdyetkezett.  (Baja.) 

Gsetk6  Gyula. 


304  IZENETEK* 


Csal&dneyek. 

Szentp&li  ^s  varjask^ri  nevek :  Balala,  Basinai  Bizsdk,  Burkos, 
Btird,  Busa,  Gsacsad^r;  Osente,  Osuka,  DaUn,  Duduka,  Gh^86,.G^y&s, 
Gyurkica,  Iperes,  Kente,  Lftkd,  Matus,  Micsoda,  Mic6,  Miskus,  Misdra, 
Nac6,  OssUn,  Palcsd,  Pip&s,  Posza,  Pdros,  Eazga,  IUd6,  SzoY&n, 
Taja,  Tampus,  Tikfa. 

K^thelyi  emberek  nevei:  B6,  Bonif&c,  Borsd,  Borz,  Bala,  C^r- 
n&s,  OB'dngetdf  Csorda,  Ferk&n,  Forr6,  Gdrhes,  EEarangozd,  K5i6l, 
Lasponya,  Mikos,  Meszes,  M^sz^geto,  Mnszti;  P&link&s,  Pusk&s,  Sas, 
Sasli,  Song,  Susa,  SAvolos,  Zdd,  Zslros.  —  Osiifn^v :  Osizma  (mert  az 
oregapja  csizmadia  volt). 

(Somogy  m,  —  1880.)  Marczau  PIl. 


IZENETEK. 


Sz&mOB  l&Jabb  tudakoz6dtora  is  sajnilatunkra  azt  kell  folela&nk^ 
hogy  meg  nines  tudoznAsank  a  Nyelytadom4nyi  Tirsas^g  alapizal>&lyainak 
meger^sfteserdl. 

K.  M.  Igaza  van,  a  B.  H.  8  az  Esti  UJB&g  hib^aan  frja  egy  Mel: 
civUista  e  h.  civillistaf  mert  ez  dsszetett  8e6,  n4m.  die  ZwiUiste^  fr.  liste 
civHty  magyarul:  az  advartart&8  (kSlta^i).  Egy  Mel  civUisia  »  osibily 
polg&r,  Ziviliflt. 

Kiidakm  £z  nagyon  fiatal  8z6,  m^  pedig,  mint  az  tij  nagy  Morray- 
f^le  angol  sz6t&rban  olvassuk,  ank^nyesen  alkotta  G.  Eastman  neva  angol, 
iizleti  cz^Ira  (vddajegynl),  1890-ben.  Igen  gyorsan  elterjedt,  az  angolok  m4r 
1891-ben  igetil  is  alkalmazt&k  s  csakhamar  sz&rmaz^kai  is  ttoiadtak  (1890 
kodaker^  1893  kodakry,  1895  kodakist). 

B.  L.  A  n^piskolai  nyelvtanr61  8z616  czikk^t  f^leg  az^rt  nem  k6z61* 
hettuk,  mert  nines  terunk,  hogy  e  t4rgyr61  olyan  nagy  terjedelmu  yit&kat 
inditsonk.  TaUn  ink4bb  a  n^piskolai  lapokban  lehetne. 

Jayltandd.  232.  1.  B^ka  6a  eg6r,  2.  sor:  Szindnek  h.  olv.  Szind. 

A  Magyar  TiUszdtir  most  lesz411itott  ftron  20  korona  —  Dobrowiky 
Igost  konyv4ra8n&l  Bpest  IT.  EskU-^t  6. 

Bekftld5tt  kSnyyek.  6kori  Lezikon  34.  fiizet.  —  Magyar  K5nyt4r 
377 — 880.  Maeterlinck:  Joyzelle.  De&k  F.  m&sodik  felirati  beszede,  beveze- 
tesiil  Be5thy  Zs.  eml^kbesz^de  De&k  F.  sziil.  lOO.  ford.  Conan  I>oyIe:  Az 
Agra  kincse.  —  Eotvos  K.  A  nazar^nusok.  A  nagy  per. 

Beklild5tt  k^ziratok*  O&los  R.  Paprika  Jancsi.  —  Tolnai  V.  Mel&k. 
—  Baranyai  Z.  Makar6ni  sz6k  stb.  —  Berczi  F.  Izzasztd,  lop6.  —  Kalm4r  E. 
A  magyar  conseontio  temporum.  —  Horv^th  K.  tTgy-e.  —  Osokan  P.  Mester- 
sz6k  stb.  —  E3yi  I.  Neh&ny  idegen  eredetu  sz6.  —  Szab6  J.  Sarjn.  — 
Ketsk^  Gy.  T4jsz6k.  —  Czeizel  J.  Eazinezy  a  proz6diai  tollharozban.  — 
Kropf  L.  Taryarju. 

y41a8zok.  Borsodi  L.  Gsok&n.  P.  Hory4th  K.  KoritsAnsky  O.  Me8z4- 
ro8  K.  Nagy  J.  Paal  Gy.  Sztrokay  L. 


TTTTn  kBtet  1904.  Junius  16.  VL  fOzet 

MAGYAE  NYELVOR 


Mffielmtk  mindM  Mna^lS-la 


Sserkessti 

siKoirn  zsiOHONi) 


82irfcMztM|  «•  Idid6-hlvittl 
IV.  ftwwi  ifaiif-ptft  lit 


»RITnS  EXPLORANDAE  VERITATIS.t 

A  Kisfaludy-Tdrsas&g  1904.  &prilis  27-^n  tartott  iil^se 
Bajza  J6zsef  eml^kSnek  volt  szentelve.  Beothy  Zsolt  ez  iil^st  a 
koTetkez6  szaTakkal  njitotta  meg:  >Tanulja  meg  (Bajza  J.  pdlyd- 
jdb61)  kritik&nk  azt,  a  mit  Spencer  Herbert  6p  most  megjelent 
eml^kirataiban  oly  zseni^lisan  f ejez  ki:  Az  igazs&g  szerete*- 
t6nek  uralkodnia  kell  benniink  a  gydzelem  vdgya 
folottlc  Ezek  a  szavak  jutnak  eszembe,  valahdnyszor  Tissza- 
eml^kezem  arra  az  akademiai  iilesre  (1904.  aprilis  11.),  a  melyen 
Ballagi  Alad&r  a  Nyr.  33 :  121 — 133.  lapj&n  megjelent  »Laiku8ok 
4Tada<  czfmfL  czikkemmel  foglalkozott. 

Szemelyeskedesbe  bocsdtkozndm,  ha  kutatn&m  B.  vitizd  el- 
j&r^&ban  azokat  a  koriilm^nyeket,  a  melyek  eredmenyeztek,  bogy 
a  felolvasdt  hdromszor  is  megtapsoltdk.  Amde  a  gy^zelmi  tapsot 
^tharsogja  az  igazsdg  szaya,  mert  >az  igazs^  szava  ithatdbb  a 
mennydorg^snel  ^s  az  igazsdgtalansdg  yilldmot  hord  kebleben« 
(Vajda  Peter  sirfelirata). 

B.  k6t  vdddal*  illet  engem.  Az  egyik  vid  szerint  6n  ir&- 
somban  olyan  muvekre  hivatkozva  mutatom  ki  B.  teredeaeit,  a 
melyek  a  NySz.  megjelenese  ut&n  Idttak  napvildgot  (a  NySz. 
8z6tdri  r^sz^nek  utols6  fiizete  1892-ben9  a  sz6mutat(36  1893-ban). 
E  ket  mfi  akovetkezd:a)  A  magyar  honfoglal&s  kdtfoi... 
szerkesztett^k  Pauler  Gyula  &  Szilagyi  SSndor  (roviditve :  HFE.)v 
megjelent  1900-ban  Budapesten;  b)  »Ritus  explorandae 
yeritatis...Begestrum  Yaradiense...  curis  et  labori- 
bus  J.  Kardcsonyi  et  S.  Borovszky...  editnm*  megjelent  1903-ban, 
Budapesten  (roviditve :  Kar.-Bor.  V.  B.)»  E  mdvek  eredmenyeit  B. 
az^rt  nem  haszndlta  fel,  mert  a  NySz.-t  sajdt  kordb<31  akarta  meg- 
iUlni.  —  A  mdsik  v4d  az,  hogy  en  czikkemben  az^rt  foglalkozom 

*  A  napilapokban  »fallacia<  volt  a  8z6,  a  felolvas&akor  e  8z6t  nem 
hallottam,  de  ha80nl6  ^rtelemben  mas  issayakkal  ugyanezt  fejezte  ki  a  felolvastS. 

MAOTAB    nTELY6B.    XXXDI.  21 


306  MELicH  jIkos. 

csupdn  Anonymussal  ^s  a  Y&radi  regestrommal,  mert  itt  »pus]dkz- 
hattam«,  ellenben  K^zair61  ^s  a  Legesekrdl  az6rt  nem  frtam,  mert 
>hoiDO  unius  libri«  yagyok. 

E  k4t  y&d  ugyan  el^g  naiv,  kiilonosen  a  m&sodik,  a  mely 
ellen  rostelkedve  vedem  magam,  de  minthogy  B.  megjegyz^sei  koziil 
€zek  azok,  a  melyek  felolvas&sdnak  tengelye  voltak,  k^nytelen 
vagyok  aprdra  felelni   r&juk.  Az  elsd  vddra  ezt  felelem: 

a)  Anonymus. 

Pauler  Gtj.  a  HFK.-ben  kozolt  Anonymus-kiadAshoz  irt 
jegyzetekre  ezt  mondja  (391.  1.): 

»A  munka  egyes  helyneveit,  kit^teleit  ...  magya- 
r & z n i :  a  jegyzetek  f eladata.  Ezekben  M&tyis  F16ri&n  tanul- 
B&goB  disquisitidi  mellett*  felhaBzn&ltam,  b  a  hoi 
csaklehets^geB,  szbszerint  id^ztem  Szabd  K&roly 
jegyze  tei  t,**  melyekkel  a  N6vtelen  jegyz6  8z6p  magyar  forditA- 
B&i  kis^rte.  Tettem  azt  taldn  nagyobb  m^rtekben,  mint  6ppen  szUk- 
s^ges  lett  Yolna.  de  sz^nd^kosan,  bogy,  ha  m^r  nem  adta  meg  Szab6 
K&rolynak  a  gondvisel^s  megSrni  a  honfoglal&s  megkezd^s^nek  ezre- 
dik  6y6t,  melyet  meg^rni  hazafias  szive  annyira  v6gyott;  ha  m&r 
nem  vebetett  r^szt  a  bonfoglalis  kiitfoinek  jelon  kiad&s&ban,  mely- 
nek  oroBzldnr^sze,  ba  ^1.  k^ts^gkivul  5t  fogta  volna  illetoi :  legal&bb 
tudom&nya  6s  eml^ke  kfs^rjen  benniinket  a  Gresta  Hungarorum  meg- 
vil&gftds&ban«. 

E  hosszd  id^zet  utdn  Idssuk  a  tenyeket: 

I.  B.  100. 1.  :***  >-t ;  yfluuium  Thyscie  in  portu  Lucy  transnauiga- 
uerunt*  (c.  20).  Szaknyelv^szeink  az  -i  k^pzot  nemcsak  itt,  a  (tisza)- 
Itici  r^vn^l,  de  dltaUban  a  Nyt.  Sz.-b6l  is  vegkep  kifelejtett6k«. 

1860-ban  Szab6n&l  30.  1. :  »A  luczi  riv  (portus  Lucy,  melly 
lefr&sban  a  v^g  y  b,  mB.gyKT  %  k^pzo)  a  Tisz&nak  ma  is 
nevezetes  &tkeUsi  pontja  Al36*Zemplinbol  Szabolcsba^. 

HFK.  417.  1.  Pauler:  »A  luczi  r^v,  jegyzi  meg  tovdbb^  [Sz.  K.], 
ma  is  nevezetes  &tkel6  pont  AIs5-Zempl6nb51  Szabolcsba  (utaUs 
Szaba  K  muv6re:  i.  b.  30.  1.  4,  5)«. 

Ezzel  szemben  6n  a  Nyr.  122.  123.  Iapj4n  azt  irom,  bogy 
t^vedes  a  ZMct/-ban  az  -i/-t  -i  kepzfinek  nezni,  mert  Anonymus 
helyesirdsaban  a  sz6vegi  -eg  a  cz  hang  jelolese.  A  Miseoucy  adat- 

♦  Megjelent  lSS3-ban. 
♦*  Megjelentek  1860-ban,  v6.  Bela  kirily  Nevtelen  jegyzSjenek  konyvo 
a  magyarok  tetteirol,  fordltotta  Szab6  KAroly.  Pest  1860.  Czikkemben  1860. 
Szabd  K.  a  roviditese. 

♦»♦  B.  =  Ballagi  Aladdr  xnuve. 


»RITUS   EXPLORANDAB    YSRITATIS.C  307 

r<51  Szab6  K&roly  is  hasonldan  fr  (42. 1.),  mondy&n:  »A  Miscaucy 
lefr&sban  az  i  csak  ut&nhangz(}«. 

Ballagi  forrdsit  —  a  melybfll  »puskizott«  — 
kgnnyii  megtaldlDi  Szabd  Kdrolyndl;  az  eny^met  lehetet- 
len  Paulern^l. 

II.  B.  100.  1.:  ^hdmosdi'^r) :  >...  usque  ad  Humusouer«  (c.  22, 
k^ziratban  »umu80uer«) ;  ...ifluuium  ...  Humu80uer«.  (c.  28).  M&s 
forr&sbdl  is  csak  »homus<-r6l  tudnak,  a  mi  >hami8«-t  jelent!  ^r  y. 
v^:  >Hamusouer€  (c.  22.  28).  A  v^r  szerintem  6p  oly  helyes,  mint 
az  ^;  mindkettd  ugyanegyet  jelent «. 

S&ndor  Istv&n  "^  1808-ban  (31.1.)  ezt  mondja:  *  Humusover,  €a 
nem  Umusover,  Homos6-6r,  azaz:  Hamiskodd  6r,  Hamis  ^r...  mely 
xnoet  imm&r  ^mek  neyeztetik«. 

1860-ban  Szab6  K&roly  ezt  frja  (34.  1.):  »Ezen  Hdmosd  6ren 
{Humusouer)  a  ma  egyszeruen  J^rnek  neyezett  folydt  lehet  egyedUl 
^rteniinkc  . . . .  39.  1.:  ^Hdmosd  ^r«. 

HFK.  420,  421.  1.  Pauler:  »Umu80uer  alatt  Szab6  Kiroly 
megjegyz^se  szerint  a  ma  egyszeruen  ifimek  nevezett  foly6t  lehet 
csak  erteniink.  A  K^pes  Krdnika  (Font.  Dom.  II.  196  **)  szerint 
Xapolcs  kdn  vez^r  Szent  Li3zl6  kor&ban  ...  > circa  flumen  Vmsoer 
. . .  permoratus  est*  u.  o.  425.  1. :  >Humusouer  az  ITmuzouor  (nb.  z 
Uba,  helyesen  8)j  melyrol  1.  a  420.  1.  a  3.  jegyzetet«. 

Az  6n  fejtegetesem  a  kovetkezS  (Nyr.  124.  125.  1,): 

a)  Az  Anonymus-ffle  alak  helyesen  umusou  er ;  &  h  tehdt 
folos  irds,  a  milyen  folos  h  van  a  Hungaria  szdban,  az  1113-i 
zobori  oklev61  Honor  nev6ben  (a  kozs^gneve  ma  is  Onor,  Nyitra  m.). 
EUenkezS  irdnyd  jeloI6s,  mikor  a  mai  hieddem :  yedeleynuek,  a  mai 
^gy '  ignek  van  frva. 

b)  Az  Anonymusndl  lev6  -ou  6b  a  K6p.  Kr6nika  -o  ir&sa 
'6  kiejt^sre  mutat ;  az  umusou  (:  Fm^o^beli  -w-  kies^se  szabdlyos 
tunemeny. 

E  k6t  pont  alatt  kozolt  »hangpeDgetd«  mddszeremmel  kiho- 
zom,  hogy  itt  nem  jcgaszaldsrdl,  h6mosi.sr61  van  sz6,  hanem  omUf 
^r-r61,  Ortisos  patakunk  ma  is  van  stb.*** 

A   p&rtatlan   historikus   hdUval   fogadja,    hogy    Anonymus 

'  *  S.  I.  czikke :  »B6la  Levelessenel  el6fordttl6  Tulajdon  Nevek«,  meg- 
jelent  Sokfele,  tizenegyedik  darab,  Betsben  180S^  1—66.  1.  a  8-ik  darabban 
1801-ben. 

*♦  1883-ban  jelent  meg. 
•♦•  Kar4c8onyi  J.  dr.  figyelmeztet  arra,   hogy  a  E&rolyi-c8al4d  oklev^l- 
t4ra  2:241.  lapj&n  szinten  ran  ha8onl6  bz6.    Egy  1359-i  oklevelben  ug^nis 
«ad  quendam  pateum  Omaou  kwth  Yooatuin<  fordul  eld. 

21* 


308  MELiCH  jIkos. 

egyik;  eddig  megfejtetlen  hely^t  helyesen  6rtelaiezem ;  csup&n  a 
felolvasd  gyanusft  azzal,  hogy  magyar&zatoinat  Paulerbdl  vet- 
tem,  pedig  ism^t  6  »pusk4zott«  Szab6  Kdrolybdl. 

III.  B.  100.  1.  i^esk'iilUi:  >in  loco  ...  Escnleu  ...Esciilea...c 
(c.  27).  Mint  6si  n^petimoldgia  kQldndsen  ^rdekes.  Fol  kellett  volna 
yenni5k  ugy  az  e8k(il)y  mint  az  iUl6'hbz€, 

Lipszky,  Repertorium  1808-ban:  ^^EshUlUf  (K%8-)  h.  Klein- 
Schwalbendorf  g.  Eakille-mik  val.  1  EskUU^  (Nagy-)  h.  Gh-oss- 
Schwalbendorf  g.  Eskille  m&re  vale. 

1860-ban  Szabd:  >EsMll6  (Esculeu)  n^yen  az  Alm&s  viz^tdl 
kelet  fel6  egy  <5r&nyira  k^t  helysSget  talilank,  Nagy  ds  Kis-EskiUldi, 
melly«k  eredeti  magyar  nevok  dacz&ra  ma  ol^h  falvakc. 

HFK.  424  Pauler :  » Jelenleg  is  megvan  m^g  az  Alm&s  viz^tftl 
keletre  Nagy-  6s  Kis-Eskiillo.  (Szabd  K  i.  h.  38. 1.  4).  E  n^v  egy^b- 
irint  parti  fecsk^t  jelent,  az^rt  EskUlld  n^metUl  Schwalbendorf. 
(Karicsonyi  J.  A  HonfoglaUs  6s  Erd^ly.  Kath.  Szemle  X.  467,  468)f. 
NB.  Kar6csonyi  czikke  kiildn  is  1896-ban  jelent  meg. 

Az  6n  fejteget^sem  szerint  (Nyr.  126.  126.)  a)  uUni  = 
linnepelni  Anonymus  idejeben  wdZeni,  /?)  azonban  a  magyar 
>iinnepet«,  6a  nem  >eskut«  szokott  »ulleni«,  y)  esku  a  nyelvdjit^s 
alkot&sa  a  19.  szdzadbdl,  Anonymus  teb&t  nem  ismerte.  Az  eskuMo 
=  es  (os)  +  kiiUo  (meer-  oder  seeschwalbe),  ez  kovetkezik  a 
nSmet  Schwalhendorf  n^vbfil,  a  mit  6u  epdgy  tudok  Lipszky 
1808-i  Repertorium4b61,  a  bogy  !^ardcsonyi  tudja. 

T.  olvaso,  tal&n  bele  is  f^adtdl  Pauler  magyar&zatdt  keresni 
az  ^n  meg&llapitdsaimban,  de  legy  turelemmel,  mert  sok  van  m^g 
hdtra! 

IV.  B.  100.  1.:  »istdros:  >a  flunio  Ystoros...  (c.  32).  Szab6 
K&roly  Ostorosnak  vette,  6n  Ist&rosnak  mi6rt  tartom,  bovebben  ki- 
fejtem  jelen  mdyem  Bz6t4ri  r6sz6ben    »Ist&r«   8z6n&l«. 

1808-ban  Sender  Istyin  irja  (62.  L):  :^  Ustoros  fL.  Az  Ostorosi 
patak  Borsodban  yagy  pedig  azon  foly6  yiz,  melly  Mez6  Koyesdn^l 
folyik,  's  Loydn^l  az  Eger  yiz6be   szakad«. 

I860.  Szabd:  43.  1.:  »Az  Ostoros  yize  (fluyius  Vstoros)  egy 
csek^ly  foly6  Borsodban,  melly  a  Bikk  hegyb61  az  Eger  yiz^yd 
egyenkozuleg  foly,  s  mellynek  partj&n  Ostoros  falu  fekszik*. 

HFK.  428.  1.:  Pauler:  »Eger,  Ostoros  yize  (Ystoros)...  meg- 
yannak  mai  napig,  mint  Szabd  K^roly  belyesen  megjegyzi«. 

En  kifejtem,  bogy  miyel  Anonymus  TstoroS'SL  a  mai  Osto- 
ros'i  patak  (tudott  dolog  yolt  mdr  iSOS-banj,  mivel  tovdbbi  a 
mai  magy.  -os  szotagot  a  11.,  12.  szazad  folyamdn  -is  ys-sel  ia 
jeloltek  8  a  mai  hosszd  -d-t  ugyanekkor  -o-val  nem  frt&k  (yo.  a 


»BITUS   EXPLOBAKDJUB    YEBITATIS.*  309 

H6.  tilutoa,  mundoa,  hazoa;  egyeb  adatok  Soa^  Droa  ^s  Droua 
stb.  magyar&zatira  az  o  eredet^t  illetdleg,  Szinnyei,  Nyr.  32 :  483), 
teljes  k^ptelenseg  az  Istdros  olvasat 

TJgyan  mit  vettem  i.i  Paulerb31  olyat,  a  mi  a  HFEI.  meg- 
jelen^se,  valamint  1892  el6tt  ne  lett  volna  ismeretes? 

V.  B.  101.  L  >tdrzsdk:  lultra  ailvam  Tureoc..,  (c.  35);  >ad 
ailaam  Tumoc«  (c.  57)c. 

1808.  Sindor  I.  60.  1.:  :^Tursoc  silva.  Turtsok  erdeje.  Fen 
▼an  mSg  most  is  ezen  nevii  k^t  fula,  ligymint  Fels5  68  Als6  Turtsok, 
6ppen  Ti!ir6tz  v&rmegye  sz^l^n  Bars  fel6,   K5rmotzt61  nem  meszszec 

1860.  Szab6  47.  1.:  »A  Torzsdk  erd5  (sylva  Tursoc)  eredeti- 
leg  nem  tulajdon  n^v  volt,  hanem  valamint  a  BZ&mos  helys^gek 
hatiraiban  taUlhatd  agg  erd6,  Idbas  erdo,  eresztviny  (az  az  fiatal  erdo) 
ebievez^sek,  ugy  a  torzsdk  erd5  nSv  is  tulajdons^got  jeleld  ebievez^s 
volt  Tudtomra  e  nevet  eddig  n^vtelen  jegyzdnk  egy  magyar^6ja 
sem  fejtette  megc. 

HFK  431.  Pauler:  >Szab6  Kdroly  a  Turaoc  erd5t,  mely  Y&rad 
alatt,  a  Garam  ^s  Zsitva  k5zt  legajabb  iddkig  is  erdos  yid^ken  fekadt, 
T5rzs5knek  magyar&zza«. 

En  kifejtem  a)  bogy  B.  rosszul  idSz,  mert  nem  az  57., 
ban  em  a  37.  caputban  fordul  eI6  a  » tursoc «;  /9)  bogy  mivel  a 
mai  magy.  -ok  6s  -ok  6z6v6get  a  11.,  12.  sz&zadban  (6s  fgy  Ano- 
nymusn&l  is)  -uc  (-uk  iich)'ial  vagy  -cu  (-kti  c/m^-val  jeloltfik 
(sok  p61da  van  erre:  Anonymus:  f urct^f ar  =  Soroksir ;  1079—80: 
Ourcu,  1083—95:  Gurcu,  1086:  Ourcu;  1229:  Otirk,  v6.  ma 
Oyoroh  helyn6v  ||  1055:  aruk^  humuk,  1086:  theluch  stb.), 
magy.  helyesfrdsbeli  6s  hangtani  lebetetlens6g  a  tiirsoo: 
torzsdk  magyar^at 

Nagyon  szeretnem  tudni,  mit  vettem  &t  a  HFK.-bdl  e 
magyar&zatomban  ? 

VI.  B.  101:  *vdjds:  >iaxta  fluuium  Uoyosc  (c.  41)...  ennek 
a  vdj  sz&rmaz6kai  kSzt  lett  volna  a  belye  (vo.  M6rndkegylet  Kdz* 
I5nye,   1880,  200.),  vdjds  alapsz6  alatt«. 

1808.  S&ndor  I.  63. 1. :  >  Voyos  fl.  Yojos,  most  Yajas,  a'  Duna 
8zakad6ka  Kalots&n6l<. 

I860.  Szabd  55.  L:  i^Vajas  vize  (fluvios  Voyos)  alatt  a  Bdcs 
vArmegye  als6  r68z6n  folyd  Vajas  6r  6rtend6,  melly  Flavnicz^n  al6l 
szakad  a  Dnn4ba.  Van  egy  m4s  Vajas  6r  is  fontebb,  mely  Foktdn6l 
szakad  ki  a  Dan4b61  s  Kalocsa  mellett  elfolyva  Baj&ndl  omlik  abba 
vissza«. 

HFK.  437.  Fauler  id6z6ielben  k5zli:  *A  Vajas  (Uoyos)  vize 
alatt  a  B&cs  v^rmegye  als6  r6sz6n    foly6  Vajas  6rtend5,    mely  Flav- 


310  MELICH    jInOS. 

niczdn   al61    szakad  a  Dan^bac  —  jegyzi   meg    Szab6  K&roly  (i.  h. 
55.  1.  5.)  —  teh&t  nem  a  kalocsai  Yajas-^r*. 

En  kifejtem,  bogy  se  a  mai  hosszd  -d-t  o-val,  se  pedig  a 
mai  szdvegi  -ds-t  se  Anonymus  idejeben  (c.  51  Jouzos  adat  hely- 
telen  a  HFK.  452.  lapjdn,  mert  a  keziratban  iouzas  ^11,  vS. 
Jdszds),  Bern  egy6bkor  nem  frtdk  -05-8al.  Fo/d^-nak  olvasni  a 
Uoyos-t  korunk  legnagyobb  laikuss&ga.  Ballagi  felolvas&sdban 
azzal  y^dekezett,  bogy  biszen  6  ezt  a  magyardzatot  a  Mernok- 
Egylet  kozlony^bdl  vette.  Yaldban  Ballagi  abban  nagy  mfivesz, 
bogy  egy  tdrgyrdl  mindig  a  leglaikusabb  magyardzatot  keresi  ki."" 
Ilyenkor  elbagyja  Szab6  Edrolyt  is.  De  ne  csoddlkozzunk  azon, 
a  kinek  a  magyar  nyelv^szetrdl  a  kovetkezd  alapfelfog&sa  van 
(8.  I): 

»Itt  az  id5,  bogy  a  nyelv  ezen  diildin  yissza&llitsuk  a  t5rv6ny- 
boz6i  tisztbe  a  milYelt  magyar  ember t,  kiildnSsen  a  sz^pirdt 
^s  a  koltdt,  a  szdnokot,  a  pbilosopbiai  drtelemben  vett  embertan  6» 
a  mult  buviraitc. 

E  nagybangd  sz6zagyval6k  iddzdse  ut&n  kdrdem :  Mit  vettem 
it  a  HFK.-b61? 

yn.  B.  102.  1. :  lop:  »  . . .  latenter  fluuinm  . . .  transnatauerunt. 
Ynde  fluuius  ille  ab  Hungaris  uocatus  Loponsu,  eo  quod  ...  latenter 
transnatauerunt «  (c.  48) ;  »flunium  Loponsu  latenter  transnatauerunt < 
(c.  49).  A  latenter  (a.  m.  lopva)  s  a  magyar  Z/oponsu,  egybevetye 
nem  egydb,  mint  magyar  szdj&tdkc. 

1808*  S&ndor  L :  36.  L :  ^Loponsu  fl.  Lappants,  most  Lapints, 
Lapinka,  's  Lapintza  yize  Yas  y^rmegy^ben.  A'  Lappants  r^gi  ere- 
deti  Magyar  neye,  Lapinka  pedig  ds  Lapintza  az  odayal6  Vindus 
yagyis  Hory&t  neye  lebet«. 

1S60.  Szabd :  69.  1. :  » Jegyz6nk  itt  a  Loponcs  (Loponsu),  mai 
kiejt^s  Bzerint  Lapincs  f oly6  neydt, . . .  bizonyosan  rdgibb  monda  ut&n 
sz&rmaztatja :  azonban  e  sz^rmaztat^s  nem  egy^b  mint  sz6j&tdk,  mert 
a  Lapincs  folj6  latin  Labenza  neye  m^r  865-diki  okley^lben  s  Igy 
a  magyarok  bej5yetel^[n61]  j6yal  elobb  eldfordul,  s  a  magyar  Lapincs 
ndy  csak  a  n^met  Lafnitz  magyarosit&sa«. 

HFK.  449.  1.  Pauler:  »A  Loponsu  —  ma  Lapincs  —  mint 
Szab5  K^roly  belyesen  meg  jegyzi,  a  n^met  Lafnitz  magyarosft&sa, 
a  mely  ndy  m&r  8i55-ben  Labenza  alakban  elofordul  (i.  b.  69.  1. 
2—4.)*. 

*  Hogy  milyen  dilett&ns  az  a  m^mSk,  hadd  mutassa  egy-ket  pelda. 
Egy  oklev^l  Myhan  szav&t  muhdni/dsnsik  magyar&zza,  Vezekenyi  ▼  i  z  y  e  z  e- 
1 6k nek,  PdUiszdi  p&ly&z6nak  stb.  L.  err51  Nyr.  9:552. 


»RITUS    EXPLOBANDAE    YERITATIS.<  311 

En  kifejtem  (Nyr.  128),  hogy  a  Loponsiit  nem  lehet  o-val 
olvasni,  m&s  szdval  Anonymus  nem  a  Zop(-ya)  sz6ra  csindlt  szd* 
j&t^kot,  hanem  a  lappangani  ige  lappancs  szdrmaz^kdra  (laten- 
ter  =  lopva  6s  lappangva),  m6g  pedig  a  kovetkezd  okokbdl: 
a)  Anonymus  o  jegyet,  ha  ma  a-nak  hangzik  a  szdban,  Szinnyei 
tanf tdsa  szerint  o-nak  kell  olvasnunk ;  fi)  Kets^gtelenn^  teszi  ezt 
az  a  koriilm^ny,  hogy  egy  sereg  idegen  8z6  (hely-,  szem^Iy-  6s 
kozn^v)  a-ja  legregebben  nilunk  is  a-val  van  irva,  pi.  Balaton 
(szlav  blato-b6l)  1055-ben  bolatin,  balatin,  de  AnonymusnAl' 
Bolotun,  K^zaindl:  Bolotum,  m&s  pelddk:  1055:  Fancel  com. 
(y6.  lat.  in-fans:  rat.  r.  fantschello),  V&radi  reg.:  Ponchol  villa, 
oklevelekben :  Fonsol  stb.  Ilyen  alak  a  r^gi  Labenza,  mai  nem. 
Lafnitz:  magy.  Lapincs  Anonymus-fele  Loponsu  alakja  is. 

B.-nak  e  taniUsomra  az  a  megjegyz^se  volt,  hogy  Umlauft 
mtive,  melyre  a  Labenza-n&l  hivatkozom,  igen  rossz  munka.  Azt 
azonban  elfelejtette  kimutatni,  mi  az  6n  magyardzatomban  a  HFK. 
magyar&zata. 

YIII.  B.  102:  ^mocsony:  »ultra  latum  Mu8un«  (c.  57)«. 

1808.  S&ndor  I.  41.  1.:  :^Musun.  Moson,  most  Magyar  6v&r» 
hajdan  n^met^  Mooshurg,  Mosehurg,  Mosenburg^  stb. 

I860.  8zab6  85.  1.:  »Jegyz6nk  a  mai  Ferto  tav&t  Sopron  6s 
Moson  v&rmegy6k  k5zt  lutum  Musun-nik  azaz  mosoni  ^ar- nak  vagy 
fert6'iie^  nevezi.  Egy6bir&nt  maga  a  Moson  n6v  is,  a  mocs  gy5kt61, 
a  honnan  mocsdr,  mocsolya,  mocsok  szavaink,  s  Mocs,  Mocsonyf  MocsO' 
Iddj  Mocsdrmdny  stb.  helyneveink,  eredetileg  fertot  vagy  mocs&rt 
jeleDt«   (ugyanitt  5.  jegyzet  a,  bessenyokrol). 

Az  6n  magyar&zatom  az,  hogy  Mosony,  a  Nibelung-enek 
Mieseriburc-JB,,  az  egykori  Mosahurc  =  Szalav&r-ral  egyiitt  hon- 
foglalds  eldtti  nemet  nov,  a  melyben  cs  hang  sohase  volt,  a  mocsdr-^ 
hoz  teh&t  semmi  koze.  Nehez  lesz  B.-nak  megmondani,  honnan 
vettem  6n  e  magy ardza tot,  mert  hiszen  a  HFK.  a  >musun*  8z6- 
hoz  nem  ir  jegyzetet.  —  B.  foTT&s&i  azonban  nem  neh6z 
megtal&lni  Szabo  K&rolyn&l. 

IX.  R  102.  1.  >bors:  Borsu  ....  castrum  construxit,  quod 
uocatum  est  a  populo  illo  Borsod,  eo  quod  paruum  fuerit«  (c.  18)... 
Engel  szerint  . . .  Borsod  . . .  bors5-b<5l.  Cornides  szerint  kicsinyit^s ; 
majd  folytatja:  »a  d-t  a  sz6  v6g6n  egyszeruen  helynevk^pzonek  6s 
nem  kicsinyitd-ra^nak  tartom ;  mert  n^zetem  szerint  Anonymus 
...  k^ts^gkivill  arra  a  maig  616  kdzmond&sra  cz6loz,  mely  szerint 
kicsiny  a  bors,  de  erdfs,  Ez  a  k5zmond6s  6sr6gi«. 


312  MELIOH    jIkOS. 

1808.  S&ndor  L:  10.  11.  1.:  i^Borsod.  A'  r^gi  Borsod  Y&ra 
vagy  az  6pittet6j6t6l  Borstdl  neveztetett  annak,  Yagy  pedig  a'  kitsin- 
s^ge  miatt  a'  BoraMBBertdl,  ama  kSzmond&s  szer^nt:  kitsin  a'  Bors, 
de  er6s.  Hogy  a'  Bors<3t6l  nem  neveztetett,  annak  az  a'  jele,  mert 
igj  nem  Borsodnak,  hanem  Bors6dnak  hfvattatott  Yolna«. 

I860.  Szab6  K. :  >  Jegyz6nk,  middn  Borsod  neY^t  kicsiny  yoI- 
t&t6l  mondja  sz&rmazottnak,  hibetoleg  a  hors  Yagy  borsd  szavainkkal 
j&tszott,  B  e  Bz6j&t^kot  el  nem  fogadhatjnk.  SzerintUnk  Borsod 
helyn^Y  6pen  ligy  alakalt  a  Bors  Bzem6lyn6Yb5l,  mint  Mihdlhdl 
Mihdld,  Istvdnhdl  Istvdnd,  P^terhol  P6terd,  Farkash6\  Farkasd,  EM- 
b6l  Kdld  Btb. 

HFK.  416.  1.  Pauler:  »A  n^vtelen  jegyz5  ugy  Utszik,  azt 
gondolta,  bogy  a  Borsbdl  Borsod  a  kicsinyitd  d  &ltal  alakultc. 

Az  6n  tanft^som  ez:  A  11.,  12.,  13.  szizadban  el6  k^pz6 
Yolt  a  kicsinyitd  -d  k6pz6.  Mivel  m&r  most  a  magyar  helynevek 
nagy  r^sze  szem^lyn^ybdl  Yal6,*  a  szem^lyneyek  pedig  becz6z6 
alakkal  fordulnak  eI6  leggyakrabban,  a  Borsod  is  ilyen  Bors 
szem61yn6vb61  val6  kicsinyft^s. 

Ugyan  mi  van  az  en  fejtegetSi^emben  Faulert61,  a  mi  ne 
lett  Yolna  ismeretes  1860-ban  is.  B.  fejteget^s^nek  azonban  kony- 
nyu  megtal&lni  az  eredetij^t! 

X.  B.  103.  1. :  >sz&i  ^B  8ziks6 :  ...  castram,  quod  nominaoit 
nulgariter  Zecuseu  eo  quod  sibi  sedem  et  stabilitatem  constitoit 
(c.  47)c. 

1808.  S&ndor  I.  64.  1.:  :^ Zecuseu  castruuL  Sz^ktsd,  moat  eggy 
y&s&rbely  B&ta  's  Moh&ts  koztt  a'  Dona  partj&n  Barany&ban«. 

I860.  Szab6  K.  68.  1.:  >8z4ks6  v4ra  (castrum  Zekuseu)  nev^- 
nek  eredet^re  n^zve  jegyzdnk  Bz6sz&rmaztat6s&t  igen  belyeanek  ft^l- 
hetj^.  Szik  (sedes  6s  centrum)  gySkszavunkbdl  a  86  k^pzdvel  6pen 
tigy  alakult  a  sziks6  mell^kn^Y,  mint  hel,  ktU,  kozip  azavainkbdl 
bels6j  kiUs6,  kdz6p86.  Az  eredeti  Sziks6  n^v  6pen  l&gy  v&ltozott  a 
kimond&sban  Sz^csdre^  mint  Munkds  Munkdcsr^j  a  bibarv&rmegyei 
Miske  Micskire  stb.«. 

HFK.  Pauler  448.  L:  iZecuseu  a  mai  SzekcsS  Barany&ban. 
1267-ben  Zekcbenek  olvassukc. 

En  azt  mondtam,  hogy  B.  nem  tud  olvasni  r^gi  szoveget, 
mert  a  bdromtagd  eecuseu-i  olvashatni  ^-sel,  kSttagd  alakjdban 
azonban  csakis  o^-vel  olvasbatd,  mivel  osszes  oklevelbeli  adatok- 
ban  k^ttagii  alakja  -c/i-yal  van  irva. 

*  Ezt  igen  j61  tadta  m&r  64ndor  Istv&n  is,  vd.  Sokf^le  8 : 7.  Uyen 
Yeszpr^m  es  Bihar  is,  a  melyeket  8zab6  K.  &  Pauler  helytelenul  magyar&z, 
▼a.  HFK.  453, 1.,  a  helyes  magyar&zatot  1.  Szl&v  joyevenyszavaink  1:2,  105, 180. 


»BITU8   EXPLORAimAE    TEBITATI8.<  313 

A  p&rhuzamos  id&etek  tanusftj&k*  bogy  B.  forr&sa  Szab6 
K&roly,  a  hoi  a  /feeikc^S-nek  helyteleniil  van  magyar^va  az  ere- 
dete.  Nagyon  szeretn^m  m&rmost  tudni,  melyik  az  a  r6sz  Pauler 
iUlitds^ban,  a  mely  ne  lett  volna  ismeretes  Sdndor  Istv&n  ir&s&hdl  is. 

B.  az  ^n  vddamra,  hogy  nem  tud  r^gi  szovegeket  helyesen 
olyasni,  azzal  a  hat^vad^zd  fogassal  felelt,  hogy  felmutatta  a 
10  —13  6ye8  kor&ban  frt  fiizeteit,  a  melyek  tanusftj&k,  hogy  a 
ZectAseu  nevet  akkor  j61  olvasta.  Erre  a  dontS  erejft  vedelemre 
k^t  megjegyzesem  van :  a)  drulja  el  a  hir&Ldj  mert  felolvas&sdban 
^zt  nem  4ralta  el,  mik^p  olvasta  h&t  akkor  ^ect^et^t;  h)  ha  ki- 
tiiniky  hogy  gyermekkor&ban  helyesen  olvasta  a  8z6t,  akkor  6  is 
megerdsfti  azt  az  dltaUnos  szab&lyt,  hogy  az  ember  nemcsak 
tanulni,  de  felejteni  is  tud. 

XI.  sz&m  alatt  a  Nyr.-ben  (131.  1.)  a  Szerencs  68  szerencsMl 
teazek  emlft^st.  'd'tmutat^st  adok  itt  a  latin  8z6tirir6knak,  hogy  a 
lat.  lauSy  Deus  szavakn&l  ezenttil  okvetetlen  emlfts^k  meg  a  kSz^p- 
kori  magyar  Ladistott^,  Dizs  n^petimol6gi4kat  Ez  ir^somra  B.  nem 
felelt;  helyette  Szily  £.-t6l  olvasunk  n^h^ny  figyelemrem^ltd  meg- 
jegyz^st  Nyr.  33:229. 

Xn.  B.  105.  1. :  »Ka  a  porta  Mezesina  mint  Meszes'  kapu 
Bzerepelhet  a  Bz6t&rban:  6poly  joggal  lehetne  a  Csdszdrkapu,  mint 
Anonymus  szava.  Mert  Anonymos  porta  TFazt7-ja  (c.  42 ;  porta  WacU 
c  45,  57)  6rtelm6re  n^zve  k^tsfigkiviil  a.  m.  Ai  rov  fiaaiXeMq 
nvhit^  t.  i.  Traj&n  cs&sz&r  kapuja,  mely  azon  keletrdmai  birodalom 
kulcsa  volt,  a  hoi  a  cs&sz&rt  /tfacTtAcvg-nak  nevezt^k  (1.  Du  CaDge)<. 

1808.  Stodor  1.  62.  L:  ^Vazil  porta,  da  nem  Vacil.  Vazil 
vagyis  7azul  kapuja€  (v5.  m6g  1801-ben  Sokf61e  8:15). 

1860.  Szabd  K.  57.  1.:  »A  VaszU  kapu  (porta  WazU)  a  Balkan 
hegyUnczon  keresztiil  vezetd  szoros  Szofia  6b  Filipp^poly  v&roBok 
k5zt.  Ezen  szorosnak  egyik  szurdoka  az  lit^pftm^ayei  &ltal  orSk 
eml^kCL  Trajanus  cs&sz&rrdl  maig  is  Traj&n  kapuja  nevet  visel,  s 
minthogy  cs&sz&r  gSrdgUl  baszUevsz  vagy  vaszUevsz,  az^rt  nevezhet- 
t^k  ezt  a  keleti  birodalomban  vaszU  (azaz  cs^sz&r)  kapuj&nak«. 

HFK.  Pauler  439.  L  >A  porta  Wazil  a  keresztesek  Claustra  S. 
Basilii-je,  az  6kor  Succi  nevii  balk&ni  Traj&n  kapuja.  (Jirecek:  Die 
Eeerstrasse    von   Belgrad    nach   Konstantinopel  30.  kk.  11.  92.  !.)«• 

Az  6n  tanltdsom  ez:  A  »porta  Wacil,  Wazil«-ban  a  Wacil, 
Wazil  magyar  8zem61yn6v,  a  mely  j6  magyar&n  Vaszoly  (a  mai 
Yazul  alak  a  r^gi  Wazid  helytekn  olvas&s&n  alapulo  alakja), 
Sindor  Istvdn  szeriat  Vazul  kapuja.  Anonymus  kozepkori  latin 
niClsz6t  haszn&lt  e  helyen,  s  ez  a  mftszo  felre^rtesen  alapuld  n^p- 


314  iTEUCH  Jijros. 

etimoldgia  alapjdn  »clau8tra,  clausurae,  clusae  sancti  BasiLiU  volt. 
A  ki  teh&t  a  »porta  Wacil,  Wazil«-t  >0sd8z4rkapunak<  forditja^ 
helyteleniil  \&r  el. 

B.  kovetkezSk^p  v^dekezik:  a)  6  a  »porta  Wacil,  Wazil<- 
t6\  csak  annyit  illftott,  hogy  6rtelm6re  n6zve  annyi,  mint 
Csdszdrkapu.  Erre  most  is  azt  felelem,  hogy  Anonymus  el6tt 
ez  az  drtelme  a  kifejez4snek  ismeretlen  volt.  §)  A  koz^pkori  lat. 
claustra,  clausurae,  clusae  sancti  Basil ii  kifejez&t  JireSek 
magyardzta  meg  1877-ben ;  innen  vette  Pauler  is  (mdr  1891-ben, 
vo.  Hunfalvy-album  166.  1.:  Vazul  kapuig).  B.  azt  mondja,. 
hogy  ^n  sohase  fogom  tudni,  ha  6  meg  nem  mondjfl,  hoi  magya- 
r&zta  e  kifejezest  el6szor  Jire5ek.  Ennek  %  ner^ts^ges  k^rke- 
dSsnek  a  k^rdeshez  voltakepen  semmi  koze  nines.  Hogy  Jire6ek 
munkdit  —  a  kit  egydbir&nt  szem^lyesen  ismerek,  szemindriumi 
drdin  nem  egyszer  megfordultam  —  ismerem,  arra  felhozom,  hogy 
a  legtobb  munkdj&t  tobbszor  iddztem  munkdimban.* 

Ballagi  Anonymusrdl  nyujtott  magyardzatait  12  pontban 
tdmadtam  meg,  ezzel  azonban  kor&ntsem  meritettem  ki  az  ott 
felhalmozott  tudatlans&gokat.  B.  vedekez&^ben  nem  azt  mondta, 
hogy  az  dn  magyarizataim  helytelenek ;  csup&n  az  volt  a  fd  drve, 
hogy  6n  e  magyar&zatokat  Paulerttfl  vettem,  attdl  a  Paulertfil, 
a  kivel  nekem  nyelv^szeti  kerd6sben  szintin  vit&m  volt  (v6,  Baskir- 
magyar  (nyelv)-rokon8dg,  Nyr.  29:455,  30:23),  s  a  kit  ilyen  ker- 
ddsekben  szint^n  nem  tartottam  tekint^lynek.  Amde  az  itt  fel- 
hozott  p&rhuzamos  helyek  kets^gteleniil  valljak,  a  mit  Pauler 
maga  is  mond,  hogy  az  6  jegyzetei  Szab6  K^oly  1860-ban  meg- 
jelent  jegyzetei,  Szabd  viszont  elddei  munkdlatait  vette  figyelembe* 
A  pdrhuzamos  helyek  azonban  azt  is  valljdk  (to.  2uct/,  hdmosderj 
8z4lcsd,  mocsony),  hogy  Ballagi  Alad&r  —  forrds  megneve- 
z^se  nelkiil  —  Atvette  Szab6nak  osszes  nyelveszkedS  jegyzeteit, 
pedig  ezeknek  egy  r^sz^t  a  kritikus,  vagy  a  mint  czikkemben 
mondom  (127. 1.),  »a  HFK.  tudos  szerkeszt6jec  Pauler  elhagyta. 

*  Jire^ek  mnnk&i  kdziil  ideztem  a  kovetkezAet:  1.  Geschichte  der 
Bulgaren  (to.  NyK.  82 :  41).  2.  Einige  Bemerkangen  iiber  die  t^berreste  der 
Petscheaegen  and  Knmanen  (y5.  Ethnogr.  14 :  52).  3.  Das  christliche  Element 
in  der  topographischen  Nomenclatur  der  Balkanlander  (Nyr.  33:123).  4.  Bi^ 
Bomanen  in  den  Stadten  Dalmatiens  (vo.  sok  helyen  a  NyK.-ben  most  foly6 
mavemben)  stb. 


>BITU8    EXPL0RA5DAE    VER1TATI8.*  316 

b)  Vdradi  regestnim. 

AJtal&nos  megjegyz&k^nt  eldrebocs&tom  a  kovetkezfiket : 
1.  Ballagi  sohase  mondja,  bogy  a  Vdradi  regestrumnak  mely 
adatdt  olvassa  isten-nek^  szoh^-nek^  «zei^r-nek,  iaicw-nak,  haloz- 
nak  8tb.  Hogy  meg&Uapfthassuk,  melyik  adat  az,  a  melyet  6  pL 
titok-nak  olvas,  mindig  meg  kell  n^zniink  a  kovetkezS  czfmfi  mAvet: 
A  vdradi  regestrum,  irta  dr.  Vajda  Gyula.  Bpest 
1880.  (Vajdd'YBl  roviditem.)  2.  Vajda  mftv^rSl  azt  mondta  B., 
bogy  en  nem  ismerem.  E  gyereka^gre  csak  azt  jegyzem  meg, 
bogy  Vajda  Gyuldt  k6t  fel6ven  At  ballgattam  Kolozsvdrt,  s  6 
taldn  emlftbetto  »Vdrosaink  mflveltsege  a  XL  XIL  XIII. 
szdzadbanc  cz.  el6ad&s&ban  a  V&radi  regestrumot  is.  Ezek  utan 
l&ssiik  az  eseteket: 

1.  Odus  nem  adds'  B.  szerint  kimaradt  a  NySz.-b(}l  az  adds 
8z5.  Vajda  szerint  a  Vdr.  Eeg.  76.  sz.  alatt  taldlbatd  az  adds. 
Itt  pedig  ez  dU:  ^conuillanos  fuos  ...  OdiLS,  Joannem  ...<  tin  azt 
mondom,  bogy  az  (Od)us  nem  olvasbatd  -cfe-nak  (0pm  se  apds)j 
mert  az  -ds-t  emlekeink  a  XIL  XIIL  szdzadban  -ous-nok  (k^s6bb 
-off-nak)  irjdk.  B.-nak  e  magyar&zatoiiira  semmi  ^szrevetele  se  volt 
Kardcsonyi-Borovszky  1903-ban  megjelent  konyve  az  Odus  sze- 
m^lynevet  nem  magyardzza,   bel6Ie  tebdt  semmit  se  frbattam  ki. 

2.  B.  szerint  a  NySz.-b61  bidnyzik  a  hak  sz6.  Ballagi  se, 
Vajda- f die  forrdsa  se  mondja,  mely  frott  alak  olvasandd  bak-nak. 
A  Vdradi  reg.-ban  van  Boc,  Boch  8zem61yn6v,  Bokc,  Boct,  Boctu 
belyndv.  tigy  gondoltam,  bogy  6  bak-nsik  a  Bokc  nevet  olvassa. 
Mivel  mdr  most  Kardcsonyi  1891-ben  mdr  megirta,  bogy  Bokc, 
Boct,  Boctu  belyniv  a  mai  bibarmegyei  Bojt  falu  (v6.  Turul  9 :  95), 
nyugodtan  frbattam,  bogy  fta^-nak  olvasbatd  ndv  nines  a  Vdr. 
reg.-ban.  Hit  is  vettem  bdt  dt  az  1903.  evi  kiaddsbdl? 

3.  B.  szerint  a  NySz.-b61  kimaradt  a  cseke  sz6;  felolvasd- 
sdban  azt  mondta,  bogy  6  a  Vdr.  reg.  CJieka  (szemelynev)  adatdt 
olvassa  csekd-nek.  Erre  a  magyardzatra  ez  a  vdlaszom:  A  bely- 
&  szemflynevekben  eWfordulo  Cseke  szd  a  magyar  nyelvben  drtel- 
metlen,  jelentds  ndlkiili,  mint  koz-sz6  nem  is  fordul  el6  (ne  tessdk 
cdgi'TQ  gondolni*).  S  bogy  idegen  eredetfl  szemdlyndv  a  Cseke, 
.r6gibb  magyar  Cseka,  azt  bizonyftja  a  kovetkezS  tdny:  Oly  ide- 
gen eredetA,  els5  szdtagjukban  e,  i-fele  banggal,  mdsodik  sz6tag- 

*  y5.  Szam.-ZoIiL :  Oklsi. 


316  HEUCH  jIkos. 

jukban  a-val  bfr6  k^ttagd  kozszavak  ^s  szem^lyneyek,  a  melyek 
ids  folytdn  szdv^gi  e-t  tiintetnek  fel,  eredetileg  nyelTiinkben  is 
a-v6gilek  voltak,  p^lddul:  1055:  mega:  ma  megye,  1083—95: 
dinna:  msidinnye,  szerencsa  (NySz.)  ma  szerencse  ^ih,]  hely- & 
Bzemelynevek  1083 — 95.  Utieihna  ma  Finnye,  1109:  Kinessa  ma 
Kenese,  1111:  Weza  ma  YAg-Vecse,  11.  12.  sz&zad:  Oeica,  Qeyza 
stb.  k&obb  Geycse,  1 116—31 :  FUa:  1219 :  File,  1086  —  13.  szdz. 
dtirat:  Bena:  k^sfibb  Bene  stb.  Szabdlyosan  ide  sorakozik  a 
Cseha,  k^s6bb  Csehe  szem^ly-,  illetve  helyn^v  is.  Kozonseges  szUv 
eredetd  sz6,  s  mint  a  magyarban  koz-szdt  nem  magyardz6,  6rtel- 
metlen  adat  a  NySz.-ba  nem  yal6.  Vajda  szerint  is  idegen  eredetii 
fizem^lynev  (l&sd  a  cs6ka  td.rgyal&s&ban). 

4.  B.  szerint  kimaradt  a  Icakas  8z6  a  NySz.-b61.  Az  en 
feleletem  az,  bogy  Jcakas  nevfi  szd,  illetve  szem^ly-  vagy  belyn^y 
el6  sem  fordul  a  Ydr.  reg.-ban.  B.  felolvasdsdban  azt  mondta, 
bogy  eldfordul  cucus-naiL  irva.  E  tanit&st  B.  a  forr&s  .megneve- 
z6se  nelkiil  Vajddt61  vette  (vagy  pedig  Sindor  Istvdnbdl  frta  ki, 
v6.  Sokfele  8:27).  Vajddn&l  ez  van  (40.  L):  >Kakas,  126.  8z.c. 
S  a  126.  szdm  alatt  ez  olvashatd  a  Ydr.  reg.-ban:  »...  feraum 
fuum  nomine  Cucus,,.  Cucus.*.  Cucus...  Cucus^.  Kar^csonyi- 
Borovszky  nem  magyardzza  a  szdt,  kovetkezo  vdlaszomra  teb&t 
meg  a  rosszbiszemtls^g  se  fogbatja  rd,  bogy  >pusk&ztam«.  S  ez  a 
vdlaszom  ez :  Mivel  a  magy.  kahas  a  szldv  Icohos-hSi  val6  itv^tel 
s  mivel  sem  a  IcaJcas-iy  sem  pedig  semmifele  szldv  eredetA  r^gen 
o-val:  ma  a-val  val6  szavunkat  (vo.  pi.  malasztj  pap  stb.)  sobase 
frtdk  tt-val  nyelviinkben,  tudatlans4[g  azt  mondani,  bogy  a 
Yar.  reg.  cuc7i8  adata  JcaJcas-nBk  olvasando. 

5.  B.  szerint  >bontalan«  a  Jcaldz  is,  de  nagy  bolcsen  elball* 
gatja,  bogy  melyik  szem^lyn^v  olvasando  hal-oz-nhk.  En  azt  mend- 
tam,  bogy  a  Y&r.  reg.-ban  lev6  kaluz  nem  Jcaldz,  mert  kdluz 
megvan  Kdlozd  belyneviinkben  s  mert  a  sz6koz^pi  bosszd  o-t  nem 
jelolt^k  u-val  (vo.  adds-nil).  E  magyarazatot  basztalan  keresi 
bdrki  Kardcsonyi-Borovszkyndl.  B.  forrdsdt  azonban  konnyft  meg- 
lelni:  megint  Yajdibdl  >puskdz«  ;  Yajda  mftve  szerint  a  Kaldz  n^v 
a  Y4r.  reg.-ban  209.  385.  sz.  a.  fordul  el6,  s  mi  van  e  szdmok 
alatt :  »indice  kaluz  (385.  sz.,  Kar.-Bor.-ndl  kaliiz  k^tszer  fordul 
el6  e  szakaszban),  ....  nomine  Choloz  (209.  sz.  a.)«.  Kaluz-i  ^ 
CholoZ'i  egyk^nt  lebetetlenseg  Kalozask  olvasni. 

6.  B.  szerint  Lengeij  =  Lengo.  Yajda  azt  mondja,  bogy 
253.  sz.  a.  Lengo  nSv  taUlbatd.  Kar&csonyi-Borovszky  Lengeij-tj 


»BrnJ8    EXPLORAITDAE    VERITATI8,«  317 

Endlicher  Lengeurt  kozol.  A  szd  y6g6n  -ij-t  kozol  az  egyik,  -w-t 
a  m&sik.  Lehets^gesnek  tartom,  hogy  a  k6ziratban  olyan  u  volt 
irva,  melynek  alakja  y.  Uyen  y  fordul  eI6  eml^keink  kozul  az 
Aeha-Ule  1116— 31-iki  oklev^lben  (v6.  Fejerpataky,  11.  Istvto 
kir.  oklevelei  18.  1.  ^s  facsimile:  plyribys  =»  pluribus,  Lithoych 
=  Lithouch ;  kiilfoldon  ilyen  w-ra  vo.  Arndt-Tangl,  Schrifttafeln, 
85.  Taf.).  Lehets^ges  azonban,  bogy  az  utolsd  jegy  felett  k^t  von&s 
volt  az  eredeti  kSziratban,  6  akkor  csakis  -i;  az  utolsd  betii. 
Az  els6  esetben  lehetne  a  8z6  Lengd,  a  m&sodikban  nem. 

7.  Kimaradt  a  NySz.-b61  a  lead  is.  En,  mivel  a  Kar&csonyi* 
BoroYSzky-f^Ie  indexben  Lescu  &11,  azt  mondtam,  bogy  ez  nem 
lehet  leso.  T^yedtem,  azon  a  helyen  csakugyan  sajt^hiba  van  (az 
indexben  tobb  is  van),  s  Vajddnak  igaza  van,  mikor  a  V^.  reg. 
72.  sz.  alatti  Leseu  adat&t  Lesd-nek  olvassa. 

8.  Kimaradt  a  NySz.-b61  a  neveletlen  is.  En  kimutatom, 
bogy  a  Vdr.  reg.  Nuetlen,  Nueclen,  Nvschkn,  Nuethlen,  Nuetlen 
adat&t  nem  szabad  neveletlen-nek  olvasni.  B.-nak  erre  nines  meg- 
jegyz^.  (A  belyes  olvasdsra  vo.  Oklsz.  nevetlen), 

9.  Kimaradt  R  szerint  a  vtlldm  is.  En  azt  mondom,  bogy 
ilyen  n6v  a  Vdradi  reg.-ban  nines,  mert  a  Vilalmics,  Vilelmus, 
VUma,  Vilman  nevet  nem  lehet  villdmnsLk  magyardzni.  Yajd&nal 
m&r  megtaldlbat6  a  belyes  olvasat,  de  az^rt  ^n  B.  szerint  Kara- 
csonyi-fiorovszkyt6l  vettem,  a  kik  a  sz6t  nem  is  magyardzzdk. 

10.  A  y&radi  regestrumban  van  szd  B.  szerint  pintdr'T6l  is. 
tin  kimntatom,  bogy  a  Penter  szem^lynevet  nyelvtort^neti  okok- 
b61  nem  szabad  pini&'jxek  olvasnL  Megokol&somat  se  Kar&cso- 
nyin&l,  se  egyebiitt  nem  olvasbatni.  B.-nak  erre  nem  volt  mit 
Bz61nia.  Az  ott  mondottakboz  csak  azt  jegyzem  meg,  bogy  a  Yar. 
reg.  Penter  neve  valdszfnilen  sajtobiba  Pentec  (azaz  Pentek  sze- 
m61yn6v)  belyett.  Dyen  r:c  sajtdhibAra  vo.  AnonymusnAl:  UgeJc, 
Vgek:  Kezaindl:  Uger,   Endlicher   103.  1.  Font.  Dom.   L  2,  72, 

A  y&radi  regestrum  iltalam  hibd.ztatott  10  adat&n  v^gig 
mentem ;  ki-ki  l&tbatja,  hogy  magyarazataim  vagy  olyanok,  a  m&- 
lyek  ismertek  voltak  m£r  1892  el6tt  is  (vo.  Bojt  alatt),  vagy 
pedig  eg^szen  tijak  es  ondll6ak.  Ballagi  forr&s^t  konny^  meg- 
tal&lni  Vajda  mAv^ben,  az  enySmet  lehetetlen  a  Kardcsonyi- 
Borovszky-fele  1903-i  kiad^ban.  S  ^p  az^rt  nyugodtan  kerdem, 
ki  6\t  kettdnk  koziil  »fallaci&<-val?  Ki  ferdftett  kettdnk  koziil 
sz&nd§kosan  ? 


318  MEUOH  jXkos. 

A  mdsodik  y^d  az,  hogj  Sn  K^zair61,  a  Legesekr61  az^rt 
hallgatok,  mert  itt  nem  illottak,  gjereknyelven  &  B.  kifejez^s^vel 
8z61ya,  >pusk&k«  rendelkez&emre.  Hestelkedve  vedekezem  e  t&ma- 
ddssal  szemben ;  mivel  azonban  cz^lom  evvel  a  czikkemmel  is 
bebizonyitani  (ha  ugyan  a  szakemberek  el6tt  ezt  meg  egy&ltal&n 
szliks^ges  bizonyltani),  bogy  R  a  magyar  nyelveszetben  laikus, 
bogy  B.-nak  nines  tud&sa  e  t^ren  s  enn^lfogya  keptelen  egy 
nyelytort^neti  8z6t&r  szerkeszt^sere  s  illet^ktelen  a  nyilv^nos- 
s&g  el6tt  a  NySz.-r61  bir&latot  mondani,  az  al^bbi  sorokban  8z61ok 
K^zairdl,  a  LegesekrdI  s  a  Y&radi  regestrum  m^g  nem  t&rgyalt 
szavairdl. 

a)  KezaL 
I.  B.  a  106.  lapon  a  kerecset  mad&rrdl   sz6It&ban  ezt  irja:' 

>N^met  neve  Horanyi  b^csi  kiad&s&ban  Legerfalc,  a  budaiban 
Legerfalc,  a  budai  krdnik^ban  ^s  Tiirdczin&l  Legisfalk,  a  pozeonyi 
k6ziratban  Legvalk,  Podhraczkyn&l  Legerfalc.  Szab6  K^roly  bizo- 
nyitgatja,  bogy  a  >  legerfalc «  a.  m.  Jdgerfalk  yagy  Geierfalk.  Sze- 
rintem  a.  m.  a  koz^platin  hierofalco,  gyrofalcus  (Da 
Oaoge),  a  n^met  Gehr-,  Ger-  v.  Geierfalko:  falco,  gyrfalco  (Grimm: 
Deutsches  Worterbuch  IV.  2552  —  2562),  m6g  pedig  az^rt,  mert 
mik^nt  az  uralhegys^gbeliek  a  nemes  s5lymot,  ligy  ezt  is  szentnek 
(hierofalcus),  csoddlatosan   bitornak,  erosnek  n^zt^k  a  kozSpkorban«. 

Nagyon  kiv&ncsi  vagyok,  vajjon  e  zagyva  besz^dbdl  kierti-e 
valaki  azt,  bogy  a  Legerfatc-nik  hangalakja,  vagy  pedig  dltala- 
ban  jelentesenek  kore  van-e  itt  magyardzva.  Ha  a  Legerfalc 
hangalakja  van  magyar&zva,  akkor  a  birdld  nagy  jaratlansagot 
mutat.  Nem  tudja  ugyanis,  bogy  a  sz6kezd6  i  latin  k^ziratokban 
pont  utdn  s  egyeb  belyzetben  gyakran  ./  jegygyel  van  irva ;  ez  7, 
a  melybol  a  j  betti  lett,  nagyon  hasonlit  az  akkori  kis  Z-bez, 
tigybogy  egeszen  biztos,  bogy  az  eredeti  k^ziratokban  Jegerfaic 
volt  a  sz6,  s  ebb61  lett  a  mdsolatokban  Z.  Ilyen  m^soldsbibdk 
el6fordulbatnak.  A  Varadi  regestrum  keziratdban  pi.  az  olasz- 
franczia  12.  szdzadi  /*^  (=  z)  alak  lehetett,  mert  tobbszor  h 
van  a  nyomtatvdnyban  ott,  a  hoi  ^-nek  kellene  lenni  (vo.  Rahina 
Ra^nna  helyett  stb.).  Ilyen  sajtdhibdk  vannak  a  Wenzel  kozolte 
oklevelekben,  mikor  Plo7mic-ot,  Bu/ieubrazda-t  kozol  az  oklevfl 
Plo^nic-ja,  Hu^eubrazda-ja  helyett  (vo.  W.  1:32,  34).  Ilyen  irds- 
'hih2L  db  legerfalc  is  Jegerfaic  helyett  s  kdr  rola  laikusan  okos- 
kodni,  bogy  mi  lehet. 


»RITUS    EXPLOBAia>AE    YERITATI8.<  319 

IL  B.  szerint  (107.  1.)  E^zaiban  el6fordul  ez  a  szo  is,  hogy 
zsupdn.  A  birdlo  t^red,  K^zainal  ilyen  szd  nines,  mert  ez 
<ssnp&n  Szabd  E&rolyban  olvashatd  (yo.  27.  l.),  a  mint  kovetkezik : 
»A  jo  Kezai,  mint  latszik,  nem  tudta,  bogy  spdn^  zsupdn  nem 
hdn,  banem  valos^gos  szldv  8z6<.  Zsupdn  adatunk  a  magyarban 
nines,  s  k&r  ilyennel  az  olvasdt  megt^veszteni. 

III.  B.  szerint  kimaradt  a  nyiVf  balaton.  Az  els6t,  a  mely 
.&  mai   Nyirseg   (v6.  Kezaindl:   hie  eirca   Nyr  habitauit),   taUn 

tiils&gos  dvatossdgbol  bagyta  ki  Szarvas  Gdbor;  kiilonben  is  id^- 
zett  13.  sz&zadbeli  adatokat.  De  a  balaton  szdt,  mely  a  Balaton 
tavdnak  tulajdonneve.  semmi  esetre  se  kellett  folyennie;  biszen 
akkor  oda  valo  volna  Tihany  is  (Kezainal:  Tyon). 

Nem  szolok  most  a  ivesznemiU'Voi^  valamint  a  tui-ul  sz6r6l, 
kiragadom  azonban  B.  frdsdbol  ezt: 

IV.  B.  109.  1. :  > Kimaradt  m4g  E6zai  csek^ly  magyar  sz<3k^sz- 
let^bol:  ban,  bSl,  csdkdny,  erd6,  f6,  hid,  mocsony,  -ja,  leventaj  tdmok, 
sebes,  szdz,  szeg  (aDgulus),  halom,  volgy,  a  vitds  t^eg  stb.  8tb.«. 

Ha,  nydjas  —  vagy  haragos  —  olvasdm,  azt  biszed,  bogy 
ez  mind  bent  van  Kezaiban,  nagyon  esal6dol.  K^zaiban  nines  sz6 : 

1.  vdlgy-r6\.  Ismeretes  dolog,  bogy  K6zai  krdnik&jdt  ket 
kezirat  orizte  meg,  egy  15.  szdzadi  becsi  udv,  konyvt&rban  lev6, 
^8  egy  pergamen  kezirat  Kis-Martonban,  a  melybdl  csak  mdsolatunk 
van  ma.  Sem  az  egyik,  sem  a  m^ik  keziratban  nines  v6lgy-rS[  szo. 
Endlicberben  ez  dll:  90.  1.:  »in  eampum  Tawarnue  iveg<^  (Fon. 
Don.  I.  2,  59),  a  HFK.-ben  482.  1.:  Tavarnue  vcg,  (Podh.  19.  1. 
hib^an  Tavarune  velg-et  ir).  Nagyon  jdl  tudom,  bogy  Thurdczi- 
ndl  »Tarnok  weighs  a  szd,  azt  is  megengedem,  bogy  itt  a  ket 
keziratban  biba  lebet  (azert  nem  egesz  bizonyos,  mert  Kezai  ide- 
jdben  a  magy.  o-t  meg  u-val,  kesdbb  e-\el  irtdk,  v6.  1181.  okl. 
que  uocatur  bungariee  Uilg,  Fejerpataky,  III.  Bela  kir.  okl.  29. 1.) 
welg,  aasi^  volgy  belyett,  de  Ballaginak  Kezai  krdnikdjdt  esak  az 
Endlieber-fele  kiadasban  kell  figyelembe  venni,  ba  a  NySz.-t 
^a  sajdt  korabdl«  akarja  megitelni;  s  nem  Szabd  Kdroly  Tarnok- 
volgy  magyarazatdt  (20.  1.). 

2.  Ismeretlen  szd  Kezaiban,  sot  az  egesz  magyar  nyelv- 
teriileten  is  a  mocsony,  Ballagi  itt  lijbdl  Kezai  Musun,  in  Miisu- 
mhim  (Endl,  114,  117.  1.),  azaz  Mosony  belynevdt  olvassa  igy. 
Kinek  a  nyoman  teszi,  Uttuk  Anonymusnal. 

3.  Sebol   sines    Kezaiban  ez  a  szd   bogy   csdkdny.    Ballagi 


320  KELICU   jXlfOS. 

ugyanis  nyilvAn  azt  hiezi,  hogy  K^zai  kovetkez6  adatiban  (Endl. 
127,  De  nob.  aduenis) :  >Myurk  eciam  de  Chakan,  cum  Wenceslao 
et  Jacobo  fratribus  suis,  de  ducibus  M  o  r  a  u  i  e  habentes  originem, 
regni  Hungarie  noui  sunt  incole«  a  Chakan  helyn^y  a  magyar 
csdkdny  8z6b61  veszi  eredet^t  Nagy  tevedfe  ez  olyanok  8zem^- 
ben,  a  kik  tudj&k  a)  hogy  helyneveink  j<5  r^8ze  szemelynevbdl 
valo;  B  b)  a,  kik  tudj&k,  hogy  a  cseh-morva-delszl&v  oklevelekben 
kozonseges  szem^lynev  a  Cekan,  Cakan  (y6.  MoroSkin,  Imenosloy^ 
Erben,  Reg.,  Mikl.  Denk.  10:326,  Rad.  82:71). 

4.  Sehol  sines  szo  Kezaiban  Ml-rdL  K^zain&l  ez  van  (Endl. 
114.  1.):  »deinde  Pannoniam  ingressus  in  Beel  fuit  diucius  here- 
mita«.  Mivel  itt  Szent  Gellertr61  van  szo,  mindenki  tudja,  hogy 
itt  Beel  =  Bakonj-Bel  (vo.  V.  s.  Ger  9.  §).  Ha  B.  azt  hiszi, 
hogy  ez  a  Bedj  mai  Bd  a  magy.  bd  (darm,  gedUrm,  eingeweide ; 
mark,  kern ;  das  innere ;  docht)  szdval  azonos,  el6szor  igen  alapo- 
san  be  kell  azt  bizonyitania.  Azonban  elorebocsdtom,  hogy  a 
magyar&zatban  anal6gidkkent  ott  szerepeljen  hogy  Tisza  foIy6 
==  tisza{isL),  Botond  pedig  botA)6l  val6  (ad  analogiam:  faond, 
bcroyid  stb.). 

Egy^b  adatoknak  a  bizonyitdsdt  is  kivdncsian  v&rom ;  fgy  a 
NySz.-b6l  hidnyzik 

5.  a  »vit&s«  uheg  szd  is.  XJgyan  miert  vitis?  TaUn  mert 
Szabo  wzbeg-nek  (Podhr.-tol  val6),  illetve  ozvegy-nek  magyardzta. 
M^g  megerjiik,  hogy  B.  korszakos  milv^ben  ez  is  >ozvegy«-nek 
vagy  »izb^g«-nek  lesz  magyardzva. 

6.  Sebes.  Kezai  ezt  irja  (Endl.  59.  L):  >quo  audito  Kysla 
regina  habito  consilio  infidelium  misit  Comitem  Sebus  (110.  lapon 
Sebus)^.  Szabd  szerint  (69.  1.)  »e  nev  nem  mas,  mint  a  magyar 
sebes  (gyors)  melleknev«.  Szabo  tanitdsa  ellen6re  merem  dllftani 
a  kovetkezot :  A  Sebastianus  keresztn6v  ismeretes  volt  hazdnkban 
Szent  Istviin  idejeben ;  a  pannonhalmi  kivdltsdglevelben  »ab  archi- 
episcopo  Schastiano^,  Hartvikn&l  (11.  §.)  »eo  tempore  in  mona- 
sterio  sancti  Martini  erat  monachus  quidam  Sebastianus  nomine* 
olvashatd.  (Vo.  Vdr.  reg.-ban  Sebus,  Sebe  6b  Sebastianus;  Sebus 
m&T  Sdndor  I.  Sokfele  8 :  34  szerint  Sebes).  Ha  md.r  most  a  Pder- 
h6l  lehetett  Petes  (irva  1095-ben,  Ddvid  dux  okl.  Petus)^  Miklds- 
b61  Mikes  (irva  Mikus)  stb.,  k^rdem,  mi6rt  ne  lehetne  a  Sebes- 
tyen-nQ^  Sebes  beczezo  alakja.  Mds  szoval :  A  Szent  Istvdn  alatti 
icomes  Sebus^  bizony  lehet  »Oome3  Sebastianus^,  s  semmi  koze 
a  magyar  sebes  sz6hoz. 


>RrrU9    EXPLORANDAE    yEBITATI8.<  321 

Megy&lok  K^zaitdl;  tisztelettel  kerdem  azonban,  mikor  fogj^k 
a  laikusok  bel&tni,  bogy  a  magyar  nyelytadom&nyhoz  nem  eleg- 
seges  ma  m^  a  magyarul  besz^lni  tud&s,  vagy  bogy  B.  kifeje- 
zes^yel  eljek,  >muyelt  magyar  ember<-nek  lenni?  lit  tanulni, 
nagyon  sokat  kell  tanulni  I 

b)  Leges. 

Csak  egy  sz6t  ragadok  ki  e  fejezetbSl,  ha  azonban  B.  kfvinja, 
frok  majd  a  tobbirfil  is.  B.  szerint  >a  sokat  vitatott  joccerydeck 
pedig  vegkep  kimaradt  (109.  l.)<  a  NySz.-b61.  Hogy  mi  a  sz6, 
mikep  olvassa  B.,  nem  irulja  el.  Jellemz5  azonban  kovetkezd  irdsa : 

>Eeram  fugitiuarnm  collector,  quem  vulgariter  joccerydeck  dicuni 
(8.  Lad.  regis  deer.  IIL  §.  13).  M&r  pedig  bogy  ez  t&n  nyelvtudo- 
m&nyi  kerdes  lenne,  matatja  az,  bogy  e  szdval,  mely  a  Corpus  Joris- 
ban  joker gech  [jegyzetben  ezt  irja:  »Jokergecb  ex  Hang.  J6t  ker- 
geto,  quod  Boni  disquisitorem  significat^  Benk5:  Transsilv.  I.  398] 
nemcsak  Hunfalvy  P&l  foglalkozott  (Nyelvtud.  K5«l.  V.  275—277  1.), 
...  hanem  a  m^g  miodig  f6nylo  E6yai  is  (Antiquitates  Literatvrae 
Hvngaricae,  79)«. 

Ebb61  az  idezetbfil  senkisem  erti  meg,  mi  hdt  az  a  joccery- 
deck.  Annyit  azonban  sejtet  a  bir&ld,  bogy  tdn  ^jo  kergeto^^ 
yagy  ehhez  basonlo  szd.  Megnyugtathatom,  hogy  a  nyelyeszet  meg 
tudja  fejteni  e  sz6t,  meg  pedig  a  koyetkez6k6pen : 

Szent  Ldszld  III.  torv^nykonyy^t  k6t  k&iratbdl  ismerjiik. 
Az  egyik  15.  szdzadi,  ebben  >Rerum  furti varum  collector, 
quem  vulgariter  joccedeth  dicunt«  olvasbato,  a  masik  16.  szdzadi, 
8  ebben:  >Rerum  fugitivarum  collector,  quem  vulgariter  ^*oc- 
terdeh  dicunt*.  A  ket  k^zirati  alak  tehat  joccedeth  ^s  jocterdeh 
(a  nyomtatdsban  megjelent  alakvdltozatok  nem  vehet^k  figyelembe).. 
A  helyes  olvas&shoz  mar  most  a  kovetkez6ket  kell  tudnunk : 

a)  Ha  egy  szdnak  ket  frdsbeli  alakvdltozat^ban  az  egyikben 
h,  a  m&sikban  th  van,  biztos  dolog,  hogy  a  th  tollhiba  ch  helyett. 
[A  h  jegy  regebben  ch  volt,  vo.  Bichor:  Byhor ;  cht:  ht  stb. 
reszletes  bizonyftdst  NyK.  34.  k.  2.  fiizet.]  Mis  szdval  a  jocterdeh 
szembedlHtva  a  joccedeth-iel  azt  vallja,  hogy  a  helyesebb  alak 
joccedech.  Egydbirdnt  Kdrolyi  Arpad  szerint  a  k&iratban  csak- 
ugyan  joccedech  olvashatd  (v6.  Pauler,  A  m.  n.  tort  1 :  568). 

i^)  A  magy.  sz6v6gi  -ech  6s  -acA,  -eA  6s  -ah  a  mai  nyelvben 
-0  &  -rf,  pi.  1055-ben  azah,  meneh  =  asz6,  mend,  K6zai:  Enethj 
recte  Enech  =  Und,  Const.  Porf.  Fivax  =  Jend,  1109  MP.  gdr^ 

MAOTAB    NTSLVdlU    XXXIIU  22 


322  MEUCH  jIhos. 

okl. :  oafjiTay  «  Szdnto.  E  szabdljos  megfelel6s  azt  matatja,  hogy 
joccedech'hen  mai  nyelvlink  szerint  —edo  olvasandd. 

y)  A  ki  figyelemmel  volt  arra,  hogy  a  latinban  >  collector < 
van,  a  sz6baii  szedo-t  fog  olvasni  ezek  ut4n.  Ehhez  azonban  tad- 
nunk  kell,  hogy  az  e  es  i  el6tt  a  magyar  sz  hangot  &ltal4ban 
/c-vei,  vagy  igen  ritk&n  c-vel  frt^k,  pi.  1193:  Cfenholm  =  Sz^n- 
halom,  Anonym.  Wacil  =  Vaszil,  k&6bb  Vaszoly,  1111.  zobori 
okl.  Celsan  =  ma  Szolcsdnha.  Ez  adatok  alapjdn  biztos,  hogy  SLJocce- 
deck  osszetett  8z6,  melynek  utotagja  fcedech  (vagy  cedech)  =  szedo. 

S)  Az  osszetetel  eWtagja  j(5  (res,  bonum,  esetleg  jog),  melynek 
ll.szazadi  alakja  *jaUj  12. 13.  jou,  kes6bb  jo  volt  (v6.  Sowjou:  Sojo). 

Mindezek  alapjdn  a  fent  kozlott  8z6  11.  sz^zadi  alakja: 
"^jau  fcedech  volt,  teh4t  j6szed6;  ez  alak  kes3bb,  kimenven  a  sz6 
a  haszndlatbol,  tobbszoros  hibds  lefr&son  ment  keresztiil.* 

c)  Vdradi  regestrum, 

Ballagi  szerint  »kimaradtak  a  Nyt.  Sz.-b61  a  Vdradi  Rege- 
strum kovetkez6  szavai: 

ad6s,  angyalos,  drpds,  drva,  hajnok,  hak,  basa,  bdtor,  Mna 
(>Bena«  272.  340.  f^rfi  n6v;  bz6  Uv  hozzA),  horZy  hot,  huga,  bunta, 
buta,  csekBf  csdka,  csolnok,  dobos,  dogdSy  ebes,  ir,  er6,  farkas,  fegyver- 
ndk,  fekete,  fel,  fait,  gdgos,  guta,  isten,  jobbdgy,  kakas,  kcddz,  kdnya, 
kaplonyj  ken4z,  kM,  kopri  (ligy  olvasom,  a  hogy  frva  van),  Idtomds 
(vit&s  ngyan,  de  a  nyelvtSrl^netnek  tudnia  kellene  r6la),  leginy  (meg- 
van  a  jd-nkU  ott  is  k6rd6jellel),  lengd,  lesd,  lamb,  madaras,  mdtka 
ifin  ugyan  nam  tartom  annak,  de  nekik  fol  kellett  volna  venni), 
mdzsa,  meggyes,  m^,  munka^  nddj  n4ma,  neveletlen,  nyilas,  nyiVy  orosz 
(kn.),  OS,  6'Zf  pap.  patak,  p^ntek,  pintir,  poklos,  poro8zl6,  pilspoki, 
sdros,  saSj  solymos,  sdreg,  sulyok,  szdntd,  szeg,  szegdny,  szekir,  szemes, 
8zenez6,  szentf  szentos,  8z4py  szepe  vagy  szepa,  szU,  szilak,  szdke,  tarcsa, 
tarka,  tavamok,  telegeny  (melyet  Jerney  j6-leg6nynek,  Szilddy  szep- 
leg^nynek  tartott;  1302-ben  emlitve  >terra  Petri  filii  Joleguen* 
Knauzndl  Monum.  Eccl.  Strig.  2:511),  telek,  terepeSj  titok  (nyelv- 
t5rt6netben  emlitendo),  tolvajj  tompa^  torozd,  unoka,  vdmos,  vas, 
vejszldf  vend^g,  vUldm  stb.  stb.«. 

Az  ember  eUmul  ilyen  hosszti  bfinlajstrom  hallatdra.  Hogyan, 
h&t  ennyi  becses  magyar   koz-sz6  van  abban  a  Vdradi  reg.-ban? 

*  £  magyar&zat  a  NyK.  juniusi  8z4ma  reszere  meg  volt  Irvaf  mikor 
Nagy  Gyula  figyelmeztetjtt,  hogy  6  es  Pauler  Gy.  nagyjaban  ha8onl6an  ma- 
gyar&zt4k  a  szut  a  Magy.  T6rvenyt4r  1 :  83,  illetve  1893-ban  Pauler  A  Magy. 
nemzet  tort.  1 :  568.  Iapj4n.  Ez  a  tal41kozas  orvendetesea  megerdslti  az  ^n 
magyar^zatomat. 


>RITUS    EXPLORANDAE    VEEITATI8.«  323 

Azonban  nem  kell  vaktdban  hinniink,  megn^zztik,  elolvassuk  az 
eml^ket,  azt  Utjuk,  hogy  ott  —  az  egy  k^ts^ges  szavaty  8z6t 
kiv^ve,  a  melyrdl  R  hallgat,  pedig  a  NySz.  nem  emliti  -—  egyetlen- 
egy  kozszonak  id^zett  magyar  8z6  nem  fordul  el6.  A  Vdradi  reg.- 
ban  kiz4r61ag  szem^ly-  ^s  helynevek,  tehdt  tulaj- 
donnevek  yannak.  De  h&t  mi^rt  frja  akkor  B.  kis  bettiyel  a 
szavakat?  Felelet:  A  laikus  oIvas6t  meg  akarja  t^vesz- 
teni.  Azonban  nezzuk  kozelebbrdl  ezeket  a  szem^Iy-  ^s  hely- 
neveket  (egy  r^sztikrfil  m&v  fentebb  szolottam): 

1.  Elfiszor  is  >Vexir-Spiel«-nek  nevezhetn^m  Ballagi  8zav4- 
yal  B.  azon  eljdrasit,  hogy  nem  mondja  meg,  hogy  a  V4r.  reg.- 
nak  melyik  adatdt  olvassa  ennek  vagy  annak  a  8z6nak.  Ilyenkor 
lisegit  a  bajbol  Vajda  kis  mdvecskeje,  de  az  se  mindenkor.  Ime 
a  p^Iddk: 

B.  szerint  a  Vdr.  reg.-ban  elSfordul  ez  a  8z6,  hogy  dogos. 
Vajda  szerint  Dogos  a  166.  sz.  alatt  olvashatd;  igen  dm,  de  ott 
>uilla  Degu8U'T6\  van  8z6  (masik  adat  >uilla  DegusU  169.  sz. 
alatt,  Kar.-Bor. -index  hib&san  168-at  ir),  a  melyrdl  semmit  se 
tudunk.  Mondjuk  azonban,  hogy  B.  Dogos-nek  a  Dicgus  8zn.'et 
olvassa  (Sdndor  I.  nyomdn,  Sokfele  8:28).  Ez  lehets^ges  volna 
(vo.  Degus  24.  sz.  a.),  csakhogy  B.  forrdsa  a  Dugus  alakot  Ddgos- 
nak  olvassa  (vo.  Vajda  39.  1.:  >D6gos,  87.  8z.<  —  s  a  87.  szdm 
alatt  Endlicher  &  Kar.-Bor.-ndl  > Dugus*  szn.  olvashatd). 

Melyik  adat  olvasandd  borz-nsik,  az-e,  a  mely  Burz-nsLk, 
vagy  pedig  a  mely  JBor^-nak  van  frva?  Vajda  szerint  Borz 
szemelynev  66.,  230.  sz.  a.  olvashato.  A  Vdr.  reg.-ban  66  a. 
JBurz,  230  a.  Borz  van  frva.  Hdt  a  magyar  nyelvnek  oly  kovet- 
kezetlen  a  helyesfrdsa  a  13.  szdzadban,  hogy  az  u  jegy  vagy  az 
o  jegy  egy  es  ugyanazon  szdnak  l&tsz6  adatban  semmit  se  szdmft  ? 

2.  Nem  tud  azonban  B.  forrds&val  szemben  kritikdt  gyako- 
rolni.  ime  egy-ket  pelda.  B.  szerint  kimaradt  a  NySz.-b61  a  szoke 
8z6.  De  hdt  melyik  az?  Vajda  szerint  (43.  1.)  a  Szoke  rabszol- 
g^6-n^v  a  Vdradi  reg.  322.  szdm&ban  olvashatd.  Csakhogy  itt 
>ancillam  suam  Scencam^  (vo.  78.  sz.  alatt  »pristaldo  Scenka^) 
olvashato.  Lehetseges  ugyan,  hogy  itt  a  keziratban  ^Sceucam^ 
Tolt.*  De  ha  ligy  volt  is,  megse  lehet  Sceiica  =  Szbke, 

♦  V6.  Var.  reg.-ban  pi.  Korogy  nevet,  Irva  Kourongy  (e  h.  koiirougy), 
Drancy  tal&n  DsltSo  Drawcy  helyett,  Scenezeu  Endl. ;  K4r.-Bor.  Scewezeu, 
S4ndOT  I.  Sokfele  8  :  34  es  Vajda  nyom^n  B.  szenezo-nek  tartja,  stb.  stb. 

22* 


324  MEUCH  jInos. 

Egy  maslk  pelda  a  8zek6r  sz6.  B.  szerint  kimaradt  a  szek^r 
8z6  is  a  NySz.-b61.  De  melyik  az?  Vajda  azt  mondja  42.  1.^ 
hogy  SzeTcfy-  (rabszolga  neve)  a  209.  sz.  alatt  olvashattf  a  Y£r» 
reg.-ban.  Ott  azonban  ez  van:  >duoque  uiri  SeTciir  et  Lotomds* 
(Kar.-Bor.:  Sekur  et  Lotomas).  Hogy  ez  a  Sehur  csakugyan 
Szek^rnek  legyen  olvashatd  s  szeMr  legyen  a  jelent^se,  arra  sziik- 
s^ges,  hogy  el6bb  B.  bizonyitsa  be,  hogy  a  magyarban  az  sz-^t  e 
el6tt  8'Se]  6s  az  ^-t  t^val  irt&k  valaha. 

3.  Van  azonban  egy  pdr  eset,  mikor  B.  nem  Vajdibdl  me- 
rit, tehdt  Vajda  se  vilAgosit  fel,  mit  olvas  B.  fgy  vagy  amtlgy. 
Kimaradt  B.  szerint  pi,  a  szilak  (vo.  MTsz.)  es  az  orosz  (koznev, 
tehdt  =  Russe)  sz6.  Amde  melyik  az  a  sz6  ?  A  Vdradi  reg.-ban 
van  Scilac  szemelynSv  ^s  Ziloc  helyn^v  (ez  utobbira  vo.  pi.  Sdn- 
dor  I.  SokKle  1808.  XL  91.  1.:  ZHoc  Szillak,  most  SzUah^ 
ZUah;  az  olvasds  helytelen).  Melyik  ezek  koziil  B.  szilak  koz- 
szava?  H&t  oro^^'-szal  hogy  dllunk?  A  uilla  Orscy  (=  Nagy- Oross'i, 
vagy  az  Uruz,    Uros  stb.  szemelynevek   olvasanddk-e   oro^^'-nak? 

4.  Azonban  gyakran  a  tal&lgatas  se  segft.  Pelddul  nem 
tudom  kitaldlni,  melyik  szdt  kell  i^ten-nek  olvasnunk.  Hogy  egy 
szem^lyn^v  isten  legyen,  az  lehets^ges  (vo.  szldv  Bog-gal,  n^met 
Oott'isA  osszetett  neveket),  de  hogy  a  V^r.  reg.-ban  ilyen  isten 
sz6  eWfordulna,  azt  sehogyse  tudom  kideriteni  (tal&n  a  Hyscen, 
Hyscem  adat?).  A  titok  is  rejt61yes  szd.  Vajda  szerint  (39.  1.)  a 
Titok  tulajdonn^v  a  Vir.  reg.  324.  szdma  alatt  olvashato.  Endli- 
chern^l  csakugyan  Titoc  szem^lyn^v  van.  Amde  nyelvesz-ember 
tudja,  hogy  legr^gebben  a  titko-t  Hitcii-nBky  a  V&r.  reg.  kor&ban 
Hitk'jiBk  frtdk.  Valdszfniltlen  tehdt,  hogy  a  Titoc  titok-usik  olva- 
sand6.  tlgyde  Kardcsonyi-Borovszkyn&l  Fitoc  a  sz6,  tehdt  End- 
lichern^l  sajtohiba  van.  Hyen  biztosak  azok  a  »hontalanok<,  kiket 
a  nagy  laikus  a  NySz.-ban  hidba  keresett. 

5.  Ha  mdr  ilyen  k^tes  a  szdknak  olvasata  is,  mennyivel 
k^tesebb  a  tulajdonneveknek  j  e  1  e  n  t  £  s  e !  Mi  pi.  szeretnok  tudni^ 
hogy  mit  jelentenek  a  magyar  nyelvben  a  kovetkezo,  a  NySz.-b61 
kimaradt  szavak:  Kaplony,  kopri  (=  uilla  kopri  372.  sz.  a.), 
szepe  vagy  szepa  (B.  szerint,  Sandor  L  Sokfele  8:34  6s  Vajda 
szerint  Sz^  rabszolg&lo  neve  209.,  349.  sz.  alatt  fordul  el<5,  itt 
azonban  Scepa  a  8z6),  tarcsa  (Torsa  alakban  hely-  es  szemelynev, 
a  helyseg  ma  Er-Ta?c5a;  a  szem^lyn^v  Vajda  szerint  39. 1.  Tor- 
zsa),  vejszlo  (I.  sz,  a.:  >inde  transit  ultra  Ueyzlo^,  Endl.;  Kar.- 
Bor.-n&l:  Veyzl6;  ismeretlen  hely,  kozonseges  szldv  szem61yn6vb6l 


>RITU8   EXPLORAVDA£    YEBITATIS.C  325 

▼aid,  vo.  Sdndor.  I.  Sokf61e  1808.  11:90.  1.:  >Veyzlo  V.  Taldn 
Viszl6  Baranydban'). 

Az  ^egyetemes  &ttekint^s«  bizony&ra  segfteni  fogja  a  bfr^dt 
abban,  bogy  a  fent  idfeett,  magyar  koz-szavakbdl  (!)  lett  tulajdon- 
neyeket  az  dj  nyelvtort.  sz6t&rban  a  tobbi  csodabog&rral  egyiitt 
meg  fogja  magyar&zni.  Addig  azonban  toprenkedjiink  mi  szak- 
nyelv^szek  azon,  vajjon  a  kovetkezd,  B.  dltal  jdzan  ^szszel,  teh&t 
konnyiisdggel,  mdvelt  magyar  ember  m6dj&ra  pipa- 
sz6  mellett  megfejtett  hely-  4s  szemdlyneyek  csakagyan  be- 
lyesen   vannak-e  magyardzva: 

Ballagi  szerint  a  magyar  hot  sz6  van  a  Both,  Bot  szemSly- 
nevekben  (vo.  Vajda  38.  1.;  de  vo.  bogy  a  nemetben  kozonsdges 
Bzera61yii6v  volt  a  Boto,  Bot,  Pot,  s  bogy  Kezai  szerint  Pot  jove- 
v6ny  volt)  I  bu7ita  (vo.  MTsz. :  bonta)  a  Buntorhsin  (szn.)  |  buga 
a  BugOr-hBLH  (szn.)  (vo.  NySz.  &  Oklsz. ;  Vajda  szerint  Buga  ide- 
gen  eredetft  ndv;  vo.  ma  Erd61yben  Boga  nevfl  embereket)|  ebes 
&z  EbeS'hen  (szem^lynevi  eredetet^e  belynevnek  mutatja  az  Ebes- 
telke  v&ltozat,  teb&t  semmi  koze  az  eb-hez)  \  fdt  a  >uilla  Folth<- 
ban  (Kar.-Bor.  index^ben  281  sajtdbiba  221  helyett;  e  mu  szerint 
€  helyseg  Heves  megy^ben  fekiidt;  S&ndor  I.  SokKle  1808.  XI. 
74.  1.:  ^Folth  V.  Foltest,  oUb  falu  Biharban*)  |  guta  a  Guta-haji 
(szn.)  I  Zomi  a  >uilla  iow6«-ban  (Vajda  6s  Kdr.-Bor.  szerint  ma 
nines  meg;  tebdt  bangz&sdt  se  tudjuk,  vajjon  az  o  itt  o-t  vagy 
o-t  jel61-e,  s  vajjon  nem  a  magy.  Lombert,  Lompert-tel  fugg-e 
ossze)  I  meh  a  >uilla  Meh^'hen  (ma  ismeretlen  bely)  {  n^ma  a 
»uilla  Nema^-hsLTi  (ma  van  Nema  helyseg)  |  poroszlo  »,  >monasterii 
PorodOj  in  loco  Poro£'Zou<-ban  (mivel  helynevrdl  van  sz6,  e  Po- 
roszldnak  semmi  koze  a  magy.  poroszU-hoz^  a  mely  pristav-hSi 
val6,  banem  a  szUv  Prislav,  Proslav  szemflyn6vb61  veszi  erede- 
tet;  ezt  tudjuk  abbol,  bogy  egy  1253-i  oklev^lben  [lAsd  Kdrolyi 
C8.  Okl.  1:1  6s  facsimile  uo.]  >monasterij  de  prozlaw^  olvashatiS 
€rr6l  a  helyr61 ;  az  adatnak  tebdt  semmi  helye  sines  a  NySz,-ban)  | 
soreg  a  uilla  Seureg-h^VL  (ma  SSreg ;  bogy  e  magyardzat  mennyire 
biztos  alapon  nyugszik,  azt  akkor  Idtjuk,  ha  tekintetbe  veszszuk, 
milyen  sok  vdrosnnkat  hivjAk  ma  is  Hal,  Harcsa,  Ponty,  Csuka  stb. 
halnfiven  |  tarha  a  >pristaldo  Tarca^-ban  (vo.  Vajda  szerint  Taria 
a  166.  sz.  a.  taldlhat6)  |  terepes  (vo.  MTsz.)  a  >uilla  Terepes«-ben 
(a  ki  tudja,  bogy  itt-ott  r^gi  keziratokban  p:b,  h:gj  t:d  fol  is  van 
ii6ha  cserelve,  s  bogy  a  Vdr.  reg.-ban  is  pi.  Janus^  a  mai  Jdnosia, 
Dirsi^  a  9iai   DerzseA;  stb.,   s  ehhez   hozz&veszi,   bogy   Sandor  L 


326  XEUCH  jInos. 

szerint  (Sokf^le  8 :  36)  m&r  1801-ben  a  Terebtis  &  Terepes  annyi 
mint  Terebes^  slz  rogton  latja,  hogy  itt  csak  frdshiba  van  Terebes 
helyett,  vo.  Kar.-Bor.-n4l  V&r.  reg.  217:  Zeftloc:  Sz^^lak.  A  koz- 
seget  ma  is  Terebes-nek  hfyjdk,  s  ez  kozons^ges  >irt^«-t  jelentff 
szMy  sz6)|  stb.  stb. 

Ime  ilyen  >becsesek«  a  mdvelt  magyar  ember  iltal  j6zan 
^zszel  magyardzott  adatok  a  szakbeli  nyelv^sz  szem^ben. 

6.  Hogy  v^giil  m61t6k6pen  bticsiit  vegyek  a  Vir.  reg.-t<Sl,  t&- 
mutatok  m6g  egyszer  a  bfr416nak  nyelviekben  valo  j&ratlans&gdra. 
B.  szerint  kimaradt  a  NySz.-b61  a  basa  8z6  is.  A  ki  tudja,  hogy 
a  magy.  basa  8z6  torSk  hddoltsdgi  8z6  nyelviinkben,  s  hogy  11.,  12., 
13.  szdzadi  neveink  kozt  sok  a  -sa  vegzfidesd  (v6.  V4r.  reg.-ban: 
Uadasa,  Fehersa,  Zonsa,  Masa,  Yajda  ^s  B.  szerint  =  mdzsOf 
Pou6a,  mdsutt:  Besa,  Dedsa,  Merisa  stb.)?  R  tudja,  hogy  ez  szULt 
beczez6  neveket  alkot6  eleg  kozons^ges  k^pz6  (vo.  Mikl.  Denk. 
10  :  232,  Bad.  82  :  151),  rogton  tisztdban  lehet  azzal,  hogy 
a  Ydradi  reg.  Basa  szem^lyneve  nem  lehet  egy  a  mai  magyar 
basa  szoval.  Kimaradt  a  NySz.-b61  a  csdka,  gogos,  dz  8z6  is. 
De  hdt  melyek  azok  a  szavak  a  Vdradi  reg.-ban  ?  Vajda  mdvecs- 
k^jeben  azt  olvassuk,  hogy  a  Csdha  szem^Iynev  az  54.,  358.^ 
Odgos  a  8.,  mfg  6g  a  83.,  378.  sz&m  alatt  olvashatd.  S  mit  tald- 
lunk  e  helyeken?  A  Csdka-rsL  n&ve  >pristaldo  ChyeJcat  (54.), 
>Forcos  filium  ChoJca^  (358.),  a  Gngds-re  »Qtigus  pristaldus* 
(8.  sz.,  hdromszor  Irva  Ougtis),  mfg  az  0^-re  ezt  olvassuk:  >co- 
mitem  eorum  Uz  (83.  sz.  a.)  ...  Uz  (378.  sz.)<.  A  ki  m&r  most 
ismeri  a  sz6koz^pi  magy  -o,  d  11,,  12.,  13.  szdzadi  jelz^s^t,  tadni 
fogja,  hogy  a  mai  -d,  d  fr&sdra  8z6  belsej^ben  a  Ydradi  regestrum 
kordban  -au,  eu  jegygyel  41tek.  A  Vdradi  reg.-ban  is  a  mai  napig 
meglev6  helynevek  taniisdga  szerint  ez  a  jelzes;  pi.  Sceuletis: 
Szollos,  Seureg:  Soreg,  Sceureg:  Szoreg,  Kourongy:  Kdrogy,  Zour 
nuc :  SzonoTc,  SzolnoJc  (l-ve  vo.  uo.  Bozsod  «  Bosold)  stb.  Ezek  alap- 
jdn  a  Chyeka,  Choka  adatot  nem  lehet  Csdka-n&k  olvasni  (Vval  a 
csdka  8z6  irdsdra  1.  az  Oklevfl-szdt&rt),  sem  az  Uz-t  6s  Otigus-i 
C)^-nek,  Gogos-nek,  mert  akkor  Eaz-  es  Oeiujus-u^k  kellene 
irva  lenni. 

Ezekb61  is  kitdnik,  a  mit  fentebb  dllitottam,  hogy  a  bfr&16- 
nak  nines  tnddsa  a  torteneti  kiitf6kbeli  r^gi  magyar  tulajdonnevek 
magyardzasdhoz,  a  magyar  nyelv  torteneti  fejWdesehez  semmit  se 
^rt,  r^gi  szoveget  olvasni  nem  tud,  mdsnak  nyelvi  magyardzatait 


>RITU8    EXPLOAAITDAE    yEBITATI8.<  327 

k^ptelen  elleD6rizni.  Mindezen  tulajdonsdgok  alapj&n  Ballagi  ille- 
Wktelen  nemcsak  egy  nyelvtorteneti  szdt&r  szerkeszt^s^re,  hanem 
illet^ktelen  a  meglevfi  NySz,-r61  olyaD  bfrdlatot  mondani,  a  melyet 
h&Tmelj  szakember  komolyan  vehetne,  a  melybfil  szakember  vala- 
mit  is  tanulhatna.  Ballagi  miiyenek  eddig  megjelent  t6sz&t61  ez. 
az  utol86  szavam/ 

Budapest  1904.  mdjus  15. 

MeLICH    JiKO& 

*  in  az  Anonymoa  8  a  Y&r.  reg.  dolgihoz  egyeMre  m^g  csak  ennyit 
jegyzek  meg.  Ballagi  fallaci&val  es  csdnya  rifog&ssal  ^1,  mikor  engem  kote<- 
lesalgmalasztdssal  y4dol.  Nekem  senki  se  tette  kCtelessegemme,  hogy  e  for- 
r48okb61  kiszedjem  a  magyar  Bz6katy  tiszt&n  a  magam  jdazkni&bCA  a  todom^- 
nyoB  ^rdeklMesbdl  tettem,  a  csak  azokat  a  8z6kat  irtam  ki,  a  melyekei 
igaz4n  biztosaknak  tartottam.  Hogy  egyesek  azt^n  meg  ezek  kozUl  is  kima- 
radtak,  ezt  legink&bb  az  a  nagy  6vato88ag  es  bizalmatlans^g  okozta,  a  melyet 
Szarvas  G.  tannsitott  a  talajdomieyekkel  szemben.  Pi.  bizonyosan  tudom^ 
hogy  ^n  kiczedul^ztam  a  Saturholmu^  ZenuhalmUy  Zeguholmu^  RctciM  neveket 
(az  el8^  h4rmat  id^ztem  is  az  ^n  halom  ozikkemben),  de  Szarvas  nem  vette 
^et  fol  a  sdioTf  szin,  szeg,  rdkos  czikkekben.  Hogy  a  tulajdonneveknek  kozt^ 
nevekkel  Yal6  azonosit^s&ban  meDnyire  szdks^ges  a  legnagyobb  6yat08s4g  6& 
kritika,  mutatj&k  a  lappancs  6s  poro8zl6-fe\e  peld&k,  s  matatja  az  a  sok-sok 
egyiigyaseg  es  lelkiismeretlen  konnyeds^g,  melyet  Ballagin41  es  helynev- 
magyar4z6  el6deiziel  talilunk.  A  tnlajdonneyekkel  egeszea  kiilon,  tozetesen 
kell  foglalkoznia  a  katat48nak.  A  Nyelytudom&nyi  Bizotts&g  kiildii  magyac 
tort^neti   neY8z6konyy  (onomasticon)  szerkeszteset  tervezi. 

A  B.  Sz.  areop4gja  megint  itelkezik,  k6tekedik  es  el^gedetlenkedik 
yelimk,  mint  m&r  32  ev  6ta  azmyiszor.  De  32  ey  6ta  sohase  az  a  czel  dllott 
eMttunk,  bogy  a  B.  Sz.  slegmagasabb*  tetszeseben  legyen  r^sziink,  banem 
csakis  az,  bogy  a  magyar  nyelynek  szolg&ljonk.  Ezdttal  izldsre  oktat  a  B.  Sz., 
az  a  B.  Sz.,  mely  yelunk  szemben  mindig  y&lasztckos  izldstelensegenek  adta 
tanajeleit.  Ezt  napn41  yil&gosabban  bebizonyitottak  mkr  tobb  izben,  pi.  Nyr. 
21 :  429,  30  :  376.  —  A  B.  8z.-nek  a  NySz.-r61  yal6-lteletere  b4torkodunk  m6g 
yisszat^mi  —  sziyes  engedelm^yel !  Amiyit  m&r  az  eddigiekb^l  is  meg&lla- 
pitbattank,  bogy  a  B.  Sz.  bir41ata  teljesen  illetektelen  volt,  mert  Ballagi 
kdnyy^t  szentfr&snak  yette,  anyag&t  meg  se  yizagalta,  ert^kelni  nem  tudta^ 
a  benne  bemzaegd  yal6tlan84gokat,  ferditeaeket,  baklOv^eket  dazre  ae  yette, 
hanem  >igen  aok  becaea  adat<-nak  min6sitette  a  caak  6rjdng5  modor&t  6b 
fizletazeru  indit6-okait  r6tta  meg.  Ea  moat,  mikor  Ballagi  illetektelenaege  a 
napn&l  vil&goaabban  bebizonynlt,  a  B.  Sz.  aemmi  egyebet  nem  veaz  eszre, 
mint  azt  az  »lzle8telena^get«,  bogy  mink  ia  b&torkodtnnk  a  kSzonaeget  figyel- 
meztetni  y&laaznnkra.  Nem  jellemz6  dolog  ez  ? 

Budapeat   1904.  jdnioa  0. 

8.  Zs^ 


328  HAAG   KiBOLT. 

A  ntelvjArAsok  tanulhAntozAsAnak  egt  tij 
h6dszeb£b0l.* 

Az  a  k^rd^S;  a  meljr61  itt  8z6  lesz,  dltaldnos  jelentdsSgfi 
8  olyan,  hogy  nemcsak  a  szakkoroket  ^rdekelheti,  hanem  &ltaM- 
ban  minden  mtLyelt  embert.  Arr61  az  igen  fontos  kerdesr^l  van 
ugyanis  szo,  bogy  mit  neyezhetunk  Yoltak^pen  n^met  nyelynek. 
Eeg  elavult  balit^let,  bogy  csup&n  az  irodalmi  nyelvet  illetheti 
meg  igazdn  ez  elnevez^s;  ma  mdr  ugyanis  mindenki  tudja,  bogy 
a  8z6nak  teljes  ^rtelm^ben  vett,  ^16  n^met  nyelyen  £pen  nem  a 
merev  irodalmi  nyelvet  ^rtjiik  —  mert  biszen  a  mi  616,  az  vdlto- 
zandtf  —  banem  ama  nyelvj&rdsok  osszess^g^t,  a  melyek  a  n^met 
nyelvteriileten  61nek.  Javdban  folyik  e  nyelvjdrisok  folv^tele.  Am 
6ri&8i  foladat  ez,  biszen  ezer  meg  ezer  aprd  nyelvrffl  van  8z6. 
E  t^ren  nagy  vdllalatok  r^szben  mdr  be  vannak  fejezve,  igy  pi. 
a  bajor,  sydjczi,  elz&szi  nyelyteriiletek  szdgytijt^sei ;  m&sok  most 
folynak  javdban.  Azonban  a  nyelvdsz  8zem6ben  nem  a  szdkincs  a 
legfontosabby  banem  a  bangtani  sajdtsdgok.  Ezek  a  nyelv- 
jdrAsoknak  legfontosabb  jellemzfi  vonfeai,  mert  a  nyelvnek  testdt 
a  bangok  s  a  beldliik  epiilt  alakok  adj&k.  Bennok  eli  a  nyely 
termdszetes  ^letdt,  bennok  figyelbetjuk  meg  a  nyelvnek  legsaj&t- 
s&gosabb,  jellemzd  tulajdonsdgat.  Egy  pelda  konnyen  meg^rtetheti 
azt,  bogy  e  saj&ts&gos  jellemzd  tulajdons&g  kialakuldsdra  a  szdkincs 
legfeljebb  csak  mdsodsorban  lebet  befolydssal:  nem  nebdz  olyan 
angol  nyelvet  elkepzelniink,  a  melyben  minden  szd  a  megfeleld 
nemet  szdval  azonos  eredetu,  de  azdrt  mdgis  csak  angol  lesz  az 
a  nyelv. 

Epen  ezdrt  vagy  kdt  dvtizede  a  nyelvjdrAstanulmAnynak 
fdcz^lja  a  bangtani  viszonyoknak  lebetd  folderitdse.  Persze  ezek- 
hez  bozz&fdrkdzni  dppen  a  legnebezebb  feladat.  Eddigeld  kev^s, 
igen  kevds  nyelvjdr^snak  van  meg  bangtani  leir^a,  bolott  sok 
ezer  y&t  meg  a  folfedezesre.  Mindmegannyi  szunnyadozd  Osipke- 
rdzsika  es  bajosan  akad  mindegyiknek  koltdgetd  kirdlyfia.  A  kuta- 
tds  ezdrt  a  tomeges  elintdz^s  mddszerdbez  fordult.  K^rddiveket 
bocs^tottak  vil^gg&,  bennok  ndb&ny  iigyesen  megvdlasztott  szdval, 
bogy  ezek  azt&n  keresg^ljek  ossze  a  sok  elrejtett  bangot.  Az  igy 
nyert  anyagot  t^rkdpezve  feldolgoztd^k ;  megbatdrozt&k  ugyanis  az 

*  Haag  >Die  Mundarten  des  oberen  Neckar-  and  DonauIande8«  ozfrnii, 
a  Kyrben  (30 :  427)  m&r  ismerietett  munk4j&ban  alkalmazza  el^szdr  in6d- 
«z6r^t.  Bdvebben  ismertette  a  MUnchener  Allgemeine  Zeitung  1899.  ^yfolya* 
in4nak  230.  mellekleten  (a  6.  lapon).  Ez  ismertetea  j6  reazet  peld&kkal 
megb^vltve  ^jra  kiadta  a  Zeitachrift  fur  hoohdeutacbe  Mundarten  I.  koiete- 
ben  (138 — 141 :  Sieben  S&tze  fiber  Sprachbewegung).  Mi,  azerkeszt^nk  meg- 
biz^aa  Bzerint,  e  ket  at6bbi  alakja  alapj&n  adjuk  itt  magyar  &tdolgoz&8ban 
Haagnak  aaj&t  6j  nyelv j&r48tanulm&nyi  m6d8zerer61  irt  ismerteteaeit  Meg- 
jegyezzukf  hogy  ugyanazt  a  mddazert  alkalmazza  m&r  nilunk  Horger  Antal, 
1.  Nyelv^azeti  jegyzetek  oz.  k5zlemdnyet  Nyr.  32.  k.  es  Kyelveazeti  Fuz.  13.  az. 

A  fordU6, 


A  KYELYJXbjLsOK  TABTTLMiNTOZisiNAK  EOT  I^J  m6dSZER£r6l.  329 

egyes  szdalakoknak  eltprjed^s^t  s  ez  elterjed^snek  hatdrait  bel£- 
rajzoltdk  a  t^rkSpbe.  Igy  tudt&k  meg,  hogy  mint  oszolnak  el  a 
nyely  teriilet^n  a  klilonbozd  hangok.  f gy  k^szftette  Fischer  a  svdb 
nyelvj&rdsok  terkSp^t  s  fgy  alakul  ki  az  osszes  n^met  nyelvj&rd- 
soknak  nagy  Wenker-fSle  atlasza.* 

Ez  mdr  hatalmas  lepes  a  haladdsban,  vele  a  legnagyobb 
8otets6gb61  l^ptiink  ki;  nyelvi  jelens6gekr6i  vald  lijabb  felfogdsok 
keletkeztek  igy  s  megsejtettiink  t^nyleges  nyehi  dllapotokat 
De  bizony  csak  megsejtettUk.  Teljesen  megbizhatd  eredmSnyek- 
hez  a  nyelvjdrdsi  terk^pezesnek  ez  a  kozvetett  mddszere 
Bern  juttat  benniinket.  Ennek  oka  nyilvdayald.  A  k^rddfveket 
jobbaddn  olyan  emberek  toltik  ki,  a  kik  csak  nagyon  tok^letleniil 
tudjdk  leirni  yagy  kimondani,  a  mit  hallani  y^lnek,  a  kik  —  m&a 
flz6yal  —  fonetikai  iskoldzottsdg  n^Ikiil  yaI6k.  Bdrmily  ugyesen 
is  vannak  a  kerd6£yekben  a  szayak  osszedllftva,  elore  meghatdro- 
zott  T^lemenyekbfil  indulunk  ki  bennok  6s  veliik  nagyon  fontos 
jelens^gek  mellett  surranunk  el  an^lkiil,  hogy  Csipkerdzsa-dlmo- 
dozdsaikat  megzayarn6k.  Pontatlansdg  6s  hidnyossag  ennek  ter- 
m&zetes  kovetkezm^nye. 

Ezen  akar  a  kozyetetlen  mddszer  segfteni.  Mi  a 
nagy  csodat^y6  titka?  Magunk  menjiink  oda,  figyeljiik  meg, 
jegyezziink,  y&ndoroljunk  helysegrdl-helysdgre.  Ezt  tette  e  sorok 
8zerz6je  hetek  hosszat,  50  negyszogmerfoldnyi  ndmet  teriileten; 
ott  koriilbeltil  minden  ydrost,  falut,  tany&t  bejdrt  6s  hangtanilag 
felyett  s  ebb61  el6szor  alkotta  meg  egy  nagyobb  yidek  yalds&gos 
yiszonyainak  grafikai  tdrkdpet.  E  k^p  mdr  most  keszen  yan  (1.  >Die 
Mundarten  des  oberen  Neckar-  und  Donaulandesc  czimii  munkdt). 
Nyolczvan  szfnes  yonal  ez,  mindegyik  egy-egy  nyelvi  jelensdgnek 
hatdrdt  jeloli,  s  fontossdga,  illetdleg  a  hozzdtartozo  szdanyag 
szerint  ^s — 4  mm.  vastag.  E  tarka  hdio,  melynek  tiszta  kinyo- 
matds&hoz  kiilon  mddszert  tal&ltak  ki,  egy  fekete  fizikai  ds  poli- 
tikai  tdrkepre  van  rdayomtatva;  ez  meg  az  utobbi  szdzadok 
mindenf^le  hatdrait  s  ezeken  kiviil  meg  az  egyes  szomsz^dos  hely- 
s^gek  magassdgi  kiilonbsegeit  is  feltunteti.  Igy  szinte  r&szorftjuk 
a  t^rk^pet,  hogy  maga  besz^ljen.  Halljuk  hdt,  mit  mond  nekiink 
olyan  dolgokrdl,  a  melyeket  m&r  rdgen  szfvesen  megtanultunk  yolna. 

1.  ▲  nyelTj^Lrftsoknak  On&lld  €i»tMSl  6u  agysUbnra  Yal6  hatdsdrdL 

A  nyelvjdrdsoh  vdUozdsdnah  Icetfele  oka  lehet:  L  hang- 
vdltozds  dltai  kelethezett  belsd  fejl5d&,  2.  szdhiszoritdsban  (Wort- 

*  A  Wenker-fele  atlasz  meg  ma  sines  teljesea  keszen,  pedig  alkotdja 
m^g  1876-ban  megkezdte  r4yonatkoz6  tanulm&nyait.  A  terk^pnek  egyetlen 
peld4nya  Berlinben  van.  Ezekre  yonatkoz61ag  erdekes  elolvasni  a  k5yetkez5 
kozlemenyt :  Der  Sprachatlas  des  deutachen  Beichs  und  die  elsassische  Dialekt- 
forschong.  (Archiv  fiir  das  Stadium  dor  neueren  Sprachen  61 :29,  Ferd.  Wrede.) 

A  ford. 


330  HAAG  kXbolt. 

verdrdngimg)  jeUnthezd  kiilso  hatdsoh  De  a  hangvdltozdsban  is 
csahnem  mindig  48zrevehet5  a  Jciilso  eredetU  indito-ok. 

Pelda  a  valosdgos  hangvdltoz&sra  (aktueller  Lautwandel): 
Hosszd  orrhangil  m^ssalhangzdk  —  ha  ^szakkeleti  irdnybdl  indulunk 
ki  —  egyre  rovidebb  6s  rovidebb  alakban  jelentkeznek.  Deiss- 
lingenben  azt  mondja  az  idfisebb  nemzedek:  hammer*  rBnn^, 
iwimmdy  hrunn^ ;  az  ifjabb:  ham9r,  ren^,  iwim9,  brun^  stb. 
A  vaWsdgos  szdelvdltozdsra :  Ha  nyelvjdrdsunkban  d^lnyugati  es 
d^lkeleti  irdnybol  kiindulva  el6re  haladunk,  azt  tapasztaljuk,  hogy 
azoD  szavaknak,  a  melyeknek  kfn.  (koz^p-feln^met)  alakjaiban  ht 
van,  spirans  n^lkiil  val6  alakjai  elmaradoznak.  Hattingenben  azt 
mondja  az  iddsebb  nemzedek :  naat,  reat,  meet,  list  stb. ;  az  ifjabb : 
naaxt,  rmxt,  meext,  lioxt  stb.  (de  nem  kovetkezetesen). 

2.  Dj  alakok  eltazjod^steak  m6c|J4r6L 

Azon  szavdk,  a  melyeJc  valami  ujitds  hatdsa  aid  kerulnek^ 
zdrt  hangtani  csoportoklan  terjednek  el.  Az  osszes  hangtanUag 
megegyezo  szavaknak  rendesen  csak  egy  kozos  hatdruk  van.  Azon 
8z6csapatok,  a  melyek  egy  nagy  nyelvi  jdenseg  kozossegikez  tartoz- 
nakj  aprobb  hangtani  csoportokra  oszlanak;  a  nyelvi  vditozds 
r&egszeriien  terjed  el. 

P^lddul:  B^gibb  hang-  is  szdely&ltoz&sok  eredm£nyek6nt 
rovid  8z6tagok  rovid  hangzdi  megnytilnak,  ha  ^zakr61  indulunk  ki. 
Az  idevdgd  alakok  nyelvteriiletUnkon  6,  csaknem  teljes  hangtani 
csoportba  oszthatdk.  Egytagu  p61ddk  a-val:  tag,  gras,  bad  stb., 
ilyen  koriilbeliil  20  van.  Egytaguak  m^  hangokkal:  tuis,  hof, 
tsug  stb.,  koriilbeliil  20.  Tobbtaguak  «r,  j>r-ral:  ger9,  krd,  bpr9 
stb.,  koriilbeliil  10.  Tobbtaguak  a^f-gal:  sagB,  mag9,  krag9  stb., 
koriilbeliil  10.  Tobbtaguak  «-vel :  regB,  fedor,  ltb9  stb.,  koriilbeliil 
20.  Tobbtaguak  m&s  hangz6kkal :  ofd^  sttibB,  gib^l  stb.,  koriilbeliil 
300.  A  legd^libb  r^szektdl  szdmftva  (ott  egy  darabon  ^tal&ban 
nines  nytijtds,  tehdt  az  osszes  emlitett  alakok  rovid  hangz6kkal 
ejtddnek)  r^tegenkent  kovetkeznek  ezek  egym&s  ui&n,  az  ^szakt 
hatdrig,  a  hoi  m&r  csak  a  nyujtott  alakok  uralkodnak :  taag,  wiis^ 
gmr9y  saag9,  rtag9.  oop  stb.  stb.  Stockach,  Donaueschingen,  Vil- 
lingen,  Schramberg,  Kottweil,  Obemdorf  hat  kiilonbozd  nydjt&si 
zdnaba  esik. 

*  A  Zeitschrift  fiir  hochdentsche  Mundarten  jel51^ei  (csek^ly  in6d08i- 
t480kkal) :  A  inag&nhangz6  hosszus&gdt  a  betii  kettdzese  jelzi ;  i  s=  a  mienk- 
n^l  (i)  nyiltabb  i ;  e  =  z4rt  e ;  f  =  nyilt  e  (41tal&baii  a  betii  ai&  tett  kanip6 
a  nyiltsig  jele);  cr  =  magyar  kir41yh&g6nti&li  igen  nyflt  e;  a  betii-alakok 
forditott  jelei  (pi.  a  =  fordftott  e)  igea  r5vid  hangokat  jel51nek ;  a  felul  tett 
kis  1  az  orrhangti  haQgz6k  mellett  szerepel ;  a  missal  hangzdkoil  a  mienkUtl 
elter(5  jelolesek :  ph,  th,  kh  hehezetes  zarhangok ;  I  =  magyar  a,  nemet  8ch  ; 
t8s=  c]  17  torok-orrhang ;  x  =  ch  a  n^met  ac^ban  ;  c  =  ch  a  nemet  icA-ben. 
A  tobbi  erthetd, 

A  ford. 


A  KTELVJIhIsOK  TAJSdJhuJiVYOZlsASAK  EOT  I^J  m6D8Z£R1^&L.  331 


8.  ▲  nytlvi&r^ok  rokomsAgl  vinoiiTalrdL 

A  hatdrvonalaknaTc  legnagyoVb  r^sze  vastag  vonalnyaldbolclcd 
egyesiil;  ilyenformdn  kisebb-nagyobb  nyelvi  egys^elc,  nyelvjdrdsok 
ieletkezneh. 

PSld&ul  szolg&lhat  az  Elta-Dyelvj&rdsvid^k,  a  melj  Heuber- 
grandtdl  a  Dundnak  mell^kfolydcskdj&ig,  az  Eltdig  terjed.  Benne 
tizenot  heljs^g  van  s  ezek  csak  egyes  szavakban  kiilonboznek 
egym&stdl,  nem  pedig  hangtani  szocsoportokban.  Altaldnos  tulaj- 
done^gaik,  a  melyeket  haogtani  szocsoportoknak  jellemzd  k^pyiseMi 
mutatnak:  sauff,  iaiffle,  grguss,  beis,  hous,  weii  —  haa*^d,  dai^lc^j 
trii'^ke,  —  seage^  jass^  —  aalt,  aarb^t  —  iiaa%  ic. 

E  videk  a  Duna-nyelvjdrdsvid^kkel  hatdros.  Ebben  meg 
23 — 25  helyseg  van,  melyek  kozott  vannak  ugyan  kisebb  hang- 
beli  kulonbs^gek,  de  ezek  mennyisSgiiket  tekintve,  eleny^8z6en 
kicsinyeknek  ttinnek  fel,  ha  azon  tulajdonsdgokra  gondolunk,  a 
melyek  e  helys^geknek  a  tobbiekt61  megku1dQb5ztet6  kozos  tulaj- 
donsAgai.  Ilyenek:  sggff,  seaffle,  grooss,  bees,  huusy  iviib  —  hand^ 
dtnkd,  trink9  —  segd,  bss9  —  naaxt,  ix;  osszesen  koriilbeliil  600 
8z6  mdskep  hangzik  itt,  mint  az  Elta-yid^ken. 

Eszakon  az  Oberneckar  nyelyjdr&svidekkel  hatdros  ez  a  yid^k. 
Ebben  39  helys^get  taldlunk,  melyek  kozott  nem  ^ppen  felvehe- 
tetlen  hangtani  kiilonbs^gek  vannak.  Am  e  tulajdonsdgok  is  cse- 
k^lyebbek,  mint  azok,  melyek  e  helys^geknek  kozos  hatdr&t  adj&k. 
Ilyenek :  «pp/f,  i^^ffle,  grauss,  bais  —  dee^kd,  trink9,  —  a889f  alt^ 
arbH;  osszesen  400  olyan  8z6,  a  melyek  itt  m&sk^p  hangzanak, 
mint  az  Elta-nyelvjdrdsvid^ken. 

4.  Ai  t^TT&aYaiatt  tOmsayalYak  aUiatAroUUi4r6L 

I^yes  nagyobb  nyelvjdrdsok,  melyeken  beliil  sok  a  jellemed 
kozossigy  sokszor  kisebb  s  egymdsba  fokozatosan  dtmeno  nyelv- 
jdrdsoktdl  vannak  megszaggatva, 

Peld&ul:  A  sv&bsignak  torzshaz&ja  —  ama  jellemz6  tulaj- 
dons&goknak  hazAja,  melyeket  a  svdb  n^vvel  neveziink  —  tSrk^- 
pUnknek  ^szaki  sz^len  l&that6.  A  sv&jczinak  torzshazAja,  a  melynek 
jellemz6  tulajdonsdgai  b&r  megszaggatva,  szintdn  fel  vannak  a 
t^rk^pen  tiintetve,  t^rk^piinknek  d^li  sz^l^n  Idthatd.  A  kozbeesd 
tertiletet  erfis  vonalnyaldbok  mintegy  6—6,  vilAgosan  megismer- 
het<5  r^tegre  osztjAk.  Ezeknek  ^szaki  feI6t  svdbba  dtmeno-nek 
nevezhetn6k  (vorschwabisch,  pi.  az  Oberneckar-  vagy  Elta-nyelv- 
j4r&s),  a  d^lit  pedig  svdjcziba  dtmend-nek  (vorschweizerisch,  pi.  a 
Duna-nyelvjdr&s).  Ama,  mennyis^giikben  is  figyelemrem^ltd  hang- 
v&ltoz&soknak  irdnya,  melyeknek  hat&ra  e  r^tegek  hatdrdval  job- 
b&ra  osszev&g,  d^lrdl  ^szak  fel^  haladva,  a  kovetkez6: 


332  HAAG  E.    A  KTELVJjLrIbOK  TAKULM.  EGT  l^J  MbDSZER^dL. 

D^len :  ^azakon  : 

1.  noiij  luiit,  boos,  ubl,  ofd  stb.  nei,  Kity  beesy  ihl,  ep  stb. 

2.  WB^g,  geern,  tggr,  Iggtdr     >  weag,  gmrn,  tgar^  lgat9r        > 

3.  xopff  xuxi,  xilx9  >  Tchopf,  khuxi,  ihtlk9  > 

4.  ix,  glux.  rexn9  >  ic,  gltlCj  rBcn9  > 

5.  grooss,  beesy  wiib,  huus,  gratiss,  bais,  weib,  hotts,  frau, 

frou,  Jcseit  >  Jcsait  > 

6.  of9,  ligo,  stub9,  Jidse  >       oof9,  liigd,  ituub^,  haas9        > 

6.  ▲  nyalTjiz&Bi  *  hatArok  kaletkaitfsdnak  okairdL 

A  legtobb  nyelvjdrdsi  hatdr  riszint  r^i,  r&zint  uj  poli- 
tikai  koslekedesi  akaddlyoMcU  (hatdrokkal)  esik  ossze.  A  term4- 
szetes  kozleked^si  akaddlyok  —  ilyenek  pi  meredek  folydpartok 
vagy  hegysegeknek  lejtoi,  vagy  kopdr  terulctek  —  e  tekintetben 
semmit  sem  szdmitanak. 

P^ld^ul:  A  ma  r^tegeknek  hatArai,  melyekben  a  rovid  8z<5- 
tagoknak  mag&nhangzoi  megnyiilnak  (vo.  a  3.  pont  peld&iyal), 
fdbb  irdnjaikban  a  koyetkez6k:  wis  stb.  Nellenburg  eszakkeleti 
hatdrdig;  gsr9  Fiirstenberg  fezaki  hatdr&ig;  8ag9  stb.  Villingen 
&zaki  hatdr&ig  (Rottweil  nyugati  hatdraig) ;  regd  stb.  Rottenmiins- 
ter  6szaki  batdrdig  (Rottweil  nyagati  hatiirdig) ;  of9  stb.  Rottweil 
^szaki  hatdrdig  (a  b§.rentali  lovagkeriiletek  keleti  hatdrdig). 

6.  Maddig  tart  a  poUtikai  hat&roknak  a  nyelvi  faJMdtfsre  ral6  haUsa? 

Megszilnt  politikai  hatdrok  megszuntuk  vidn  mdg  legfeljebb 
300  ^vig  korldtozzdk  a  nydvbeli  tovdbbfejUd&t ;  Hjdbb  hatdrok 
hatdsa  mar  30—40  ev  mulva  48zreveheto. 

P^lddul:  Az  6.  pontban  emlftett  politikai  hatdrok  a  19.  szdz. 
elejeig  hivatalosan  szerepeltek.  A  Baar  6s  Hegau  kozti,  Tuttlin- 
gen-Neuhausen-f^le  keriileti  hatdr,  mely  csaknem  1000  6vig  sze- 
repelt,  a  15.  szdzadban  megszunt  s  ma  mdr  nem  is  esik  ossze 
semmifele  hangtani  hatarral.  A  Thuningen,  Thalbeim  (Wiirttem- 
berg),  Sunthausen,  Offingen  (Baden)  kozott  1815-ben  keletkezett 
politikai  hatdron  most  eszaki  6s  deli  nyelvi  Tijftdsok  halmoz6dnak 
egy  vonalban.  Ez  irdnyban  azonban  regebben  sohase  htiz6dott 
politikai  hatdr. 

7.  Folitlltal  6b  nyelTjdrdsi  tarlLlataknak  agTm&shoi  Yal6  Tiaionydrtfl. 

A  kdzepkori  ndptorzshatdrokhoz  mai  nyelvjdrdsi  hatdraink- 
nak  semmi  koztik  sincsen.  Ellenben  mai  nyelvjdrdsi  teruleteink 
osszeesnek  az  utdbbi  hdrom  evszdzad  poUtikai  teriileteivel,  mdr 
a  mennyiben  az  utdbbiak  zdrt  teriiletek. 

*  K&r,  hogy  Haag  e  miink&iban  tobb  8z6t  haszn&l  a  nyelvj&rtora 
(Mandart,  Sprachlandschaft  stb.)  anelkul,  hogy  kdzottiik  fogalmi  ktUdnb- 
s^geket  4Uapltana  meg.  Mi  kovetkezeteaen  a  Balassa  alkotta  miinyelr^el 
(nyelyjar48,  nyelvjdr^steriilot  v.  videk)  elilnk.  A  ford. 


KOYiLcH  alabXb.  a  tolkayIbmegtei  sjLbkOz  kyelvjIbIsa.       333 

Pelddul:  Az  Obemeckar-nyelvjdrds  nagyjdban  oaszevdg  Kott- 
weil  birodalmi  v&rosnak,  Bottenmiinster  nevti  tartoz^k&nak  ^s  a 
Telok  haUros  lovagi  birtokoknak  teriileWvel ;  a  Duna-nyelvjdrds 
liasonldk^pen  Fiirstenberg  herczegs^gnek  osszefiiggd  r^sz^vel. 

Ime  ezeket  mondja  el  kozyetetlen  mddszer  szerint  elk^szf- 
tett  terk^piink.  Olj  t^telekrdl  van  itt  szd,  a  melyek  az  dltal&nos 
nyelvtudom&ny  szempontjdbdl  is  igen  fontosak  —  hiszen  minden 
nyelv  nyelyj&rdsbdl  keletkezett  —  s  a  melyeknek  hasonld  munk^a- 
tokkal  tijra  yal6  megyizsg&l^sa  ^rdemes  munka  yolna.  De  mert  bizo- 
nyos,  hogy  mindenfele  toy&bbi  briydrlatnak  a  hangtani  fely^tel  kell 
hogy  alapul  szolgdljon,  a  czSl,  a  mire  torekednunk  kell,  az  legyen, 
hogy  ilyen  kozyetetlen  mddszerrel  yegyiik  fel  az  egesz  nemet  nyely- 
teriiletet.  S  yalamiDt  a  birodalomnak  pi.  foldtani  l^rk^pe  is  meg- 
jelenhetik  egyes  kulondlld  lapokon,  ilyen  nyelyi  terk^p  elk^szfte- 
sehez  is  hozzd  lehet  fogni.  Az  tit  ki  yan  mdr  jelolye.  A  rajta 
yal6  jdrds,  a  kozyetett  mddszerekkel  szemben,  az^rt  is  hasznosabb, 
mert  gyorsabb  ^s  olcsobb  is.  N^metorszdgban  ^yenkent  szaz  meg 
8Z&Z  klasszikus  es  modern  filologus  jut  annyira,  hogy  hangtani 
6q  tort^neti  szempontb61  effele  munk&hoz  el^g  k^pzetts^ge  yan. 
Mindnydjan  yersengenenek  egymdssal  a  munkdert,  ha  a  birodalom 
nyelyjdrasi  terkep6nek  munkdiatait  koztiik  szetosztandk  s  egy-egy 
munkar^sz  elyegzes^nek  jutalma  a  doktori  czfm  elnyer^se  yolna. 
A  sz^tosztds  is  konnyu  yolna;  az  dj  katonai  terkepnek  minden 
lapja  megkapnd  a  maga  munkdsdt;  munkaiddul  a  20  n^gyszog- 
m^rfold  szdmara,  tapasztalataim  szerint  eleg  yolna  egy  esztend6. 
S  ez  nem  yolna  az  egyetemi  hallgatdra  yagy  a  jeloltre  nezve 
elyeszett  id(5.  Minthogy  ez  a  munka  nagyon  sokoldaW,  igen  elme- 
mozdit6  6s  ondlld  —  kordntsem  puszta  anyaggytijtes  — ,  m6g  a 
toy&bbk^pzesre  is  pomp&s  anyagot  szolgdltatna,  melyn^l  jobbat 
kfydnni  se  lehetne  a  fiatal  filoldgus  sz&mdra. 

Igy  csaknem  egy  csapasra,  dllami  koltekez^s  n^lkiil  —  hiszen 
csak  az  eredm^ny  kiaddsa  kerulne  p^nzbe  —  megalkothatndk  a 
birodalomnak  y^gleges,  nyelyj&rdsi  terkepet,  a  melyhez  a  kerd6- 
fyeken  alapuld  eddigi  munkalatokat  csak  ideiglenes  el6munkdla- 
toknak  tekinthetni.  Haao  KXbolt. 


A  tolnavAbmegtei  sAbkoz  ntelvjArAsa. 

(n.  —  V^ge.) 

Most  6tt6rek  a  DAyid  P4l-f6le  szdgyiijtemfinyre,  melyben  olyan 
Bzayak  is  yannak,  miket  r^szint  bdyebben  kell  megmagyar&znom, 
r^szint  hib&s  magyardzatukat  kell  kiigazitanom. 

bdktat:  bdlogtat  y.  bdloktat. 

botos:  yastag  gyapjtLfondlbal  kapczds  dltal  kot(5tt  szdrkapcza , 
B&tibn  csarap-nA  is  hfjdk  (tordk  csordb:  szdrkapcza). 


334  KOYiCH  aladXb. 

cifertd  csak  Alsdny^ken;  a  szomsz6d  BAta8z6k  n^mets^g^tdl 
jStt  teljesen  tlj  8z6.    [Vo.  NySz.  cibertes,  cifirtesj 

c6fli  szint^n  BAtasz^krdl  yal6  eg^szen  tlj  n6met  eredetu  8z6; 
pamutbdl  k5t5tt  n^met  tutyi  vagy  papucs;  a  vSlgys^gi  jArAs  BY&bjai 
^8  Btifolerjei  kdzt  patschker  neve  van  [bocskor], 

conoge  csak  a  cinege,  cinoge  y^ltozata. 

cula,  B&ta8z^kr61  jdtt  tij  8z6  szint^n  csak  Als6ny6keii ;  b&rmi- 
f^le  kenddbe  kdtdtt  holmi,  kozons^gesea  bugyor, 

csermelye,  a  tAjkiejt^s  szerint  inkAbb  csormdU. 

csafring:  a  fejtetdrdl  b&trafel6  a  szoknya  alj&ig  6r6  hosssd 
8sin6rokon  I6g6  bojtok.* 

csdnik :  egyetlen  f &b6l  f aragva,  mfg  a  ladik  t5bb  far6szb5l  van 
5B8ze4llltva.** 

eresziik  dehogy  is  eresz;  a  sArkSzi  h&zuak  nines  eresse,  nem 
is  volt  soba.  De  a  s&rkSzi  r^gi  6pftkez6sek  kdzt  voltak  eresztikes 
h&zak.  A  konybaajtd  es  a  kis  b&z  ablaka  kdzt  leyd  royid  vonalon 
a  b&ztetdt  messze  al&  eresztett^k,  mely  ereszt^snek  sz^le  a  fal  i6h 
magass&g&ig  le^rt  a  fold  fel6  €3  k^t  erds  di&czra  foktetett  iltalgerenda 
tartotta ;  n^h^ny  ilyen  ereszt^kes  h&z  m^g  ma  is  megyan ;  a  napsiit^s 
ellen  ^rny^kot  tartott  az  a  leeresztett  f^ltetd,  itt  yarrtak  ^s  dol- 
goztak  ny&ron  a  nok,  itt  volt  a  gazda  sziinyoghdlds  &gya  sz&nra 
vagy  aydlt  csdnikra  yetye,  neha  bakszek^ren  is.  Teh&t  a  tetonek 
azon  a  r5yid  vonalon  vald  mely  leereszt^se  az  eresziik, 

fiv6:  tekercs;  kendo,  melyet  karikdra  bajtva  dsszecsavamak ; 
vagy  Bzorrel,  rongygyal  kitomott,  kiilon  e  cz^lra  keezftett  koszoiii- 
alakii  v&nkoska,  melyet  a  teberviv^skor  a  fejre  tesznek,  bogy  a  fejen 
vitt  teher  a  fejtetot    ne  nyomja.  [Vo.  MTsz.  fej-al], 

fUrhang :  csak  Als6ny^ken;  Uj  8z6  a  szomszed  B&tasz^krdl. 

guvancos ;  Igy  is:  gudvancos, 

kaldzli  nemcsak  az  ivdpob&r,  banem  iivegkorsd  is. 

kerek'dk ;  a  fejkotd-blmz^s  mint4i  kdzt  van  egy  karika  alak, 
melyet  suriin  baszn&lnak  a  vir&g-mint&k  kozt  levo  Ures  terek  kitolt^- 
86re ;  ezt  a  kerek  alakot  kerek  6k^n^^s,  blvjdk ;  ennek  az  6k-iiA 
eredetSt  ^n  kezdetben  alak  Bz6b6l  gondoltam  a  tdjkiejt^sek  szab&lyai 
Bzerint  (mint  a  voj,  vorr^  sorok  stb.,  ez  is  m^lyhangd  olok  volna, 
ebbol  a  szabdlyos  I  kilok^ssel  00k,  6k  s  fgy  kerek  6k  =  kerek  alak 
volna) ;  azonban  a  szl6v  nyelvben  6kOj  v6ko  ^=^  szem,  6s  igen  j6l  oda 
Y&g  a  kerek  6k  =  kerek  szem. 

keszeg6r4  nem  s&rkozi  t&jszd,  banem  a  keszeg-hSi  czig&ny-csi- 
n&lta  szd;  lebet  bogy  egy-k^t  ember,  ki  czig&nyokkal  6rintkezett, 
tanulta  meg  toliik. 

*  Fiatal  menyecske  oIt5zekehez  tartoz6  dfsz;  a  pipasz&rokon  lev6 
Z8in6r08  boklyok  vagy  bojtok  kicsinyben  e^y  es  ugyanazok,  —  egykor  magyar 
menteken^  sGt  a  na<?y  bund^koa  id  viseltek. 

**  Ez  a  megkulonbozteted  annyira  hat4rozott,  hogy  mikor  a  miizemn 
8z4in4ra  egy  fabol  faragott  ladikokat  kerestem,  mindig  kiigazitott&k  szava- 
mat  csonikra  es  meg  is  magyar^ztdk  tevedesemet. 


A    TOLKAViSMEGTEI    SiBKOZ   KTELYJXrXsA.  336 

kut-rddolds  alapszaya  rddolds  =  a  gerend&knak  dsszerovAsa; 
rddol  =  dsszero. 

Idjig?  tLj  8z6  lebet  b&tasz6ki  n^metekidl,  Ump&ssal  kereshetik, 
a  ki  tudja.  [Vo.  Idj^,  lddd4ky  MTsz.  a  Idt  czikkben.  A  szerk.] 

lancmdk?  tj  Bt6  B&ta8z^kr61  a  csayarg6kra  (landsmann)  csak 
Als6ny6ken. 

many;  nem  csup&n  Qsazet^telben,  banem  kiilon  is  baazn&latos 
illtaUban;  tikot  monydzni:  megn^zni,  vajjon  a  tydk  toj6s-e?  a  toj6- 
cs5  y^g^ndl  van-e  m&r  a  toj&s? 

nyaksi :  a  j&rom  f elso  rdsz^nek,  vagyis  az  ig&nak  f valakti  bajl&sa ; 
m&satt  jdromfa. 

ottszoru.  No  ennek  a  8z6nak  megadta  a  k5zld.  Egy  adom&t 
hallott  tolem ;  egy  decsi  emberbez  Utogatdba  j5tt  egy  baranyai  ember ; 
a  decsi  embernek  szUks^ge  volt  a  l&bit<3ra,  k^rte  a  vend^get,  bogy 
Bzayeskedj^k  kigyelmed,  bozza  ide  az  osztorutf  6b  az  udyaron  egy 
helyre  mutatott;  a  yend^g  kerestei  kereste,  de  nem  tadta  maga  se, 
bogy  mit ;  y^gre  odaki&ltott,  bogy  mit  is  yigyen  b&t  ?  osztorut,  yolt 
A  felelet;  mire  a  yend^g  fgy  sz6lt:  ^rtem,  6rtem,  bogy  ott  szorHi, 
de  bAt  bol  szonit?  (t.  i.  azorult);  fgy  nyomta  be  a  kdzlo  a  csup4ii 
Decsen  ismeretes  osztorut  ottszoru-ud^i.  Decsen  is  csak  rdgebbi  idd- 
ben  baszn&lt&k,  ma  m^r  nines,  semmi  egy^b,  mint  k6t  ell  entries 
oldalAn  ^gakkal  bird  sz&lfa,  az  egyszerii;  termdszetes  lajtorja;  az 
alfolddn  dsztoril,  magyarul  felhdgd,  Idbitd, 

prustya  debogyis  deszkakerit^s ;  dury&n  laposra  basftott  fa- 
bas&bok  f iiggdlegesen  Allitya ;  f elsd  y^giikon  meg  yannak  faragya  s  a 
faragott  y6gek  rdzsefon&ssal  dsszekdtye ;  ez  a  ^ru^^ya-keritds.  T6t  szd 
az  osztoruyal  egyUtt ;  ma  m6r  egyik  sinca  a  S&rkozben ;  bebozdik- 
kal  egyiitt  kibaltak.  Amilyen  dib-d&b  yolt  a  prustyakeritds,  most 
ugyaneffele  dsszeyisszadob&U  6s  belyezett  keritdsekre  mondj&k  csiifo- 
IddAsul,  bogy  csak  olyan  prustyakeritds  biz  az. 

tekerdzni  debogyis  dlt5zkodni, ;  csup&n  csak  egyetlen  alkalom- 
azerti  tdnyre  szoritkozik  6b  nem  is  az  egdsz  oltozkoddsre.  Az  esktiyd 
utAn  yal<3  nap  reggel  a  fiatal  asszonyt  megfosztj&k  Ie&ny-fej6kess6- 
gdtdl;  leyeszik  a  p&rt&t,  baj&t  m&skdp  fonj&k,  eldl  lenyirik,  fejfedd 
bimzett  leplet  k5tnek  a  fejere  s  e  fold  febdr  f&tyolt  tesznek  (a  febdr 
f&tyol  egykor  saj&t  szdydsil  finom,  bosszti  kendd  yolt,  egyik  ydgdn 
gyonydrfi  saj&t  kdszlt^sii  szines  bimzdssel;  ezt  &i&or-nak  bitt&k;  ma 
boltban  yeszik  a  febdr  f&tyolt,  de  azdrt  bibor  neye  megmaradt;) 
«  bosszii  kendo t  azut&n  a  fejen,  az  &11  alatt  yezetye  kdtszer-b&rom- 
.flzor  koriilcsayarjdk,  ugybogy  az  egdsz  fej  le  a  y&Uig  be  yan  fedye, 
<:sup&n  az  arcz  szabad ;  a  fejtetdn  sok  tuyel  a  bajhoz  ds  a  bimes 
fejlepelbez  tuzik,  ezenkiyiil  ketfelol  a  bal&ntdk  t&jon  b&rom-barom, 
tobbnyire  ezUstbol  yald  bosszii  tuyel,  teker6z6  ^u^-kel  letuzik.  Ezt  a 
fiatal  asszonyn&l  a  tekerO'ztetd'  asszonyok  ydgzik.  Teb&t  a  bihory  yagyis 
f&tyol  feltekerdse  a  tekerd'z^s,  teb&t  nem  m&s,  mint  kontybekotds 
•eskiiyo  ut&n. 

Sziked  debogyis   tdfendk,  csak  kdt  tdfen^knek  a  neye  az  alsd- 


336  koyIch  auldar. 

nydki  hat&rban ;  6reg-Sz4ked  meg  Kis-Sziked  egymds  mellett ;  a  tdfen^k 
—  van  a  S&rk5zben  bz&z  is  —  6ltal6nos  sz6val  bizony  csak  if^dfen^ek. 

zurhitol  nem  zor5g,  hanem  z5rget,  zavar.  felzavar ;  haldsz  mu9z6 : 
bokor  el6  6llitj&k  a  bukurszdkot  s  k^t  ember  k^tfeldl  a  bokrot  zar- 
bitol6  bottal  zurbitolja,  bogy  az  ott  rejtoz5  halak  megriadva  a 
bukursz&kba  igyekezzenek.  [Vo.  turhokol,  Nyr.  29:56,   111.  A  szerk. 

b^fa,  Jfefa;  b^lfa,  belfa  az  iga  bels5  kdt  szarvalakra  kidll6  fdja. 

eltiedel  soba  se  volt  i&jazd ;  valamely  f ogbdzbdl  bazajott  ember 
baszndlbatta   ezt  a  tolvajm^iszdt. 

csikle.  Utolj&ra  bagytam  ezt  az  ^rdekes  69  becses  sz6t,  mely 
nem  mint  a  kozl5  dllitja  csak  kozmond&sban  61,  banem  csakngyan 
megvolt  6s  nem  is  rdgen  a  csikUzissel  egyutt.  A  csikl6t  az  Ethno- 
grapbia  ez  6vi  1. — 2.  fiizet^ben  k5zoltem,  rajzban  is  be  van  mutatva; 
a  csikle  8z6tov6bol  sz&rmaz6  Bz6c8al&dot  pedig  a  Nyr.  szerkesztdj6nek 
felblv&s&ra  dssze  fogom  gyUjteni  6s  kSsdbb  egyszerre  kozl5m. 


Ezek  voltak  a  feltCLnobb  bib&k  6s  belyreigazltani  val6k  D&vid 
P6l  8z6gyfijtem6ny6ben.  Ezt  a  8z6gyUjtem6nyt  most  megtoldom  neb&ny 
drdekesebb  szbval  sajit  gyujt68embdl,  melyet  eg6sz  terjedelm6ben 
csak  kesobb;  rendszeres  feldolgozds  at6n  kozl5k. 

A  nyelvsaj&tsdgok  czime  al6l  kimaradt  b&rom  6rdeke8  8z6ossze« 
t6tel;  fon6y  ig6vel  osszet6ye  a  f5n6ynek  t&rgyragja  n6lkul: 

emberbird  csdnik ;  mondjAk  egy-,  kit*,  hdroni-,  hat  eniber  bir6 
csdnikj  vagyis  a  cs6nak  nagys&g&t  azzal  jelelik,  bogy  bdny  embert 
bir  el,  h&nj  f6r  bele  felfordul&s  vesz6lye  n6lkul. 

kendornyu:  *e  v^dtam  kendomyuni;  M  mdgy  szUle?  kendor- 
nyuni;  akk^6,  mik^d  kendomyiittUnk.* 

szdlvon  s&rkoziesen  szdvony  ("Z  -  kil5k6ssel)  ,ritkitani,  sz&lat 
▼onni^  alap6rtelemmel ;  ezt  a  sz69s8zet6telt  a  8&rk5ziek  k6tf6lek6p 
baszndlj&k:  1.  a  sz&lf&t,  fadgakat  megbozz&k  az  erdorol;  iddkozonk6nt 
a  rak&s  szdlfdkat,  fadgakat  tUzeldnek  felapritjdk  s  az  term6szetesen 
fogy ;  a  gazda  vagy  m&s  a  csalddb6l  68zreye8zi,  bogy  kezd  fogyogatni 
6s  j6val  kevesebb,  —  erre  azt  mondja:  ejnye  de  megszdvonydztdtok 
ezt  a  fat:  megritkftottdtok,  igen  fogyasztottak  bel51e;  az  ^^je 
ugyancsak  megszdvonydztdk  a  fdmat  =  megritkltottdk,  elloptak  bel6l6 ; 
bdtydmuram  a  Pali  szdvonydzza  dm  kietok  fdjdt:  btizkodja  belole  a 
javdt  68  nagy  r6sz6t ;  f elv&gott  vagy  Slf&ra  m6r  nem  mondjdk ;  — 
2.  n5i  k6zimuDk&ra  dtvlve :  szdvonyos  az  ilrtlog  ujja :  zsnbrikolt,  sup- 
rik&lt  =  a  vdszonnak  szdlait  kibi!izkodj&k,  megszdvonydzzdk,  az  fgy 
megritkitott  8zdlakb6l  bdrmat-n6gyet  osszefogva  nyakan  vorrik :  fgy 
k68zul  a  szdvony  =  zsubrikoUs;  a  k6szit68kor  szdvony oznaik,  s  a 
k6sz  noi  munka  szdvonyos  diszlt4s ;  sz6p,  t5rz8ok5s  kifejez6s  a  snpri- 
k&lt  vagy  dttort  ndi  kezi  munk&ra;  nyilv&n  szal'Vonds,  sz&l-kibiizis. 
[Vo.  szdl'vondz  MTsz.] 

*  Ez  az  atols6  nagyon  foltun^.  A  megel^z5  pelddk  olyanok,  mint 
szinagyiijteni  megyiink,  favdgni  voltunk.  A  Bzerk, 


A   TOLKATiBXEOTEI   8Xrk5Z   VYELYJAaAbX.  337 

bibor-Umog:  finom  feh^r  patyolatbdl  k^sziilt  n5i  f^liimog  G.  a 
ieherdzni  Bz6n6i). 

hiborv4g:  a  fejre  val6  bibor  egyik  v^g^re  varrt  tenydmyi  sz^*> 
les,  20 — 30  cm.  hosszii,  szfnes  selyemhlmz^s,  gyakran  eziist-  6b  arany* 
BZ&lakkal  kdrUlvarrya,  ugyanezekkel  kdrillcsipk^zve. 

hibor-sima  «»  simabibor :  ha  a  szov^s  sima. 

btbor-bodar  =■  bodor-bibor :  ha  bodros  Bzdlakb6l  8z5yik. 

bibor-seidm  =  sejombibor :  a  szdlak  a  selymet  k5zelft5  finoms&gAak; 
az  ebbol  sz6tt  iimognek  val6  oly  finom,  hogy  az  emberi  test  6ttet- 
Bzik  rajta  s  Igy  csak  a  bibor-Um5g  ujjait  k^szitik  beldle. 

MegjegyzeDd6,  hogy  az  Qmdgnek  Yal6  feh^rbiborokat  a  B&rk9zi 
ii5k  maguk  8z5vik. 

bdrfa :  a  horddnak  kocsira  felhengerft^sekor  a  kocsi  h6talj&hoz 
t&masztott  p6rhazamoB  lejtd ;  Yeszprdmben  kujcsorgya  [^=  korcsolyaj 

bUsZf  bUszos ;  ennek  a  ritka  szdnak  ^letben  I6tel6re  tigy  jutot* 
tam,  hogy  tdbb  helyen  besz^lget^s  kozben  a  liddrcz  felol  kdrdezds- 
kddtek  tdlem.  Magyar&ztam,  hogy  az  nem  egydb,  mint  mocs&rosy 
ingoy&Dyos  helyeken  a  mocB&rban  k6pz6d6  rossz  leveg5,  g&z,  mely 
babordk  alakjdban  tor  a  felszlnre  b  itt  a  leyeg6n  meggyullad  mag&t6L 
Mindannyi  hallgat6m  rSgton  r&mondta:  igorif  igon  a  fdld  bi^zuj  oan 
bUszos  fddbe  terom ;  az  a  f6d  ereje.  Teh&t  a  szdnak  ^rtelme:  foldp&ra, 
kigdzSlg^s,  fdldereje.*  Az  eg^sz  S&rkozben  a  fdldp&r&t  biASZ^nt^  hij&k ; 
biiszos  fddj  fed  bUsza. 

csilleg :  lassan,  dvatosan  l^pked,  lopva  j6r ;  ott  csiUogdtt  a  kertdk 
alati;  u^ffdjt  a  Idbikdm,  alig  ho'ccsUldgtem, 

csUlegd':  lassii  tinczl^p^s;  a  Unyok  6s  fiatal  moDyecsk^k  minden 
▼aB&rnap  a  jdtszdra,  mennek  s  ott  ferfi  n^lktil  k5rbefog6zva  saj&t 
6nektikre.  t^nczolnak ;  az  els5  leglassiibb  egyszerd  I6p6s ;  bal  l&bbal 
baloldalra  kil6pnek,  mind  a  k6t  l&b  sark&t  emelik  6b  leeresztik, 
ekkor  a  jobb  \&h  a  bal  mell6  16p  —  ezzel  egy  csilleg^B  befejezdddtt ;. 
ism6t  kil6p  a  ball&b  oldalra,  kovctkezik  a  sarokemel6ssel  val6  ring&s, 
a  jobb  l&b  a  bal  mell6  I6p  6s  befejez5dik  a  m^sodik  csilleg6s;  — 
minden  ilyen  bef ejezett  t6nczl6p6s  ut6n  kis86  meg&Uanak ;  Igy  f ordol 
a  kdr  lassan  jobbr6l  balra :  ez  a  csillego  r^sze  a  t&ncznak ;  ezt 
kSveti  a  Idpo  es  ut&na  az  ugrds. 

csipcsarap:  kender&ztat&skor  a  kendert  a  vlzbe  leszorltd  vas- 
tagabb  yesszok,  kar6k  (vo.  a  csarap  Bz6t  a  botos  8z6ndl).  [V5.  cserep- 
eHky  csipcsalap  stb.  MTsz.] 

csbrd'kosdr :  v6kony  yesszdbol  font  tojdsdad  vagy  m&s  idomtL 
k6zi*ko8&rka  (vo.  cseriny  szavunkat;  cserinyajtd  =i  yesszdfondsbdl 
k^Bziilt  konyhaajt6;  cserje^  cserjis ;  vo.  m6g  a  sdrkSzi  sUgres  ^siirU 
bokros  hely'  8z6t.) 

C8dr6gl6:  a  fiatal  menyecake  el$6  lebeteged6sekor  6gya  f5l6 
B&tort  emelnek  6s  ha  fiii  az  elsoszUlbtt,  lakodalomhoz  hasonl6  Unnep- 
86get  iilnek.  A  szdnak  neprajzi  alap6rtelme  s&tork6szit6s,  6tvitt  6rte« 

*  £zekb61  tiszt&n  megmagyar&zhatni  az  J^rdyC.  s  D5brC.  biiaz  szav&t 
(Nyr.  83  :  77). 

MAGYAR    MTELVda.    XXXIII.  23 


338       KovlcH  aladIr.  a  tolnatIameotei  sIbeOz  kyeltjIrIsa. 

lemben  az  elsosziildtt  fiti  kereszteld  lakom&ja.  £n  ktin  szok&snak 
Y^lem;  a  bz6  ligy  tudom  csak  a  Ktins&gban  68  a  paldczok  kSzt  isme- 
retes  m6g  6s  pedig  ngyanazon  ^rtelemmel.  Azsiai  n^pszok&s  egyik 
m&sik  torzan^l,  hogy  a  lebetegedd  any&nak  kUlon  s&tort  k^szftenek, 
sdt  ei*d6be  rejtett  surii  bokros  helyekre  kiildik.  Tdrokfil  Yolna :  iejr- 
oglu  ,cserje-fi,  bokor-fi',  bokorban,  YesBzdfondsos  s&torban  sziiletett  fitL, 
Igy  *cs'eroglu,  csorogU  r6gi  ktin  8z6  volna.  [?  —  V6.  cserSklye,  est- 
rSglye,  cserokje  sok  vid^ken  a.  m.  fenydfa  tfilevele,  rSzse  stb.  MTsz.  — 
A  beteged6  6s  lebetegedett  asszonyt  az  osztyikok  mint  tisztdtiant 
azint^n  elkUl5nitik.  A  szerk.] 

csorog^s:  z5rg6B. 

cifra:  Unnepld  dfszbe  oltozott  le&ny,  j6  ^rtelemben. 

egyem  v.  ogyem:  ^iz6\  T6gi  bz6,  melyet  ma  m&r  alig  hallani, 
csak  igen  oregek  ajak&n  61^  mid5n  a  megfelel5  szdt  birtelendben  nem 
taUlj&k.  [Va.  MTsz.] 

falatdl:  falatoz. 

felekdzet:  f6le,  f6les6g;  ma  md^  Hz  felekdzet  emhdr  v6t  itt:  tizf61e. 

iz:  kellemetlen,  rossz  6tz6s\  tennap  kapiszidJt  ottem,  ugyan  izomre 
esett :  nem  j6l  esett ;  izire,  izUnkre  esik.  [Yd.  MTsz :  2.  iz,  Bz6l&8ok.] 

izlet:  iz^  valaminek  ize:  j6  yagy  rossz  izlettye  van  valaminek. 

jdsZf  jdszos :  gj&sz. 

jdszkeszeg:  fehdres  sdrga  viaazboz  hasonl6  hi^su  keszeg  neve; 
6rdeke8  a  gyasz-szln  megjelel^se;  ma  is  m6g  nagyp6nteken  feb^r 
gydszban  jelennek  meg  a  templomban,  r^gen  meg  &ltaUban  a  s&rg&s- 
feher  szinu  szottes  ruh&ba  oltozkodtek  gy&sz  eset^n. 

korhoUd:  k6r6-s5pri3. 

kuti:  t&hdl  vagy  agyagb6l  k^szUlt  kis  obl5s  csdsze,  melyben 
klil5nf6le  fuszert^  elelmiszert  vagy  m&st  tartanak ;  m&satt  kUtiij  kiityUj 
makkcs^sz^je.  hUvely  stb.,  v5.  tor5k  kutu  csesze,  szelencze;  saj&t 
nyelvtudatomban  —  veszpr^mi  I6y6n:  kutii  6s  kUtyiiy  tok,  cs^sze, 
n5v6nyek  hiivelyei. 

kUvitkoz:  hut6zik,  huv5slt,  v6.  Nyr.  33:78. 

pihdll:  csendesen.  halkan  l^legzik:  a  tollat  is  az  orram  old 
tartoitdk,  hogy  pihollok-e, 

ropos :  repes ;  ligy  rdpos5tt  a  sziivem  orom^ebe. 

savernya  ember :  sov&ny  ember. 

sivdny  kuszeg;  keskeny,  v^kony,  sov&ny  keszeg. 

top^enkod :  toprenked-ik ;  megjegyzendo,  bogy  az  ilyen  »kod  kod 
ked  k^pzds  ig^ket  a  3.  szem^lyben  -ik  rag  n^lkul  baszn&lj6k:  neve- 
kodj  hdnyakod,  zs4mbdrdd  6s  zs4mb6sk6d^  bostorkod,  szdndkod,  incsOkod, 

zamakf  zamakos:  zbmok. 

zsuritkoz :  osszezsugorodik. 

KovXcH  AladIr. 


TOLKAI  YILMOS.    ADATOK  A  NYSLVT^jItIs  SZ6tArAS0Z,  339 

ADATOK  A  NYELVTJjItAS  SZbTARAHOZ,* 


dtm^r6:  diameter  (P&pay  261);  a  NylJSz.   1835-b61. 

azonsdg:  identitas  (P&pay  261),  azonossdg  Tzs.   1838. 

be-ir:  ut(3l6r,  ez  a  n^metess^g  m4r  Decsy  Osm.  37:  >a..la88ti 
16p6sekkel  utaz6  ellensdget  b^-6rte<. 

b^kul,  hikit  lijabb  k^pz^sek ;  a  r^gis^g  csak  h^{ll{-\V)  6s  hikil- 
tet  alakokat  osmert  (v5.  Nyr.  32 :  566).  Legel58z5r  S&ndor  Istv&n 
Toldal^k&ban  (1808)  tal&ljuk,  Bzd,rinaz6kaival :  hikittis^  oszve-hikul 
{NylJSz.  szerint  1835);  Kresznerics:  megb^kit,  oszvebikit 

bikUlikeny  elSszor  Ball.  Telj.  Sz.   1873. 

biztos :  commissarius :  >a*  torok  t&borba  kUldetett  biztosai 
4ltal«.  Decay  Osm.  288,  391,  789.  NytfSz.   1792-b6l. 

bukik:  sich  neigen,  beugen  Addini ;  Nyti'Sz.  1808-b6l. 

butor  Bz6idrilag  mtv  Bar6ti  Szab6  D&vid  Kisded  Sz6t6rdban 
(1792)  bUtyor  czimszd  alatt,  de  m6g  batyH,  mdlha  ^rtelm^ben.  Hdzi 
Mtor  Decsy  Osm.  (Nyr.  32 :  436),  hadi  ^s  tdbori  bUtor  igen  sokszor 
Decsy  Osm.  3:59,  124,  410  stb. 

csirdg  Spargel,  Ad&mi  k5vette  el  alkalmasint  a  hib&s  olvas&st, 
nem  Sdndor  Istvdn;  vo.  Nyr.  31:149. 

elegy  Vermiscbung,  Vermengung  Adimi.  Elotte  csak  mell6kii6v. 

M^  das  Yermogen  Ad&mi.  M6g  B.  Szab6  D.-ndl  is  Mek, 
Jelent6se  a  Demet  sz6  szerint  ,vagyon'  is,  meg  ,tebets6g*  is  lehet. 
NylJSz.  77. 

estSly,  n^pies  eredetdt  yaldszlnuv^  teszi  Ad&mindl  estviny 
Abenddammerung.  fgy  csak  a  jelent^sv&ltoztat&s  volna  a  nyelviijft&s6. 
NylJSz.  80. 

fegyverszUnet;  Decsy  Osm.  3 :357  m6g  fegyver-szunis.  NylJSz.  318. 

fuvacs  Blasbalg  Ad&mi ;  elseje  a  szivacs,  tolacs,  dugacs-i€ie,  ig6- 
b51  k^pzett  szavaknak. 

fUggetlen  megeldz5je :  fughetetlen  Decsy  Osm.  3 :  683. 

gill  =  gerle  a  Tzs.  (1835)  elott  m&r  Vorosmartynak  K.  Matild 
cz.  koltemdny^ben :   »Zold  &gon  kis  gili  zokogva  b^g«.  Aurdra  1830. 

jaruZa^' accidens,  accessorium,  P&pay  165,  a  mai  j6rul6k;  a  NylJSz. 
1834-bdl. 

karzat:  »a  terem  karzata«  Koss.  Torv.  Tud.  114;  akkor  m&r 
eg^szen  megszokott  sz6  lebetett;    vo.  NyuSz.   161. 

kivesz  vmit:  megl&t,  dszrevesz,  fel-,  megosmer,  megkulonboztet. 
Ez  a  sokszor  megr6tt  u6metess6g  tudtommal  eldsz5r  Faludinak  TJdvari 
Ember^ben  kerul  eld,    melyet  a  spanyol  szovegnek  n^met   dtdolgoz&- 

♦  Ad&mi  =  Ad&mi,  Ungariache  Sprachkunst  1763;  —  Debr.  Gr.  = 
Debreczeni  Gramraatika  1795;  —  Decay  Osm.  =  Decsy  S&mnel,  Oamano- 
graphia  III.  1789;  PApay  =  P4pay  SAmuel,  Magy.  Literattira  Eamerete 
1808;  —  Kosa.  Torv.  =  Kossuth,  T6rv6nyhat6sigi  TuddaltAaok  1836—37, 
kiadja  Legi-^dy  1879. 

23* 


840  TOUTAI   YILMOS. 

8&b61  flltetett  magyarba:  >Az  embert  kCQsd  inagayi8el6s6b61  veszsziik 
An«  (ni  8z6zad,  93  maxima,  1771.).  MegtaUljnk  azonban  Dugonics 
Jeles  Tdrt^neteiben  is :  >/ri  lebetett  venni  azon  I6nak  temerdek  nagy- 
a&gi&t  4is  erosB6gj6t«.  (1794,  153.  1.  17.  jegyzet). 

kdztdrsasdg  respublica  egdszen  kdz^nseges  m&r  Decay  Obql. 
63,  73,  101,  206,  210,  292,  683:  >a'  Yelentzei  63  Qenuai  k5z. 
t&rsas&gokc  ;  csak  egyszer  taUltam  r^gibb  jelentds^ben :  >melly  fontoa 
okoknak  nem  tsak  a'  Kir&ly,  banem  az  eg^sz  kSz-t&rsas&g  is  enge- 
dett«  (530),  itt  ugyanis  a  kir&ly  taD^cs^t,  h  f5rendek  t&rsasikg&t 
jelenti.  A  NylJSz.   1803-b6l. 

Idz  mint  mell^kn^y,  zendiilo,  l&zadd  ^rtelm^ben  YorSsmarty 
Zal6n  fut.  1.  kiad.  210:  >rejt7e  maradtak  a*  Uz  p6rok  el6tt«  IX.  6n. 
SzD.  Kisd.  Sz.  1792  mint  f6n6v. 

Ievelez6:  a  ki  a  level et  kapja,  Kossuth,  Torv.  Tad«  113:  >m^g 
k6s5bben  ^rtesitbetem  levelez6imet«. 

level  [igy!]  -hordd  posta  Decsy  Osm.  3:11;  el5bb  levii-hor* 
dozd  posta. 

nemt6.  Yordsmarty  m&r  a  Fhilosophiai  Musz6t&r  (1834)  eldtt 
6lt  vele,  Zal.  fnt  1.  kiad.  146,  147. 

nyelvtan.  A  Ny'd'Sz.  szerint  (322)  Bog&t  volt  az  els5,  ki  ^ptan&Yai 
tan  ut6tagi!i  osszet^telt  k6pezett.  Fogarasi  J&nos  Miivelt  Magyar 
Nyelvtandnak  (1843)  Toldal^kiban  felsorolja  nyelvtani  irodalmnnkat 
s  ott  (393)  a  koYetkez5  czimet  emliti:  't(NMelen)  Debreczeni  elemi 
nyelvtan.  182  7 «.  Ak&rhogy  kerestem,  sem  a  konyvet,  sem  Bzerz5j6t 
nem  tudtam  megtaUlni,  de  m6g  a  konyv^szet  sem  tud  r61a.  Ka  Foga- 
rasi adata  nem  8ajt6-  vagy  egy^b  hiba,  akkor  ez  volna  az  els5  -tan 
utdtagti  osszet^tel. 

6'rjdng:  *6rongj  vagy  6rj6ng,  divagatur«  Debr.  Gramm.  280. 
NytfSz.  1815-b61. 

drhely  Debr.  Gramm.  280 ;  NylJSz.  1808-b6l. 

rdbtdrs:  >Szil6gyi  Mib&lynak...  feje-is  v^tettetett,  rab-ULrsa 
pedig..szabadon  bots&ttatott«.  Decsy  Osm.  173 — 1 74.  vo. NylJ^Sz.  327. 

r^teg  (stratum  super  stratum).  Debr.  G-ramm.   160. 

szerel,  Debr.  Oramm.  286 :  ^kszer-el  [mini :  per,  perel,  6r,  ^el 
's  a  t.)  tulajdonk6ppenn  ezt  t^szi ;  el5veszi  az  eszkozt,  a  szert,  ^s  HI 
azzal:  vagy  inkibb:  szerelni  valaniit,  ennyit  tehetne:  szemek,  jdnak, 
rendesnek  tartani  valamit;  ez  a  bz6  megnints,  banem  beloUe  ez: 
szerelenij  amor«.  —  T^gy  Utszik,  bogy  itt  is,  mint  m&s  alkalommal  is, 
a  Debr.  Gramm.    adta    meg    az   indit^kot  egy  lij  szd  megalkot4s&ra. 

szobor,  czobor  Ehrensaul,  Ad6mi;  F&pay  (277)  dunamell^ki 
8z6nak  mondja,  melyet  fol  kell  venni  a  kdznyelvbe.  NyUSz.  312. 

televiny  terra  ex  diversis  speciebus  concreta,  congesta.  Debr» 
Ghramm.  287;  teh&t  m4r  nem  ,gaz*,  mint  a  NySz.  ^s  SzD.  mondja. 
NylJSz.  332. 

vidor,  S6ndor  Istv&n  a  Debr.  Gr.-b6l  vebette:  »vfd,  vfg,  vidor^ 
vidiilc   274. 

vigand.  NyUSz.  1838-b6l.  A  Tirsalkodb  1834.  7.  sz&ma  k5zli 
B.ozBny6  vid^k^rol  ezt  a  ma  is  5smeretes  n^pdalt : 


ADATOK    A   NTELYl^jiTlS    BZdrAsdUOZ.  341 

Kertif&n  csereg  a'  szarka 
Az  ^n  tub&m  tarka  barka, 

PiroB  csizma  z5ld  vigand, 

Majd  ut&na  visz  a'  man6. 

n. 

Peretsenyi  Nagy  L&szl6  volt  egyike  azoknak,  a  kik  a  legbnz- 
g6bban  igyekeztek  a  Dyelvtijft6k  alkotdsait  mdveikben  alkalmazni. 
Ir6i  p&ly&j^Q,  mely  1798-t6l  1827-ig  terjed,  el5bb  Barczafalvi^k,  k6- 
flobb  azUn  Kazinczy^k  hive ;  hdrom  ^vtizedes  mank&s8&g6nak  minden 
egyes  darabja  hiven  mutatja,  melyek  a  legiijabb,  legdivatosabb  ter« 
m^ktii  a  nyelvtLJft&snak.  Mikor  az  ^szaki  rokons^  felfedezdse  lelke- 
siti  tnd6sainkat,  6  is  kever  yerseibe  lapp  szavakat,  miket  Sajnovicsbdl 
^8  m&shonnan  szedeget,  kiU3ii5sen  1802-ben  megjelent  Szakad&rj6ba, 
mely  t6rgy  szerint  is  a  lapp-magyar  testydris^gnek  imnepl^se.  '6}  szd- 
kat  >csin6lni  maga  is  pr6b&lgat«,  b&r  a  legtdbb  halyaszuletett  alko- 
t&9.  Szerencsdsebb  azonban  a  n6pnyelv  egyes  szavainak  felhaszndlA- 
8&ban ;  ak^rh^nyszor  igen  helyes  ^rz^kkel  v6lasztja  ki  azokat,  melyek 
arravaldk,  hogy  az  irodalmi  nyelvet  gazdagfts&k.  A  kdvetkezdkben 
k^t  munk&j&bbl  szemelgettem  ki  egyn^htoy  ^rdekes  adatot,  annak 
bizonys&g^^l,  hogy  a  nyelviijft&s  tSrtdnet^ben  Peretsenyi  Nagy  L&szl6t 
nem  szabad  figyelmen  kivUl  hagyni.  Az  egyik  mtLve  a  m&r  emlitett 
Szakaddr  1802 ;  a  m6sik  pedig  Ovidius  Amorum  Librij^nek  fordi- 
t&sa  1819.* 

h6r6nd6:  »Egy  borond5  arany,  's  ez&st  t&leiitomot...«  (Szak. 
188).  Jegyzetben:  >BdroDd6  annyit  t^szen,  mint  Kuffer  Uda;  ezen 
ez6  Bardti  Szab6  Ddvidt6l  eredett,  a'  kinek  a  Sz6tArt  ^s  a'  Magyar 
Alagy&s  Verseket...  koszonhettyUk.«  Ez  tndvalevdleg  t^ved^s,  mert 
A  b6r6nde  Barczafalvi  alkot^sa.  NyltSz.  30. 

csatapiarcz :  >a'  k6t  t&bor  a'  tsata  piartzon  egymds  ellen  Idpec. 
(Szak.  44).  J6val  megelozi  Kisfaludy  K&roly  csatasikj&i  (Nyr.  31 :  516) 
^8  Kelmeczy  C8atater6t  NyllSz.  36. 

didel:  >didele  lanyha  tazed«  (Ov.  183),  elYon&s  tk  didelget-hdl. 

fagylat :  >hideg  italokat,  leg-ink&bb  adatott  Narants-fagylato- 
kat«.  (Szak.  187).  Az  Orithi&ban  (1804)  P.  Nagy  L&szl6  m&T  fagy- 
laltot  mond,  ugyanigy  SL   1808.  NyllSz.  84. 

fennkdlt :  >Nem  teszem  5szve  ugyan  fennkoltt  vers^vel  enyimetc 
=  non  ego  contulerim  sublimia  carmina  nostris*.  (Ov.  139.)  A  NyUSz. 
1838-b6l  id^zi.  [De  mdr  Faludi  is  haszndlja,  mint  a  NySz.  is  id^zi 
P.  jegyzokdny v6b51 :  »f5nn  koltt  m6lt6s4g«.  Yd.  m^g:  >Maga  eleibe 
bocs&totta  a  k5veteket  6s  fenkolt  m^lt6sdggal  fogad6<  Fal.  694  stb., 

*  Minthogy  Szinnyei  Magyar  fr6ib61  ez  a  munka  kimaradt,  k6zl5m 
az  egdsz  czimet :  »Pablia8  Qyidius  N&86nak  Enyelgesei.  Hagyar&zta  Peretsenyi 
Nagy  L&8Z16,  T.  Ns.  Arad  varmegye  szolgabfrija.  1819  M&jus  16-4n  Aradon. 
Pesten,  Trattner  J&nos  Tam&s  betuivel.  1820.«  8®,  208.  Ketnyelvu  kiad&s. 
A  forditis  vegen  az  olvas6hoz  int^zett  versben  felsorolja  t5bb  muvet.  Bartal 
Antal  a  class,  phil.  hazai  irodalm&ban  emllti. 


342  TOLNAI  VlUfOS.    ADATOK  A  irTELYT^JiTlS  SZ6t1&XH0Z. 

id^zve    Simonyindl:  A  nyelyajlt&s    t5rt6net6hez   II.    Yd.  m^g  Kax.i 
Lev.  8:221.  —  A  szerkj 

gyonyarit  (Ov.  53,  93);  a  NylJSz.  1838-b6L 

tram:  »a'  parip^kon  er5s  szfyel  iramra  kelek«.  (Ot.  143.) 
NytrSz.  1836-b6l. 

jdrvdny :  »a  tavon  a  sz6l  miatt  ki-tsap,  meg  viszaza-fut  a'  yfz- 
nek  j&rY&nnya^  (Szak.  214).  iSgj  l&tszik  n^pies.  Mint  epidemia  m&r 
1792-ben  Bardtin&l.  NylJSz. 

kij:  >Kijje  vetSj^nek  megtsalatatva  maradt:  irrita  decepti 
vota  colentis  erant«  Ov.  187.  M^g  a  173.  lapon  is,  de  itt  nam 
tudom  kihiivelyezni  a  jeleiit6s6t.  A  KyT^Sz.  a  k4j  alakot  mai  jelen- 
t^s^vel  csak  1835-b51  id^zi. 

kelme  Or.  13.  Minthogy  ezt  a  8z6t  P&riz-Pdpai  180I-i  kiadii- 
s&b6l  vette,  azt  mondja  a  jegyzetben,  bogy  r6gi  8z6;  vo.  Kyl^Sz. 

kortir:  circus  Ov.  143,  147  (maxima  jam  vacuo  Praetor 
spectacula  circo...)  NyT^Sz.  183.5-bol. 

lebel:  aura.  A  Kazinczy-korabeli  k51t6k  kedves  szavdt  igen 
gyakran  Irja  (Ov.  31,  103,  109,  125),  egy  belyen  m6g  a  k5vetkez6 
jegyzetet  is  fuzi  hozz&:  »Lebel-aura,  sz^p  bz6;  az  illyenek,  68  m6s 
r6giek  [!]  miudenCltt  ffiszerszdmozz&k  ezen  fordft&st :  mert  m&s  magya- 
nil  }6l  besz^lni;  m^s  tuddson  Imi;  fejteni«.  M^g  Aranyn&l  is :  >M6r 
lenged  lebl6t  bfis  reggeli  8zell6«  Bud.  Hal.  8:16. 

lorn:  »[bajad]  az  elott  lommal  borgos  inadra  fekudt^.  (Ov.  65.) 
Ebben  a  r^gi  ,d6r,  zuzmara'-f^le  lorn  jelent6se  lappang :  bozont,  surfi- 
s^g.  K^pies  Bz6. 

lonib:  >nevelkedik  a'  L&ng,  ^m  ba  pedig  lombj&t  nem  veri 
senki,  kib1il«.  (Ov.  15.)  Az  eldbbibez  basonld  jelent^sfi,  val68zfnfileg 
azonos  eredetCL  n^pies  sz6.  A  Csokonait6l  f eldjf tott  lamb  is  eldf ordul : 
»z61d  erdSk  Lombja*  (Ov.  95.). 

mutatvdny :  »Praetor  eld&llit . .  K(irt6ri  mutatv&nyt :  spectacula« 
Ov.  147.  NytfSz.  ebben  a  jelent68ben  csak   1846.b6l. 

napld:  epbemerides  Ov.  59. 

6lt6:  kor,  id5,  emberkor:  »0vidiu8...  Tibullussal  egy  5t5beli< 
Ov.  bev.  VIL;  vo.  Arany,  Toldi,  E16hang:  emberdltO  (1846). 

pazar:  prodigus,  Ov.  183,  valdszinfileg  a  n6pnyelvb51;  vo. 
NylJSz.  259. 

rdpke(?):  »jobbjdban  ne  taUn  Repke  galyotska  vala:  an  in 
deztra  myrtea  virga  fuit«  Ov.  139.  Nem  binn^m,  bogy  P.  N.  L.  a 
myrtust  |^fordftan&  repk^el  (v5.  repkdny)  s  mintbogy  igen  ritk&n 
fordit  8z68zerint,  itt  is  valdszfnu,  bogy  a  vers6be  nem  illd  myrtMS 
bely6be  tette  a  ropkit   NylJSz.  1835-b6l. 

szender :  besperus.  Nem  Yersegby  alkotdsa,  hanem  csak  fol- 
jegyz^se  (NyUSz.  303).  »A^  Szender  tsillagnak  sziirkiillott  barmattya< 
Szak.  45;  122,  176;  ez  utdbbi  alatt  jegyzetben:  » Szender,  Estveli; 
Derunnye  bajnali  tsillagot...  (teszen)^.  Ov.  33.  jegyzetben  mag&t 
mondja  a  8z6  szerzoj6nek:  »&ltalam  a'  Lucifer  Derunnye;  Yesperus 
Szender  nevet  kapott  m^s  munk^mban  kit6tettve«.  Elvon&s  a  szen- 
deredik-bol.  Nyr.  32:534. 


A    NtMET-MAOTAS    SX&tASEOZ.  343 

tdnkre:  >melly  L&ny  engem  t6nkre  kirablott*  Ov.  17;  v5.  Nyr. 
31:153. 

a  tdrUnisz  sz6nak,  mely  8z6t&rilag  el68z5r  Fogarasin&l  1836 
fordtil  el5  (L  Nyti^Sz.  tdrt^nelem  alatt),  6rdekes  el5d je  a  tort^ietv^sz : 
>Deseritzi  magyar  Tort&aetviaz  (HiBtoricas)  frja...«  Szak.  142. 

vdgytdrs:  >Tzinku8,  Y&gjiAvBy  tzimbora  —  az,  a'  mi  a'  Dedk- 
n&l:  nivalis;  aemalus,  complex  =  kozds  pajUs,  etc.«  Ov.  45;  49, 
131,  189  Btb.  —  NylJSz.  1833.b6l. 

TOLNAI    YlLMOS. 


A  n£met-ma6TAR  sz6tArhoz. 

Adatok  a  SZdk  jelenMstan&hoZ.  Az  iakoUban  Pfeffel :  »Die 
Stufenleiterc  cz.  kdltemdny^t  t&rgyaljuk  Zimmermann  olTas6k5Dyv^- 
nek  (2.  k5t.)  szdyege  szerint.  A  tanal6k  a  praepardUendl  felhasz- 
n&lt&k  az  olvas^kdnyy  v^g^n  lev5  8z6t&rt,  s  a  Wolff-f^le  6s  a  Tipray 
J&noB'Ule  Bz6i&rt  (1890).  Olvasm&nyunk  t&rgyal&sa  kozben  eldfordol 
ez  a  sz^  der  Sperber,  Zimmermann  szerint  >=  kdnya,  karvdly,  — 
A  k6nya  is  ragadozd  maddr,  a  karvaly  is;  de  az^rt  a  k&nya  nem 
karvaly  6s  a  karvaly  sem  k6nya.  Ez  a  kiilonf61e  jelent^s  feltiint* 
Kiy^ncsi  voltam  ^s  tov&bb  kutatva,  eldvettem  Wolff  Bz6t&rAt^  a  hoi 
a  kdvetkez5  eredm^nyre  jutottam:  Sperber  =  karvaly;  kdnya  — 
WeihCf  karvaly  =  Falke.  Az  ellenprdb&t  megt^ve  kiderttlt,  hogy 
Weihe  =»  kdnya  is,  meg  hija  is;  a  Falkeh6\' ^edig  sdlyom  lett.  — 
BendkivUl  drdekely^n  a  dolgok  ilyen  fejlem^nye,  most  m&r  a  Mjdt, 
meg  a  s6lyommadarat  vettem  elo.  A  A^ar6l  kider&lt,  hogy  az  tulaj- 
donk^pen  Haibicht,  a  sdZyomr6l  pedig  az^  hogy  az  Falke.  Az  ellen- 
prdba  szerint  Hahicht  olyv  is,  Mja  is;   az  olyv  pedig  Habicht 

Ezek  utdn  a  Wolff-f^le  sz6tdr  alapj&n  az  deriil  ki,  hogy  a 
kdnya,  vagyis  a  karvaly ^  akarom  mondani  a  Mja  olyan  stUyonif  a  mely 
tulajdonk^pen  olyv. 

Osoddlkozissal  vettem  6szre  ezt  az  &talakuUst,  de  h&t  nagyobb 
bizonyoss6g  ok&6rt  elovettem  a  Tipray-f^le  sz5t&rt  is.  Ott  a  kovet* 
kezaket  tal&ltam :  Sperber  =  karvaly f  karoly ;  a  kdnya  «==  Weihe  6s 
Oeier;  az  ellenprbba  azt  mutatta,  hogy  Weihe  =  kdnya;  Oeier  == 
kdnya,  h4ja  meg  keselyU;  a  h^a  =  Habicht,  a  Habicht  pedig  ^=^ 
6lyVf  6lu,  Mja.  A  sdlyom  6s  a  Falke  megfeleltek. 

Elkezdtem  sz^dfilni.  mert  most  meg  azt  Uttam,  hogy  Sperber 
^=  karoly,  karvaly,  kdnya,  sdlyom,  hija,  olyv,  olu  es  azonfoliil  m6g 
keselyu  is. 

Ugyanilyen  zavart  tal&ltam  Ballagi  magyar  6s  n6met  sz6t6r&- 
ban  (1881,  1890):  Mja:  Falke,  Habicht;  kdnya:  Weihe,  Bussard; 
dlyv:  Bussard;  karvaly:  Falke,  Sperber,  Habicht;  —  Habicht:  olyv^ 
h^a,  Weihe:  kdnya;  Bussard:  olyv;  Sperber:  karoly,  karvaly.  — 
De  n6zziink  egy  latin  sz6t&rt.  (Schmidt  J6zsef,  latin-magyar  zsebsz. 
Athenaeum.)  Karvaly:  nisus,  kdnya:  milvus;  —  nisus:  karvaly; 
mUvus:  kdnya,  sdlyom;  —  sdlyom:  falco;  falco:  nines  is  benne.  — 


344  A   HtMBT-MAOTAB   SEdrlBHOZ. 

Megn^ztem  egj  mSa  BEdt&rt  is :  karvaly :  nisuSy  ftUco ;  nisus :  karvaiy  ; 
falco :  sdlyom  ;  sdlyam :  accipiter  ;  accipiter :  dlyv  ;  olyv :  fdlco,  accipiter. 

De  tal&a  el6g  is  lesz. 

Yalaki  azt  mondhatn&,  hogy  a  latin  aequor,  mare,  pontos  is 
mindannyi  tengert  jelent  ? !  Ez  esetben  tess^k  odatenni  az  illet6  asd- 
hoz,  bogy  ez  az  iltaUnos  szdhaszn&latban  szokott  eldfordulni,  as 
klasazikus  kifejezds,  emei  kulin&ris,  amaz  a  pr<$z&6,  ez  a  kdlt5k6y 
az  i&JBz6\ABf  ez  idegenb51  Atv^tel  stb. 

A  sz6t&ri  adatoknak  tiszta  fogahnakat  kell  adniok  ^s  teljesen 
t&j^kozni  a  8z6  jelent^se,  eredete,  bogy  Hgy  mondjam  teste-lelke  fel51. 
Ha  nem  Igy  van,  biba !  Annyi  azonban  bizonyos,  bogy  karyaly,  karoly, 
bdja,  dlyfif  k&Dya,  s6lyom,  kerra,  kerecseny,  kelecseny,  5lyy:  nem 
logikai  azonosB^gok;  pedig  a  fdlbozott  adatok  szerint  azok. 

A  ki  az  ellenkez5t  bizonyftja,  kdszdnettel  yeszem. 

KlMKACH    ObOV. 

Elimnacb  Oddnnek  teljes  igaza  van  abban,  hogy  a  8z6tir  £d« 
kdyetelm^nye  a  pontoss&g  6a  szabatoss&g  s  a  sz6t&r  Ut  fel^nek  a 
magyar&zattil  adott  kifejez^sekben  teljesen  meg  kell  egyeznie  egy* 
mAssal.  Ez  azonban  olyan  elm^leti  kdyetel^s^  mely  a  gyakorlatban  sok- 
szor  lebetetlensdgekbe  1itk5zik,  kiv&lt  olyan  t^ren.  melyen  a  szavak 
bdsdge  az  egyik  fogalmi  k5rb61  &tcsap  a  m&sik  nagyon  kozelill6,  rokon- 
tartalmd  fogalmi  korbe.  Byen  p6ld&iil  a  term^szetrajz  szdk6szletew 
Mid5n  term^szettud^saink  a  n^pnyelv  gazdag  kincsesb&z&boz  fordol- 
nak,  a  szayak  bos^ge  gyakran  zavarba  ejti  5ket,  melyiket  tegy^k 
meg  tudom&nyos  n^vnek.  A  ndp  tudniillik  nem  nevezi  egy  ^8  ngyan- 
azt  az  Allatot,  ndy^nyt  kdyetkezetesen  egyugyanazzal  a  n^vvel  az 
orszAg  eg^az  teriilet^n,  s5t  egy-egy  terCQeten  is  k6t-h&rom  nemra 
egy  neyet  ruhdz  s  azt&n  a  jelzdk  kifogybatatlan  sokas&g&yal  k&ldn- 
bozteti  meg  az  egyes  csoportokat.  fgy  yan  ez  m^  616  nyelyyel,  a 
n6mettel)  a  franczi&val  is.  De  nines  kUlonben  a  latin  neyekkel  sem, 
pedig  ezekkel  bat&rozza  meg  v^g^rv^nyesen  a  term^szettudom&ny  a 
termdszet  t^rgyait.  Egy  pillant&s  yalamely  term6szettudom&nyi  n6y- 
t&rba  megmutatja,  mennyi  elt^r^s  yan  itt  is^  az  egy  t&rgyra  vonatkozd 
aeveknek  milyen  garmad&j6t  teremti  a  tndominyos  pontoss&gi  a  tnd&- 
kos86g,  az  egy^ni  ^s  nemzeti  biiis^.  Hozz6j&rul  m^g  az  is,  bogy  as 
^kori  lr6k  szayainak  pontos  ^rtelme  nem  bat6rozbat6  meg  minden 
«gyes  esetben.  M&r  most  nem  csoda,  ba  a  sz6tdrlr6,  a  kinek  minden 
vzdt  £51  kell  yennie,  nem  egyszer  teljesen  megzayarodik,  mikor  a 
waktudom&ny  sem  &d  mindig  biztos  titmntat^st.  Igy  yolt  ez  mad&r- 
tani  szavainkkal  is  a  legiijabb  iddkig ;  a  legtijabb  8z6t4rak  sem  men* 
tek  bizonyos  ingadoz&stdl.  Abban  a  t^rgyi  kdrben,  melyet  Kimnach 
"Oddn  emllt:  Mja,  kdnyUy  dlyv:  Habicht,  Weihey  Bussard  —  bizony 
minden  szdt&rban  Qsszekeverednek,  csak  a  sm,  keselyu,  meg  bagoly 
marad  meg  a  maga  bely^n.  A  mad&rtan  magyar  btiy^rai  6ri&s  mun* 
k&val  imm6r  y^get  vetettek  ennek  az  ingadoz4snak.  Herman  Ottdnak, 
a  mesternek  yezet^se  alatt  olyan  mfiyel  aj&nd^kozt&k  meg  a  nemzetet, 
anely  nemcsak   mint    tudom&nyos    konyy   nagy,    banem   mint  magyar 


A  kAmet-maotas  szdrisHOZ.  346 

kSnyv  is  korszakos ;  olyas^a  ^s  n^z^se  tantils&g  6s  gyonydriSsdg  egy- 
ar&nt.  A  ki  nem  pillantott  m^g  bele  a  megel6z5  irodalom  titvesztS- 
j^be,  az  el  sem  gondolhatja,  mennyi  f&radoz&s,  kutat&s  gyiimolcse  ez 
a  konyv,  mely  yil&gOBaii,  Bzabatosan  68  gySnybrfis^gesen  mutatja  be 
haz&nk  sz&myas  vil&g&nak  tarka  csoportjait,  ligybogy  nem  is  otlik  sze- 
mlinkbe,  bogy  milyen  tudom&nynyal  fr6dott  meg,  hanem  csak  az,  bogy 
mennyi  szeretettel  k^sziilt.  Ez  a  konyv :  Magyarorszdg  madarai,  frta 
Cbemel  Isty&n,  intdzte  Herman  Ott6.  H&ry  Gyula  6s  N6csey  Istv&n 
rajzaival.  A  fdldm.  miniszter  kiadv&nya.  3  k5t.  1899. 

Elrendez^se  vil&gos;  tudom&nyos  szabatoss&ggal  k5vetkeznek 
«gym&s  ui&n  6s  alatt  a  rendek,  csaUdok,  nemek  68  egyes  fajok, 
a  csoportoknak  &ltal&nos  jellemz6se,  a  fajok  leirdsa,  kUlsejilk,  6letm6d- 
juk,  basznuk  6s  k&rak  szerint.  A  nyelytudom&nyra  n6zve  Y6gtelen 
fontos,  bogy  a  8zakkifejez6sUl  vett  n6v  alatt  megtaUljuk  az  orsz&g 
minden  r6sz6b51  osszegyujtStt  egy6b  nevet  is  (a  gyiijt6s  bely6nek 
inegjeldl6s6vel) ;  ebbdl  egyszersmind  meg6rthetj{ik  mind  a  szaktudo- 
xnilnynak,  mind  a  Bz6t&raknak  eddigi  ingadoz&sait.  Mutatv4nyiil  &lljon 
itt  6ppen  a  ragadoz6k  yit^s  csalddj&nak  a  tdrzsfdja  (belykim616s 
Y6gett  kibagytam  a  n6pie8  nevek  foldrajzi  sz&rmazds&t) : 

IX.  rend :  Ragadosdka  Baptatores. 
XXIY.  csalid :  Ke8elyflf616k.  Vulturidae. 

68.  nem:  KeselyiL  Vultur. 

1.  Bar^tkeselyu.  Ynltar  monachos.  [Nepies  nevei: 
barna-,  csukly&s-,  keknyakti  keselyu;  gall6- 
ros  sas.] 

69.  nem:  Fakdkeselyu.  Gyps. 

1.  Fak6ke8elyu.  Gypes  fnlvns.  [N6p.  nev. :  8z5ke-, 
feberfeju-,  meztelen  nyakti-,  kopaszfeju-,  feher- 
nyakd-,  pelyheanyakd-,  gyapjasnyakd  keselyu, 
grifmad&r.] 

70.  nem:  Dogkeaelyii.  Neophron. 

1.  Dogkeselyu.  Neophron  percnopterus. 

XXY.  csal^:  Saskesel7fif616k.  Gypa^tidae. 

71.  nem:  Saskeselyil.  Gypaetns. 

1.  Ssakillas  saskeselyu.  Gypa^tns  barbatuB. 

XXYI.  csal&d :  S6l70mf616k.  Falconidae. 
A.  alcaal4d :  H  6  j  i  k.  Accipitrinae. 

72.  nem:  R€tih6ja,  Circos. 

1.  Hamvas  retiheja.    Circus  pygargns.    [Nep.  nev. : 

bag68zemu-,    bagolyfeju    k&nya,    reti    k4nya, 
bagolyheja.j 

2.  Fak6  retiheja.  Circus  macrurus. 

3.  Kekes   retiheja.    Circus   cyaneus.    [Nep.   nev. : 

feh6r  k&nya,  feher  heja.] 

4.  Bama  r6tiheja.  Circus  aeruginosas.  [N6p.  ney. : 

nidi-,   tavi-,   mocs&ri   k^ya   vagy   sas ;   vizi 
Olyy,  orv.] 


346  A    H^MET-MAOTAB   BZ&tAsEOZ. 

73.  nem :  H^ja,  Astur. 

1.  Heja.  Astnr  palambarias.  [N^p.  nev. :  hejj^ 
kerra;  knrheja;  ty6khord6  kinja;  tikSld  k4- 
nya ;  kara  vagj  gara ;  hej  ja  madAr ;  galamb^tfz* 

74.  nem:  Karvaly,  Accipiter. 

1.  Karvaly.  Accipiter  nisus.  [Nep.  nev. :  karraly- 
mad&r,  karoly,  kaml ;  verebe8z6  heja ;  ^yere- 
beszd;  csikbs. 

B.  alcsaUd:  K&ny&k.  Milvina«. 

75.  nem:  Kdnya.  Milvns. 

1.  VoruB  k&nya.  Milvns  milvns.  [N^p.  nev. :  yilUs-^ 

fecakefarkd-,  yilUsfarkd  k4nya;  csib6hord6 
k&nya. 

2.  Barna  k&nya.  MilYiu  mig^rans.  [N^p.  nev. :  berki 

k&nya.] 

76.  nem:  Dardzaolyv.  Pemis. 

1.  Dar&zsdlyy.  Pernis  apivoras. 

77.  nem:  Ealdazaaa.  Pandion. 

1.  H4r6.  Pandion  halia@tas.  [N^p.  ney. :  halT4g6 
sas,  k^kldbti  haUtszsas.] 

78.  nem:  R^tisaa.  Haliaetus. 

1.  Betisas.  Halia^tas  albicillos.  [N^p.  nev. :  hal&sz- 
sas;  tavi  sas;  bese.] 

0.  alcsalAd:  Olyvek:  Bateoninae. 

79.  nem:  Kigydszolyv.  Gircafitna. 

1.  KlgydszGlyy.  Circafitas  gallicuB. 

80.  nem:  Olyv,  Buteo. 

1.  Egereszolyy.  Buteo  buteo.    [Nep.  nev. :  parlagi- 

vagy  tarl6-k4nya;  nyayog6-,  sikolt^,  ri6-, 
riv6-k4nya;  51v,  6nr,  old,  ulu,  61yu,  ulyu; 
huBZ&rsas.] 

2.  Feh6rfarkd  olyv.  Buteo  feroz. 

81.  nem:  Gatydsolyv,  Archibuteo. 

1.  Gaty&851yv.  Archibuteo  lagopus.  [Nep.  nev. : 
68zkAnya ;  feher  k&nya ;  teli  k&nya.] 

82.  nem:  Saa.  Aquila. 

1.  Szirti  sas.  Aquila  chrysa^tus.    [N6p.  nev. :  par- 

lagi  sas ;  berczi  sas ;    sirga  sas ;    k^tez&li  sas.] 

2.  Parlagi   sas.    Aquila   melanafitus.    [N6p.    nev.: 

pusztai  sas ;  hat4rsaB ;  parlagi  v.  pallagi  sas.] 

3.  B^k4sz6  sas.  Aquila  maculata. 

4.  T6rpe  sas.  Aquila  peunata. 

B.  alcsal&d:  S61ymok.  Falconinae. 

83.  nem :   V6rcae.  Cerchneis. 

1.  V6r68  verose.  Cerchneis  tinnunoulus.  [Nrfp.  nev.: 

vlrcse ;  szejjel-  v.  szellel-jatsz(S.] 

2.  Feherk6rmu  vercse.  Cerchneis  Naumanni. 

3.  Kek  vercse.  Cerchneis  vespertinus.    [Nep.  nev.: 

hamvas  v.  sziirke  vercse ;  palavdrcse ;  vorSs- 
l&bd  vercse;  papag&j  vercse.] 


A    NiMET-KAQTAB    8Z6TiaHOZ.  347 

84.  nem :  S6lyom.  Falco. 

1.  Kerecsen   B61yom.   Faloo  lanarios.    [N^p.  neve: 

kelecseny.] 

2.  Feldegg  861yma.  Faloo  Feldeggi. 

S.  74ndor861yom.   Faloo   peregrinas.    [Nep.   nev. : 
hegyes  BzkmyA  ktoya;  galainbfog6  heja.] 

4.  Kis  B61yom.   Falco  merillus.    [N4p.  nev. :  t6rpe 

sdlyonif  teli  861yom.] 

5.  Kdba  861yom.  Falco  subbnteo.  [N^p.  noY. :  ber- 

j6ka;  fekete  v^rcse;  kaba;   Bzak&llas  vSrose.] 

XXYII.  csaUld:  Bagolyf^l^k.  Strigidae. 

A.  alosalM :  Fiilesbaglyok.  Baboninae. 

85.  nem :  BuM.  Bubo. 

1.  Bnb6.  Bubo  babo.  [N^p.  nev. :  nagy  bag6,  nagy 
fiiles  bagoly  v.  bag6.] 

86.  nem:  FiileBhagoly.  Asio. 

1.  Erdei  f&lesbagoly.  Asio  otuB.  [N^.  ney. :  fQles- 

bagol,  fale8bag6,  fulesbagoj.] 

2.  B^ti  fulesbagoly.   Asio  accipitrinas.  [N^p.  nev. : 

n&di-,  mezei  bagoly.] 

87.  nem:  FiUeakuvik,  Pisorhina. 

1.  Foleskavik.  Pisorhina  scops. 

B.  alosal&d :  Macskabaglyok.  Symiinae. 

88.  nem :  Macskahagoly,  Syrnium. 

1.  Urali  bagoly.  Syrnium  nralense. 

2.  Macskabagoly.    Syrnium   aluoo.    [N^pies  nevei: 

macskabagoly,    fejes  bagoly,  c8ikorg6  bagoly, 
erdei  bagoly.] 

89.  nem:  Edhagoly.  Nyotea. 

1.  H6bagoly.  Nyctea  scandiaca. 

2.  Karvalybagoly.  Nyotea  ulala. 

90.  nem:  Gatyds  cauvik,  Nyctala. 

1.  Gaty&s  csuvik.  Nyctala  Tengmalmi. 

91.  nem :  Kuvik.  Glancidium. 

1.  Kavik.  Glancidium  noctumum.  [Nep.  nev. :  hal&I- 

mad&r ;  csuvik ;  gurgnlya  bag6.] 

2.  Torpe    kuyik.     Glancidium   passerinum.    [Nep. 

nev. :  t5rpe  bagoly ;  kis  csuvik ;  kanaktioz.] 

0.  alcsal&d:  Gy5ngybaglyok.  Striginae. 

92.  nem :  Gyongybagoly,  Strix. 

1.  Gyongybagoly.   Striz   flammea.   [N^pies  nevei : 
gyongySs  bagoly;  f&tyolos  bag6.] 

Ennek  a  vSgleges  t6bl&zatiiak  alapj&n  mir  most  a  n^met  roii- 
szdk  k5yetkez5k6pen  veenddk  fel  a  sz6t&rakba:  Keaelyu,  Vultur: 
Oeier ;  —  Saskeselyu,  Gypaetus :  Ldmniergeier ;  —  Bitihija,  Circus : 
Weihe ;  —  Hija^  Astur :  Habicht ;  —  Karvaly^  Accipiter  nisus :  iSper- 
fcer;  —  Kdnya,  Milvns:  Qahelweihe,  Milan;  —  Dardzsdlyv,  Pernis: 
Wespenbussard :  —  Bdrdj  Pandion :  Flussadler  ;  —  R^tisaSj  HaliaStua : 


848  XBODALOK. 

Seeadler  ;  —  Kigydszolyv^  Oircagtos :  ScUangenbuasard  ;  —  Olyv^  Buteo : 
Bussard  ;  —  Oatydsdlyv,  Archibuteo :  Bauchfussbussard ;  Sas^  Aqaila : 
Adler :  —  V^cse,  Oerchneis :  Turmfalke  ;  —  Sdlyom,  Falco :  Fdlke ;  — 
Bagoly,  Strix:  EuU. 

TerzoSszettadom&nyi  nevek  68  mfiszayak  melld  nem  Artana  a 
8z6tirakba  a  latin  sz6t.  is  odatenni,  bogy  vit&s  esetben  k^ta^telen 
legyen  a  szd  jelent^se.  Irodalmi  6s  ndpnyelvi  elt^r^sek  a  tudomA- 
nyos  D6vt61  kiilon  jel5lend5k  meg. 

TOLNAI    YlLllOS. 


IRODALOM. 
Tersegby^  B^yal  ^8  Eazinczy  nyely^szete. 

Csdstdr  Elein& :  Szemelv^nyek  Yerseghy  nyelvtudomanyi  mnveibA.  — 
Bubinyi  Mdzes  :  Bevai  Mikl68  elet«  es  nyelveszeti  torekv^sei.  Szemelvenyek- 
kel.  —  Balasaa  Jotsef:  Eazinczy  68  a  nyelvujftis.  Szemelvenyek  K.  7.  pr6zai 
maveibdl.  (8egedk5Dyyek  a  magy.  nyelv  68  irod.  tanft&s&hoz  c.  gyujtem6ny 
11.,  13.  68  14.  fiizete.   Szerk.  B4n  Alad&r,  kiadja  SStampfel,  Pozsony.  Fiizetje 

50  flll6r.) 

Igen  Dagy  basznot  tett  e  gyujtem6ny  Bzerkeszt5je,  mikor  e 
b&rom  fuzettel  olyan  8eg6deszk5zt  adott  a  magyar  tanit&snak,  mely 
Iebet5y6  teszi,  bogy  a  tanul6  m6lyebben  is  belemeriilbessen  annak 
a  komak  irodalmi  kuzdelmeibe,  melyekbdl  mai  nyelyiink  sarjadt. 
Az  teszi  a  fiizeteket  yal6ban  becBes86,  bogy  royid  68  viUgos  beve- 
zet6s  utdn  nem  Ir6inkr6l  6s  t5rekv6seikr51  sz5l6  6rtekez6st  kap  as 
olyasd,  banem  magnk  az  ir6k  8z6lalnak  meg  mfiyeikbdl  gondosan  ki- 
y&logatott,  jellemzo  8zemely6nyekben ;  kdzyetleniil  6rezzuk  a  korfil- 
m6nyeket,  melyek  fr&saikat  l6trebozt6k,  nem  baly&nydl  el  lelkesed6siik, 
erejUk,  buzgalmuk  az  6rtekez6sek  68  tartalmi  kiyonatok  8zUrkes6g6ben9 
^  bogy  tanity^nyaink  rendesen  kapj&k  dket.  De  nemcsak  ezeknek 
lesznek  basznokra  e  filzetek,  banem  nem  egy  tan&ninknak  is,  s  a 
8Z(5yegek  lenyomtat&sa  lijdonsdg  lesz  azoknak,  a  kiknek  m6g  nem  yolt 
alkalmuk  olyasni  a  tobb6-key6sbb6  nebezen  bozzdf6rbet6  eredeti  kony- 
yeket  68  6rtekez68eket.  A  szerkesztok  az  ar&nylag  kicsinyre  szabott 
terjedelmfi  fiizetekben  yal6ban  Hgy  y&logatt6k  meg  a  szemely6nyeket| 
bogy  Yersegby,  B.6yai  68  Kazinczy  elyei  a  legjellemz6bb  m6don  y&l- 
nak  Bzeml61betdkk6,  s  yil&gosan  elottunk  &11  munk&ss&guk  minden 
cz6lja  6s  t5rekv6se.  Csdsz6r  Elem6r,  a  ki  csak  nem  r6giben  adta  ki 
jeles  k5nyy6t,  Yersegby  Felelet6bdl  s  A  tiszta  Magyars&gb6l  szemelt  ki 
bat  r68zletet ;  Kubinyi  M6zes  Br6yainak  r6szben  Yersegby  ellen  ir&nyul6 
yitaczikkeibdl,  r6szben  dltal&nos  ir^nyuakat;  mind  a  k6t  tuddsnak  a 
pyelytijit&8r61  yal6  n6zeteiyel  is  megismerkediink.  Balassa  J6s8ef 
pedig  £[azinczynak  bat  6rtekez6s6t  kSzli  (Szigy&rt  bir&lata  1787, 
Dayka  6s  £dr6czy  6letrajz&b6l  az  idey6g6  r6Bzleteket  1813.  Bereg- 
fiz&szi  68  Sipos  bfrdlata  1817,  Ortbologus  68  neologus  1819  6$ 
A  nyelymuyel68rdl  1829),   melyekbdl  a  legbat&rozottabban    kitimnek 


HTELTlri^nBL^.  349 

a  nyelrdjlt&sra  Tonatkoz6  n^zetei,  klildndsen  pedig  az,  ^ogy  5  a 
nyelvtijft&st  nem  annyira  a  szdkincs  szaporlt&s&ra  6b  idegen  elemek* 
t6l  vald  megtisztit&86ra  val6  eszk5znek  tekintette,  hanem  ink&bb 
BtfluBJavitd  ^8  sz^pftd  eljArdsnak.  E  fflzeteknek  nemcsak  az  irodalom^- 
tdrt^net  tanft&sdban  yebetjUk  j6  haazn^t,  banem  m6r  a  stilisztika  68 
rbetorika  egyes  fejezeteinek  t&rgyaUs&ban  is  ^8  ez6rt  legmelegebben 
aj&nlom  minden  magyar  tan6r  figyelm^be. 

TOLKAI   ViLMOB. 

Konyy^szet. 

Magyar  Oklev^lszdUr  (Szamota-Zolnai)  10.  fUz. 

Arany  L.  Magyar  n^pmese-gyQjtein^ny.  (Franklin.  Ara  1*20  K.) 

FolUk  Miksa:  Arany  J&nos  6s  a  biblia.    (M.   Tad.  Akad^mia; 

Ara  3-60  K.) 

Legoav6:  Az  olvasds  mfiv^szete  (01cs6  K5nyvt&r). 
Beke  0d5n:  A  p4pavid6ki  nyelvjArAs.  (P&pai  Hirlap  1904.  V.  7.) 
Kom&romy  L.  Egy  kis  grammatizdUs.  (N6ptanft6k  Lapja  21.  sz.) 
Keleti  Szemle  1.  sz.  Paasonen  K.  6b  Munk&csi  B.  A  kigyd  8z6 

eredet6r61. 

Beyue  Critique  19.  sz.  ism.  a  Helyes  Magyars6gr<)l  6s  Os&sz&r  E. 

Versegbyj6r6L 

Literariscbes  Oentralblatt :  ism.  a  Kyely6szeti  Fiizetek  11. — 14. 

8z&m&r6l. 


NYELVMOVELfiS. 

B^es  yagy  Wien?  Ezt  a  k^rdSst,  melyet  janu&ri  fOzetUnkben 
ismertettQnk,  az  oktatdsUgyi  kormilny  a  mi  fdlfog&sunk  6rtelm6ben 
dontStte  eL  A  M.  FSldrajzi  T&rsas&g  foly6irat&ban,  a  FSldrajzi 
K5zlem6nyek  f.  6.  175.  lapj&n  azt  olvassnk: 

»[Ajs]  Elnok  bejelentette,  bogy  a  tdrsas&gnak  a  fdldrajzi  bely- 
nevek  belyesf r&sa  ugy6ben  a  vall&s-  6s  kSzoktatdstigyi  m.  kir.  miniszter- 
bez  fdlterjesztett  k6relm6t  a  miniszter  nem  teljesitette  6s  erre  vonat- 
koz6  leirat&ban  kijelenti,  bogy  az  1903.  6vi  862.  eln.  sz.  a.  kiadott 
iskolai  magyar  belyesir&si  szabdiyzat  13.  §.-&t,  mint  a  melynek  meg- 
T&ltoztat&sdra  ir&nyult  a  tdrsasdg  beadv&nya,  v&ltozatlanul  fenntartja 
6b  bozz&teszi,  bogy  jSvdben  csakis  oly  t6rk6pek  6s  foldrajzi  tankdnyvek 
baszn&lat&t  sz&nd6kozik  enged6lyezni,  a  melyekben  a  meggydkeresedett 
magyar  elnevez688el  bird  kiilfbldi  orsz&gok,  v&rosok,  folydk  stb.  magyar 
neve  mell6  (zdr6jelben)  a  bones  n6y  is  kit6tetik.c 

Egy  magyar  kirilyl  rendelet  magyarossiga.  Hadd  legyen 
m^g  egyszer  8z6  a  II.  IBAkdazj  Ferencz  bamvainak  bazasz&llit&sa 
flgy6ben  kibocs&tott  kirdlyi  rendeletrdl.  A  rendelet  6.  mondat&t 
Csok6n  F6l  igy  k5z9lte  6s  javftotta  a  Kyely5r  legutdbbi  sz4m&ban: 
»Enn6lfogya  utasftom,  bogy  11.  B.  F.  bamvai  bazasz&llit&s&nak  k6r- 


360  MAGYARlZATOKy    HELYBEIOAZfrisOK. 

d^sdvel  foglalkozz^k  6s  erre  vonatkozd  javaslat&t  ely&rom.  —  TTtasi* 
torn,  bogy  elvArom !  TaUn  el^  terjeszsze  ?  /<  —  ^mde  a  kirdly  nem 
utasltja  a  mioiszterelndkdt  arra,  hogy  (a  kir6ly)  elv&rja  az  iigyre 
voDatkoz6  javaalat&t,  hanem  az  »utasltom<  csak  a  hazasz6llft&8  k^r- 
dds^vel  val6  foglalkoz&anak  sz6l  ^s  hatdsa  tov&bb  nem  is  terjed* 
A  mi  azutdn  kdvetkezik,  az  m^r  nem  az  >uta8ftom<  fdmondat  al& 
rendelt  mondat,  hanem  kiildn  fdmondat,  a  mely  az  elsd  fdmondat 
mell6  van  rendelve.  Teb6t  csak  arra  kell  m6dot  lelntlnk,  bogy  az 
egdsz  dsszetett  mondat  szerkezet^bSl  kitdnj^k,  bogy  az  >erre  vonat- 
koz6  javaslat^t  ely&rom<  kUlon,  az  >enndlfogya  atasltom«  mell6 
rendelt  fdmondat.  Erre  pedig  van  mddunk  ds  pedig  igen  egyszerii 
mddnnk:  a  >foglalkozz6kc  ut&n  vesszdt  teszUnk:  »Enndlfogva  utasf- 
tom,  bogy  11.  B.  F.  bamvai  bazaszdllit&s^nak  k^rd^s^vel  foglalkozz^k, 
^8  erre  vonatkozd  javaslatait  elvdrom.<  A  kiejt^s  is  igazolja  a  mondat 
ilyet^n  fr&s&t,  biszen  a  melldk mondat  befejezt6vel  tartunk  annyi 
szunetet,  a  mennyinek  az  Irdsban  egy  vesszo  megfelel.  Azt  az  ellen- 
▼et6st  tebetnd  valaki,  bogy  az  4s  el6  nem  kell  vesazd.  Hdt  ez  igy 
igaz  is,  nem  is.  Az  6s  kotdszdval  dsszekapcsolt  szdk  vagy  mondatok 
kdz6  nem  kell  vesszo.  Ez  igaz.  Odakbogy  —  most  jdn  a  csakbogy. 
Az  4s  nines  mindig  olyan  belyen,  bogy  az  ut&na  kdvetkezd  mondatot 
a  kozvetetlen  elotte  l^vdboz  fCLzn^ !  M4r  pedig  ba  a  vesszdt  ilyenkor 
is  elbagyjuk  elole,  akkor  a  leirt  mondat  azt  jelenti,  bogy  az  4s  a 
kozvetetlen  eldtte  6s  kozvetetlen  utdna  l6vd  mondatot  egy  kalap  aU 
fogta,  egymds  mell6  rendelte.  A  mondat  ezzel  oly  6rtelmet  kap,  a 
melyet  kifejezni  az  irdnak  nem  volt  szdnd^kdban,  vagy  pedig  teljesen 
6rtelmetlenn6  v&lik.  Nem  akarom  peldikkal  megviUgltani  —  pedig 
be  konnyu  r&  pelddkat  taldlni  — ,  bogy  a  vesszd  elbagy6sa  sokszor 
mif^le  badar  6rtelmet  visz  a  mondatba.  A  rendelet  id^zett  mondata 
el6gg6  szembetCind  p6lda.  Szab6  KIbolt. 

Kiilonosen  a  Budapesti  Hfrlapnak  szok&sa,  bogy  az  4s  kdtdszd 
eldtt  sobase  rak  vesszdt,  akkor  se,  mikor  ezzel  k6t6rtelmus6get  okoz 
vagy  legal&bb  is  megzavarja  az  olvasdt.  Ha  pi.  azt  olvassuk:  >A  nyelv 
nemzeti  jellem^t  alkatdban  kell  keresnunk,  a  mely  ben  megsztLnik  az 
esetleg  4s  a  logika  s  az  agyveld  rendszeress^ge  l6p  eldt6rbe<  (B&kosi  J. 
1903.  XII.  25.  33b):  az  olvasd  elsd  pilianatra  azt  biszi,  bogy  »meg- 
sziinik  az  esetleg  63  a  logika«,  s  csak  utdlag  veszi  6azre,  bogy  >meg- 
szunik  az  esetleg,  6s  a  logika  s  az  agyveld  rendszer,    I6p  eldt6rbe<. 

A    SZERKSSZTdsli^O. 


magtarAzatok,  helyreigazItAsok. 

Drugdrfa.  Egy  bfinpdr  tandvallom&sdban  arrdl  volt  szd, 
bogy  egy  6llv&ny  osszeddlt,  mivel  drugdrfdhdl  k6sziilt.  Dr.  HoUd 
Jdzsef  Ugyv6d  dr,  kinek  a  per  iratait  olaszra  kellett  forditania, 
megakadt  a  drugdrfa  kifejez6sen,  melyet  egy  szdt&runk  sem  ismer. 
A  MTsz.  b&rom  basonld  sz6t  is  kdzdl  ugyan,  de  ezeknek  jelentdse  nem 


MAaTARlZATOKy    HELYBBiaAZfTiSOK.  361 

magyar&zza  meg  el6ggd  a  dolgot.  Drugdcs :  fenyfLfa-dorong  (Nagy- 
Xill6).  Drugal:  vastag  nid,  a  tutaj  korm&oyriidja  (Gy5r  m.  Bony). 
Drtigdn :  nagy,  vaatag  fasz&l,  a  melyen  a  doh&nyt  sz&rftj&k  (Hajdd  m. 
N&dudvar).  A  sz6  jelentds^t  6a  haszo&lat&t  egy  lev^lben  pontosan 
megmagyar&zta  azut^n  Morton  Sdndor  m.  kir.  erddmester  tir  Nagy- 
b^Dy&n.  Szerinte  >a  dmg&rfa  alatt  oly  leh&ntott  k^rgCLi  gombblyu 
fftt  ^rtenek  e  vid^ken,  a  mely  szdp,  egyenes,  al6l  20 — 25  cm.  &t- 
m^rdju  vastags&ggal  bird,  term^szetes  hosszdban  meghagyott  s  5  cm. 
▼astags&gti  felso  r^sz^ben  elv&gott,  legallyazott  t5lgy,  nyfr,  fenyo, 
n6ha  ny&rfa-tdrzsbdl  van  kSszitve.  Haszn^lj^k  szaruftoak,  vend^g- 
oldalnak,  l^traf&nak  (oldaldra),  &Ilv6nyokn6l  a  vastagabb  oszlopok 
mellett  erosftd  aldt&maBzt<5nak«.  Egy  mdsik  level^ben  m^g  hozz&teszi, 
hogy  >Zempl6nben  drugdra&k  hivj&k  azt  a  Hi  is,  a  melyet  a  kdt  fels5 
szek^roldalt  dsszekotd  kettos  Uncz  kozd  vastagabb  v^g^vel  bedagnak 
olyformdn,  bogy  a  fa  a  lovak  fel6  nyiilik.  Ekkor  h&trabajlftj&k,  ez- 
Altai  a  l&ncz  fesziil  s  a  kdt  szekeroldalfdt  szorosan  Ssszetartja.  A  h&tra- 
hajlliott  fa  v^konyabb  v^g^t  a  szeker  nyujt6j&nek  h&tsd  v^gdhez  k5t6l- 
lel  odakotik  s  a  f a  ez&ltal  koriv-rdszlet  alakot  nyerc  M^g  megjegyzi, 
hogy  n^metiil  is  drugarholz  a  neve  s  egyszerilen  drugdm&k  hfja  a 
favaros  is,  ak&r  magyar,  akdr  oldh  vagy  t5t.  A  sz6  a  Felsd-Tisza 
Tid^k^n  el6gg6  el  van  terjedve;  Szatmdrban  a  Szamos  ment^n  is 
haszn&lj6k|  mert  ott  a  tutajosok  (plutdsokn&k  is  nevezik  6ket 
ezen  a  vid^ken)  drugdrnskk  mondj&k  a  vastag  kormdnyrudat  ^s  &lta- 
l&ban  a  szarufdnak  meg  alkalmas,  de  gerenddnak  m&r  nem  val6 
fenyoszdlfdt.  (Kelen  Mihdly  ur  kozl^se.)  Ezen  a  viddken  azt  is  mond- 
jdk:  ne  drugdlj!  azaz  ne  csindlj  vastagra  olyasmit,  a  minek  vdkony- 
nak  kellene  lennie,  pi.  ne  nyujtsd  vastagra  a  t^sztdt,  ne  fonj  vastag 
fonalat.  —  A  drugdr  sz6  k^ts^gteleniil  szldv  eredetu  s  ugyanabhoz  a 
Bzdcsalddhoz  tartozik,  melybol  a  dorong  keriilt  a  magyarba.  A  sz6nak 
eredetij4t  a  rut^nban  taldljuk  meg.  Zelechowski  rut^n  8z6tdrdban 
azt  olvasauk:  »drugar  1.  jaoges  Kieferbaumchen,  2.  Euder;  drugal, 
Qaerbalken  beim  Floss  c  A  dfugdn  vdltozat  a  magyarban  keletkez- 
betett,  de  a  drugdcs  nyilvdn  szintdn  szl&v  k^pz6s. 

Balassa  J6ZSEF. 

Meldk.  (Nyr.  26:441;  28:324,  415,  444;  29:82,  181.) 
Pethd  Gyula  a  Nyr.  28:444  kifejti,  hogy  a  meldk  bz6  mint  kutya- 
n^v  k^ts^gtelenul  a  n^metsdg  litjdn  kerult  hozzdnk,  mint  mdr  Festy 
Frigyes  (Szdzadok,  1880:432)  is  kimutatta  a  ndv  eredet6vel  egylitt. 
A  megl^v5  adatok,  sz6tdrak  nagyjdban  megegyeznek  abban,  hogy 
csnpdn  nagyfajta,  kul5n5sen  m^szdroskutydra  ruhdzzdk  ezt  a  nevet. 
Pethd  Gyula  m6gis  azt  hiszi,  hogy  a  Meldk  pusztdn  csak  kutyan6v, 
mint  Bodri,  Bundds,  6a  soha  nem  jelbl  kiilon  kutyafajt.  Dugonics 
Andrdsnak  egy  adata  azonban  amellett  sz6l,  hogy  van  jogosUltsdga, 
ha  a  meldkot  nem  csak  pnszta  kutyan^vnek,  hanem  kutyafaj 
elnevezes^nek  is  veszszuk,  term^szetesen  nem  mint  tudomdnyos,  >kutya- 
tani«  m£[sz5t,  hanem  dltaldnos  megjelolest.  Az  Etelka  II.  kdnyv6ben 
(1.  kiadds,  1788,  2:319)  ugyanis  ezt  olvasauk:   ^Farkas  m6dra  ordl- 


352  MAGTARIzATOK,    HSLTBSiaAZiTiSOK. 

tottanak  a'  Hma  Mddkokf  a'  lombos  Komondorokc  A  hannadik  ki- 
ad&sban  (1805,  2:896):  >. ..  a'  Hma  meldkok,  a'  lombos  Komondo- 
rok<.  EbbSl  az  k5vetkezik,  bogy  m&r  Dagonics  koriban  a  mddk 
m6giB  csak  valamilyen  klilon  kutyafajt  jelolt,  vagy  legal&bb  is,  bogy 
ezt  a  nevet  nem  adtdk  ak^rmilyen  kuty&nak.  Emellett  szdl,  bogy  a 
sima  meldk  szembe  van  dllitva  a  lombos  komondarral,  a  fgy  valdazinfi- 
leg  a  sfma  szdrii  szelindekek,  mdsz&roskuty&k  valacailyen  faj&ra  vonat- 
kozik.  Badenben  ^s  Ffalzban  is,  a  bonnan  bozz&nk  kertdt,  leginkibb 
mdsz^roskuty&nak,  v^rebnek  adj&k  ezt  a  nevet  (Nyr.  26  :  441 ;  29  :  82). 
Tudtommal  Dagonics  id^zett  belye  az  elsd  irodalmi  adat  a  meldk  sz6ra. 

TOLNAI    ViLMOS. 

A  tenger^szet  mesterszayai.  A  Nyr.  m&jusi  sz&m&nak  e 
czikk^t  illetdleg  megjegyzem,  bogy  a  r^gi  magyar  nyelv  6ppen  nem 
oly  szeg^ny  tengerdszeti  kifejez^sek  dolg&ban,  mint  sokan  bissik. 
A  ki  gondosan  vizsg^Ija  a  sokat  dcs&rolt  NySz.-t,  e  r^szben  is  igen 
bdven  aratbat.  A  Nyr.-b51  is,  lijabb  ir6inkb6l  is  szdp  gy^jtem^nyt 
&llftbatna  ossze,  a  ki  rtodnd  mag^t.  Ime  ndb&ny  kev^sbd  ismert  ki* 
fejez^s.  Orfa  (Yordermast),  vitorlafa  (antenna),  balk&ny  (baj6far)» 
bftlv&ny  (Bergbolz),  bajdder^k,  baj6  nt6lja,  baj6fdd6l,  ^Italdeszkay 
&ldeszka,  dtalpad,  kibdgd  deszka,  vasmacska  szak&Ua  (dens  ancborae), 
drboczrtid,  drbocz-suddr,  &rbocz-sz6l,  —  g&lyanagy,  g^lyabadnagy, 
baj6smester,  evezolegdny,  korm&nybajt6  (Steuermann),  korm&nyoa- 
mester.  —  A  g&lya  szelet  fog,  a  vitorl&kat  kifejtik,  a  vasmacsk&t 
megvetik,  fovenybe  akasztjdk,  a  vitorla  szdlbe  kapaszkodik,  a  baj6 
elill,  megfeneklikj  az  ember  baj6ra  kel  6b  a  baj6b6l  kikel  stb.  Ezek 
legnagyobbr^szt  kikoptak  az  irodalmi  nyelvbdl.  Az  Adria  vagy  a 
Magyar  Folyam-  6s  Tengerbaj6z&si  Tdrsulat  dolga  volna  ossze- 
szedetni  5ket  69  egy  kis  magyar  tenger^szeti  mCLszdt&rt  szerkesztetni.* 

Rad6    AlffTAL. 

Franczia  eredetd  magyar-tdt  szdk.  Az  alfsidi  t6t  telepek 

nyelve  nagyon  tark^zva  van  magyar  elemekkel.  Hirlapokban  tobbszdr 
olvasbattuk,  bogy  itt  vagy  amott  egy  v.  m&s  meg^rtette  az  alfoldi 
t6tokat,  bolott.  t6tul  besz6ltek,  o  pedig  nem  tud  t6tul.  (Nyr.  26: 
319 — 321.)  Azonban  nagyobb  szdmban  egybegyUjtve  m^g  nem  bfrjuk, 
csak  6pen  a  szarvasi  t6t  nyelvj&ris  magyar  elemeit  Melicbtol  (NyK. 
25:  288—303).  Fedig  gyujtdsak  6a  osszegyiijt^siik  a  milyen  kfvdnatos 
a  magyar  nyelvtudom&ny  s  a  nyelvjdrdsok  8zempontj&b<3l  is,  69  nekiink 
k5teless6gunk,  6pen  olyan  b&Us  feladat  Magam  ugyan  csak  njjal 
akarok  mutatni  az  alfoldi  tdt  telepek  nyelv^re,  most  bdt  csak  egy 
kis  k5rbdl  egy  m^g  kisebbet  szakitok  ki  erre  a  cz^lra,  azonban  csak 
ez  is  ^Idnken  bizonyft  a  feladat  b&Udatoss&ga  mellett. 

A  b^k^scsabai  t6tok  a  18.  szizadban  mentek  Fest-,  Kont-, 
N6gr&d-,  Zdlyom-  6a  Oomdr  megy^bol  s  telepedtek  Gsab&ra.  ^^'telmes, 

*  V6.  Kenessey  Albert:  N^met-m.  ^s  magyar-n.  haj6z&si  mfi826t6r. 
Pest,  1865.  A  azerk. 


MAGTARjLZATOKi    HELYBEXGAZiTlBOK.  353 

tannl^koDy  n^p  s  az  akarat  is  megvolt  benoe  kezdett61  fogva  arra, 
hogy  magyartil  megtaniiljon.  A  mig  a  csabaiak  helyben  nem  tantil- 
hattak  meg  magyanil,  szok^sban  volt  n&lnk,  hogy  a  magyar  nyely 
megtanul&sa  v^gett  ,cser6be  adt4k'  gyermekeiket  a  szomsz^dos 
magyar  kdzs^gekbe.  Jelenleg  nyelvdk  saj&ts&gos  nyelvj&r&s,  a  melyet 
a  magyar  nyelvj^r^sok  8zempoDtj&b6l  is  ^rdemes  felkutatnunk.  Benne 
nagysz&mii  magyar  szd  van.  Hogy  csak  egy  kis  k5rre  szorftkozzam, 
megvan  benne  majdnem  minden  franczia  eredetii  szd^  mely  a  magyar 
n^pnyelvben  megvan.  (Yo.  Balassa  Jdzsef:  Franczia  sz5k  a  magyar- 
ban.  Nyr.  26:439—441).''   Megvan  az 

aires  <  m.  atresz.  Eredetije  a  fr.  adresse. 

bagdiia  bizony&ra  <  m.  bagdzsi ;  v5.  a  NySz.  bagdznia  adat&t 
B&k6czit6l,  Mikestol. 

[bondsHrj  &mb&r  a  szomsz^dos  Dobozon  j&ratos  (MTsz.),  Csab&n 
nem  baszn&latos.  Gsab&n  beke§,  koiuchj 

grimas  (arczfintorit&s  v.  fintorgaUs)  <  m.  grimasz,  fr.  grimace. 
Balassa  (MNyelv  30)  a  skandin&v  nyelvekbdl  val6k  k5zott  sorolja  feL 

kujon  (fdn^v;  jelent^se:  ravaszkodd,  alattomos,  gonosz,  f^rfi  a 
n5  egyarint)  <  m.  kt^'dn, 

kupej'da  (lev6lborit6k)  <  m.  koperta.  Eredetije  a  fr.  converts 
[Ink&bb  az  olasz  coperta,  A  szerk.] 

kurdi:  m.  kurdzsi,  (NySz.)  Eredetije  a  fr.  courage.  No  iba  ha 
nrob,  a£  m6l  kurdi:  na  csak  tedd  meg,  ha  van  hozz&  kurdzsid. 

ku§  (diszn6kerget5  8z5)  <  m.  kus,  kms,  Rendszerint  igy  hasz« 
n&lj4k:  ku§  te! 

lavor  (mosddt^l)  <  m.  lav&r  <  osztr.  n6m.  Lavor  <  £r» 
lavair. 

mar^  (kutyakerget5  8z6)  <  m.  mars! 

mendiia    <  m.  mendzsi.  A  katonas&g  tLij&n  kerfilt  be. 

notes  <  Notes  (vo.  Nyr.  26 :  440).  Az  iskola  titj&n  terjedt  ek 

otkolom  <  m.  otkolon,  otkolom  <  Eau  de  Cologne.  Ezzel  j&rnak 
a  m^dosabb  sziilok  gyermekei  htisvStkor  locsolni. 

plezur  <  m.  plezHr. 

regrHt.  A  katonas&g  dtj&D  jott. 

reterdt  <  m.  reterdt. 

haria.  TJ5  dost&v  aj  hariu:  mir  kapott  sarzsit  is.  —  Sarii. 
Yed  je  Pali  us  harii:  hiszen  F.  xn&v  sarzsi.  Mind  a  kett5  <  m» 
sarzsi.  Magy.  sarzsi:  t.  harita^  vd.  masli  >  wioi/a,  virsli  >  tnr^fo, 
kifli  >  kifla^  perili  >  pertla  (czipoffizS  szalag),  kapszli  >  kapsla. 

Hfon  (1.  8zekr6ny,  2.  a  v&szon  egy  fajt&ja)  <  m.  sifon.  Ere- 
detije a  fr.  chiffon. 

ianddr  (csend6r)   <   nL  zsanddr. 

A  szavak  az  615  (n6p)nyelvb51  keriiltek  be.  Ime  egy  felki&ltd- 
jel  a  k^rd^s  melU:  mi^rt  nem  gondolunk  az  alfoldi  nemzetis^gi 
telepek  nyelvdre?!  BAPfNTi  MItyXs. 

*  Legnagyobb  riszuk  k^ts^gkivul  n^met  kozretessel  j5tt  a  magyarba. 

A  szerk. 

MAGTAB    1ITSLY6b«    XXZXII.  24 


354  MAQTARiZATOK,   HELTBEieAZfrXsOK. 

A  tarrarjA.  MielStt  Herman  Ott6  meghaUroE&s&t  elfogadndk, 
hogy  a  r^gi  tarvarjUn  azt  a  madarat  kell  ^rtenOnk,  mely  Liiin6- 
n6l  Oeronticus  eremita  ndven  forddl  eld,  jd  volna  kfs^rletet  tenni,  68 
egy  p&r  tdsgySkeres  magyar  parasztnak  az  emlitett  mad&mak  k6p6t 
megmutatDi.  Nagyon  k^telkedem,  hogy  varji&nak  n6zn6  a  magyar 
ii6p  8  azt  hiszem,  hogy  inkdhb  tal&n  keselyfinek  Tagy  pedig  g6m- 
nek  nyilvdnftan^k.  Az  5reg  Orossinger  szint^n  pJudacrocorax-nak 
Devezi  a  tarvarjdt.,  de  Tiszont  a  comix  nigra-t  nevezi  pdpista  varfH- 
Dak  (2  :  303).  Ha  m&r  klilfdlddn,  teDgerenti&li  orsz&gokban  kell  keres- 
n&iik  a  tarvarjiiQak  fonn^ld  p6ld&nyai  nt&D|  akkor  m^s  ir&nyban  aj&n- 
lan&m  a  kutatdst.  Van  ak^rhdny  tarfejii  vagy  tamyakii  mad&r,  mely 
inkftbb  hasoolft  varjt&ra,  mint  Herman  Ott6  madara.  Ilyen  p^ld&nak 
ok&^rt  a  Oymnocephalus  calvus  (a  tar  kopaszfejfi),  mely  nem  az  UriSf 
lianem  a  corvti^-csal&dhoz  tartozik,  8  melyet  Cayenneben  a  kr^olok 
oiseau  tnon  pire-nek  neveznek,  mert  feje  egy  kopasz  bar&t  fej^hez 
hasonlit.  Egy  angol  konyvben,  mint  Utom,  capuchin  bald  head-nek 
(kapuczinus  kopasz  fejnek)  hijdk.  Kiilonben  e  mad&r  tollazatAnak 
Bzfne  is  a  kapuczinus  k^mzs&j^ra  eml^keztet.  —  Melius  P^ter  (1561) 
a  tarvarjii  ravaszs&g&t  emliti.  Elmondhatjuk-e  ezt  Herman  Ott6 
madardrdl?  A  k^p  ut&n  it^lve,  nem. 

£[ropf  Lajos. 

Suprika,  suprikdlds.  A  Nyr.  30:532.  lapj&n  Trencs^ny 
Lajos  kozli)  bogy  >Somogy  delnyugati  r^sz^n  a  leg^nyek  meg  a  gyer- 
mekek  aprdszentek  napj&n  fCLzfavesszobdl  nagyon  ugyes  korb&csot: 
subdr-t  vagy  sibdr-i  fonnak  s  m&r  kor&n  reggel  bej&rjd.k  a  b&zakat 
6s  a  sokszor  m6g  dgyban  fekv5  ismerosoket  a  sub&rral  megveregetik«. 
Megvan  ez  a  szok&s  Baj&n  is.  A  ffizfakorbdcs  neve  suprika,  a  8zokds6 
suprikdlds.  (Vo.  supray  suprdz,  megsuprdl,  megsuprdz  NySz.)  A  sup* 
rikdld  megk^rdi:  Hdnyan  vannak  az  aprdszentek?  A  megk^rdezett 
mond  egy  sz&mot  s  erre  annyi  litleget  kap  a  suprik&val.  Legtdbbszor 
azonban  8zd.molatlanul  meri  ki  a  Buprik&ld  a  kelises  ne  legyi  v.  ni 
legyen  kfvdnsdg  kfs^reteben.  Lednyo3  h&za&l  p&ntlik&val  diazftik  fel 
A  suprik^t. 

CsEFKb    GrTDLA. 

Mestersztfk  (33 :  56).  Az  eke  r^szei.  A  felsorolt  nevekkel  az 
Azeldtt  nem  kevesebb  mint  fel  6vszdzaddal  divatbdl  kiment  s  ma 
m&r  a  nepn^l  irmagul  se  kapbat6,'''  ii.  n.  faeke  r^szeinek  egy  r6sz6t 
illett^ky  egy  r^szet  csak,  mert  nines  emlitve  minden  6s  felsorolt  at  nak 
olyanok  is,  a  mik  nem  oda  val6k. 

CsokIn  PIl. 

•  *  &  evek  6ta  keresem,  de  csak  darabj&t  se  taldltam  eddig  H6dmcz^ 
▼&84rhelyen  es  videken.  -" 


KtSLDtSKK    tS   FELELBTEK.  365 

k£rd£sek  £s  feleleteil 

CziP&km  Miksz&th  Az  6a  kortirsaim  cz.  kdnyvdben  a  tobbi 
Icozott  Eodre  §8  B^la  tort^nete  van  elmondva,  s  ott  a  szerzd  a  kirdly 
kegyeltj^t  czirdknak  mondja:  >Endre  csoddlkozd  szemeket  meresztett 
€zir6kjd.ra<  (176).  Yajjon  micsoda  sz6  ez?  TaUn  a  t.  szerkesztds^g 
adhatna  errol  folviUgosit&st. 

JP.  Eonek  a  sz5nak  az  eredet^t  r^gdta  isznerjiik.  M&r  CzF.  sz6- 
t4ra  emliti  a  ,clien8*  jelent^sil  tor5k  Hrak  8z5t,  Szarvas  O&bor  pedig 
azt  mondja  (Nyr.  17:181):  >Mind  a  tQrokben,  mind  a  Tele  szom- 
Bs6doB  nyelvekbeni  a  melyekbe  belole  Atkeriilt  (bolg&r,  szerb,  ol&h, 
alb&n),  (irakf  cerak-nak  haDgzik«y  kegyeltet  jelent  8  a  magyar  kiit- 
f6kben  is  alkalmasint  mra^nak  kell  olvasni.  Szil4gyi  S&ndor  pedig, 
az  erd^lyi  kiitfok  jeles  ismeroje,  kozolte  (Nyr.  17:267),  bogy  >e  sz6 
az  athnam^kban  tobbszor  elofordul,  melyeket  az  erd^lyi  fejedelmek- 
nek  a  szultdnok  adtak  s  jelent^se..  gfinatling,  kegyenc,  8  az  akkori 
iordit6k  egyike-m^ika  e  torok  8z6t  a  latin  creatura-val  adta  vissza. 
Helyes  olvas&sa  mindon  esetre  csirdk  s  nem  cirdk,  LegtSbb  belyen 
a  cs  drt^ku  cz  eredeti  irdsmdd  szerint  van  k5z5lve,  de  tdbb  helyen 
miir  a  kiad&s  is  csirdkot  haszn&lt<.  —  ti^jabb  ir6k  kozul  eloszor 
Bdbrenteindl  taUljuk  1842>ben,  EMNy.  lib:  150:  >Kifrok  azon  aj&n- 
latb5l  [Bornemisza  Pdternek  az  Evang^liomok  lY.  resz^hez  yal<5 
aj&nl6-leyel6bol]  holmit,  mi  Bornemiszdnak  fo  czir&kokkal  egybekSt- 
tet^seit,  fonemes  h&zbeliek  akkori  czlmeztet^s^t  mutatja<.  —  Alkal- 
masint  toi't^neti  reg^nyekben  is  haszn&lUk  8  azokb6l  vehette  Miksz&tb. 
(CzF.  sz6t&ra  szerint  sarjad^kot,  ivad^kot  is  jelent,  de  ez  6gy  1.  f^lre- 
^rt^sen  alapszik.) 

2.  Jbvdiolm  Mif^le  k^pzo  lebet  az  az  -dtol,  a  mely  a  kdvet- 
kez5  k^t  sz^kely  ig^ben  mutatkozik:  jovdtol:  javasol,  ajdnl,  6s  rosz* 
tzdtUdik:  meglazul,  megromlik?  —  SebestySn  K. 

F.  A  jovdtol^  javdtol  ige  m&r  Kriza  Yadrdzs&iban  is  kdzolve 
volt  HArom8z6kb6l  s  a  Nyrben  Cslkbdl,  azonkfviil  a  Nyrben  HArom- 
fls^kbdl  ez  a  rovidebb  igealak  is:  gyavdtottam,  azaz  javdtottam:  java- 
zoltam  (1.  MTsz.  javdf),  De  rosszdtol  eddig  sehol  se  volt  kozSlve,  a 
T0S8zdU6dik  teh&t  drdekes  lij  adat.  —  Az  -dtol  6z6v6get  tkp.  nem 
nevezhetjak  kdpz6nek.  Yannak  ugyan  ilyenforma  gyakoritd  ig^ink: 
szabitdlf  tapotdl,  csevetol,  lafatol  stb.,  sot  egy  -diol  v6ga  is:  supdtol 
(H&romsz6k,  SziUgys&g,  Pest  m.  MTsz.;  v&ltozata  supdkol).  De  a 
javdty  javdtolj  rosszdtlddik  val63zlnfileg  csak  valami  rokon^rtelmCL  -dt 
V.  'dtol  v6gfi  ige  analdgidj&ra  vette  £51  czt  a  Utszdlagos  k^pzot  (mint 
virgdcs  a  korbdcs  vagy  sikolya  a  korcsolya  anal6gi&j&ra,  1.  TMNy. 
375).  De  hogy  melyik  ige  szolg&lbatott  p6ldak6pUl,  azt  egyelore 
nem  tndjak  megmondani  (bocsdt?). 

A    BZIBXB3ZT6s£a. 


24* 


356  yIiaszok  ▲  szsREESzrds^a  kArd^seiiie. 

vAlaszok  a  szerkeszt6s£6  k£bd£seire. 

(Nyr.  32:182.) 

1.  Az  alkalom  y&logatja,  hogyan.  Ka  pL  azt  akarja  kifejezni, 
hogy  id6tlen  id6  dta,  vagj  visszavdgdsnsik  besz^d  kozben  (v.  5.  '^n 
tettem  le  a  garast),  akkor  nyomat^kosit  a  n^veldvel.  AltaUban  nyoma- 
t^koslt,  mikor  a  cselekvdn  kfyUl  a  cselekv^s  t&rgya  is  fontos  nyo- 
mat^kszftmba  megy.  (Kemenesalja.)  Sztrokay  Lajos.  —  l^n  boz- 
tarn  a  legtobb  f&t.  Te  etted  a  legtSbb  kenyeret  (Kolesd,  Tolna  megye.) 
Korits^nszky  Ott6.  —  A  m&traalji  ^s  f els5borsodi  paldcz  rend** 
Bzerint  ezt  mondja:  ^n  hoztam  legtobh  fat  Te  ettil  legidbb  kenyeret. 
Hanem  ba  er5sen  bizonyit  vagy  ellentroond,  akkor :  Akarmit  heszeisz^ 
te  'etted  otteig  a  lettobh  k'&nyeret!  Akarhogy  is  van,  de  in  hoztam  a 
lettohb  fat!  Borsodi  Ld8zl6.  —  Ha  a  f&r6l,  mint  a  sz&llitds 
tdrgydrdl  van  8z6,  akkor:  a  legt5bb  f&t;  ba  pedig  csak  a  mennyu 
siget  akarj&k  jelezni,  akkor:  legtSbb  fdt.  Igy  van  a  kenydrrel  is. 
(Pal6czs4g.)  BeUnyi  Tivadar.  —  ifin  vdgtam  d  lettobb  f&t 
Eny6m  d  letszebb  virftg.  —  Ett^tek  d  letcsnny&bb.  (Szarvas-G-ede, 
JobbAgyi,  Szurdok-Fiispoki,  Cs^cse,  N6gr6d  m.)  Ketsk^s  G-y6zd. — 
N^velo  n^lkul,  t&rgyatlan  igealakkaL  (Baja.)  Horv&tb  K^lmftn.  — 
Mindkdtf^lek^pen  mondj&k,  de  az  elso  esetben  bizooyos  vonatkoz&ssal. 
PL  6n  boztam  a  legtobb  f&t,  t.  i.  a  (k5zos)  b&zboz;  mig  a  n^lkfil 
tiszt&n  a  fa  mennyis^ge  sz&mit.  Yagy:  Te  etted  meg  a  legtdbb 
kenyereti  t.  i.  a  kozosb5l;  te  etted  meg  az  ^des  apdnk  legtobb 
kenyeret.  (Nagykuns&g.)  M^sz&ros  K^lm&n.  —  Mind  a  k^t 
alak;  de  gyakoribb  a  nevelStelen.  (Hmvbely.)  Csok&n  P&l.  — 
Mind  a  k^tf^lekdpen.  (Bajmok,  Bdcs  m.)  B^v^sz  Em  6.  —  (Betblen- 
falva,  ITdvarbely  m)  Paal  Gyula.  —  H&romsz^ken  ffik^pen  fgy: 
ifin  boztam  a  legt5bb  fdt.  Te  etted  a  legtobb  kenyeret ;  de  m&r  Igy 
is  ballottam :  te  ett6l  legtbbb  kenyeret.  Ez  utdbbi  alak  azonban  rit- 
k&bb.  Erdds  Dezs5. 

2.  Mindk6t  alak:  Mellik  v"6t  a?  A  lekf*6s*6.  Vedd  *6  a  leg- 
H^Hi.  A  leg8z*68*^dbe  j»6t  bele  vakart  (rAUtott).  —  Leg^68«*6bbet 
iszunk.  A  lekf^ds^obbiket  vette  el.  A  t^^d  a  legesleg^ds^dbbik. 
(Kemenesalja.)  Sztrokay  Lajos.  —  LegfSs^bb,  leg&sdbb,  leg- 
sz^sobb.  (Kdlesd,  Tolna  megye.)  Korits&nszkyOttd.  —  A mAtra- 
alji  ^8  f elsdborsodi  pal6czokt6l  csak  ezt  a  kifejez^st  ballottam :  leg^ 
felsd'y  legalsdy  Iegsz4ls6.  Borsodi  L&szl6.  —  Legfeladj  legalsdf 
Ieg8z{ls6,  (GySogyosbalAsz,  Heves  m.)  Nagy  Jdzsef.  —  Csak :  Ugr 
felnC,  legcUsd,  Iegsz4ls6,  (PaldczsAg.)  BelAnyi  Tivadar.  —  N&lunk 
mindig  csakis  fgy:  a  Ietsz6ls6  biz  az  emm^nk,  &  letfel$6  &grk  iilt  a 
csord^ly  (taldn  sereg^ly  [v5.  sord^ly :  Kdlesmaddr  MTsz.  —  A  szerk.]). 
(Szarvas  Gede,  Jobb&gyi,  N6gr6d  m.)  Ketskds  Gy.  —  Legfels6 
I6pcs5,  legszil86  h&z.  (Baja.)  Horvdtb  K.  —  On6ll6an  csak  legfels6, 
legalsd,  Iegsz4ls6 ;  de  mint  jelz6  legfelsOhb,  legalsdbh,  leg$z^6bb  is  gya- 
kori :  Pista  gyerek  min  a  legfelsobb  vagy  m^g  a  legalsdbb  oszt&lyba  j6r» 


yIuLSZOK    a    SZERKEBZTdsiG    K^RD^SEHUB.  367 

(Kisnjszlill&s.)  M^8Z&ro8  Kftlm6n.  —  Legfels6hb  stb.  is  hasz- 
n&latos,  de  m^gis  Iegt5bbsz5r  legfels6  stb.  (Hmvhely.)  Gsok&n  FdL 
—  Leifolsdy  letalsd,  de  az  I  kies^s^vel:  letsz^sd.  (Zenta.  B&cs  m.) 
Teleky  Istvlin.  —  LegfelsdW  stb.  nem  haszn&latos,  hanem : 
UkfdlsOhbikf  Ugalsdihhiky  leksz^SiMik  6s  lekfdl$6  (lekf6so),  legcUsd  (igy 
is:  letalsd),  Iek8z4s6.  (Bajmok,  B&cs  in.)  B^y^sz  Ern5.  —  Leg' 
bels6,  legkiilsd,  legfels6\  legalsd,  legszilsd.  (Bethlenfalva,  Udvarhely  m.) 
Paal  Gyula.  —  Legfelso,  legalsd,  legszdlsS.  (H&romsz^k,  Zabola.) 
Erd5s  Dezso. 

3.  Kemenesaljin  gyakori.  Beodesen  dpiiletre :  megrozzafif  leroZ' 
zan,  de  elv^tve  emberre  is,  hogy  megrozzan:  Jaj,  de  megrozzant 
Bzegl''  J^nos,  miite  (ini6ta)  nem  l&ttam.  Osszdrozzant  eccerre  a  'egisz 
h&z.  Lerozzant  a  teteje.  Sztrokay  Lajos.  —  Megrozzanik : 
^egrozzanik.  Ezt  az  6p1iletet  nem  venn^m  meg,  mivel  bamar  meg- 
rozzanik (osszedfil).  —  Bozoga  kunyhd,  —  rozzant  visk6.  —  Bozoga 
kusztora :  ^letlen  k^s ;  —  rozoga  k^lba :  rissz-rossz  spdrbelt.  (Tapolcza, 
Zala  nL)Y&zsonyiIzidor.  —  Nem  baszn&ljdk.  (Kolesd,  Tolna  m.) 
Korits^nszky  Ott6.  —  Helyette  roggyan  is  roskad,  A  mi 
e8t&ll6nknak  is  mSrroggyant  (vagy  merroskadt)  a  nagy  h6  alatt  a 
teteji.  Csak  lerogyott  (leroskadt)  az  eccerre,  mintba  fe6be  Uttedk 
va6na.  —  Hanem  a  rozzant  mell^knevet  m&r  sz^ltiben  basznd.lj&k: 
Nines  annak  egyebi :  en  nagy  rozzant  b&za.  (M&traal ja.)  B  o  r  s  o  d  i 
L  &  s  z  1 6.  ~  Csakis  igenev^t :  rozzant  kast^ly,  pajta  stb.  eg^sz  Dun&n- 
ttl  8  az  ^szaknyugati  vdrmegy6kben  igen  gyakran  ballani.  B  o  1  &  n  y  i 
Tivadar.  —  Csak  a  rozzant  alak  ismeretes.  (Baja.)  Horv&tb 
K  &  I  m  d  n.  —  ti^jabban  ballani :  rozzan^  vagy  rozzant  Lerozzanj  meg- 
rozzan ismeretlen,  helyette  msgrendiUj  megroppan.  (Kisujsz&ll^s.) 
M^sz^ros  K&lmdn.  —  Rozzant  ^ItaUnos ;  tigy  emldkszem,  rozogdt 
is  ballottam  tobbszor.  (Hmvhely.)  Gsok&n  F&l.  —  Leggyakrabban 
csak  ezt  az  alakj^t :  rozzant ;  rozzant  15,  mely  nem  bir  dllni.  (Zenta.) 
Teleky  Istv&n.  —  Bozzan  ismeretes,  de  haszn&lata  nem  gyakori. 
(Bethlenf alva,  Udvarhely  m.)  Paal  Gyula.  —  A  rozzan  ige  n^lunk 
(Zabola,  H&romsz^k)  ismeretlen ;  azonban  mondj&k  a  lerozzan  6rtelm6- 
ben  a  lerokkan  igdt,  s  akkor  siipped^st,  rogy&st  jelent.  Ilyen  6rte- 
lemben  ballottam  egy  szentesitSl  a  megrozzan  sz6t.  Erdds  Dezs5. 

4.  A  ziUlik  ige  k6t  jelentdsben  fordul  eld;  megzlillik,  meg- 
rokkanik.  Igy  dltal^nosabb.  Kev^sb^  haszn^lt,  de  ismeretes  erkdlcsi 
romlottsdgra :  elziUlik.  PL  Bizo°  szegln  m&  nagyo^  megziUlott  Olla^ 
zUUdtt  emberr^5  csak  nem  trafik&Uok.  ^^ziiUott  egissze^,  pedig  a  'aptya 
mellen  bdcsQletes  ember  v°6t.  (Kemenesalja.)  Sztrokay  Lajos.  — 
Ismeretlen.  (KSlesd,  Tolna  m.)  Korits&nszky  Ott<3.  —  A  mdtra- 
alji  6s  felsdborsodi  pal5cz  a  teh^nrdl  mondja,  hogy  elzilllik,  mikor  a 
teje  megszakad:  A  mi  tehene6nk  me^g  Szem  Miha&napkor  elziilWtt, 
pegy  csak  kar&csonkor  lesz  bornyas.  Borsodi  L&bz16.  —  Hont- 
megydben  ballottam:  elzuLlik  a  fejos  teh^n,  ha  t.  i.  elapad  a  teje, 
vagy  ha  nem  jdl  fej,  B  e  1  d  n  y  i  Tivadar.  —  Ha  a  tehenet  rosszul 


358  viLABzoK  A  szEBKsszrdsia  k£rd£sbire. 

fejik,  tdgye  megdagad,  kifakad;  ilyenkor  azt  mondja  a  n^p:  bdC" 
z^ldtt  a  tej.  M&s  drtelemben  nem  hasendlatoB.  (Szarvas-Oedoi  Jobb^lgyi, 
Cs^cse,  Szurdok-Fusp5ki :  N<5gr&d  m.)  Ketsk^s  Qydz5.  — Olvas- 
mAoyb5l  az  irodalmi  drtelemben  zUllik,  elziUlikf  zilUditf  dzUUott 
ismerdsdk.  Zurlik  ismeretlen.  (Kisujsz&U&s.)  M^szftroBK&lm&n.  — 
Csak  nadr&gos  emberektdl  ballhat6:  dziillik,  zUllik,  korcsoli  isz&kos- 
kodik,  csavarog,  csaTarg5y&  lesz.  (Kmvbely.)  Csok&n  F&l.  —  ZUrlik 
n&lunk  ismeretlen ;  de  mondj&k :  elziUlik,  rendes  ^rtelemben.  (Zabola, 
H&rom8z^k.)  Erdds  Dezso. 

5.  Kexnenesalj&xi  8zaV*6  (szabol):  szabsz,  Veszab^d  (leszabol): 
leszabsz, /r^^en^u  (k6reng6l,  k^reDgUl):  kanyor&l;  megmszonUik :  meg- 
hasonlik;  hasorUit :  dppen  olyan;  viszonyoz :  viszonoz  Bzivess^get. 
PL  :  Mit  8zdb^6?  H&t  ennek  a  Jancsi  gyereknek  gaty&t  —  Yigy&zz, 
mer  leszab'*6  iillla  e  ^darabot !  —  M&  k<6t  h*dt  tiU  mindig  k^^e^gfUi 
tulem  a  csik°5t.  —  Hama  megviszomlottak.  Nem  sok&rig  (sok&ig) 
tartott  koBztuk  az  a  na-bar&ccs6g.  —  E'a  gyerek  annyira  hasoHft 
valakibe,  ba  eszembe  gyutna,  kibe ...  —  Ugyu[gy],  csak  aggyo^,  a  'Isten 
&lgyo  meg,  majd  '^n  is  viszonyozam.  —  Iszteni :  nem  ballotiam.  —  Fol* 
tolni  mag&t  belyett :  Mindebovd  oda  tulla  a  '°dr&t,  kapaszkodik, 
minde^  l^^be  kaU*^,  tolakodik,  er^oszakk^d  ott  akar  lennyi.  —  Biogni 
nem  a  balatoni  riandsssl  van-e  bsszefugg^sben  ?  lit  rihanyds  minden- 
t6le  birtelen  csodulettel  j&t6  zsivaj,  l&rma  is.  Igy  ba  a  v&s&ron  elcsip* 
nek  valakit,  rdgtdn  rihanyds  lesz ;  ba  a  diszndcsorda  k5zep6be  katy&t 
dobnak,  k^sz  a  rihanyds,  —  Kemenesalj&n  ^1  ez  a  8z6:  rihognyi 
(ribog&s).  Ea  vasdrnap  v.  Unnepnap  Qssze&Unak  a  le&nyok  retyetunyi 
(ez  a  nagyon  ^l^nk  traces  kemenesi  neve),  bamarosan  neki  Allanak 
vinydroznyi  (sikogatva  nevetni,  c^d&kodni,  egym&snak  b^k^t  nem 
bagyni),  ebbdl  azt&n  egy-kett5re  olyan  rihogds  lebet,  bogy  a  f6l  fala 
kifut  az  utcz&ra.  Szdrmaz&sa  sem  kUlonos  a  n^p  nyelvdn ;  ott  a  viha- 
nyds:  vihogdSf  kdnnyen  k^pezbetett  a  rihanydshdl  rihogdst,  Sztrokay  • 
L  a  j  o  s.  —  Aptydra  hasonlit :  Otott,  fajzik ;  'eghasonlottak :  megbara* 
gndtak.  —  Addig-addig  kiringutf  mfg  oda  nem  adtam  nekL  — 
Mikor  tom  eszt  viszonyozni :  visszasz5g&nyi.  —  *egviszonylottunk  egy* 
mdssa:  megbaragndtunk  egym&sra.  (Tapolcza,  Zala  m.)  Y&zsonyi 
Izidor.  —  Egyiket  sem  baszn&lja.  Legfeljebb,  de  csak  elv^tve  a 
hasonlit  ig6t  Ezt  is  az  iskol&ban  sajdiitottdk  el.  Hasonld  valamibez 
6rtelemben  mondja.  Biogni.  tgj  nem.  De  tal&n  ennek  felel  meg  a 
rinyi  ige :  Ne  rijj  m&n,  vagy :  ne  rinj  mdn,  sfmi  ^rtelemben.  (Kdlesd, 
Tolna  dl)  Korits&nszky  Ott 6.  —  A  szabol,  leszabol,  k^rengel, 
megviszonUikf  viszonyoz,  iszteni  ig^k  a  mdtraalji  €b  felsoborsodi  pal6- 
czok  k5zdtt  ismeretlenek.  A  hasonlit  (valami  valakibez,  vagy  valami 
valamibez),  foltolni  magdt,  riogni  (vagy  rihogni)  ig4k  mir  kozbaszn&la- 
tdak:  Az  tij  kispap  nagyon  hasonlit  a  mi  Ja6sk&nkbo'.  Mindenbe 
fe6tollya  a  magdt,  mintba  eo  va6na  a  falu  eleje.  Ne  rihogj  (ne  neveasy 
nerdbogj)  minde^g,  mint  akkinek  nincsen  ja6  eszL  Borsodi  L&6zl6.  — 
Hasonlit  hozzd  (olyanforma)  ismeretes,  a  tobbi  nem.  (Gy5ngy5sbal4aB, 
Heves  m.)    NagyJdzsef.   -—    A   paldcz  a  hasorUit   ig4t   caaknem 


yIIASZOK    a   BZERKESZT6b£q   K^BD^gBIRB.  359 

kizftrdlag  az  emberre  haszn&lja ;  a  gyerek  nemcsak  apjftra  tltott,  hanem 
apj&ra  hasanlit  is.  Bel&nyi  Tivadar.  —  Biogni  nem,  &m  rihogni 
igenis  hassn&latos:  Bihog,  &kar  h  f&kutya  (nevet,  r5hdg,  vigyorogX 
(Saarvas-Gede,  Jobb&gyi,  Osdcse,  Sznrdok-Piispoki :  N6gr&d  m.)  K  e  t  s* 
k^B  Qj6zd.  —  HasonlU  a  gyerek  az  ap j&Ao2r ;  foltolja  magdt :  tola- 
kodik ;  hivatal&ban,  rangban  znegy  eldre,  de  nem  a  legtisztesB^gesebb 
eszkdzSkkel.  (Baja.)  Horv&thK&lm&n.  —  Szabol,  leszaboli  k^ren- 
gel,  megyiszomlik,  iszteni,  riogni  igdk  teljesen  ismeretlenek ;  azdbol 
vagy  leszabol  helyett  kaszabol-t  6b  lekaszcAol^t  mondanak.  Hasonlit, 
viazanyoz  69  fdUclni  magdt  sz^ltdben  j4r.  Haaonlit  ig6n  kfviil  m6g 
Bok  m&B  kifejez^s  killdndBen  rdgebbi  emberek  nyelv^ben :  rdUtott,  huz 
rdf  Mz  hozzd.  Az  apj&Aoz  (nem  apj&ra^  basonlit,  apj&ra  fitdtt,  apj&* 
bos  buz,  apj&ra  buz,  a.  m.  apja  fia.  Viszonyoz  ig6t  ilyen  form&n: 
No  csak  Y&rj,  majd  viszonzom  (viBszaadom)  m^g  6n  azt.  Fdtolja  magdt 
az,  a  ki  nem  bozz&  ill5  m6don,  de  saj&t  6lelmeBB6g6bdl,  mdg  ink&bb 
Bzemtelens6g6bdl|  nem  5t  megilleto  belyre,  vagy  t&rBas&gba  jatott, 
(Kifiujsz&ll&s.)  M^Bz&roB  K&lm&n.  —  Szabol,  leszabol  dgy  baaz« 
n&ltatiky  mint  az  irodalomban  [mit  jelent  ?  A  szerkj ;  hasonUt :  olyan, 
6pen  olyan;  viszonyoz:  basonldval  fizet;  foUolni  magdt:  bivatlan, 
k^retlen,  tiszteBS^gtelenfil  m&sok  dolg&ba  avatkozni.  A  t5bbi  8z6 
iemeretlen.  (Hmvbely.)  Gsok&n  F&l.  —  Hasofilit:  1.  valaki  vagy 
Yalami  basonld  valakibez  vagy  yalamibez;  2.  valaki  baBonldnak  mond 
valakit  vagy  valamit  valakibez  vagy  valamibez.  A  kis  gyermek  a 
fdldrdl,  kapaszkodva;  csipeezkedve,  ktlszva  fdUolja  magdt  az  anyja, 
apja  vagy  m&sok  ol^be.  Innen  k^pesen:  namely  le&ny  fdltolja  magdt 
a  leg^nyre  (elv^teti  mag&t  vele),  valaki  foltolja  magdt  m&snak  a  Bzeke* 
r^re  (fdltolakodik),  az  6benk6r6sz  fdltolja  magdt  egy-egy  j6m6dil 
ismeroB^re  (foltolakodik).  —  Biog  az,  a  ki  valamely  dllatot  rtogat 
(riasztgat :  r&-r&ki6ltva  baJBZol).  A  tdbbi  8z6  itt  ismereilen.  (Betblen- 
falva,  Udvarbely  m.)  Faal  Gyula.  —  Viszonyoz.  Itt  (Zabola, 
H&rom8z6k) :  j6t  jbval  fizet.  Iszteni,  foltolni  magdt,  riogni :  mindannyi 
iemeretlen.  Iszteni  a  peetmegyei  Qy'6tDr6  vid^k^n  a  megizlelni  6rtelm6- 
ben;  feltolni  magdt,  ugyanott,  felkapaezkodni  fdra  vagy  egy^bre; 
Bzentee  t&jin:  benczeg;  riogni:  orditva  efrni,  ugyancBak  Gydmrdn. 
Szaibol,  leszabol,  k&engel:  k5rny6kankon  (H&romsz^k)  m^g  nem  bal- 
lottam,  tigy  biszem,  bogy  nem  ismerik.  —  Megviszonylik,  Szentea 
t&j&n :  dBBzeveez,  baragban  leez ;  min&lunk  nem  mondj&k.  —  HasonUt 
vkihez,  PL  ez  a  gyerek  az  apj&boz  basonlit.  Erd6s  DezB6. 

6.  Ikesen  is,  iktelenUl  is  a  gyUlik-ei :  Meggyiil  a  zujjom.  Qyiilik 
a  viz.  Gyiil  a  zember  (egybe).  tgj  a  fiUik-et  is:  FQlik  a  k&lbo.  M& 
rige°  fUl.  A  hUlik-n^l  csak  bizonyoa  esetekben  baszn&lj&k  az  ike» 
alakot,  pi.  biilik  a  b&ta.  A  k^t  alak  iddbeli  kQlonbozetet  is  rejt 
mag&ban,  t.  i.  a  hillik  alak  el6bbi  id5t  jelent,  mint  a  hiU  [?].  Az  ebld 
bfil  pi.  nem  hUlik.  —  Kemenesaljdn  baszndlatos  az  elvdl  6b  betel  ig^ 
is.  Ami°d  a  keresztutbo  Irtek,  *4vd^ok,  Ami^  megmontam,  betellett,. 
Mikor  tesz  mA  be?  Teb&t  beteljesedik  6a  tele  lesz  jelent^sben  is  meg- 
van.  Sztrokay  Lajos.  —    ^eggyiilik  a  bajod  velem.    ^eggyiUenUilf 


360  yILASZOK    ▲    BZERKE8ZT6s£a    K^BD^SEIBS. 

a  kelldse.  —  Ez  a  Bzoba  j6l  fUlik  (fgy  is  ]6l  fiU,  j6  fiUd),  —  Es 
6td  ehUf  kihu;  vegyen  nagy  kenddt,  mer  eghUl.  —  Majd  evdlik: 
kitad6dik ;  evdl :  a  magyar6  a  kUtytLj^tCL,  a  gesztenye  a  f ondorgyitti  ; 
bevcUik  katoDlinak;  bevdl  a  katonaB&gh6;  levcU  (lehi&mlik)  a  zom&ncz 
az  ed^nyril;  kivdl  a  tSbbi  koziil.  (Tapolcza,  Zala  m.)  Yftzsonyi 
Izidor.  —  IktelenUl:  Ez  njan  seb,  aki  meggyu\  —  A  f^ik  ig^t 
nem  ismerik.  Gyfijj  m&n  ennyi,  mer  kihH^  az  ennyivaldd.  (Kolesd, 
Tolna  m.)  Koritsdnszky  Ott6.  —  Oyuliky  fulik  —  de  csak  hul. 
{Kom&TOUL)  Beothy  Zsolt.  —  A  m&traalji  6s  felsfiborsodi  pal6cz : 
gyiUikf  fulik ;  a  hul  igdt  mindig  iktelen&l.  Apl^mnramnak  is  gyfQlyik 
az  tijja.  Neki  sS  nagyon  futtyik  a  fog&ho*  (nem  igen  tetszik).  Gyer- 
r6k  madg,  mlg  el  nem  hul  (vagy  hivel)  ez  a  leves.  Tov&bbft :  elvdlik, 
betelik,  Borsodi  L&8zl6.  —  Oyulik  &  seh:  gennyed.  HUl  a  leves. 
Elvdlik,  hetelik.  (GySngySslial&sz,  Heves  m.)  Nagy  Jdzsef.  — 
Oyulik  az  tijja  valakinek,  osszegyuL  a  n^p  a  templom  eldtt ;  j6l  fuLik 
a  k&lyha  (iktelen  alakjdt  sebol  sem  hallottam);  Au^,  kihiU  a  szoba, 
meghul  az  6tel,  lehHH  a  levegd,  dthul^  a  kin  nines  meleg  mha,  stb., 
hulik  alakban  nem  ismerem.  Csak  elvdlik^  betelik  alakokat  taUltam 
a  pal6ozok  k5zt.  Bel&nyi  Tivadar.  —  T^gy  m&r  &rr&  &  tozre, 
mert  nagyon  kihulik  &  bftz  (szoba).  —  Mvdl  kz  iir&t6l.  (Szarvas- 
Gede,  Jobb&gyi,  Cs^cse,  Szardok-Fiisp5ki :  N6gr&d  m.)  Ketsk^s 
Gydz6.  —  IktelenOl:  gyUl,  hul.  Ikesen  fullik.  Bossztil  fiUlik  ez  a 
kemencze.  (Kisujsz&ll&s.)  M6sz&ros  K&lm&n.  —  Fulik  is,  ful  is. 
Meggyulik  az  tijam.  Meggyul  a  bajom  ewS  a  gyerekke.  KihiU  a  szoba, 
meghul  az  ember.  HiU  mindig  iktelen.  (Baja.)  Csefkd  Gyula.  — 
Oyulik,  ftUik,  de:  hiU,  (Bajmokon,  B&cs  m.)  E^vdsz  Em 6.  — 
Oyulik,  fmk,  elvdlik,  betelik,  de:  hitt.  (Hmvhely.)  OsokAn  PAL  — 
Bzegeden:  Majd  elvdlik  (vagy  megv&lik),  hogy  milyen  ember  vagy. 
Nem  tudok  betelni  a  n6z6sdvel.  Hodges  Agost.  —  A  gyulUc, 
fulik  ig^t  ikesen,  a  hill  ig^t  mindig  iktelentil,  rovid  U  hanggaL 
(Zenta.)  Teleky  Istv&n.  —  Igy:  gyiil,  hiU,  fulik  (&  zolA  dohAny, 
a  sar ju-rend  stb.) ;  elvdlik,  betelik,  (Udvarhely  m.)  P  a  a  1  Q  y  u  1  a. 

7.  Egercsil  nem  jelent  eg^rfogAst  is.  (Bethlenfalva,  Fdvarhely 
megye.)  Paal  Qynla.  —  Ismeretlen.  K5lesd.  Koriti&nszky 
Ottd.  Mdtraalja.  Borsodi  L6szl6.  Kisujsz&lUs.  M^sz&ros  K&l- 
m&n.  Hmvhely.  Csok&n  P&l.  H&romsz6k.  Erdds  Q^za. 

8.  Kemenesaljdn  baszn&latos :  dcoma,  verseny  6b  vitaj  (vita).  — 
A  cs^r  az  iskoUn  kiviil  szdj.  A  tdbbit  nem  hallottam.  Sztrokay 
Lajos.  —  Csokr4ta:  csokor;  csurimuri:  rokon^rtelmd  szavai:  kis 
t5mzsi  ember,  makkutyii  ember,  f5dig  v .  .  .  g,  pottdn,  csoppri, 
tSrpe,  t5kli,  t5koli,  esutri,  supri,  csetri:  (egyben  kis  halfajta),  t6k- 
filk6,  tokm&jsz,  makkhetes,  vakarcs,  totyafeszes,  t5kmagzacsk<5,  deczi, 
gyujtdtasak.  Iratd:  a  gyereket  63zkor  Sviszik  az  oskoUba  irat6ba 
(beiratni) ;  ajan  a  Uba,  mint  a  ritak :  kikene  benne  a  retek  (Tapolcza) ; 
ricsakos:  a  keze  fekete,  piszkos.  (Kis-Ors,  Zala  m.)  Y&zsonyi 
Izidor.  —  Iszds.   Ezt  m&r  hallottam,  a  tdbbit   nem.    [Mit  jelent? 


yIlASZOK    a    BZERKESZT6a£a   KiRDAsXIRB.  361 

A  szerJeJ  Yerseny,  ezt  a  fdnevet  nem  haszn&lj&k,  de  vor$ihiy6zn%i 
vors&ngeni :  ne  vSrsdnydzz,  vagy :  ne  vSrsdng-gy ;  ne  veszekedj.  (Kolesd, 
Tolna  m.)  Korits&nszky  Ott5.  —  Gaokrita:  m&r  a  TO-es  6vek- 
ben  gyakran  hallottam  egy  koros  hblgytdL  (Kom&rom.)  BeSthy 
Z  B  o  1 1.  —  A  m&traalji  6b  f elsdborsodi  pal6cz  a  vita  8z6t  hasznilja ; 
ebben  az  4rtelemben:  haj,  per-patvar:  Ollyan  nagy  vitdba  v<5to6nk 
av val  a  Bemmi  embervel !  Kaszn&latos  aztdn  m6g  az  iszos  (nem  iszds  I) 
Bz6,  de  ez  melldkn^y  s  iszdkost,  karhelytj  riszegest  jelent.  BorBodi 
Ij&8z16.  —  Csohritd'i  hallottam  a  n6gr&di  pal6czB&gban.  Csuri' 
muri't  N6gr&d  b  taUn  Odm9r  megy^ben  hallottam,  gyakran  kieg^ 
Bzltve  fgy:  csurimuH  kankuri  [mit  jelent?  A  szerkj.  Baloghy 
DezBd.  —  Kont  megy^ben  a  versengeni  ig6t  hallottam,  de  a  ver- 
seny  f6nevet  nem.  Mit  versHgVek  m&  annyit ;  ikdhh  d<5gozzatok !  (K6t 
feleBeldhSz  int^zve  a  8z<5t.)  Bel&nyi  Tivadar.  —  A  cziczoma 
Baj&n  cicama.  Mind^g  cicamdszta  mag&t.  Annyi  rajta  a  cicaina,  mint 
a  r&c  6t&ron.  CsefkdOyala.  —  Cziczomdt  haBzndlj&k:  Nagyon 
cziczom&B  (vagy  puccoB)  egy  menyecBke,  keroBhet  Ib  szegdny  ara  a 
drdga  cziczom&ra.  Majd  elviszi  a  h&zat  a  cziczoma.  Verseny,  vita 
tijabb  Bz6k.  Eldbbi  helyett  viaskoddstf  ut6bbi  helyett  disputdt  mon- 
danak  a  r^gi  emberek.  Cs6r  tijabban  hallhat6;  a  tobbi  iBmeretlen. 
Iszdkds  haszn&lt  bz6,  b  a  r^Bzeges  gyeng^bb  kifejezdse,  de  mondj&k 
itdkdsnAk  ib.  Bemilsig  helyett  nagyon  parasztosan  remisig^i^  iszds 
helyett  ivdst^  vagy  itaiost  mondanak.  (KiBaJBZ&ll&s.)  M^BZ&roB 
K&lmftn.  —  CziczovMif  verseny^  vita  (majd  CBak  annyiszor:  d6ta ; 
d4tdzmk:  vitatkoznak) ;  iszos  (rdvid  o-val)  mint  mell^kn^v  k5zon- 
s^goA,  A  cs6r  helyett  a  paraBzt  ember  orr-ot  mond.  A  tobbi  ismeretlen. 
{Hmvhely.)  CBokd.nF&l.  —  Iszos  (r5yid  o) :  kiBB^  iBzikoB.  (SzenteB.) 
ErdSfl  DezBd.  —  Egyediil  a  cziczoma  Bz6t  ismerik.  (Zenta.)  Teleky 
I B  t  y  d  n.  —  ti'gy  eml4kBzem,  hallottam  ezt :  iszos,  r5yid  o-yal,  annyi 
mint  r^Bzeg.  (Zenta.)  Hallottam  a  viia  Bz6t,  de  BohaBem  rag  n^lkiil. 
TeBzem  fgy :  nagy  yit6ba  yannak.  Versenyt  futnak.  (Bajmok,  B^cs  m.) 
B^y^Bz  Em 6.  —  Cziczomd-t^  vitdi  kdznyelyi  jelent^s^ben ;  vcr- 
seny-t  csak  a  tantiltabbak,  killonben  ve^^-et  {vers  %i)  mennek,  futnak, 
aratnak,  kasz&lnak  Btb.  yalakiyel.  A  tobbi  bz<5  itt  nem  j&ratoB. 
{Bethlenfalya,  Udyarhely  m.)  Faal  Oyula. 

9.  KemeneBalj&n  tudtommal  haszn&latoB :  iber,  miltd,  nyugtalan^ 
pdkhaSf  a  tobbit  nem  hallottam.  Az  ^^^  embSr  ha  mar  ibren  yan* 
A  munk^B  mUt^d  a  jutalm&ro  (teh&t  miltd  a  biblia  utj&n !}  —  Nyuk- 
iala^  eggy  ember.  —  Az  egfsz  lii  e-p"6khas.  Sztrokay  Lajos.  — 
Biskd:  fakatya,  ujan  Bz&ny,  amellet  egy  ember  hajt  a  gy^gen,  k^t 
bot  Begltedg^yS;  a  hot  y^g^n  hegyeB  yaB  yan.  (KeBzthely,  Zala  m.) 
YftzBonyi  Izidor.  —  Ismeretlenek.  (KoleBd,  Tolna  m.)  K o r i- 
tB&UBzky  Ott6.  —  A  m&traalji  6b  felsdborBodi pal6cz  CBak  e  kettdt : 
nyugtalan :  aggddd,  ^s  pukhas :  cstif oldd6  8z6.  Ollyan  nyugtalan  y6tam 
a  miatt  a  Bzege^ny  ember  miatt.  De  bogy  r&tartya  mag&t  az  a  pukhas 
(pohoB)  gyermek  iB.  BorBodi  Ldszld.  —  Nyugtalan:  nyughatat- 
lan,  izeg-mozog.  Pukhas :  nagyhaBti,  potrohoB.  (G-y5ngydshal&Bz,  HeyeB 


362  TiXASZOK   A    8ZBBKE8ZT68to   rtKnASKTRKi 

megye.)  Nagy  Jdzsef.  —  Fukhas  dltalAn  diy6  C8i&f8z6  yolt  N5grid- 
ban  a  dUksAg  k5zdtt.  Baloghy  Dezsd.  —  A  pukhas  Hontba% 
Barsban  kozkelet^:  nagyhasii.  Bel&nyi  Tivadar.  —  Oaak:  ^ber,. 
nyugtalan  6s  pukhas  8z6kat  hallottam  a  n^ptol.  [Jeleni^s?  A  szerk,] 
(Baja.)  Horv&th  Kdlm&n.  —  Nagykdtdn  a  hasas  gyermeket 
ptJchasntik  cstifolj&k,  mi  nadr&gosak  pdkhasHnak  mondtuk.  Laukd 
Albert.  —  j^er,  m^td,  nyugtalan^  vigdlyos  (^s  pukhas  nem,  de) 
pukhec  ha8ZD&ltatnak,  a  tdbbi  nem«  [Jelent^stik  ?  A  szerk  J  (Hmvbely.) 
Osok&n  F&l.  —  ^ber,  m4lt6,  nyugtalan  ismert  szavak;  szan^u, 
ritk&n  ballhat6.  Pukhas  helyett  pukhancs.  [Jelent^se?]  Ude,  Ude  gyerek, 
t&jabb  emberek  szava  lebet  csak.  VigdXy,  vigdlyos  ismeretlen.  (Kis- 
ujsz&llds.)  M^sz&roB  Kdlmd.n.  —  Bajinokan  (B&cs  m.)  j&rja  a 
nyuktalan  is,  a  nyukhatatlan  is.  Emez  a  gyakoribb.  E^v^sz  Erno.  — 
H&romszdken :  4ber  &llat  a  kutya,  m^ltd  az  ember  valami  dics^retre, 
nyugtalan  az  ember,  ba  valami  hi rt  v&r.  A  tobbi  ismeretlen.  £  r  d  5  a 
DezB5.  —  Mdltdf  szamjUf  nyugtalan  itt  is  baszn&latos,  noba  as 
ehren  bat&roz6t  mindenki  ismeri  6s  mondja  is,  iber-i  m6g  sem  mon* 
danak.  A  t5bbit  nem.  (Betblenfalva,    Udvarbely  m.)  Faal  Q-yula*. 

V6t\6  y^laszok.  (Nyr.  32:398). 

3.  IH-mih  ismeretlen,  a  n6p  szava:  rahl6-m£hj  ez  pedig  olyan 
idegen  (de  nem  vad)  m6b,  a  mely  valamely  m6b-telep  egy-egy  kasA- 
ban  levo  m^b-csal&dboz  belop6zkodik,  megtdmadja,  lefili  s  a  k6sz  m6z6t 
elbordja  a  maga  kas&ba.  (Betblenfalva,  Udvarbely  m.)  —  Tolvaj-milu 
(L5rinczfalva,  Maros-Torda  m.) 

4.  Mettdl:  hely-  6s  iddbat&roz6  a.  m.  honnan^  midta^  mitCl 
kezdve,  fogva,  nem  igen  &11  egymag&ra,  inkd.bb  ellent^tes  fel6vel 
egyiitty  vagy  kezdve,  fogva  n6vut6val,  vagy  ezzel  68  ellentdtes  feld* 
vel  egyiitt:  mettdl  —  meddig,  mett6l  kezdve  v.  fogva,  mett6l  kezdve 
v.  fogva  —  meddig,  6pen  tigy  mint  mitd'l  —  meddig,  mitdl  kezdve  vagy 
fogva^  mitOl  kezdve  v.  fogva  —  meddig,  68  honnan  kezdve  vagy  fogva 
8tb. ;  mondj&k  igen  gyakran  k6rd68ben  s  haszn&lj&k  m&s  mondatban  is. 
PL:  Megmutattam  neki,  bogy  mettdi  meddig  szegje  fol  a  r6tet.  — 
Hadd  l&ssam  mettdi  kezdve  meddig  olvastad  el  ?  —  Mettdi  fogva  nem 
volt&l  ottbon?  (Betblenfalva,  Udvarbely  m.,  L6rinczfalva,  Maros- 
Torda  m.)  —  Mennen  ismeretlen,  de  j&ratos  menndt  68  homidt,  es 
ut6bbi  azonos  jelent6s8el  csup&n  a  honnan  egyik  t&jnyelvi  vdltosata, 
kiildnben  mind  a  kett5  olyanszerii  alak  mint  a  8zint6n  ugyanezen 
tdjnyelvbeli)  m&r  iemert  inndt  meg  onndt  (MTsz.  1:946.  2:16), 
Menndt  jelent6se  a.  m.  bonnan,  merrdl,  baszn^lata  olyan  mint  a  mettdl6, 
csakbogy  ezt  egymag&ra  is  gyakrabban  mondjdk.  Menndt  bozt^k  a 
gabon&t?  —  Menndt  jdtt  a  zivatar?  —  Menndt  meddig  m6rt6k  f6l 
imm&r  a  bat&rt  ?  —  Menndt  kezdve  sz&mf tasz  fizet68re  ?  —  A  menndt 
jottetek,  oda  nem  mebettek  vissza.  (A  menndt  68  honwft  r6gi  Bz6k6ly 
tdjszavak  alkalmasint  most  itt  vannak  eloszor  fdljegyezve.)  (Osik  m. : 
Szent-L6lek,  Szent-Kir&ly.  H^ronisz6k  m. :  Nagy-Baczon.  Udvarbely 
megye:  OUbfaln.) 


YiULSZOK    A    SZSKKB8ZT66lfcO   KteD^SBIRE.  363 

6*  Az  ipa,  napa  nevezet  lit  ismereilen,  a  sz^kelynek  apdsaf 
anySsa  yan  ^s  ezeket,  valamint  a  nagyapdt,  nagyanydi,  apdt,  nannydt^ 
apdtf  anydt,  bdtydtf  desdt,  ninii^  hugot,  sdgort,  dngyot  mondja  szem^lj- 
rag  n6lkQl  is.  (Bethlenfalva,  Udvarhely  m.) 

7.  Okostalan-t  lit  nem  mondanak,  dszinU-i  xndr  sokan  a  rendes 
kSznyelvi  jelent^seben,  rdUhi  pedig  legfennebb  a  k^nosi  8  m6g  neh&ny 
m^s  falubeli  emberek,  ezt  is  caak  a  r^gi  reges  dneknek  ebben  as 
egy  sor&ban  6s  fgy:  >E6gi  tdrv^ny  nagy  r6tt  dk5r«.  —  Mondanak 
n^ha  itt  is  iUik  helyett  vald-i  s  mondanak  egyebeket  is,  csakhogy 
mindeniket  a  maga  bely^n  s  a  maga  m<)djdyal,  de  igy :  ez  nem  void, 
Mi  val6  ez?  ehelyett  ez  nem  Ulikf  hat  illik  ez?  nem  mondjdk,  hanem 
fgy :  ez  nem  talcU,  ez  nem  jar,  ez  nem  helyes,  ez  nines  helyin,  ez  nem 
8z4p,  ez  nem  tisziessig,  6s:  hat  taldl  ez?  hat  jdr  ez?  hdt  hdyes  ez? 
hat  hely^  van  ez?  hdt  szip  ez?  hdt  tiaztessdg  ez?  sib.  Ez  nem  void, 
hdt  void  ez?  9k  8z6kelynek  azt  teszi :  ez  nem  igaz,  hdt  igaz  ez ?  Vald- 
yal  pedig  az  iUik-et  fgy  cser^lik  ki:  illik  neki  ez  a  ruha  «»  neki 
void  ez  a  ruha,  nem  illik  neki  ez  a  ruha  =  nem  neki  void  ez  a  ruha, 
Ulik-e  neki  ez  a  ruha  =  neki  vald-e  ez  a  ruha  ?  illik  hozzdd  a  le&nyom  =» 
hozzdd  vald  a  le&nyom,  nem  iUik  hozzdd  a  leAnyom  »=  nem  hozzdd 
void  a  le&nyom,  iUik  az  6  orrdra  az  arany  perecz :  az  d  orrdra  vald 
az  arany  perecz,  nem  Ulik  az  d  orrdra  az  arany  perecz  »»  nem  az  d 
orrdra  void  az  arany  perecz. 

8.  Mondja  a  ndp  is  kora  tavaszszal,  kdsd  este,  kdsd  dszszel,  de 
kora  hajnalban,  kora  reggel  nem  igen,  ink&bb  fgy :  jd  hajnaWan,  pity^ 
malatkor,  jd-jd  reggel.  Xlgj  Utszik,  bogy  ko^-a  meg  kdsd  jelent^se  a.  m. 
a  yele  jelzett  idd  kezdete,  legeleje,  meg  ut5ja,  legy^ge,  ellenben 
korai  meg  kdsdi  jelent^se  a.  m.  a  maga  szokott,  rendes  ideje  el6tt 
yal6  meg  a  maga  szokott,  rendes  ideje  ut&n  yald.  Kora  tavasZj  kora 
dez:  tayasz  eleje,  6sz  eleje;  kds6  tavasz,  kdsd  dsz:  tayasz  utdja, 
6b8  utaja;  korai  tavasz,  korai  dsz:  ideje  elott  yal6  tayasz.  dsz, 
kdsdi  tavasZf  kdsdi  nydr :  ideje  uidn  yal6  tayasz,  ny&r.  Korai  sz&nt&s, 
▼et^s,  term^s,  aratis;  kdsGi  sz&nt&s,  yet6s,  termds,  arat&s.  Mindazon- 
Altal  nem  tartom  eg^szen  bizonyosnak,  hogy  a  fennebbi  meghatdro- 
sAsba  a  kdrd^sbeli  ssayakkal  yal5  minden  szdlisunk  belef^r.  —  Figyel* 
met  6rdemel,  hogy  a  kordn  hat&roz5ban  egyszer  a  kora,  mtoszor  a 
korai  jelent^st  drezzUk  ink&bb.  Keljetek  fol  kordn :  a  fdlkel^s  szokott 
idejdnek  kezdet^n.  —  Kordn  meghalt  apja,  anyja:  term^szet  rendje 
Bzer^nt  yal6  id6  el5tt. 

9*  Itt,  a  hoi  dolgozzdk'Bt  mondanak  ugyan,  de  az  iUjdk  le-Hle 
alakot  nem  haszn&lj&k,  a  hallik  ige  fel8z6lft6ja :  hdjek  (halljdk)  meg, 
haUazoggydk  (hallszodj^k),  a  Idtszik  ig6d  pedig  Idccoggydk  (Utszodj^k) 
litk&n  Idssik  is.  (Bethlenfalya,  Udyarhely  m.)  —  A  Bird  Lajos  y&la- 
sz&ban  (Nyr.  32:518)  egy  kis  t^yed^s  yan:  dolgozik  f5lszdlft6jdt  a 
H^kely  6pen  dolgozzon-nak  nem  mondja,  hanem  dolgozz^-n^k.  8zint6n 
t6yes  n^gfigyel^sen  yagy  t^yes  6rtesfil68en  alapszik  Qerenos^r  Isty&n* 


364  ▲   SZEBEXSZT^ffto   Eto)i^SII. 

nak  is  az  az  drtesit^se  (Nyr.  32 :  578),  hogy  TJdTarhely  megy^ben  a 
vald't,  ha  (ak&r  mag&^rt,  ak&r  ii6lia)  az  iU^  helyett  mondj&k,  ezzel 
a  8z5renddel  haszn&lj&k :  nem  vcUd  neked  ez  a  ruha,  nem  val6  Hrhoz 
az  ilyen  besz^d.  Nem  tigy,  hanem  igy,  csak  Igy:  nem  neked  vaU  es 
a  ruha,  nem  i&rhoz  val6  az  ilyen  besz^d.  Nagy  tisztess^gdre  legyen 
mondva  az  udvarbelymegyei  sz^kely  nipnek^  hogy  4pen  6  ezt  a  8z6- 
rendet  soha  el  nem  vdti.  (Ez  &11  6ltal&ban  az  eg^8z  Bz6kely86gr6l 
is.)  —  Erdsen  k6telkedem  Q.  L-nak  abban  az  ^rtesit^s^ben  is,  hogy 
K^zdi-Yds^rhelyt  meg  Sepsi-Szent-GySrgydn  a  duh^m^  8z6t  ismernd 
a  n^p.  Hogy  vdrosi  emberek  tLjabb  idoben  lapokb6l,  konyvekbdl 
olvastak,  uraktdl  hallottak  dH-nUh-et,  dH-vad-ekt  s  mondj&k  is,  azt 
elhiszem,  csakhogy   ozek  mind  —  nem  a  nip.    Faal  Oyula. 

Nyr.  32:579. 

9.  J<5kai  »N6pvil&g<-&ban  olvassuk,  (nemz.  kiad.  191.):  >Gy5- 
nydrUen  tudott  az  dtvddoldshoz,  mikor  t.  i.  meghajtj&k  a  hajdhtiz^ 
loyakat  yfz  ellendben  a  terbes  hajdval  s  akkor  egyszerre  elcsapj^ 
baltdval  a  fesziiU  kdtelet,  azt&n  sebesen  fttvig  a  haj5  a  ttUs6  partra, 
mintha  g6z  lengein^c.  Kov&cs  M&rton. 

Nyr.  31:278. 

9.  CsdpJAf  ligy  ^rtesUl&nk,  H&romsz^kben  is  van  a  bog&rnak, 
m^hnek.  A  csdpol  ige  pedig  Szabolcsban  a.  m.  hadon&z,  az  ostarral 
csdpol  a.  m.  pattogtat. 


A  SZERKESZT6s£6  K^RDfiSEI. 

1.  Hoi  68  min5  6rtelemben  haszn&ljdk  a  kovetkezd  szdkat: 
jesztegetf  kddlik,  gydkenget,  cipdkol,  herbal^  szotyorodik,  teleiviikodik, 
meggydmbdsz,  piilUcel;  zsompor,  zegemyis  zimankdf  soveller;  dorozs^ 
mdSf  dporodott  kedvu,  tohonyds,  sUkorddott? 

2.  Hoi  mondja  a  n^p  a  kdvetkezoket :  dgylepedC  (J<3kai),  csirdg 
vagy  csirdk  (,kin5v6B,  hajt&s,  sarjad^k*?),  elledik,  elledis,  el6U!t 
gyakik,  gyukik,  gyUle,  gyUlUtelen,  ihas,  kunkorH,  lomby  pihenid^,  rejWc, 
segestye,  sebestye,  s6rv  6s  s&ves,  szdguld  vagy  szdgtUdozik,  ezepe  16^ 
iimk6? 

3.  OiigyU  jelent-e  m&st  is,  mint  h&zass^ban  k9zbenj&r6t? 

4.  Hoi  mondj&k  konyok  helyett  kdny{k?  s  mondj&k-e  szem6ly- 
raggal  is  Igy? 

5.  Hoi  mondj&k:  torve-hah^  nyitva-szemmel,  unva-farmdn^  halva- 
szerrel  ? 

6.  Mondj&k-e  a  Sz6kelyf5ld5n :    huszanegy,    huszankett5,    stb.? 

7.  Hoi  ejtik  nem-lz5  nyelvj&r&sban  is  i-vel  ezeket:  kik^  nU, 
Up,  piz? 

8.  Hoi  szerkeszti  a  n6p  a  jelzomondatot  ilyenformto:  aki 
kordn  gyUn  fog,   nem   lesz   Allandd  (Nyr.    6:172),  c^it  elloptak  kifh 


EGTTELEO.  365 

cseketf    mind    helyreigazodik    (8:230  —  1),    aki    azon    a    szegen    van 
gytbrft,  azt  adjdk  neki  (Ny.  Ffiz.  9:51)? 

9.  Milyen  elnevez^sei  vannak  a  ftltermd  helyeknek?  (kaszdlldy 
legeld,  feny&  stb.)*  Milyent  neveznek  r^tnek  ?  Mi  az  a  savanyH  r^t  ? 
Egydb  jelzdi  vannak-e? 

Mlnden  T^laszt  kftlQn  nyolczadiyre  tess6k  iml ! 


E6TVELE6. 


Bodn&r-f^Ie  flioztffla  ^s  Ballagl-Me  nyelytort^net.  A  sok 

komoly  fejteget^s  6s  n^ha  sz&raz  6s  nnalmas  adatkdzUs  kSzott  a  mi 
Egyveleg  rovatunk  elso  sorban  sz6rakoztat5  6s  Udit5  o^zisnak  van 
Bzdnva.  Eztittal  is  mulattatd  olvasmdnyul  k5z5ljUk  Ballagi  munk&i- 
b6l  a  kSvetkezo  k6t  id6zetet;  az  egyik  a  Bodn&r-f6le  hall&melm6let 
8zellem6ben  dllapftja  meg  a  oeoldgia  6s  orthol6gia  l6oyeg6t,  a  m&sik 
pedig  a  nyelvj&r&si  saj6ts&gokb6l  akarja  meg^Uapitani  a  B6csi,  Miin- 
cheni  68  Apor-k<5deznek  nemcsak  dsszetartoz&sdt;  banem  fordftdsnk 
kor&t  is!  Annyira  5riilt  68  badar  mind  a  k6t  fejteget68,  bogy  a 
cz&folgat&s&val  nem  akarjak  a  M.  Nyelvdr  olvas6inak  it6l6k6pess6g6t 
megs6rteni,  csak  azt  k6rdezzuk  Horatiussal:    Bisum  teneatiSj  amicif 

I.  >A  neologia  (jelent68e  szeriot  Hj-hesz^dtndd,  azaz  gondola* 
tainknak  tij  8zeml6letm6d  68  tij  form&k  szerint  vald  kifejez68e)  a 
nyelvet,  mint  puszta  form&t,  csak  mell6kesnek  6s  mdsodrendunek 
tekinti  a  vele  kifejezett  tartalommal  szemben.  Benne  teb&t  nem  a 
nyelv,  banem  a  szemiileti  tartalom  jelenik  meg  f5-c6l  gyan&nt,  melyet 
term6szetesen  nem  korl&tozbat  az  aUrendelt  eszk5z.  Teremtd  er6 
bajtja  maga  aU  a  kifejez6Bm6dot  6s  be8z6dform&t,  s  mddositja,  gytirja, 
finomftja  a  maga  tartalmi  c6ljai  szerint.  A  neologia  kor^ban  az  ember 
Bz61e8  ldtk5rii  68  nagyszabftsti ;  az  erkolcsi  vil&grend  elvi  ber6ndez6sfi, 
a  t&rsadalom  tagolt,  s  kell5  distancia  v&lasztja  el  az  iirt6l  a  parasztot, 
Ezzel  kapcsolatban  k&lSnv&lik  az  irodalmi  nyelv  68  n6pnyel7:  amaz 
m{lv6szet,  mert  maga  az  irodalom  is  az;  emez  b6tkdznapi,  mert  a 
n6pnek  az  a  feladata,  bogy  az  legyen.« 

>Az  orthologia  (]elent6se  szerint  belyes  besz6dm6d,  azaz  m&r 
megleyd  k6sz  form&k  Bzerinti  be8z6d),  mag&t  a  nyelvet,  mint  kifejez68- 
formilt  tekinti  fodolognak  68  elsorendunek  a  vele  kifejezett  tartalom- 
mal szemben.  Benne  tebftt  nem  a  tartalmi  Bzeml61et,  banem  a  kifejeziS' 
belt  forma  a  fo-c6l.  A  nyelvbeli  k68Z  p6ld6k  analogidja  maga  aU 
bajtja  a  Bzeml6leti  tartalmat  s  bilincsekbe  veri  ennek  megnyilat- 
koz&sdt.  Eg68Z  rendszere  minden  szellemis6g  megkotott86get  ered- 
m6nyezi.  Az  ortbologia  kor&ban  az  ember  sziik  l&tkdrii,  pepecselfi 
6s  kisszerfi;  a  tdrsadalom  68  erkolcsi  viUgrend  nivellirozott,  s  tele 
van  a  vildg  paraszt  tirral  6s  liri  paraszttal,  a  kik  k5zt  ig&z&n  semmi 
kiil9nb86g  nincsen.  Ezzel  kapcsolatos  az  irodalmi  68  n6pnyelv  kozti 
kfildnb86g  meg8zQntet68e :  az  egyform&sftds  rendszerint  mindkett5t 
egyar&nt  p6riaBB&  teszi,  mert  a  tobbs^g  szerint  igazodik  minden. « 


866  IGTTSLEQ. 

n.  [Hogy  a  m^ksodik  id^set  vonatkozAsAt  meg^rthessUk, 
kell  eml^keznUnk  Ballaginak  arra  az  elj&r&s&ra,  hogy  ha  a  NySs. 
«gy-og7  elsd  adatot  a  B^cai-O.-bdl  id^z,  o  az  EhrO.-bol  id^z  »r^gib- 
betc,  ha  pedig  a  Mtach0.-b51  vagy  AporO.-b51  iddzunk,  6  a  B^csiC- 
b6l  idSz  >r^gibbet«.  Az  idei  Nyr.  69. — 70.  lapj&n  elmondtam,  a  mit 
minden  hozzd^rtd  r6g6ia  tad,  hogy  e  n^gy  kddez  szdvegei  egykoroak, 
egyiket  se  lehet  a  m&sikn&l  r^gibbnek  mondani,  legfollebb  a  fonn- 
maradt  m&solatok  —  mint  m&solatok  —  el5zik  meg  egymdst  egy-egy 
^▼tizeddel.  Minthogy  ezt  B.  nem  tudja  vagy  legaldbb  nem  emliti, 
ebbol  azt  k5vetkeztettem.  hogy  >vagy  annyira  tudatlan,  hogy 
m^g  nyelveml^kemk  kordr6l  se  t&jekoz6dott,  vagy  pedig  tudva 
megt^veszti  kdnnyenhiyfi  olvasditc  Erre  v&laszol  B.  >a  magyar 
nyelvbardtaihozc  intSzett  y6rvor5a  f iizet^ben  a  kdvetkesd  badarsAggal:] 

—  iKem^ny  szavak,  melyek  engem  arra  hfvnak  fel,  hogy 
kem^oy  argumentumokkal  v&laszoljak. 

Mindenekeldtt  ki  kell  emelnem,  hogy  l^r^gibb  codexeioket 
maga  Simonyi  is  ugyanolyan  iddrendben  t&rgyalja  mint  ^n  (1.  Simonyi : 
A  Magyar  NyeW  L    168). 

Jelen  aoraiban  is  elismeri,  hogy  a  iMiincheni  k6dex  t&n  neh4ny 
^yyel  kSsdbb  lr6dott,  mint  a  B^csi,  s  az  Apor  kddez  kesobb  mint 
a  Miincheni« ;  majd  elismeri,  hogy  >az  Ehrenfeld-k6dex  valamivel 
koribbi  mdsolatban  maradt  fdnn,  mint  amazok.< 

—  Ebbol  pedig  azt  tanuljuk,  hogy  legr^gibb  codexeinket,  mint 
kdziratokat,  Simonyi  most  is  ugyanolyan  sorrendben    yes^i,    mint  6b. 

Mi  h&t  a  kifog&sa?  s  mi^rt  vagyok  6n  »tudatlan«  ?  Az^rt 
▼agyok  tndatlan,  mart  nem  tudom,  a  mi  »tudniyal6,  —  hogy  ez  a 
h&rom  k6dex  valamennyi  egy  es  ugyanazcn  bibliafordit4snak  h^rom 
t5red6ke,  t^hdt  ezek  teljesen  egykord  sz5yegek.< 

Simonyi,  egy  m&sik  mfiy^ben  ad  sz4mot  arr6l;  hogy  mi^rt  tart- 
j4k  a  Bzaknyely^szek  a  B^csi,  Milncheni  6a  Apor-codexet  egy  ^a 
agyanazon  bibliafordit&a  h&rom  tdred^k^nek.  »Oiszetartoz&8nkat  — 
t&gymond  —  k^ts^gtelenn^  teazi  az,  hogy  nyelyezetok  majd^  minden 
fz^ben  megegyezik,  mind  a  szdkincs,  mind  a  nyelytani  alakok  tekin- 
tet^benc  (A  Magyar  Nyely.  L  169). 

E  meghat&rozds  oly  tudom&nyos  yita  eredm^nye,  mely  a  h4rom 
»58szetartoz6«  biblia-tdred^k  kdz^psd  r^sze,  a  Miincheni- codex  nyelye 
dolg&ban,  k^t  hlrneyes  szaknyely^szUnk,  Simonyi  Zsigmond  6s  Balaasa 
J6z8ef  kdzt  folyt  le. 

Simonyi  Zsigmond  a  Miincheni-oodex  nyelyj&rfis&t  akk6p  &lla- 
pitotta  meg,  hogy  »a  szdp  sz^kely  fdld  szulte  e  bibli&nak  nemcsak 
fordUAsAt,  hanem  forditdjAt  is*.  (A  Magyar  Nyely.  I.   176.  L). 

Yele  Bzemben  Balasaa  J6zsef  arra  az  eredm^nyre  jutott,  hogy 
a  MiiDcheni  codex  fordit6ja  »nem  a  sz^kely  fold  szUlotte,  hanem  a 
Dun&nttil  nyugati  r^sz^rdl  yald<  (Hunfalyy- Album,  11.  1.),  yagyia 
nem  a  legkeletibb,  hanem  az  attdl  legt&yolabb  esd  legnyugatibb 
magyarsAg  nyelyjArAsAt  Utta  a  codex  nyely^ben. 

Ebbol  teh&t  nem  a  B^csi-,  Munchoni-  6b  Apor-codexnek  loasze- 
tartozAaac,  hanem  MagyarorszAg  (Begnum  Hungariae)   daszetartozAaa 


BOTTELKO.  367 

k5yetkezik;  mert  Yas  y^rmegy^tdl  a  Sz6kelyf5ldig  nem  yalamely 
xnagyar  nyelvj^rdst  besz^lnek,  ban  em  a  mag  jar  nyelvet  beszdlik.  1^3 
igy  Simonyi  meg  Balassa  seg^ly^vel  a  ,magyar  tudom&ny*  csak  azt 
liozta  tisztdba,  bogy  a  Mfiiicbeni- codex  magyanil  van  frva,  de  nem  azt, 
bogy  dsszetartozik  a  B^csi  6s  Apor-codexszel.  !]3s  ba  ezek  mdsolatai 
k{il5nb5z5  korb6l  valdk,  amint  maga  SimoDyi  is  elismeri,  t&j^kozott 
«mbemek  nem  is  lebet  m&sk^nt  8z6lni  rdluk.  mint  abogy  6n  8z6ltam.« 

Uj-Lapntdban.  »A  nyelvtudom&nyi  osztdly  kiv&l6  figyelmet 
^rdemel  ez  Akad^mi&banc  —  irja  dr.  Kaczidny  G^za  Stvift  Jonathan 
4$  hora  czfmu  mank&j&ban  (Badapest  1901).  i^rtette  pedig  >ez  Aka- 
d6mia«  alatt  a  lagad6i  akad^mi^t  Laputa  sziget^n,  nem  pedig  a  buda- 
pestit.  Az  elobbiben  »otszdz  czell&ban  6s  teremben  van  ugyanannyi 
«kad6miku8  6s  v^gzi  birkatiirelemmal  5nmaga  &ltal  kitfiz5tt  munkA- 
j&t.  Az  elsd  teremben  bosszii  szakdld,  nagybajti  f6rfiii  von  ki  nyolcz 
4^  6ta  az  ugork&kb6l  napsugarat  s  azt  I6gmentesen  elz&rt  palaczkok- 
ban  conserv&lja.  M6g  nyolcz  6v  kell  neki,  mint  mond^  (vagy  esetleg 
6gy«k6t  6vvel  tobb)  s  8  k^pes  lesz  arra,  bogy  a  korm&nyz6  kertj6t 
olcB6n  elldtbatja  napsngarakkal.  Fanaszkodott,  bogy  kis6rleteire  nem 
ayer  el6g  p6nzt  s  az  ugorka  igen  drdga«. 

Az  a  lagaddi  tndds  nagyon  basoulft  egy  budapesti  koll6gdjdra, 
a  ki  szint6n  basonld  tUrelemmel,  szint6n  m&r  nyolcz  vagy  tiz  ev  6ta 
nyomozza;  bogy  Szai*yas  G&bor  6a  Simonyi  Zsigmond  az  6  b&rom- 
kdtetes  szdt&rukban  mit  nem  nyomtattak  ki  a  Bz6t&rak  elej6n  fol- 
sorolt  500-n4l  tobb  munk^bdl.  A  badapesti  tudbs  e8et6ben  m6g  furcsa 
az  is,  bogy  nem  az  I.  oszt&ly  tUntette  ki  5t  legdjabb  nyelvtudomdnyi 
vlvm&nyai6rt,  banem  a  II.  osztdly  v&lasztotta  meg  rendes  tagj&nak 
az6rt,  mivel  nyolcz  vagy  tfz  6vig  elbanyagolta  saj^t  szakm&jdt,  a  tdr- 
t6nettadom6nyokat  6s  mint  lagad6i  koll6g^ja,  agork&b6l  napsugarat 
igyekszik  el5dllftani.  De  ba  Lagad6ban  kev6s  volt  a  p6nz  6s  dr&ga 
az  ngorka;  Budapesten  a  magyar  akad6mia  boven  elUtja  azt  a  nagy 
ttlrelmfl  tud6st  mind  a  kettovel,  ba  kell.  Saj4t  kdlts6g6n  kiadott  egy 
kbtetet,  melyben  saj&t  kiadv&nyait  gyaUzzdk  s  megengedi  a  szerzo- 
nek,  bogy  kigy6t-b6k&t  ki&ltson  k6t  filoldgns  ellen,  csup&n  az6rty 
mivel  egyikUk,  a  ki  m&r  megbalt,  nem  volt  megel6gedYe  az  6  6des 
apj&nak  a  sz6t&r&val.  Azt  irtam  »egy  kotetet<,  pedig  debogy !  N6gy 
is  lesz  taUn  belole,  vagy  tal&n  m6g  t6bb,  mert  eddig  csak  az  I.  r6sz 
I.  fele  (!)  jelent  meg.  Ergo,  n6gy  kStet  vagy  talAn  m6g  t5bb  is 
b&rom  kotetnek  leromboUs&ra ! 

A  legszomoriibb  a  dologban  az,  bogy  a  Lagaddban  uralkod6 
AUapoton  m&r  a  18-ik  sz&zad  elej6n  is  nagyot  nevettek  az  emberek, 
mig  ndlunk  a  20.  sz^zad  kUszob6n  az  ilyen  dolgokban  nem  Idt  semmi 
furcsasdgot  az  akad6miku8ok  tobbs6ge. 

London,  1904.  VI.  5.  Kropf  Lajos.* 

♦  firdekes,  bogy  Kropf  Lajos  (jelenleg  szlvesen  l&tott  dolgozAt&rsunk) 
volt  az  el85,  ki  a  B.Sz.-ben  a  NySz.  muvelt86gtdrteneti  hezagjait  bir&lta, 
tehit  nyilv&n  igen  elfogiilatlannl  Itel.  A  szerk. 


868  IZSNBTEK. 


IZENETEK. 

A  Magyar  NyelrOr   legkozelebbi   fOzete  szeptemberben  jelenik  meg. 

A  NyelYtudomanyi  Tarsas&g  alapi^zab&lyait  megerfisitette  a  beliigy- 
miniszter,  de  mivel  az  evad  most  nem  nagyon  alkalmas,  az  unnepies  alaknl6 
(ilea  B  a  mukodes  megkezdese  68zre  marad. 

8z.  J.  A  Nyelvtorteneti  Sz6t&rra  vonatkoz6  czikkek  asazegyujtve  kulon 
fiizetben  is  megjelennek.  De  a  Nyr.  egyes  fiizeteit  is  minden  erdekl5d6 
megszerezheti  akdrmelyik  konyv&ruB  41tal.  M4r  bogy  gondolbatja,  bogy  az 
atol86  fuzeteket  azert  nem  tetettiik  a  kirakatokba,  mintba  f^ln^nk  a  nyilvA- 
no864gt6n  Ellenkez61eg,  nem  akartunk  tobbe  iiragyet  adni  annak  a  gyanu- 
BiUisnak,  mely  mAr  is  folbangzott :  bogy  mi  a  NySz.-nak  Ballagi-fele  botrA- 
ny&t  reklAm  ^s  iizlet  czSlj4ra  ertekesitj&k. 

Az  Ujs&g  mAjas  l-i  szAm&ban  azt  izeni  >Nyely^r«-nek,  bogy  as 
utcza  8z6  yal68zlnaleg  nem  a  szl&v  u/ica-b61,  banem  az  olasz  viuzza  ^utacaka^ 
8z6b61  BzArmazik.  De  ba  bele  tetszett  volna  nezni  a  NySz.-ba,  ott  azt  tetszett 
volna  l&tni,  bogy  a  16.  szAzad  elejen  meg  a  magyarok  i8  ejtettek  I  banggal: 
ulcza  (KesztbO.  es  KulcsO.  17.  zsolt.  43.  vers).  EbbiJl  ketsegtelen,  bogy  e  ss^ 
a  Bzloven  ulica  Atvetele. 

K.  F.  Koszanjuk  az  igaz(t&8okat  8  kiildndsen  az  udvarias,  flnom  for- 
mat. De  nem  mind  biba  Am,  a  mi  annak  lAtszik.  PL  rigolya  (283)  igenia 
j&ratoB  mint  mn.  is,  1.  MTsz.  (Az  &ll(t61ag08  nemetesaegekr^l  nem  vitatkozunk.) 
Hogy  pedig  Obz  J.  nem  ismerte  fol  az  Argirus  kirilyfit,  afelol  kitund  gyujt5 
lebet,  a  mint  bogy  az  is. 

Jayitanddk.  262.  1.  2.  b.  a  miknek  b.  a  mik.  —  263. 1.  8.  b.  I^bi^toxw 
b.  i^evQlaxta,  —  20.  8.  bek . . .  b.  beb . . .  266.  1.  al.  11.  8.  xaf  d*  b.  nald\  — 
289.  1.  kdromfog6yal  b.  k6r5mfarag6yal,  botoka  b.  bot6ka. 

Bekilld5tt  k^ziratok.  Beyesz  £.  P4rbe8zedek,  tal&16B  m.  8tb.  —  Gzeizel 
J.  Kazinczy  Bzerepe  a  proz6diai  toUbarczban.  —  Winkler  J.  Tak4c8mester^ 
8z6k.  —  AdAm  I.  TAJBz6k.  —  C8efk6  Gy.  K6t  kozbe  yan ;  gebulya.  —  Badlnyi 
M.  L^sza.  —  Bezner  T.  B^gi  fogad&s.  —  Szab6  J.  tj}  diyatoB  8z6U8  8tb.  — 
Eollarik  K.  A  szoloki  nemetek.  —  Berozi  F.  Ugri  fogja.  —  VeresB  F.  A  >Bi 
kepz6b6z.  —  Ketskes  Gy.  A  katekizmusok  bib&ja.  Taj8z6k  stb.  —  Hod4c8  A. 
A  nemet-m.  8z6tArboz.  —  Patyi  I.  A  r&bakdzi  nyelyj&]:48b51  (kSzolni  fogjok). 
—  Lauk6  A.  Part.  —  Gond4n  P.  Y&laszok. 

Bekfildott  kSnyyek.  01c86  konyvtar  1319.--1349.  Moliere:  K&iytelen 
b4za88&g,  ford.  Kazinczy.  Sbakspere:  Hamlet  ea  J&aoa  kirily,  ford.  Arany. 
Fromentin:  Domokos,  regeny.  Garay  balladdi  6b  eletkdpei  stb.  —  6kori 
Lexikon  35.  fiiz.  —  Bkn  A.  Yirdg  Benedek  ^lete  es  kolteszete  szemeWenyek- 
kel  (Pozaony,  Stampfel.  50  f).  —  Magyar  k6nyvtAr  381.— 384.  II.  B4k6czi  F. 
vallom&8aib61.  —  Shakspere :  A  velenczei  kalm4r,  ford.  Bad6  A.  —  Vibaroe- 
Ger6  6.  Ket  elbesz^les.  —  Harmos  8.  A  m.  irodalom  n^alakjai.  Eszt^tikai 
tanulm4ny.  (Nyom.  MarkuB  8.  Bpest.) 


VVVIll  kstet  1904.  Szeptember  16.  VE  fOwt 

MAGYAR  NYELVOR 


Sserkesztf 

BDfoim  zmmsD 


SnrkMZIMi  It  UtM-MnUI 

llilplll    VI.    FtfMM«lllMf-fWt    tf» 


SZ6HA6TARAZAT0K. 
Vdrddn. 

Eatona  J6z8ef  B&nk  b&nja  azt  mondja  Peturnak  a  2.  folv., 
2.  jeL  y6ge  fel6: 

>Vdrddn,  beloled  most  a  nemaeti 
Bdt  gyiildlet,  nem  az  igazs&g  be8zdl.« 

Ez  a  kifejez^  tigy  I&tszik  eddigel^  nines  m6g  megmagya- 
r^ya.  Arany  J&nos  nem  tesz  t&  semmi  megjegyz6st  a  Bdnk 
b&nhoz  yal<5  magyar&zataiban  (ezek  most  az  Olcsd  konyyt&rban 
is  megjelentek).  Heyesi  Sindor  az  6  iskolai  B4nk-b&n-kiad4sa 
76.  lapjin  azt  mondja:  > Fdrdin  ==  Petrus  Waradinus,  P6ter- 
y4radr61,  mely  eredetileg  Piter  vdra  yolt.  Peturwaradnak  is  neyez- 
tetett.  (ilrdujhelyi)*.  De  mi6rt  csinilt  volna  Katona  a  Waradinus- 
b61  vdrddnt?  Annyit  csak  6rtett  latinul,  bogy  Waradintis  = 
vdradi!  Akkor  h&t  azt  irta  volna,  bogy:  Vdradij  beWled  most.. 

Katona  Jdzsef  ezt  a  sztft  kfits^gklvtil  valami  rfgi  magyar 
konyybfll  vette.*  Nem  lebet  mis,  mint  a  n6met  wardein,  mely 
rdgente  biyatalos  czim  yolt :  a  p6nzyer6  int6zetek  ellen6r6t  jelolte, 
a  ki  a  yert  pfinzeket  megyizsg&lta.  A  ntoet  j6yey6nysz6kban  az 
ar  bangcsoportbtfl  ndlunk  rendesen  ar  6s  or  lett:  Ji6m.  parteke> 
parteka,  port4ka;  barbier  >  barbily,  borbely;  partei  >  portya, 
Tebdt  wardem>  varddn,  vorddn.  A  varddn'h6\  tal4n  csak  vala- 
melyik  tijabbkori  ir6nk  yagy  tin  maga  Katona  csindlta  a  vdr- 
ddnt (boBszii  ei-yal).  A  vorddn  alakot  megtaldljuk  Matkdnil 
(BinyiszcsikAny  1668.  216.  1.):  »Hogy  ha.,  arany  szint  mutat6 
rosz  rezedet  a  Bdny^zboz  kfildSd,  ..kohban  erSs  tftzben  6geti- 
meg,  azutdn  a  Yordan,  a  micsoda  itiletet  t^szen  fel81e  a  p4nz 
ver6  hiznil  N.  Bdnydn,  tarts  ahoz  magadatc.  (V6.  Nyr.  2:169.) 

*  Szintdgy  a  Petur  nevet.  Ebben  megtartotta  az  w-t,  pedig  tucljuk 
bogy  a  hoi  r^gi  forrAsainkban  Fetur  yan  irra,  ezt  P^tor-nek  kell  olyasm. 

25 

MAOTAB    HTKLTdB.    XXXIII. 


370  siMomri  zstaiioi^D. 

A  n6met  tvardein  (innen  a  koz^pkori  latin  wardinus)  az 
6fn.  warten  ,gondozni,  6rizni'  ig£b0L  Innen  m^g  wardieren  ,meg- 
yizsg&lni  a  vert  p^nzt^ 

Tama. 

A  NyeWujit^  sz6t&r&ban  azt  olvassuk:  ^Toma.  E16szor 
Ballagi  Teljes  Szt.-ban  1873,idegen  8z6  gyan&nt  jelolve.  Ugyanitt,  a 
sorok  kozott,  torndzni  is.  —  Torn&sZy  torn&szat  Ball.  1881.C  — 
Amde  enn^l  tobbet  m&r  a  Pallas  Lexikon&b61  is  megtudhatunk : 
bogy  t.  i.  a  Nemzeti  tornaegylet  1865  v^g^n  alakult  meg  mint 
Pesti  fonw-egylet  —  1869-ben  jelent  meg  Matolay  Elektfil 
A  torndzds  tortenete,  tovAbbi  Tornazsebkonyv  a  torndseat  n6met- 
magyar  mtiszdt&r^yal.  Emebben  m&r  a  kovetkezS  osszet^telek  es 
8z4rmaz6kok  is  elfifordulnak :  torna-ilgy  (3.  L),  -csamok^  -gyahar' 
lat,  'jdt^,  -rend,  -seer,  6s  tornornagy:  Turnwart,  toy&bb&  tor- 
ndzni,  torndzds,  szabad  torndzds  (117),  68  »az  eg&zsSgi  tomdzds 
(uemgydgytestgyalcorlat)  vagy  Icoztomdzds  (VoVkstuTuen,)^  12.1. — 
ElAbb  ezeket  a  kifejez^seket  nem  ismert^k  s  maga  az  egyszerfi 
toma  sz6  se  volt  kozhaszn&latban.'*' 

De  sokkal  r6gibb  forr&sban  is  megtal&ljok  a  tamdt :  Dago- 
nics  Andr&s  munk&iban  (ezt  m&r  dolgozdt&rsainky  Horger  i» 
Simai,  megemlitett6k,  helyreigazitva  Szily  K£lm&n  adat&t,  1.  Nyr. 
31 :  157  6s  Simai  0.  Dugonics  A.  mint  nyelvujitd  5.  1.  6s  a  toma 
sz6  alatt).  Dugonics  1806-ban  azt  irja: 

»yalamint  a  gyHlekezetekben  gyakorlott^k  eleink  ezt :  Utzu  ht, 
a  hadban  ezt :  Eajta-rajta :  ligy  a  lovagj&tdkokban  ezt :  Tonuif  Toma* 
(Szittyiai  tdrt.  1 :  36).  iValamint  cstiddlom  sz6b6l  lett  csuda,  tgj 
lett  torlom  szdbtil  toma.**  Magyar  sz6  pedig  ez:  megtorlom  (azaz 
megtolom,  meggy6zom).  Magyarnak  kelletik  tehdt  lenni  a  Tomdnak 
is,    mely    sz6    amabbiil    eredettc    (uo.    97).    8  1808-ban    azt 

♦  V6.  a  Tornazsebkanyv  kov.  adatait:  »Megjeleat  nehtoy  6v  el6tt 
magyar  nyelven  egy  testgyakorUUtan*  (4).  »A  f6Y4ro8ban  tekint^lyea  polg4rok 
felallitottak  egy  teatgyakorld  int6zetet.  A  torn^z&Biiak  dgy  lAtszik  nev^tdl  is' 
feltekc  (27).  >1863  doy.  1-jen  nyitott4k  meg  a  tomaosamokot,  Magyarorszig 
e]s6  nyilv^noB  tomacBarnokat .  . .  Flrm&ul  egyeldre  Claire  a  testgyakorU' 
intizeti  igazgat6  neve  szolg^ltc  (30).  —  A  torn&zds  torUneteben  asonban 
Matolay  mkr  a  k5v.  inuiik4t  emliti,  de  nem  mondja  meg  a  megjelenSse  6?6t : 
A  tomatanUds  a  n6ptanod&kban  Szantfer-  ^s  AmbrusWl  (a  N.  Mdzeum  kdnyv- 
t4r&ban  nines  meg;  2.  kiad.  F^ca,  1872.) 

**  DttgonicB  idgy  Utazik  a  torh6\   8z&rmaz6  regi   torU  Bz6t  magyar^zta 
felre,  1.  Nyr.  31:157—8  ^s  NySz. 


dZdlCAOTARlZATOS:.  371 

ir ja:    ^TomajcUik   ftz,    inid6n   k^t    vetekedd   (lovon    dive   d^rddsson) 
egym&ssal  viaskodikc   (Oserei  228). 

Matolay  a  8z6nak  eredet^rdl  azt  mondja:  >A  tomdeds  mint 
magyar  8z6  csak  onkenyes  itt^tele  a  n^met  Turnen  sz6nak,  melj 
Jahn  Altai  kezdett  szint^n  onk^nyesen  a  Oymnastih  helyett  hasz- 
ndltatni  s  jelenben  d.ltal&nosan  be  van  y^ye<  (A  torn^zas  torte- 
nete  3).  Ez  nem  All,  mert  hiszen  a  torna  m&r  Dugonicsndl  meg- 
van,  teb^t  miel6tt  m^g  Jahn  a  n^meteket  torndzAsra  kapatta, 
bogy  megedzz^k  testiiket  a  franczi&k  ellen. 

De  bonnan  vette  Dugonics  a  torndt?  Nem  bibetjiik, 
bogy  6  maga  csin&lta  volna  a  torol  ig6b6I,  banem  valamint  az 
ut2U  btu-i  ^TJszvbu^  vez6r  nev6b6l  kovetkeztette  ki,  6ptigy  kovet- 
keztette  a  torndt  a  maga  id^zte  torna  torna  folkidlt&sbdl.  Ezt 
pedig  uyilv&n  valami  rdgi  konyvben  olvasta  valamely  lovagi  j&t^k 
lefrAsdban,  mert  nem  egy6b  mint  az  olasz  torna,  torna !  (fordftsd, 
forditsd  v.  fordulj,  fordulj)  vagyis  az  a  folkiAltds,  melylyel  a 
kozepkori  versenyvfvdt  biztatta  a  n6z6  kozons^g.  Innen  vette 
eredet^t  a  franczia  tournoi  ,tornajdtek'  s  a  nemet  turnieren  es 
az  ebbfil  elvont  tournier,  Emez  elSfordul  magyar  irdknil  is, 
pi.  Heltai  Kr6nik&jdban  (174  b):  >M&tyds  kirdly..  ott  bocs^t& 
legel68zer  a  fidt,  az  Hunyadi  Jdnos  berczeget  a  Ttirnyiei'ba,  ^s 
ott  vitezfil  5klele  fegyverben  az  urakkal*. 

A  Dugonics  szerezte  torna  tebdt  olasz-magyar  nyelvujitds 
volt  (mint  pi.  az  olasz  tazza-hdl  a  magyar  tdlcza,  1.  Nyr.  33: 167). 

Hogy  Dugonicstdl  a  torna  bogy  keriilt  1866-ben  a  pesti 
tornaegyletbez,  azt  egyel6re  nem  tudom  megmondani.  Yaldszfnfi, 
bogy  a  19.  sz&zad  derekdn  valameljrik  kolt^nk  kapta  fol  Dugonics- 
nak  ezt  a  tetszet6s  szavdt,  s  tigy  alkalmaztdk  azt&n  a  testgyakorlas 
tij  fogalmdra.  Arany  Jdnos  meg  a  Toldi  Szerelmeben  is  a  baj- 
yfv&st  nevezi  tom&nak  s  a  bozzd  val6  Glosszdriumban  megjegyzi : 
^torna:  nem  a  mai  testgyakorlat,  banem  a  lovagkori   tournier*, 

Szipoly. 

A  NyUSz.-ban  azt  olvasstik:  T^Szipoly^  MA.  6s  PP.  sztftd- 
r&ban  megrolt  ugyan,  de  az  irodalom  nem  baszndlta  s  nem  is 
igen  lebetett  ismeretes,  mert  a  Mondolat  megtitkozik  rajta.  — 
Szipolyoz,  hiszipolyoz  SimB.  1899;  el6bb  Jciszipolni  Ball.  1881.C 

A  NyUSz.-nak  ez  a  czikke  felrevezeti  az  olvasdt,  nem  mondja 
meg  a  ffidolgot:   bogy  a  szipoly  nem   pidczdt  jelentett,  a   minek 

25* 


372  8IM0KTI   ZStOMOKD.   8z6MAaTARlZATOK. 

most  6rti  az  olvas6,  hanem  eg68zen  m&sfajta  &llatot,  molyt  6s 
kUlonf^le  bogarakat  fzl6stelens£g  volna  a  NyUSz.  8zerz6j6r01 
mint  ismert  term6szettud68r61  foltenni,  bogy  az  ilyen  klilonb- 
s^eket  nem  veszi  ^zre,  de  minden  esetre  sajn&Ihatjuk,  hogy  ilyen 
key&s6  ilgyel  a  t&rgyalt  kifejez6seknek  jelent^s^re. 

A  Nyelvtort^neti  8z6t&r  fgy  id^zi  a  r^gibb  szdt&rak  adatait : 
^Seipoly:  blatta  MA.  schabe  PPR  motte,  hobswurm  Ad&mi. 
Szipoly  a  m6h-kos&rban :  tineae  alvearium,  apiroster  PPB.C  — 
Az  tij  M.  Tdrj8z6tdrban  azt  olvassuk:  ^Szipoly,  moly,  kilL  m6z- 
moly  (Szdkelyfold...)-*  —  Ballagi  teljes  8z6t&r&ban:  >8zipdy^ 
die  Schabe,  Motte;  viaszszipoly,  Bienenfalter,  Honiglecker.c  — 
Kassai  Jdzsef  azt  mondja :  ^rozs-szipdy  Scarabaeus  secalis,  Foldi 
p.  293 «•  —  Torok  Bog4rhatiroz6j4ban  a  Rhynchites,  8z613-or- 
minyoa  van  szipoly-ndia  nevezve*.  —  ^Szipoly:  moly«  Mondolat 

Hogy  tobb  folvil&gosft&st  kaphassunk,  k^rd^st  int^ztem  a 
Nyr.  olvasdihoz,  s  6k  azt  felelt^k,  bogy  a  szipoly  »gabonapusztitd 
bog&r<  (Kisujsz&ll&s,  H6dmez6y&8&rbely),  »ydrosszinUy  aprdpettyes 
bog4r,  mely  ndha  ellepi  a  biiz4t«  (Szentes,  L  Nyr.  30:590—1).** 

Molecz  B61a  y&lasza  szerint  Szentesen  »k6pes  drtelemben 
a  mdsokon  61dskod6  embert  nevezik  szipcly-nak;  szipolyoz,  Jci- 
szipolyoz:  a  vagyon&bdl  kifoszt  Ykit«.  De  bizony&ra  csak  a 
mdveltebbek  baszndlj&k  fgy,  ez  irodalmi  hat^  Paal  Gyula  no. 
azt  mondja,  hogy  Udvarbely  megy^ben  ^szipoly  ismeretlen;  itt  a 
n6p  vA'szipdt  mondc;  teh&t  a  k^rdezett  szipdlyt  ez  a  dolgozd- 
t&rsunk  is  a  pi6cz&ra  6rti. 

Az  itt  id^zett  v&szipd  rendes  igen^v  a  szip  vagyis  flzf 
ig6hSL  Kiszipni  helyett  gyakorftd  kepzfivel  azt  is  mondt^k  hi- 
szipolni  (fgy  Ballagindl;  Szarvas  G-.  is  frja:  >Y^rdt  Tciszipoljdh 
az  utolsd  cseppigc,  Nyr.  16:360).  Ebbdl  —  tal&n  a  rokondrtelmii 
koppolyoz,  tal4n  a  ttlre^rtett  r^gi  szipoly  sz6  hatdsa  alatt  — 
mddosftotta  valamelyik  frdnk  a  kiszipolyoz  alakot,  m6g  pedig  alkal- 
masint  csak  a  19.  szdzad   kozepe   tdj&n   (Ballagi   szdt^raiba   mai 

^BaUagi  teljes  8£6t4r4baii:  >Sripolyf^l6k,  szipolyok,  Httcken,  Tippu- 
larient,  Itt  a  szipoly  oesze  van  zavarra  a  tipolyljBl^  melyet  tennteettad6- 
saink  a  latin  tippula-hdl  faragtak.  (A  Tad.  Gyttjtem^ny  mell^et^ek,  a 
Sz^p  Literatar&nak  1821-i  130.  Iapj4n  egy  ir6  a  tiszayir&got  nerezi  tipolynak.) 
"^^  A  SMipoly  mint  bogdrn^v  alkalmasint  szUv  eredetii.  Nem  tndom 
ugyan  kimutatni  olyan  azi&r  nyelvb^l,  melylyel  a  mi  nyelTnnk  erintkezett; 
de  az  oroszban  van  egy  teljesen  megfeleld  bz6  (s  ez  bizony4ra  megvan  yagy 
megYOlt  m&a  8z14t  nyelvekben  is) :  »8ipli  Maikftfer,  eigentlich  der  summende* 
Mikl.  EtWb.  296. 


KIC8KA    EMIL.    K^T    XLLXspONT.  373 

napig  se  keriilt  bele,  eldszor  a  mi  n^met-magyar  8z6t&runkban), 
A  szipdyoz  ig6b61  kovetkeztett^k  azt&n  ki  pidcza  6&  szipolyozd 
uzsor^  jelent^s^ben  az  tij  irodalmi  szipoly  sz6t.  Igy  mkv  1850-ben 
J<5kain&l  stdtus-szipoly  6s  orsedg-iopolyozd  az  illami  sz&llit&8okb61 
nyer^szkedd  ember  (dfszkiad.  10:256,  Osatak^pek). 
igy  lett  a  molybdl  pi<5cza.  •— 

SmOKTI   ZsiaMOKD. 


KfiT  ALLASPONT.* 

L 

^Minden  mondatot  h&  riszre  lehet  osstani,  egyik  az 
dUitrndny,  mdsih  az  alany<,  mondja  Kalm&r  Elek  (Iskolai  magyar 
nyeWtan  elemz6s  alapj&n,  m&sodik,  rovidftett  kiad&s,  3.)-  E  meg- 
hat&roz^  szerint  k6t  r^szre  kell  osztanunk  a  mondatot,  hogy 
alany&t  ^s  illftm&nydt  l^thassuk.  Ime  n^hfiny  mondat  k6t-k6t 
r^szre  osztva: 

Jdnoa  I  orros.  Jdnos  \  iv.  E  hit  orszdgos  vemzet  \  a  magyar. 
Az  %d6  szerint  val6  nyomorHsdgok  |  T^hetetlen  boldogsdggd  vdltO' 
zanddk.  A  $zuz  Mdridtdl  szUUtett  Jizm  \  az  6Vi  istennek  fia,  Vala- 
mely  yixAovmaddr  hhetett  \  az  {fsapdm.  Minden  hdboritsdg  \  az  emberi 
elfninek}Lem6ujH6g€b6ltdmad.  AszempUlantdsig  vaUturis  \  5r5kkd- 
val6  d%C8684get  szerez.  A  szent  Mdrtonnak  istenhez  vald  kdnyorgise  \ 
nagyot  haszndlt  neki.  Sok  bajdba  kervlt  \  mindezt  vighevinni.  A  beteg- 
nek  bdgyadtsdgdt  \  nagy  farrdsdg  kdveti,  Marczali  osztdlydt  |  Cser- 
hisA  vezette.  Mdtkdja  portrijdt  \  a  mell^n  viseli,  A  jdkedvU  ada- 
kozdt  I  szereti  az  isten.  N^milii  szenUiltem  \  a  szdmyukat  prdbdld 
kis  gdlyafiakat.  FUlemnek  \  ily  dksirist  kellett  hallgatnia.  A  Krisztus- 
nak  I  teljes  hatalma  vagyon  az  6  szent  atyjdnak  orszdgdn,  A  ktUcsok 
addsdban  \  hntxAomadds  vagyon.  SzempUldidnak  fekete  virdgdn 
a  rtfszT^t  kSnnyharmatja  reszketett.  A  kipusztitott  vidik  sdhajtdsdra 
gAnjkaczaj  felelt 

Most  m6g  csak  arra  a  k^rd^sre  kellene  feleletet  tal&lnunk  a 
meghat&roz&sban,  hogy  a  k^t  r^z  kozfil  melyik  az  alany  s  melyik 
az  &Qitm&aj.  Erre  a  k^rd^sre  hi&ba  keresUnk  feleletet  a  meg- 
hat&roz&sban,  nines  abban  8z6  semmi  megkiilonboztetd  jelr61, 
nincsen  benne  di£Perentia  specifica. 

^n,  j61  meghfinyya-vetve  a  dolgot,  arrdl  gydzfidtem  meg, 
bogy  az  a  megkiilonboztetd  jel,  mely  mdg  a  r^gi  gorogokrfil 
maradt  re&nk,  eldgs^ges  annak  eldont^sdre,  hogy  a  mondat  k6t 
r^sze  koztU  melyik  az  alany  s  melyik  az  &lUtm&ny.  Alany  az  a 

*  L.  Kalmir  E.  Alany  da  ]degteit6,  Nyr.  32 :  355. 


374  KICSKA    EMIL. 

resZy  amelyrol  a  mdsik  r4sz  mondva  van,  dllttmdny  az  a  resZj 
a  mely  a  md^k  reszrol  mondva  van.  Ehhez  osak  azt  kell  meg 
hozz&gondolnunk,  hogy  alany  a  hatdrozando,  a  magdbafoglalo,  a 
gyongebben  hangoztalott  resz,  dUttmdny  a  hatdrozd,  mdshafoglalt,  az 
erosebben  hangoztatott  resz  s  megvan  a  biztos  megkiilonbozteW  jel. 
Megtoldottam  tehit  Kalmdr  meghat^roz&s&t  a  specifica 
differenti&yal,  de  egy^bk^nt  nem  ydltoztattam  rajta  semmit,  a 
genus  proximum,  t.  i.  bogy  az  alany  es  &llf tm&ny  k^t  r^sze  a 
mondatnak,  ugyanaz  maradt.  S  Kalm&r  m^gis  fgy  kel  ki 
ellenem : 

>Nagy  baja  Kicsk&nak,  hogy  nem  tad  szabadtUni  az  alany 
ama  r^gi  szab6ly&t6l,  mely  szerint  alany  az,  a  mir51  valamit  mondunk ; 
mindig  azt  hajtogatja,  hogy  az  osszes  nyelvtanok  ezt  tanitj&k  s 
engem  is  dgy  czdfol,  mintha  ^n  is  ezt  vallandm.  Fedig  eppen 
e  Bzabdly  tarthatatlans6ga  indftotta  meg  az  egSsz  harczot  az  alany 
k^rd^se  korul  6s  sokan  vannak  m6r,  a  kik  nem  ezt  tanftj&k.  De 
Kicska,  mdg  a  mikor  meg  is  kia^rti,  hogy  az  djabb  &ll&apontok 
egyik^re  helyezkedjen,  hogy  innen  hadakozva  yerje  ki  az  illetdket 
6ppen  ebbdl  az  &lldspontb6l,  akkor  is  mindig  visszat^yed  a  r6gi 
Bzab6lyra.€  (Nyr.  32:369.) 

Nem  hinn^m,  hogy  Kalmdr,  ha  csak  azert  helyezkedett 
yalaha  m&snak  az  &lUspontjdra,  hogy  kiyerje  6t  onnan,  az^rt 
tette  volna  ezt,  hogy  maga  foglalja  el  azt  az  dll&spontot,  a  mely- 
b61  oly  konnyen  ki  lehet  yemi  az  embert  a  ne  >t6yedjen  yissza« 
arra  az  ^IMspontra,  a  melybdl  nem  yerte,  s6t  nem  is  yerheti  6t 
ki  senki.  De  nem  is  szabdly  az,  a  mire  6n  » mindig  yisszateyedek*, 
hanem  torveny  s  nem  ^rzem  6n  legkisebb  bajomat  sem,  amig 
e  tory^nynek  ellene  nem  j^rok.  Mindaz&ltal  nem  ragaszkodom 
en  mereyenen  ezen  toryenyhez.  Mutasson  nekem  Kalmdr  m&s, 
biztosabb  jelt  a  mondat  k^t  r^szenek  megkiilonboztet^^re,  azon- 
nal  elaytil  szememben  a  r^gi  tory^ny. 

Tessek  toy^bb  olvasni  konyyemben  —  fogja  mondani 
Kalm&r  —  s  megtaUlja,  a  mit  keres,  a  biztos  megkiilonboztetfi 
jelt  J61  yan,  toydbb  olyasok.  Az  alUtmdny  az  a  sz6  (!),  mely 
beszedtinJcet  mondattd  teszi^  az  alany  az  dllftmdny  szemelye, 
(Lehet  az  alany  egy  dllat  vagy  tdrgy  is,  azert  csak  az  allitmdny 
szemdyenek  ncvezzilk.)  Ez  tobb  anndl,  a  mit  kerestem.  Ez 
teljes  meghat^roz^s.  Van  benne  genus  is,  differentia  is.  Osak  az 
a  baj,  hogy  a  genus  eg^szen  m&s.  Azdj  meghatdroz&s  szerint 
nem  ket  r6szre,  hanem  annyi  r^szre  kell  osztanunk  a  mondatot, 
a  hdny  egyes  szd  (vocabulum)  yan  benne,  hogy  a  tobb-keyesebb 
8z6  kozt  r&akadhassunk  arra  a  k^t  8z6ra  is,  a  melyek  egyike  az 
alanya,  mdsika  az  dllftm^nya  a  mondatnak. 

Gondolkozzek  Kalmdr  egy  kiss6  a  k^t  meghat&rozison  s 
&t  fogja  l&tni,  hogy  nem  tigy  cz&folom  en  6t,  mintha  6  is  azt 
yalland,  hogy  az  alany  az,  a  mirfil  yalamit  mondunk,  hanem  tigy 
bogy  oly  alMspontra  helyezkedett,  a  melyen  ezt  tobbd  nem  yall- 


KtT  XllXspont.  376 

hatja.  Mert  nem  ama  bizonyos  »3zabdly  tarthatatlans&ga  indf- 
iotta  meg  az  eg6sz  harczot«,  hanem  az  tij  meghat&rozds,  >az  tij 
all^pont<  tartbatatlans&ga. 

Mi  az  illitminya,  az  tij  ^Udspontbol  n^zve,  ennek  a  mondat- 
nak:  e  ket  oiszdgos  nemzet  a  magyar?  »Az  dllitmdny  az  a  sz6, 
mely  beszediinket  mondatti  teszi.<  Ha  itt  t&gabb  ertelemben 
veszem  a  hese^ety  mint  a  mondatot^  akkor  a  meghat^rozdsnak 
nines  semmi  ^rtelme;  ba  ugyanazon  ertelemben  veszem,  akkor 
azt  teszi,  bogy  az  &llf  tm&ny  az  a  sz6,  mely  a  mondatot  mondattd 
teszi.  De,  uram  isten,  bonnan  tudjam  6n,  melyik  az  a  szo,  mely 
ezt  a  mondatot  mondatt&  teszi?  Tudja-e  Kdmir,  melyik  az  a 
fa,  mely  az  erd6t  erdfiy^  teszi? 

Igaz,  ba  meg  tov&bb  olvasok  Kalm4r  konyy^ben,  ezt  a 
megkiilonboztetd  jelt  is  taUlom:  >az  (Ulitmdnyt  Mdm^bl  ismer- 
juk  feU.  De  ^rtelme  minden  szdnak  van  az  ertelmes  mondatban, 
bogy  ismerjek  bit  az  illitm&nyra  olyasmibdl,  a  miben  egy  szdtdl 
sem  klilonbdzik? 

A  mit  eddig  ballottunk  Kalm^tdl  az  dllftminy  feldl, 
basonld  ebbez:  Minden  szorzatot  k6t  rSszre  lebet  osztani,  egyik 
a  szorzd,  m&sik  a  szorzandd.  (Ez  belyes.)  A  szorzd  az  az  egyes 
sz&m,  mely  a  szorzatot  szorzatti  teszi;  a  szorzdt  6rt^k^b61 
ismerjuk  fel.  (Ez  k^ptelenseg.) 

>Allftm&ny  6a  alany€  czfmii  ^rtekez^sSben  (NyK.  28.)  m^g 
kovetkezd  megklilonboztetd  jeleit  emh'ti  Kalm&r  az  &lUtm&nynak : 
^az  dUUmdny  a  szemMt  jelenet  fopontja  (143.),  az  dUttmdny  a 
mondat  koz^ppontja  (145.),  az  dllitmdny,  mint  a  horog,  mely  a 
halat  kirdntja  a  vtzbol,  elolb  jdr^  mint  a  mit  hihuz,  az  alany<^ 
(147).  Mondja  meg  m&r  most  valaki,  melyik  sz6  az  &Uftm&nya 
ennek  a  mondatnak:  e  k4t  orszdgos  nemzet  a  magyar. 

De  nem  akarok  akad^koskodni :  Tudom,  bogy  Kalmir 
szerint  a  nyelvtani  ige  (a  bele^rtett  van)  az  411itmdnya  ennek  a 
mondatnak  6s  minden  mondatnak,  ba  nem  yeszsziik  szdmba  az 
eff616ket :  brum-brum,  hm-hm,  zsupsz !  sat.  A  Kalm&r  dllitm&nya 
nem  egy6b  teb&t,  mint  m&sik  neve  a  nyelvtani  ig^nek.  Hogy  mi 
baszn^t  vebeti  Kalm&r  annak,  bogy  egyszersmind  dllitm&nynak 
nevezi  a  nyelvtani  ig6t,  nem  tudom.  Csak  azt  tudom  bizonyosan, 
bogy  &llftm&nydt  nem  »elemz6s  alapjdn«  kapta,  bogy  nem  vebeti 
baszn&t  a  Jdnos  |  f r  s  a  Jdnos  |  tr  mondatok  megkiilonboztet^- 
s^ben  s  bogy  dUitmdnydra  m'ncs  semmi  sziiks^g,  ba  a  nyelvtani 
ige  ugyanaz  a  dolog.  Az,  bogy  namely  mondatban,  pL  Jdnos  \  ir, 
&llftmdny  a  nyelvtani  ige,  tal&n  m6g  nem  azt  teszi,  bogy  az 
illiim&nj  az  a  sz6,  melyet  mdsk^p  nyelvtani  ig^nek  is  neveznek, 
banem  csak  azt,  bogy  a  mondat  k6t  r6sze  egy-egy  8z6  is  lebet 
8  ^tUltmilnya  nyelvtani  ige  is  lebet. 

L&ssuk  most,  mi  az  tij  &ll&spontb61  ndzve  az  alanya  ennek 
a  mondatnak:  e  ket  orszdgos  nemzet  a  magyar.  »Az  alany  az 
^llitmdny  8zem61ye«,  mondja  Elalmdr.  Ez  azt  tenn6,  bogy  >az 
igeszem^ly  a  val6di  alany «.   De  tigy   l&tszik,   Kalm&r   maga  is 


376  KIC8KA    EMIL. 

bolond  gombdnak  tartja  Kernnek  ezt  az  &llit&8&tj  mert  ugyan- 
csak  kit&gftja  az  igeszem^ly  fogalm&t,  mid6ii  Kern  subjekts- 
wort}&i  is  belef^rkezteti.  »Lebet  az  alany  egy  &llat,  vagy  Urgy 
is  —  veti  magyar&z61ag  ut&na  —  az^rt  csak  az  &llitm&ny  szemS- 
ly^nek  nevezziik.c  Kozons^gesen  szdlva,  ez  azt  teszi,  bogy  az 
alany  az  a  8z6,  mely  az  (indogerm&n)  ig^vel  szem^lyben  egyezik, 
azaz  nevez6  esetben  &11.  Hogy  ezt  teszi,  arr61  maga  Kalm&r  tesz 
bizonyos8&  benniinket,  mid6n  m4g  egy  ismertetd  jeL6t  emlftve  az 
alanynak,  ezt  mondja:  »Ag  (danyt  leghonnyebben  ugy  ismerjuk 
meg,  ha  ag  dUitmdnyt  (^rtsd:  nyelvtani  ig^t)  e  i&d&sel  ismS- 
teljuh:  ki?  mi?  vagy  kik?  mik?  mim?  mid?  stb.t  E  k&- 
d6sekre,  mint  mindenki  j61  tudja,  nevezd  esettel  feleliink.  Ha  az 
alanynyal  is  ugyanazon  k^rdesekre  feleliink,  akkor  az  alany  nem 
lebet  m&Bj  mint  olyan  8z6|  mely  nevez6  esetben  &1L  Az  alany 
^ptigy  m^ik  neve  teb&t  a  nevezd  esetnek,  mint  az  illftm&ny 
az  ig6nek.  Melyik  8z6  m&r  most  az  alanya  ennek  a  mondatnak: 
6  hit  orszdgos  nenuset  a  magyar)  Mind  a  hat,  mert^  mind  a 
hat  nevezd  esetben  ^1.  Megutkozik  ezen  Kalm&r?  En  nem. 
Sziiks^gk6p  kovetkezik  ez  abb61,  a  mit  eddig  hallottunk  t61e  az 
alany  feldl.  S  ha  igaz  az,  hogy  >a  h&ny  ige,  annyi  illftmilnyc, 
mi^rt  ne  lehetne  igaz  az   is,  hogy  a  hfiny  nevezA,  annyi  alany? 

De  mondtam  mdr,  hogy  nem  akarok  akadlkoskodnL 
Bdhagyom,  hogy  ennek  a  mondatnak  csak  k^t  szay&ra,  a  nem- 
zetre  s  a  magyarra  yonatkozhatik  az  a  k^rd^s,  hogy  melyik  az 
alany  kozdlok.  E14g  baj  ez  is  annak;  a  ki  azt  dllftja,  hogy  az  a 
szo  az  alany,  mely  szem^lyben  egyezik  a  nyelvtani  igeveL  Mind 
a  nemzet^  mind  a  magyar  megegyezik  szem^lyben  a  van  ig^vel. 
Melyik  hit  az  alany  kozCQok  ?  Erre  a  k£rd6sre  lehetetlen  felelnie 
annak,  a  ki  az  alanyon  nem  £rt  egyebet,  mint  oly  szdt,  mely 
alanyesetlen  ill. 

De  Kalm&r  felelni  akar  a  k^rd^re  s  tigy  l&tszik,  a  leg- 
nyomdsabb  feleletnek  ezt  tartja:  a  p^ldamondatban  >az  is  szapo- 
ritja  a  neh^zs^get,  hogy  mind  a  k^t  nevezd  harmadik  szem^ly ; 
ha  kiilonbozfi  szem^IytLv^  v&ltoztatjuk,  az  egyeztette  megmondja, 
hogy  mit  tart  a  nyelv^rz^k  alanynakc.  (NyK.  32 :  457.)  Azaz, 
ha  e  helyett:  e  hit  orszdgos  nemzet  a  magyar  (van)^  azt  mon- 
dom,  hogy  e  hit  orszdgos  nemzet  6n  vagyoh^  akkor  bizonyos, 
hogy  a  magyar  az  alany,  mert  a  hely^be  tett  in  8z6yal  egyezik 
az  ige.  Bossz  nyelv^rzSk  biz  az,  mely  ilyent  mond.  Az  in  sz6t 
epen  tigy  betehetem  e  hit  orszdgos  nemzet  hely6be  is:  ^  a 
magyar  vagyoh.  Ez  a  pr6ba  tehilt  csak  azt  bizonyftja,  hogy  a 
k^t  nevezd  kozt  nines  semmi   ktilonbs^g,  hogy  mind  a  kett6  — 


A  k^t  nevezd  kulonbozfi-szem^lytLs^g^vel  inkdbb  azt  lehet 
bizonyftani,  hogy  a  szem^lyben  yal6  egyez^  nem  lehet  az  alany 
megkiilonboztetd  jele.  Mert  ha  ennek  a  mondatnak:  a  pdrtuto 
te  vagy,  a  pdrtuto  az  alanya,  akkor  k^ptelens6g  azt  mondani, 
hogy   az   alany   az   a  szd,   melylyel  az   ige  szem^lyben  egyezik. 


K^    iLLiSPONT.  377 

Ezt  az  ad  absurdum  deducti6t  be  is  mutattam  m£r  egyszer  s 
nem  tehetek  r61a,  hogy  nem  sikeriilt  teljesen.  Akkor  mig  meg 
Yoltam  gy6z6dYe  s  tigy  is  tapasztaltam  mindaddig,  hogy  a  tuddsok 
j<Sl  tudj^k,  hogy  ennek  a  mondatnak  a  pdrtuto  az  alanya.  Nem 
azt  akartam  ieh&t  bizonyftani,  hogy  a  tuddsok  nem  tudndk,  mi 
az  alanya  ennek  a  mondatnak,  hanem  azt,  hogy  nem  abbdl  tud- 
j&k  ezt,  a  mit  az  alany  ismertetfi  jel^nek  mondanak,  azaz  nem 
a  szem^Iyben  vald  egyez6sb6I.  De  Balogh  6s  Kalmir  m&v  1901. 
ftprilisban  tigy  nyilatkoztak  a  Nyrben,  hogy  ennek  a  mondatnak 
szerintuk  te  az  alanya,  az  ^n  ^rtekez^sem  pedig  csak  f41  ^vrel 
k^sdbb  jelent  meg  a  NyKben.  Arra  a  k^rd^semre,  hogy  mib61 
tudj&k  az  osszes  grammatikusok  oly  bizonyosan,  hogy  ennek  a 
mondatnak  a  pdrtiitd  slz  alanya,  konnyen  felelhette  tehdt  Kal- 
m&Tj  hogy: 

»Ezt  6pen  nem  tndjik  bizonyosan,  a5t  annyira  kdtelkednek 
benne,  hogy  pL  se  Balogh  Fdter,  se  dn  nem  hiszsziik,  hogy  itt  a 
pdrtuto  Yolna  az  alany;  m^gis  engem  8z6laltat  meg  Kicska:  ,erre 
a  k^rd^sre  azt  feleli  Kalm&r,  hogy  a  nyelytani  alanyt  kdnnyu  meg- 
ismemi,  mert  az  mindig  az  a  r^sz,  melylyel  az  ige  megegyezik'; 
hissen  itt  nem  a  pdrtUtCfyel  egyezik  meg  az  ige !  hogy  lehetne  tehAt 
sserintem  is  bizonyos,  hogy  ez  az  alany  ?<  (Nyr.  32:359.) 

Igy  oly  szfnben  ttlntem  fol,  mintha  az  ellenkez6j6t  akar- 
tam Yolna  cz&folni  annak,  a  mit  Kalm&r  illftott,  mintha  >sa}&t 
n^zetemet  akartam  volna  beleolvasni  az  dv^bec.  De  ohassa  el 
Kalm&r  azt  a  megjegyzSst  is,  melyet  a  szerkesztd  f fizott  £rtekez4- 
semhez  s  Mtni  fogja,  hogy  az^6n  6rtekez6sem  m&v  1900-ban 
k6szen  volt  s  be  is  volt  kiildve.  Ertekez^sem  frdsakor  nem  tudhat- 
tam  m6g  teh&t,  hogy  fog  Kalm&r  1901  dprilis&ban  nyilatkozni. 
Most  azonban  megvallom,  hogy  csalddtam  abban  a  foltev^semben, 
hogy  nines  oly  grammatikus,  a  ki  nem  tudni,  hogy  a  pdrtuto 
te  vagy  mondatnak  a  pdrtiitd  slz  alanya,  Pedig  ezt  fol  kellett 
Yolna  tennem  olyanokr61,  a  kik  teljesen  arra  az  drllispontra 
helyezkedtek,  hogy  az  alany  neYezd  esetben  &U6  sz6.  Hisz  magam 
mondtam  m&r  a  Nyr.  24.  Yagy  25.  kotet^ben,  hogy  »abb61, 
a  miben  k6t  dolog  megegyezik,  senki  sem  kiilonbSztetheti  meg 
fiket,  mert  kozos  jelbdl  k6t  dolognak  csak  azonoss&g&t,  nem 
kulonbs6g6t  szoktuk  megi8merni.< 

Azirt  sztirtam  ezt  kozbe,  hogy  b&trabban  felelhessek  arra 
a  k^rdtere,  mi  h&t  Ealm&r  szerint  az  alanya  ennek  a  mondatnak : 
6  k4t  orsedgoa  netmet  a  magyar.  Tal&n  nem  t^Yodek,  ha  azt 
felelem,  hogy  a  magyar,  Hisz  maga  Kalm&r  Yeti  szememre,  hogy 
>nem  koYettem  a  logik&t,  melyet  im&dokc,  mid6n  azt  iUitottam, 
hogy  a  pdrtiitd  te  vagy  mondatnak  nem  >a  kisebb  korii  fe 
hanem  a  nagyobb  korfi  pdrtiitd  az  alanyac.  (Nyr.  32:368.)} 
A  magyar  kisebb  korCL  fogalom,  mint  a  netmetj  annak  a  mondat- 
nak  teh&t  a  magyar  az  alanya.   Az  bizony   Kalm&r  szerint,  de 


378  KIC8KA    £MIL. 

nem  a  logika  szerint.  Mert  nem  kell  nekem  mind  az  ot  yil&g- 
r^szt  bej&rnom,  bogy  oly  logik&t  mutathassak,  mely  szerint  annak 
a  mondatnak  e  Jcdt  orszdgos  nermet  az  alanya.  M&r  1899-ben 
mutattam  egy  olyan  logikdt,  mSg  pedig  Aristoteleset,  mely  szerint 
ennek  a  mondatnak :  vd  Aevxdv  exeivo  ^coxQdttrjg  imv^  (az  a  feher^ 
seg  I  Sokrates)^  t6  Aevxdv  ixelvo  az  alanya,  vagy  ennek  a  mondat- 
nak :  t6  Tipdmov  KaAAlag  icniv  (az  &kez6,  a  ki  4r1ceziTc  \  EaUias) 
%b  nqdaiov  az  alanya.  (NyK,  29:179.)  Egyibirdnt  akdrmely 
logikdban  olvashatni  azt,  bogy  minden  mondatot  meg  lehet  fordi- 
tani  8  bogy  ez  a  megforditds  azt  teszi,  bogy  a  mi  alany  volt  az 
egyik  mondatban,  41Utm&ny  a  m&sik  mondatban.  A  ki  alkal- 
mazni  tudja  ezt  a  torv^nyt,  sobasem  fogja  azt  mondani,  bogy 
ebben  a  mondatban:  jnhilszs^  a  mestcrs^em  (megfordftva : 
mesters^gem  a  juhdszsdg)  a  juhdszsdg  az  alany,  yagy  ebben 
a  mondatban:  az  6n.  vagyok  (megfordftva :  4n  az  vagyok)  az  4n 
az  alany.  Nem  fogja  tehdt  azt  sem  mondani,  bogy  ebben  a 
mondatban:  e  k4t  orszdgos  nemzet  a  magyar  (megf ordf tya :  a 
magyar  kdt  orszdgos  nemzet)  a  magyar  az  alany. 

Ime  meg  egyszer  folkerestem  Kalm&rt  tij  ^Idspontj&n,  de 
ne  klydnja,  bogy  ott  maradjak  mellette.  Ink&bb  tegye  meg 
nekem  azt  a  szfyess^get,  koyessen  6  is  engem  egyszer  a  r6gi 
dlldspontra,  majd  meglitja,  bogy  ott  sz^pen  osszeferiink  egym&ssal. 

>Minden  mondatot  ket  r4szre  lehet  osztani^  egyik  az  cUany, 
mdsik  az  dlUtmdny*,  mondja  Kalmdr  azzal  a  kiilonbs^ggel,  bogy 
az  fillftmfinyt  teszi  eldre.  De  bizonyos,  bogy  a  tudatban  (nem  a 
mondatban)  az  alany  jd^r  elfil,  az^rt  tettem  6n  az  alanyt  el6re. 
E  megbat&roz&sban  biinyzik  a  differentia  specifica.  P<5toljuk 
royiden  Igy:  cw  alany  az  a  risZy  a  mdyrol  a  mdsik  r&z,  t.  i. 
az  dUitmdny  mondva  van,  E  megbatdroz&s  szerint  ennek  a 
mondatnak :  e  k&  orszdgos  nemzet  a  magyar  (van)^  e  k&  orszdgos 
nemzet  az  alanya  s  a  magyar  (van)  az  dllitm&nya. 

Legels6bb  azt  fogom  bizonyltani,  bogy  ezt  az  alanyt  es 
dllitm&nyt  igaz&n  >elemz£s  alapjan«  kaptuk  meg.  Az  analysisnek 
az  a  cz^lja,  bogy  megtudjuk,  mint  jott  l^tre  a  syntbesis.  Az 
analysist  azon  a  ponton  kell  kezdeni,  a  melyen  y^zodott  a 
syntbesis.  Ha  ki  tudjuk  mutatni,  bogy  annak  a  mondatnak  azon 
a  ponton  y^gz6dott  a  syntbesise,  a  melyen  e  k4t  orszdgos  nemzet- 
hbl  6  a  magyarhd  egy  eg&z  lett,  akkor  belyesen  kezdtuk  meg 
az  analysist. 

Ezt  konnyfi  kimutatnL  Bdrmely  mondatot  megfelel6  n6y- 
szoi  kapcsolatra  y&ltoztatbatunk.  Nem  terjeszkedhetem  itt  ki  az 
Aty^ltoztat&snak  kulonf^le  mddjaira,  azert  kiydltk^pen  csak  a 
k£t  legkozons^gesebb  mddot  emlitem  meg.  Ezekbfil  a  mondatok- 
bdl:  az  isten  ]6f  a  maddr  ^nekel^  ezeket  a  sz61dsokat  alkot- 
batjuk :  az  istennek  j<5s^a  yagy  j6volta,  a  maddrnak  ^nekl^se ; 
a  jd  isteUf  az  dnekld  maddr  (osszetett  alakban :  az  isten^  a  ki 
}6,  a  maddr,  mely  ^nekel).  Hasonl6  ity&ltoztat^ok  ezek  is: 


K^T  XllXspokt.  379 

Ez  az  ember  a  mds  kontos^en  kevilykedxk:  ennek  az  ember- 
nek  a  mis  kontos^ben  val6  kevilykedise,  ez  a  into  kontdsAen  kevSly* 
kedd'  ember, 

Krisztus  szorgalmatos  gondot  visel  vala  6  felO'le :  Krisztusnak 
6  feUle  void  szorgalmatos  gondviselise,  az  6  feldle  szorgalmatos 
gondot  viseld  Krisztus. 

Az  anyaszentegyhdz  ^16  beszM  dltal  tanit:  az  anyaszentegyhdz- 
nak  dl6  besz^d  dltal  val6  tanitdsaj  az  ^16  besz^d  dltal  tanitd  anya- 
szentegyhdz. 

A  tanitvdnyok  hamar  is  hirtelen  hisznek  vala :  a  tanitvdnyok- 
nak  hamar  is  hirtelen  vald  hitele,  a  hamar  is  hirtelen  hivd 
tanitvdnyok. 

Az  isten  tisztelete  ndvekedik  az  emberek  kdzbtt:  az  isten 
tiszteletinek  az  emberek  kozott  vald  norehed^se^  az  emberek  kozott 
nSyekedd  isten-tisztelete. 

A  prdfitdkat  az  isten  lelke  vildgositotta :  a  prdfildknak  az 
isten  lelkitdl  vald  vildgositdsa,  az  isten  Ulkitdl  vildgositott 
prdfitdk. 

Minden  erdnket  is  tehetsigUnket  a  mi  nrnnk  akaratjdnak  be- 
teljesitisire  forditjuk :  minden  erdnknek  is  tehetsigiinknek  a  mi  nrnnk 
akaratjdnak  beteljesitisire  vald  forditdsa,  a  mi  nrnnk  akaratjdnak 
beteljesitisire  forditott  minden  erdnk  is  tehetsigiink. 

8egf ts^g&nkre  hivjuk  a  Krisztussal  orszdgld  szenteket :  segit- 
S^gfinkre  vald  hivdsa  a  Krisztussal  orszdgld  szenteknek,  a  segft- 
S^gfinkre  hivott^  Krisztussal  orszdgld  szentek. 

A  jd  munkdnak  dicsos^es  gyilmdlcse  vagyon :  a  jd  munkdnak 
dicsOstfges  gyilmdlcse,  a  dicsds^ges  gyUmdlcsu  jd  munka,  a  jd 
munka,  melynek  dicsOs^ges  gyilmdlcse  vagyon. 

Fiilemnek  ilj  dicsirist  kellett  hallgatnia:  fiUem,  melynek  ily 
dicsirist  kellett  hallgatnia. 

Az  ispdn  ^rtdl  6zczombot  kapdnk :  az  ispdn  lur,  a  kitdl  ozczonibot 
kapdnk. 

Asszonyom  betegsigin  szdmbol  szomorkodom:  asszonyom  beteg- 
sigCf  a  melyen  SZflmbOl  szomorkodom. 

Az  ilyen  szdUsok  egyszerfi  elemek  mddjdra  lepnek  yalamoly 
tijabb  mondatba.  PI.  ez  a  sz6Id8:  ennek  az  ewbernek  a  mis 
kontdseben  vald  kevilykedese  fgy  l^phet  be  egy  tijabb  mondatba: 
dtlUatos  eldttem  ennek  az  embernek  a  mas  kontdseben  vald 
kevilykedese,  Ime  szemiink  eldtt  ment  y^gbe  a  synthesis,  szemiink 
el6tt  lett  a  ket  reszbdl  egy  eg^sz.  Tegyiik  fol  most,  hogy  keszen 
kaptuk  volna  ezt  az  egeszet,  a  v^gre,  hogy  elemezziik.  Tagadhatja-e 
vakki;  hogy  nem  helyesen  fogtunk  elemz^s^be,  ha  Iegels6bb  erre 
a  k6t  r^szre  osztjuk:   ntdlatos   eldttem]  ennek  az   embernek  a 


380  KICSKA    BMIL. 

mds  Tc6nt68^en  void  TcevdyTcedese?  HasonldkSpen  lett  ebb61  a 
mondatbdl:  e  nemzetneh  \6t  orszdga  van,  el6bb  tal&n  ez  az 
osszetett  8z61&8:  *e(gy)  nemzet,  melynek  \6t  orszdga  t;an«, 
azuUn  ez  az  egyszerti  8z61&s:  e  \6%  orszdgos  nemzet  s  ez  v^gre 
egyszerii  dem  m6djdra  14pett  be  ebbe  az  tSj  mondatba:  e  ket 
orszdgos  nemzet  a  magyar  (van).  Helyes  elemz^  alapjdn  kaptuk 
tehdt  ezt  a  k^t  r6sz6t  a  mondatnak :  e  Mt  orszdgos  nemzet  \ 
a  magyar  (van), 

>De  fgy  az  alanyon  ^s  &llitm&nyon  kfvfil  semmi  mondat- 
r^sz  sincsen  £s  a  nyelvtani  alakokat  sem  az  ig&i,  sem  a  tobbi 
8z6kon  8ehogy  8em  tudjuk  megmagyar&znic,  mondja  erre  Kahn&r 
(NyK.  28 :  140).  Furcsa  ellenvet^s.  Ket  r^zre  08ztja  a  mondatot 
8  a  harmadiky  negyedik  s  ki  tadja  h&nyadik  rSszt  keresi,  oly 
szfnben  tilntetye  fol  mag&t,  mintha  6  megmagyar&zta  volna  az 
alakokat  is,  mid6n  a  (van)  sz6ra  r&fogta,  bogy  illftiD&iiya,  a 
magyar  szdra,  hogy  alanya  a  mondatnak.  Megmagyar&zta,  de 
^gy?  ^ogy  nem  l&tott  se  drllitrnfinyt,  ee  alanyt,  hanem  csak  ig^t 
^  nevezd  esetet  8  mivel  ilyen  kettd  is  van  a  mondatban,  6pen 
arra  fogta  r&,  hogy  alany,  a  mely  a  mondatban  Iey6  osszes  szdk 
koziil  a  legkevSsbb^  az. 

>De  a  nyelvtani  elemz^s  mindig  legal&bb  is  a  legutolsd 
8z6ig  nyomtil  be  a  mondatba,  le  kell  teh&t  fejteni  az  fillftm&nyi 
r^szrffl  a  key^sbb6  l^nyeges  szdkat  8  addig  haladni,  mfg  az  illft- 
m&nyi  erejii  8z6ig  jatottunk  8  ekkor  meg  kell  tudni  mondani, 
hogy  honnan  van  ez  az  &Uitm&ny-alkot(3  erd.  Ezt  pedig  a 
Kicska  magyar&zata  meg  nem  engedi,  de  meg  sem  bfrja<,  mondja 
ism^t  Kalm&r  (uo.)*  Ebben  a  mondatban:  e  Mt  orszdgos  nem- 
zet I  a  magyar^  maga  a  nyelv  fejtette  le  az  &llftmdnyi  rdszrdl  a 
kevdsbbd  Idnyeges  8z6t  s  Kalm&r  mdgis  ezt  tartja  a  mondat  &llft- 
mdnyfinak,  ismdt  oly  szinben  tiintetve  fol  mag&t,  mintha  6  meg 
tudn&  mondani,  honnan  van  e  szdnak  dllftmdny-alkotd  ereje.  De 
abban  igaza  van,  hogy  az  elemzdsnek  legaUbb  is  a  legutolsd 
szdig  kell  a  mondatba  benyomtilnia.  Egyetdriink  tehdt  abban, 
hogy  az  elemzdst  nem  az  elemeken  kell  kezdeni,  hanem  ott,  a  hoi 
a  szerkezds  vdgzddott  s  ott  kell  ydgezni,  a  hoi  a  szerkezds  kez- 
dddott. 

NyomtUjunk  most  mdlyebben  ebbe  a  mondatba:  at&latos 
eUttem  \  ennek  az  embernek  a  mds  kontSs^ben  void  kevelyked4se. 
Mi  ennek  a  mondatnak  a  mdsodik  rdsze,  azaz  alanya,  magiban 
vdye  ?  Ismfit  mondat  vagy  legalAbb  egy  mondatnak  aequivfdense. 
Hisz  BBLJ&t  szemiinkkel  l&ttuk  az  im6nt,  mint  lett  ez  a  szdlfis 
ebbdl  a  mondatbdl:  ez  az  ember  a  m&s  kontosiben  kevdykedih 
Ez  a  mondat  fgy  oszlik  k^t  rdszre :  ez  az  ember  \  a  mis 
kontos^en  kevdykedik.  Az  elsd  r^sz  alanya,  a  m&sodik  rdsz  az 
ilUtm&nya  a  mondatnak.  A  megfeleld  bz616s  tehdrt  fgy  oszlik  k^t 
rdszre :  ennek  az  embernek  |  a  m&»  kontos^en  vald  kevilyked&e. 
Az  elsd  rdsz  az  alanya,  a  m&sodik  rdsz  az  dllftm&nya  a  sz61^- 
nak.  A  mondat  alanya  (az  elsdrendU  alany)  teh&t  ismdt  kdt  oly 


tdr  IlljUpokt.  381 

r^re  08zlik,  melyek  egyike  {mdsodrendu)  alany,  a  oi&sika 
(szint^n  mdsodrendil)  ^lUian&ny.  Oly  yiUigos  ez  az  elemz^, 
mint  a  f^nyes  nap  a  a  szemiink  is  beletekinihet,  csak  nyissuk 
fol  kiss^. 

Hasonlitsuk  ossze  eddigi  elemz^siinket  a  nyelvtanoknak  ii.  n. 
mondatelemz&4veI.  Ebben  a  mondatban :  6t&latos  eldttem  ennek 
ae  embernek  a  mds  kontos^n  vcUd  kevdykedise^  utdlatos: 
kieg4szft6,  (van):  &IIftm&ny,  dottem:  k^pes  hely- 
h Ski &T0z6j  ennek  az  embernek:  birtokos  jelz6(attributum)f 
a  mds  kont6sd)en  void:  mell^kn^yi  ]elz6,  (mely  ism^t  ige- 
n£vb61,  helybat&roz6b61  s  ennek  jelz6j6hSi  ill),  kevdyked^ee: 
a  I  any.  Mi  van  ezzel  az  elemz^ssel  megmagyar&zva?  >Az  ige 
es  a  tobbi  sz5k  nyelvtani  alakja«?  Az  ugyan  nem.  Mert  azzal, 
bogy  tulajdonitmdnynak,  azaz  annak,  a  mi  tulajdonitva  van 
vaSaJcinek,  neyezziik  azt,  a  kinek  tulajdonitva  van  valami, 
bizony  nem  magyar&ztnk  meg  ennek  ae  embernek  a  nyelvtani 
alakj^t.  Yagy  tal&n  a  mondat  szerkezete  van  megmagyar^va? 
No  az  m^g  key^sbbS.  Mert  igaz  ugyan,  bogy  a  nyelvtanok 
tulajdonk^pen  a  mondat  szerkez^e  folyamat&t  akarj&k  szemlSl- 
tetni,  mikor  azt  tanftj&k,  bogy  elfibb  meglett  a  kSt  f6r6sz, 
mint  y&za  a  mondatnak  s  ebhez  a  kettdboz  j^rult  aztd*n,  mint 
aggat&,  a  tobbi  r^sz;  de  font  Uttuk,  bogy  ez  a  mondat  semmi 
szin  alatt  sem  8zerkez6dhetett  tigy,  bogy  elfibb  meglett  yolna  a 
kevdykedds  68  a  (van)  s  csak  azutiin  j&rult  yolna  ebh^  a  kett6- 
hoz  a  tobbi  r^z. 

Annyiszor  megmutattam  m&r,  hogyan  nyomtil  be  az  elemz^s 
legal&bb  is  a  legutolsd  sz6ig  a  mondatba,  bogy  csak  untatn&m 
az  olyas6t,  ha  y4gig  elemezn^m  az  alanyi  t6T6azt.  Azert  azt 
k^rdem  imm&r,  mi  az  ^ftm&nyi  fdr^sz  —  At&latos  (va/n)  dottem 
—  mag&ban  y^ye.  Ism^t  mondat.  Ha  mondat,  akkor^  >k6t  r^szre 
lehet  osztani,  egyik  az  alany,  mdsik  az  &llftmdny«.  Ime  a  mon- 
dat k^t  r4szre  osztya :  nt&latos  (van)  \  eldttem.  Hogy  yildgosab- 
ban  l&thassuk,  melyik  r6sz  az  alany  s  melyik  az  &llftm£ny.  egyez- 
tessiik  az  eg^sz  mondatot  ezzel  a  mondattal :  6t£lom  ^  |  ennek 
az  embernek  a  mds  kdntdsd>en  vald  kevdyked&d,  A  ki  meg  tnd 
felelni  (okkal  m6ddal)  arra  a  k^rd^sre,  melyik  r^z  az  alany 
s  melyik  r^z  az  illitm&ny  ebben  a  fdr^szben:  utiilom  |  dn^  az 
meg  tud  felelni  arra  a  kSrd^sre  is,  melyik  rSsz  az  alany  s 
melyik  r^  az  &llitm&ny  ebben  a  fdreszben:  ntiUatos  (van) 
eldttem. 

Hasonl6k6pen  oszlik  (m&sodrendtl)  alanyra  6s  &llitm&nyra 
ez  az  alanyi  f6r6sz  is :  k^t  orszdgos  \  nemzet  (=  e  nemzet  \  k^t 
orszdgos,  e  nemzetnek  \  k^t  orszdga  van)  s  (harmadrendu) 
alanyra  6s  &llf tmdnyra  ez  a  m&sodrendii  illf tm&ny :  ktft  |  orszdgos 
(=»  orszdga  \  kettd  van).  Tovibbi  (misodrendii)  alanyra  & 
&llf tm&nyra  ez  az  illftm&nyi  t6r6az :  a  \  magyar  (van)  s  y^gre 
(harmadrendii)  alanyra  6s  &llftm&nyra  ez  a  m^sodrendii  &lllt- 
mdny:  magyar  |  (van).   Hogy   az   ut6bbi   mondatnak  k6t  r6sze 


383  szt^cs  isTY^. 


kSzOl  a  (van)  az  alany  s  a  magyar  az  &llftm&iiy,  megtetszik  e 
megfelelfi  n^vszdi  sz61&8okb61:  magyaruak  lenniy  magyar  vMn, 
magyar  Utire^  magyar  valosdga,* 

KicsKA  EmL. 


A  ntitra-vid£ki  pal6cz  ntelvjArAs. 


Gerencs^r,  CsiUr,  Kolon,  Zs^re,  Ghymes,  B6d,  Menyhe, 
Pogrdny,  Geszthe,  Nyitra-Bodok,  SzalaktSsz,  Nyitra-Egerszeg, 
Vicsip-Apdti,  VAg-Kirdlyfa,  Tardoskedd  (nyitra-megyei)  es  LSdecz 
(bars-megyei)  magyarajkti  helys^gekben  szerzett  szem^lyes  meg- 
figyeleseimet  adom  ebben  az  ismertet^sben. 

1.  Magtohangzd-T^ltozlLsok. 

A  nyitra-vid6ki  paldcz  nyelvjirds  a  zdrt  e-z6  nyelyjiritsok- 
hoz  tartozik,  mely  a  z^rt  e  helyett  csak  ritk&n  ejt  o-t.  Legtobbszor 
ejtenek  zdrt  ^  helyett  o-t  V&g-Kir^lyfiln.  Namely  helys^g  a  k£tfele 
e-t  megklilonbozteti  annyiban,  bogy  az  oly  szdkban,  melyekben 
r^gen  a  v^gsd  szdtagban  nyilt  hosszti  £  yolt,  az  4  hangbdl  nam 
fejleszt  kett6s  haogzdt,  hanem  z&rt  ^'-t  ejt  helyette:  k^z,  kev^s, 
8zek($r,  tehSn,  nehSz,  kot^l,  kinySr,  koz^p.  M&s  helys^gekben  ez  a 
hang  a  z&rt  d^yel  egybeesik,  s  ebb<5l  is  i  lesz  yagy  pedig  kettfis- 
hangz6t  fejlesztenek  bel61e,  legink&bb  ie-t;  n^hol  azonban  meg- 
marad  az  i:  kiny^r,  szekfir.  A  r6gi  zfirt  4  helyett  key&  kiy^tellel 
namely  helyen  i-t,  mdshol  pedig  i4  kettdshangz6t  fejlesztettek. 
Nyilt  hosszii  ^  csak  osszeyon&sn&l  yagy  m&S8alhangz6  kies^sekor 
hallhatd:  d@  (dSl),  ked,  mSk,  ket  (kellett). 

*  Kisfaludy  S4ndor  mond  effel^t,  midi)n  Igy  ^nekel: 

6h!  ^  m6g  mas  bajt  is  okoz 

^skednek  ^rtelme  .  . . 

Egy  bar&tj4t,  oktat6j4t 

Gyenged  ifjWgromnak, 

]^8  rokonj&t  lelki,  testi 

Emhervcd68dgomnak 

Hozza  vissza  emlekembe.      (Gyala  szerelme  lY.  12—13.) 

Annak,  a  ki  a  inondatokb61,  illet^leg  az  igekb^l  yal6  zievBz6kepzes 
kulonfele  in6djait  akarn^  yizsgdlDi,  ajanlom  figyelm^be  Kisfalady  S&ndornak 
m^g  ezeket  a  8z61&8ait  is :  M&r  kesz  Gynla  a  caatdt  elkezdisre  (a  C8at4nak 
elkezd^sere,  arra  hogy  elkezdje  a  csaUt).  L6rdt  azoros  olel^t  volt  e  hlraek  k6t. 
feje  (az,  hogy  szorosan  ulelte  L6r^t).  Ki  sdruen  ostromolva  otet  kiro  tobbektol 
(tobbekt^l,  a  kik  kertek  6t).  Megdobbenve  ^llanak  elso  egymdst  Idtdsokra 
(amint  el68z5r  Ikij&k  egym48t).  Szilajabb  a  merges  asszony  bossztij^nak 
ttizeben,  mint  a  tigris  vagy  hiena  kolykSt  vesztett  diihiben  (azon  val6  duhe- 
ben,  hogy  kolyket  vesztettc). 


A  KYlTHAVIDto  PAL6cZ  KTBLTJ^Ris.  363 

Ami  a  ketUshangzdkat  illeti,  jellemzfi  ezen  nyehjir^sra, 
bogy  az  d,  4y  e,  6  68  d  alaphangok  el6  z&rtabb  haDgz6t  tesz.  Eettds- 
liangz6kat  azonban  nem  mindegyik  belys^g  fejiesztett. 

Az  d'hdl  kett6shangz6t  fejiesztettek  a  kovetkezd  hely s^gek : 
Eolon,  Csit&r,  Tardoskedd,  Geszte,  Qhymes,  Zs^re  ^s  L6decz.  De 
a  kett68baiigz6  m&r  6-hsL  is  itmegy,  s  e  belys^gek  mind  a  kett6t 
baszn&ljik  ugyanazon  szdkban :  mo&s,  bato4r,  mingyo^  mino&lunk, 
baIo&  (hal&I),  csino&nak,  yo&r,  anno&k,  vadofisz,  mamicskajo&t ;  de 
igy  is:  8z6z,  batdr,  ispdny,  m6s,  m6r  vagy  m6  stb.  Yics&p-Ap&ti 
csak  d-t  ejt 

Az  ^-b61  tV  vagy  ie  kett68hangz6t  fejiesztett :  B^d,  Menybe 
68  Pogr&Dy:  ni^ki,  tiS  (t^l),  kevi^s,  cseli^d,  elti^rd,  ki^t,  mi^g. 
Hallani  lehet  ritkin  ^-b61  is  ie  vagy  ee  kett6sbangz6t :  ke€  (k§d). 

A  z&rt  e-hSl  ie  kett6sbaDgz6t  fejiesztett:  B^d  6b  Menybe: 
szied,  nyi^r,  yiSsz. 

Az  6-h6\  68  (hhSl  u6  68  ud  kettfisbangzdt  fejiesztettek :  B6d, 
Menybe  68  Qeszte:  eriidsy  szudnek,  eliid,  idiidt,  beliifflie,  koriid, 
ju6,  su6,  zsidu6,  u6t  (volt),  abbu6  stb.  B6den  o-b61  m6g  io  kettds- 
bangz6  is  lesz:  idk,  l€Y^gi6  stb. 

Menybdn  azt  is  mondj&k  taniLot  (tanult),  gydgyu&va. 

Megjegyzend6  Y&g-Eir&lyfi&rdl,  bogy  miyel  az  2-et,  de  m&s 
m&ssalbangz5t  is  szeret  a  sz6  belsejSben  68  y^g^n  elbagyni,  a  meg- 
maradt  mag&nbangz6t  lapos  nyelvyel  ^s  kett6s  bangsiilylyal  ejti, 
az^rt  Tigy  tCLnik  fel,  mintba  kett6sbangz6t  ejtene:  be6s6,  e()s6, 
turtiiSd,  bo6  (bol),  vodnai,  bd&  (b&t),  pall^rozzaa  (pall^rozya), 
kegyeSmetek,  zd<5d,  tala&z,  miko6,  oryoss&g66  stb. 

Az  d  helyett  gyakran  ejt  ez  a  nyelyj4r&s  royid  d-t,  kiilo- 
nosen  akkor,  ba  a  koyetkez6  szdtagban  a  yan :  kapalla,  osztangat, 
6raja,  marbaja;  de  egySbkor  is:  batar,  amarS,  kira,  adjak.  Csit&r 
^  Bodok  az  al  sz6tag  belyett  az  I  kibagy&sa  ut&n  d-i  mond: 
bajn6ba,  8z6ma;  Zs^re  n^ba  od-ii  szo&m^rg  (szalmdra);  Y&g- 
Kirdlyfa  csak  az  els6  szdtagban:  6ma,  szoma,  5m&rjom,  (ny61ds: 
nyayalyfis). 

Azon  szayakban,  melyekben  az  utols6  sz6tagban  a  yan,  az 
utols6  el6tti  szdtagban  pedig  d,  az  ntols6  sz6tag  o-ja  o-y£  y&lto- 
zik,  de  csak  Gbymesen,  Kolonban  ^s  Yag-Kirdlyf^ :  bdlo,  &rpo, 
bi^bo,  s&rgo,  p^yo,  P&lnok,  l^tto,  l&bo  stb.  N&g-Kh&Lji&a  azonban 
a  sz6  belsejSben  is,  tebdt  itt  tal&ljuk  meg  a  legkovetkezetesebben : 
meg&ldonyi,  bdzoss&g,  sz&rmozik,  drigoUtos,  f&jdolma  stb. 

Y&g-Eir^lyfto  az  o-bdl  d  lesz,  ba  a  koyetkez6  szdtagban 
d  yan:  aj&nl,  al&zot,  bar&ccs&g,  bar&zda,  csal&s,  pall&s,  kam- 
r&bo  stb. 

Jellemzi  toy&bb&  ezen  nyelvj&r^st,  bogy  a  sz6y6gi  t^,  ii 
belyett  kedyeli  a  nyiltabb  6y  d  bangokat;  teb&t  a  fdnevekben  ^s 
mell^kneyekben ;  tov&bb&  az  -ul  til  y^gzetu  sz6kban  az  Z-nek 
elbagyisa  ut&n:  gy(lsz6,  gyftrfi,  bocsd,  gyald,  szind,  b4bor6,  betfi, 
tet5,  is,  i6s6 ;  rep6  (repUl),  ker6,  terd,  burd,  meg6,  kord,  bel6  stb. 

De  megtal&ljuk  az  o-t  tc  es  d-i  u  helyett  mis  szavakban  is 


384  dz^os  istyXk. 

tigy  a  8z6  belsej^ben,  mint  a  sz6  ydg^n:  gyojtd,  kokorica,  ot&n, 
csdnya,  hds,  szaloUl,  inddtuDk,  kddds,  mdjos,  posztdnyi,  p6ka 
(pulyka). 

Mint  fentebb  emlftettem,  a  z&rt  ^-bSl  i  lesz  keves  kiy^tellel, 
hoi  kettdshangzdt  nem  fejiesztettek  beldle:  fgfa,  f^dfs,  Zaire,  pfz, 
szegfny,  Tfnnes,  fj[rj,  nfgy,  egfssfg,  bfke,  bfka,  df,  dfcsfr. 

EUenben  az  ^-t  megfirizt^k  namely  helyen  oly  8z6kbani 
melyekben  ma  ^t  ejtiink:  k^sz^t,  hasonl^t,  ia^t,  gytesdr,  ben^, 
k^r  (sdt  pap^ros,  c6m)  stb.  Legink&bb  Oerencsigren  haazni- 
latosak. 

Z&rtabb  hangz6t  ejtenek  az  egyessz&mti  t&rgyesetben,  a 
tobbes  alanyesetben  6b  t^gyesetben  4s  a  szem^Iyragos  egyes  es 
t5bbes  t&rgyesetben :  szivSt,  yadot,  sz6mSt,  f ikot,  hitv&nyok,  knno- 
kot,  holtakot,  anyjokot,  tyiiktokot,  s&rok,  vadok,  lib&ikot,  vasot, 
magamot,  magokot,  6kot,  okrokot,  faLok  (fialak). 

A  hangrend  megzavarod&s&ra  is  taUiInnk  itt  p£ld&kat  6s 
pedig  annyiban,  bogy  m^Iyhangii  szdkban  e  I6p  fel:  ygs&rnop, 
nyekkt,  k&rhoz^t,  osztS  (osztja),  fogt6 ;  J^sk^,  csay^rkodott,  ny^yola, 
kal^p,  malecz,  d^r&zs,  okn,  z^sk6,  gy^'nta,  h6rk&I,  ar6t6 ;  toY&bbi 
ilyenek  is  vannak:  azdt^  mitfta.  [L.  m^g  alabb  u:ul] 

De  yiszont  egyes  mag&nhangzdk  illeszkednek  is:  h^nSm 
(hanem);  6lig  (alig),  der^kebb,  &tallanban  (itellenben),  odala 
(odale),  homyd  (hernyd). 

Tal&lunk  p^ld&t  arra  is,  bogy  magashangii  szd  m^hangtiv^ 
melyhangd  pedig  magashangtiy&  y^tozik  minden  jelent6sy&ltoz& 
n^Ikiil :  csek  (csak),  giirol  (gurul),  fergeI6dott  (forgolddott). 

Egydb  hangz6y&ltoz&sok : 

a>i:  agyig,  kilitka,  l&mpi,  muti  (mutasd). 

a>o;  yocsora,  poroncs6,  legjoya,  hoszon,  bokter,  harop,  tayoj, 
kokas,  hogym&s,  cudor,  porhonyd. 

a>i  yagy  i:  bncsit,  osztin. 

e>a:  szegfnysfg,  da,  sa.  (Menyhe). 

e'>i:  szicska,  li&ny,  ^ki. 

4>e,  6,  u:  frt^k,  prfis,  fftl,  szflrfi. 

i>u:  fiizet,  Uttet  (itt). 

{>^:  16nyia,  fenydt,  agyeg  (addig). 

i>e:  ftskola,  me,  mfiSta,  yfilAg,  yella,  v^rad,  h^tydny,  mgnyet, 
gy^nnye,  ndke,  menyistr&16,  palenka. 

o^a:  gyarsan,  y&ras,  lakadalom,  ziigal6ttak,  far&s,  hagyatt, 
mastan,  alaj,  alI6,  barona,  stb. 

o>u:  sunka,  magus,  burd  (borul),  gundd,  humi,  btiha,  gy tinni, 
bakor,  bug&r,  bugla,  bomti  (bomol),  ustor  stb. 

d>^:  essze,  &^t6t,  megcs^kk^nt,  k6teny,  gSrfny. 

o>^:  feve,  fekent,  endregyi,  kotd. 

o>u:  kfsdbben,  kfi,  iitet,  beldle. 

o>u:  gyiin,  fiiriinnyi. 


A  iTTITRAyiDlAKI  PAl6CZ  KTELYJiltls.  366 

ii—i:  csicsek,  fpilet,  fristiik,  hives. 

ii—u:  teszunk,  metazimk,  vettuk.  (Menyhe). 

Szereti  ez  a  nyelyj&r&s  a  8z6  elsd  tagj&ban  a  rSvid  mag&n- 
liaiigz6t  a  hangstilynil  fogva  hosszan  ejteni:  ny^r,  ny61  (nyel), 
y^t,  y^le,  tSsz,  tivasz,  mtUat,  yfgyaz^  l^y^n,  b^  ptiha,  n^kem  stb. 

De  yiszont  meg  is  royidfti  a  hangz<Jty  s  ezt  a  sajits&got 
klilonosen  Grhymesen  tal&ljuk :  bacsi,  t^m^rdek,  p6lda,  nSne,  istalld, 
arpa,  yall  stb. 

2.  Missalliangzii-Tiltozdsok. 

Altal&ban  jellemzd  e  nyelyj&r&sra,  bogy  h  t,  d^  n  hangokat 
i  el6tt  mindig  j^ftik,  de  gyakran  e  6&  ^  ddtt  is,  sAt  n^ha  m&B 
hangok  eWtt  is:  hi  eWtt:  gyiytf,  pegyig,  gyfcs^r,  fonyi,  innyi, 
tyi,  tyind,  szeretyik,  fizetyi,  testyi,  gonddkogyik,  lagyikdnyi,  84rg6- 
gyik.  2.  ^  6s  rf  el6tt:  hety^,  gyfinnyg,  fizetny^k,  aggydg,  kfinye, 
gy^dr,  mennye,  M&ty6,   yety^s,   tydged,   tfirgyCl.  3.  Mds  magto-  j 

hangzdk  el6tt:  bdtyor,  tytlkor,  minytf,  szfny6,  ringatynyi,  igy6. 

Az  is  &ltal&nos  tulajdons^g,  bogy  az  ly  helyett  legink&bb 
Z-et  ejtenek,  b&r  n^ha  I  belyett  meg  ly-etj  de  Ydg-Kir&ly  mindig 
^et  ejt;  mfl,  gnzsal,  bel,  gar&bla^  yeszfl,  tapolfa,  g61a,  beles, 
tfyeleg,  folik,  tavali,  hom&lidd.  Gyakran  Zj^  helyett  II:  illen,  ollan, 
melUk,  furnll&zott,  billeg  stb.  —  I  belyett  ly-et  ejtenek:  ly^ny, 
lyinka,  kolly,  fSlybtf,  folyfl,  galyiba,  (jAny,  jeginy,  6jba).  —  Az  rl 
6s  Ij  helyett  mindig  U-et  ejtenek,  csak  igen  ritk^n  van  Ij 
helyett  Uy:  gyall<},  pallag,  tall6,  y&ndoll<5,  halla,  h6nall,  hegyalla, 
tellesft,  gondulla,  yizsgaUa,  hasznalla,  viselliik,  megbi&nyolldk, 
iillon,  illen  (61jen),  alloit  (aljit),  derekall.  —  Ij  helyett  Uy: 
dogollyon,  hallya.  Ebben  az  egy  sz6ban:  aljabb  mindfg  megtart- 
j&k  a  ^-t,  mert  itt  a  jdbb  kozSpfoknak  a  k£pz6]e;  csak  B6den 
mondj&k :  alyabb.  —  B^shang  z&rhangg&  y&ltozik :  j—gy :  gytin, 
hagyigfil;  v— 6;  lebeg6,  man^ber,  misuba,  bfydt  (yiydt).  —  ZAr- 
hang  lesz  z4rhangg&:  t—d:  bdd;  k^g:  agacs,  gurny6,  gar^si, 
Onbinyi,  guba,  grajcdr,  pergfit  (porkolt) ;  g-^h:  y&jlok  ;  gy — g,  d: 
nfg&g6,  igenyes,  szfgelli,  dfizzuk;  p — t:  trob&l;  t—p:  csupka; 
ft — p:  ropka;  d—g:  iigyvfg;  se — c:  y&ncorog,  bajdc,  Oib^rija, 
Cingell^rhegy.  —  B^shang  v&ltakozik  r^shanggal:  h—v:  juyfisz, 
rotyad;  fuhar;  sz—e:  vad&z6,  cs6z,  epezd.  —  Zongehangok  is 
f ely&ltj&k  egym^t :  n — ny :  meginy,  isp6ny,  ny6,  rokony,  irtatlany, 
idegeny,  oUany,  katlany;  ny — n:  csun&bb,  legfn,  C^t^n,  cig&n, 
bizonos,  j4n;  wy— m:  torom;  m — ny:  yiUnylik,  citrony;  r — I: 
muldr,  szekuldcid,  Amolszky  (Z&morszky),  leform&tns;  Bozdria; 
n — r:  firitnc;  m4n;  I — n;  bun;  honnal,  pilfsz  (pen&z);  n-m: 
semki,  ipsilom,  yagyom;  ly — ny:  yfifiny. 

Egy^b  m&S8alhangz6-y&ltoz^ok :  sziizfa,  fornyeteg,  berceng, 
meddzig,  eddzig,  iidzekedfs,  csizsma,  sinor,  beyiil,  hdsz  (h&t), 
Gecfalu  (Gedftdu),  uborka,  pacsikdzbat,  palacinka,  reberencid, 
kilokszer,  berzenbnp,  stb. 

A  m&ssalbangzdk  basoniddsa  igen  gyakori;   ez  tortdnhetik 

MAOTAB    VTH.y<{B.    ZXZm»  20 


386  sztos  isTTllr. 

egy  8z6n  beliil,  yagy  pedig  a  szdv^gi  mfissalhangzd  hasonul  a 
m&sik  8z6  kezd6  ni&8salhangz6j&hoz :  1.  hompdtta,  szigellotte, 
melegennyi,  6tt  (volt),  forgaldnnak,  6tt  (olt),  <SI1  (drol)  stb. 
S.  yagygyisznd,  tijjd  (tigy  ]6),  ewdt,  em  m&,  em  m^k  (BMen  4s 
Menyhdn :  ev  m^k),  hal  iSgySn,  ^szszfnd  stb. 

Gyakran  ejtik  egyszertlen  a  hosszti  m&ssalhangzdkat :  agyig, 
vil&nylik,  f6gyire,  v^rad,  vid,  had,  miliom,  iiszok^  betegd.  YiBzont 
hosszti  m&ssdhangzdt  ejtenek  egyszerii  helyett:  belfflle,  eggyenlA, 
eI6sszor,  utdnno,  kital&U&s,  sz&zassat,  illet  (diet),  dfilld,  b6dossak, 
lesszek,  follfi,  ess6k,   illettyit   (dletdt),   hdsset,   falUho,  men&Uunk. 

A  hang&tyetdsre  is  taUlunk  pdld&t:  rospont,  y&jlok«  gebrL 

3.  Maginhangzdk  ^8  mitesalhaiigziik  elyeszdse. 

Elydsz  gyakran  egy-egy  mag&nhangzd  a  szdnak  elejdr6i 
kSzepdbAl  6s  a  sz6  ydgdr61 :  a)  leMnt,  Uny,  mdta,  fros&g  (forrds&g) ; 
b)  szocilista,  Zob[o]ron,  sziintye,  metsznyi,  l&tsztak,  ydgziik;  c) 
ha  a  8z6  magdnhaiigz6yal  ydgztfdik  a  a  koyetkez6  szd  mag&n- 
hangzdyal  kezdddik:  icak'is,  l^b'asszony,  konyh'ajtd,  hozz'^lnak, 
h'onnan  f li  (ha  onnan  f ti),  beFakad,  beriUlok,  berjon ;  de  egyfibkor 
8 :  rettent,  kilokszer,  y6n',  16her. 

De  nemcsak  egyes  magdnhangzdkat,  hanem  szdtagokat  is 
elhagynak:  1.  Szdelejdn:  Ust  (eziist),  'tessdk  (dicsdrtessdk),  tok, 
torn,  k@t  (kellett),  m(Sk.  2.  Szdbelsejdben :  k&ponka,  obrissan 
(zoboriasan),  kossicske  (kozsdgecske),  pldbos  (pldb&nos),  epetus 
(appetitus),  nydlds  (nyayalyis),  bfiUe  (beWle),  rAk  (rijok).  3.  A  szd- 
ydgdn :  gylik,  gyfi  (jojjon),  ho  mdgy  (hoya  mdgy),  parok  (parochia), 
bugyeUar. 

OsszeyoD&sok :  dsany&m,  jdna  (jd  volna),  szakatt  yone  (sza- 
kadt  yolna  el),  nagys&gosucsk&m  (nagys&gos  uracsk&m),  Ulttak'dt 
(L&tta  kend  6t). 

Mfissalhangzdk  elyeszdse.  a)  Szdelejdrdl:  £r;  Amolszky,  ^cskd, 
&8zld,  &log,  Obor;  h:  iszem,  iszeny.  Leggyakoribb  a  v  elyeszdse, 
ha  a  megeldzd  szd  m&ssalhangzdn  ydgzddott;  ligy  'agyank  (tigy 
vagyunk),  alig  'eszik  a  lilegzetet,  hun  'dt&,  az  *dt  itt,  ihattam 
'dna,  ydt  'alami,  nem  'iszem,  had'ozzam  stb. 

b)  A  szd  belsejdbdl  legtobbszor  az  I:  dt&r,  bdd,  btiha,  dd, 
dvas,  inyi  (dlni),  pokdba,  inddtunk,  fdii  (feliil).  —  d:  Taroskedd, 
yaldiak,  peig,  monhat ;  g :  leal&bb ;  gy :  kid,  leen ;  h :  kdrdj&k  (kor- 
holj&k);  ;';  gydtotte,  kuragattunk  (kurjantgattunk),  saru  (sariti); 
ly:  oan;  n:  hajlog,  ik&bb,  mtika,  piz,  ki6d,  le^tyi  grdf  (ele- 
finti);  t:  tarhat,  kacsingat,  kerbe,  fordihassam,  sz&nhatja;  v: 
joadra,  pitar. 

c)  SzdVdgdrdl  legtobbszor  az  I  marad  el ;  keresztfi,  aid,  rosszd, 
fordd,  bdsd,  nekd,  asztaa,  kao&lld,  tal^  metd,  beillend,  tig,  ff,  sz&, 
kd,  jArk^  yodnai,  Smek.  —  ly :  lapA,  fertd,  Yerebd,  kiro&,  tSrkd, 
tSngd,  porsod;  —  g  elmarad  ndha  a  hos  -Jiez  -hos  ragbdl:  men- 
kdho,  templomho,  ti6hd ;  r  elmarad  a  har  ragbdl  ds  az  4rt  ragbdl 


A  KTlTRATIDiKI  PAl6c2  KTELYJIbIs.  387 

18  a  t-vel  egylitt:  mikd,  akko,  yalamikd,  azi^  fa6,  8z6in&£,  m&j 
hama,  ak&;  —  t  elmarad  az  6rt  ragbdl  mag&nhangz6D  kezdSdd 
8z6k  el6tt:  az^r  18,  mi£r  aszt  8tb;  tov&bbi:  Gell^r,  megiDy, 
egyenkin;  n:  va,  h&zba';  j:  maszd,  gyM  (jfljj);  d:  maj.  —  N^ha 
kit  niiteaalhangz6  i8  ehnarad:  b686  (biisulj),  iDiiig70&,  muti, 
(mutasd).  A  mutatd  n^vin&st  infis8aIhaDgz6n  kezd6d6  szdk  el6tt 
18  haszndljdk  ^-vel:  az  y^gett,  az  helyett,  az  n^kd,  az  kor6. 
A  n6Yel6t  yiszont  mag&nhangz6ii  kezd6dd  szavak  el6tt  is  e  n^lkiil 
haszB&lj&k:  a  list,  a  illet6,  a  4tek,  a  uras&g,  a  i8t&116,  a  erdds^g, 
a  6dal.  —  Egy6b  p61d&k :  ho'  'an  kiS  (bogy  van  kend),  le  dt 
kaszo&ya  (I®  ^^It  kasz&lva);  me'  aszonta  (mert  azt  mondta). 

4.  Jiml^  maginhangziik  ^s  missalliaiigziik. 

1.  Mag&nhangz6k :  ispita,  istr&zsa,  ^trizsa,  isk&tyula,  cSy^rna 
(c^rna).  ( J&rul^kszdtagok :  meginten,  osztangat,  osztingat,  tal&ngat, 
ittet,  ottat,  mostad,  lohogds  (16g6s),  ugaronta,  estente.) 

2.  M^salhangzdk :  taldnd,  ottand,  ahunt  (ahol),  itteng, 
oszteng,  gajz,  pi&rc,  hol&nyok  (uUnusok),  hamb&r  (imbir),  szoike, 
csolk,  araszt,  drojt,  onnajd,  gyopjek  (gyopek). 

A  bi&tus  elkeriil^s^re  n^faa  jj  h,  6s  v:  sihettem,  gytiyd 
(jfijj)j  gyiv6>  mgjgnk,  tej6d,  f iiyfi  (f iiert),  mircUus,  bdrol  tir,  sokilig, 
p€ld&joI ;  de  az  egye8  szayak  kozott  rendesen  a  j-t  haszn^Ij^ : 
ak^  ja  &lob6  jis  kihajtana ;  yf gire  pattantya  ja  csomdt ;  aki  jebbii 
j^zik  8tb. 

5.  Alaktan. 

1.  A  BE6td. 

Az  a,  e-re  y£gz6d6  n^yszdk  a  ragok  6a  k£pz0k  eMtt 
a  a  royid  baDgz<Sj&t  nem  nyujtj&k  meg:  fa6,  biizaja,  tisztaba, 
draig,  magar6,  kasza^  odaig,  8z&'r€nc86m,  hazaig,  gabonak,  pincSje. 
Szemflyragos  iSk  is  royidek  maradnak:  kedy^S,  hoszaig,  alaja, 
s6gora^  kazlaba,  &rat  (£r&t);  az  ilyenek,  mint:  hatar,  poar  csak 
az  alanyesetben  maradnak  royiden. 

Sz&mos  8z6  y^gsd  hangzdja  az  alanyesetben  royid  s  ragok 
yagy  k£pz5k  el6tt  sem  nytijtj^  meg:  tehin,  keySs,  szekSr,  kotSi, 
kozSp,  kiny^r,  todjek  stb;  toy&bb  kepezye  yagy  ragozya:  nehSzsfg, 
key^be,  to&j^ka,  szek^rkon,  tehSnt,  kotelk^ 

Namely  hosszii  hangti  t6k  oly  ragok  eldtt  royiditik  meg 
bangzdjukatf  melyek  el6tt  a  hangztf  hosszii  szokott  maradni: 
hetyig,  kezi  mtika.  Yannak  yiszont  oly  8z<5toyek,  melyeknek  oly 
ragok  ^8  k4pzdk  eldtt  is  hosszti  hangzdjuk  yan,  melyek  eldtt  kiilSn- 
ben  rSyid  hangzdknak  kellene  lenni :  derdkebb,  key^sebb,  ker^kre, 
ny&runk,  ordkd,  tehdnyeken,  tehdnje;  hdtet  (Egerszeg);  de  ezek 
nem  fordulnak  eld  mindenUtt. 

Az  ig^kndl  is  tal&lunk  hossztihangzds  td  helyett  royid- 
hangzdst:  latnyi,  mesel,  yfgyaz,  hasznal,  yizsgalla;  legink&bb 
Tardoskedden  fordnl  ez  eld. 

86* 


388  ^ztfcs  isttIn. 

2.  Sz6k6pB68, 

a)  N£v8z6k6pz^. 

Igen  kedyeUk  a  kicsinyltd  fdneveket  6s  mdl^kaeyeket : 
c^dulka,  8z6g€c8k^  (szoglet),  kdssicskeygyermecskeyh&l&ska,  essfcske, 
tityika,  k^76sk6,  kotyika,  il^nk^,  kamorka,  gyerecske,  mamicska, 
szfp^sk^ 

Gyakran  hasznil  e  nyelvj&r&s  sdg-s^g  k6pz68  gyiijt5  fdneyet : 
dombs^,  t&js&g,  teny6r86g  (lap&ly),  ySl&gsig,  ritsfg,  majors&g, 
folcsfg,  erddsfg,  oromsfg,  gyepsig  (legeld),  laps&g,  tmcas&g,  k&r- 
hoz^ts&g,  birtoksdg.  (De  Y^-Kir&lyf&n  az  ilyenek  nem  8zok&- 
sosak.)  —  Toy&bb&:  ligy  y6t  elegend6s^gunk^  h6y84g,  hamar- 
8&gba  8tb. 

As'4s  helyett  aUet:  kap&Uat,  keriilet,  hordat,  sorozat 

Szokatlan  k^pz^ek:  nyity&ny,  hallom&ny. 

Mell^kn^yi  yagy  birtokos  jelzfis  kifejezSs  helyett  szokatlan 
osszet^teleket  haszn&lnak:  szikfdld,  8zemtekintet,  hoiniLlid6  (boru8 
id6)y  sfktenyfrsfg,  ziyatarid6,  tisztessegszd.  zenebonaidd,  yetyesidfi, 
8zeszital,  p^linkah^z  (szeszf6zdh£z),  harmadeb^d,  btifej,  felpart, 
alyfg,  erddalj,  ^desanyacsecs."^  Egy^b  osszet^telek :  sz6116tarka, 
ttlzg^p  (gfizg^p),  oskol&skert  (faiskola),  iiyegszem  (szemiiyeg: 
Gerencs^r),  hfyestarttf  (napernyd),  kukukfanAl  (aranka),  szegol 
(n^gyszegSl),  leginf^rfiek  (leg^nyek),  8z6il6fej  (flirt),  urabAcsi 
(urambfityAm :  Pogriny),  kuiiyh6hdz. 

K^pzfis  sz6  helyett  osszet^telt  haszn&l :  tag0Bzt&8  (tago8ft&s), 
mezfiplacc.  Osszetett  sz6  helyett  is  taldlunk  k^pzSs  8z6t:  dogsfg 
(dogy^sz)  ^8  ezt  a  szokatlan  kSpz6st  Y&g-Kir&lyf&n :  rongy&s 
(rongyszedfi). 

A  mell^kn^yk^pzfik  kdziil  Sy  os  k6pz0:  lirdolg&s  (tLrb^res), 
meg&hat<58,  punktumos,  igytis  (tuz6rkatona),  lohogds  (Idgds),  bar^ 
tos,  diplomos.  N4ha  feleslegesen  alkalmazz&k:  zsiy&nyos,  kettes- 
forintos,  szaporos,  szabados,  f elsds,  yon6s  marha,  laposos ;  szegf ny- 
letes  (Csit&r)  68  szegfnytetes  (Menyhe)  nyily&n  anal6gia  termdke. 
A  kombin&lt  k£pz6s  egy  p^ld&ja:  hibinyos  (Ghymes),  hi&nyoa  6s 
hib&sbdl. 

A  fdn6y  fokoz&s&ra  is  tal^nnk  pSld&t:  gazddbb,  falatabb, 
hiiyoss^gebb ;  pi.  Ma  htiyoss^gebb  az  idd  (Eolon). 

A  ffin6yi  igen^y  ni  k6pz6je  nyi  6s  nya  alakban  fordnl  el6: 
innyi,  innya,  nyitnya,  tunnya,  imya,  ennya,  sirnya;  n6ha  kotfi- 
hangz6yal:  Prenyl,  litanyi. 

h)  IgekSpzfe. 

Sz&mtalan    ig^t    k^peznek    gyakorftd    k^pzfiyel:    csfp3lget, 
y^ogat,  sz^trepegeti  (t^pi),  kezdeget,  halogat  (hall),  lebesz^get 
(elbesz^),  ismergetem ;  hasogdl,  fulog&l,  bajgal6nnyi  (bajlddni)  stb. 
hil&X  (h&l),  ijesztdl  (szokott  ijeszteni),  j&rdl,  8z<Sg&l&l,  BzedSl,  sital^ 

*  A  jelzos  osszetetel  elso  tagja  helyett,  ha  ez  fonev,  szeret  fonevbol 
k^pezett  mellekneyet  yagy  igenevet  haszn&lni :  terhes  vonat,  papi  szerintyi 
(papforma),  keresztelo  nly,  yizihordo  puttony,  testyi  ruha  (feh^rnemd). 


A    KYITRAYID^Kl  PAL6GZ  NTELVJXrXs.  389 

eb^eldl,  ley^l  (szokott  lenni),  flaszter^l,  hord^unk  vagy  hordo- 
lunk ;  dofol  (dof),  f utos ;  k^rdez  (kSr),  sz^tkapoz  (kapkod) ;  kin&l- 
kodnak  (kin^nak),  adakogyik^  hordozkogyik,  kereskegyik  (keres); 
hajkozzuk,  adakoznyi. 

Az  aluszik  iginek  mtiyeltetdje  Tardoskedden :  aUt,  Meny- 
h^n :  alut.  L6deczen  kih&nyat  helyett  mondj&k :  kih&ny tat ;  szokat- 
Ian  k^pz^s:  legyaldzft 

Visszahatd  ig^ket  k^peznek :  1.  A  kolcsonoss^g  kifejez^re : 
vdltozkodnak,  olekednek  (civddnak).  2.  Ha  puszt&n  a  cseleky^st 
akarj^k  kiemelni:  k^edzik  (k^r),  rendeskegyik  (int^z),  vfgezke- 
diink  (vegzunk),  szfveskegyik  (szfyesen  ad),  drozkogyik  (legel), 
lefdr&zkonnyi,  zoldelkegyik  (zold  szfnben  yan).  3.  Hogy  az  ige 
reflexiy  yolt&t  feltiintess^k :  oltalmazkonnyi  (6yni  magit),  kiye- 
szekegyik  (kiyesz),  elosztdkogyik  (feloszlikX  kosztyirozkonnak, 
kiDOzkogyik  (kinlddik),  elem6szkedett  (meghalt).  Szokatlan  k^p- 
z^s:  szedkdnnyi  (osszeszedeldzkodni). 

A  k^pz6ket  n^ha  felcser^lik:  dd  -od,  -Icez  helyett  hod  -Iced 
-hod:  felekenoyi,  csayarkogyik,  keyerkegyik,  fizetk6gyik,  eml^- 
kegyik,  zayarkogyik;  Tcoz—dz:  v41t<5zik;  z — 6d:  fogamogyik; 
hed — ioz:  emelkfizik. 

A  denomin&lis  igek^pzdk  koztil  gyakran  6d  -dd  £s  kod  az 
ul—Ul  helyett:  sdrgdgyik,  megtisztlkogyik,  gorbfidnek,  megsimd- 
gyik,  meggazd&kogyik  (meggazdagodik),  megjoydnnak,  ritkddnak, 
ndsogyik.  Toy&bb&:  ed—ill:  megyereslil;  megk^kedik;  ol — az: 
8z&moz;  sz&nd^kol,  borsol. 

A  k^pzd  el  is  maradhat:  lesoy^nyik  (Egerszeg);  szokatlan 
kepz^s;  meghi&nyol  (hi&nyosnak  tal&l),  megdcsft  (olcs6y&  tesz). 

Erik  ^8  sz&U  ig^knek  ilyen  alakjok  yan  a  3.  szem^lyben: 
&ed,  szdUad,  teh&t  a  kezdd  igdk  alakj&t  yeszik  fel. 

Az  igekot6ket  gyakran  felcser^lik :  meglegelt^k,  kiyizsg&nyi, 
megs^r^ljik  magokot,  beelfgennyi,  megfay&kogyik  (fel),  bead  (fel), 
Sfizetyi  (ki),  befojtott&k  a  tiizet,  bealkddott  (meg),  folmontam  (le), 
besoroz  (elsorol),  megf^r  (el),  ki^nyi  (meg),  rossz6  szabja  el  a 
toryfny,  lebesz^get  (elbesz^l)  stb. 

6.  Ragozis. 

a)  N^yragoz&s. 

Az  egyessz&mti  t&rgyesetben  gyakran  felesleges  kotdhangzot 
taUlunk:  ugarat,  guzsalat,  irokot,  olanat,  toyiset,  fogasat;  kiilo- 
n(58en  az  8  yeg(L  sz6k6ban :  hatossat,  szdzassat,  pI6b&nossat,  b^resset 
stb.  Viszont:  tehSnt,  keyest,  rozst,  rosszt;  de  ez  nem  iltal^nos 
saj&tsdg. 

A  birtokos  szem^lyragoz&sban  a,  e  helyett  ja-je  szemSly- 
ragot  tesznek  a  birtokszdhoz  Kolonban,  Csit&ron,  Zs6r6n,  Geszt^n, 
Menyh^n  ^s  Egerszegen:  birtokja,  yesztje,  nydlja,  iletje,  yagyom- 
j&t,  becsoletje,  teh^nje,  hiyatalja  stb.  (Zs^rSn  6s  MenyhSn  a  ja-je 
n^ha  nem  illeszkedik:   hat&rje,   nekija;   de  csak  ritk&n  hallhatd; 


390  flztcs  istvAn. 

a  tobbesben  is  hallottam  egyszer:  kalapjeik.)  Yiszont  a  ja-je 
helyett  is  balUiat6  ritk&n  a,  e;  folde,  kerte.  —  Felesleges  sze- 
mSlyraggal :  tisztaj4ra  (tisztara).  B^den  ovi  helyett  azt  mondj&k : 
6je;  pL  dje  mellett. 

TJnTc-ilnk  helyett  onk-onk-inh :  rajtonk,  foldink,  bennonk. 
TJhuk  h.  oh-oh-ek-ilc'ei  kedvelik :  t&rsok,  borok,  kozottok,  sz&jokot, 
yelik,  talajig  (talajik),  eszik,  fizet^sek,  yelek,  mellettek,  elibek, 
pfzek,  segfts^gSk,  kfrisSk,  bennSk,  helySkbe;  semmijek,  ipjokral, 
tollnjok,  birdjok,  szamarkaj^k. 

N^ha  aiy  i  helyett  jai-jei :  marh&jai,  rokonjaL  N^ha  dma- 
rad  SLJai-jei,  ai-et-b61  az  a,  e  mag&nhangzd :  bocskorjikot,  galambjit, 
mej^nk  (mieink),  haragosi,  fdggyi  (foldjei). 

A  tobb  birtokhoz  odateszik  a  felesleges  tobbes  k£pz6t: 
fogaimak,  az  6  lovaik,  kgtek  lib&ikot.  Ha  a  birtokos  tobb,  akkor 
az  egyessz&mti  birtokon  is  megjelolik  a  tobb  birtokost:  a  kacs&k 
himjok,  kgtek  kenderjek,  magok  sziiksfgekre. 

Pogr&nyban,  Csitdron,  MenyhSn  6s  G^rencs^ren  hallottam, 
hogy  az  egyes  3.  szem^lyd  birtokos  szemflyragot  elhagyj&k  a 
birtokrdl :  a  kir&ly  reyerenci&ba,  az  6  kir&lynak,  mi  ok  l^het  neki, 
igeness^gbe  annak  (annak  ir^ny&ban:  Oerencs^r).* 

A  helyhat^rozdi  ragok  koziil  a  -be  rag  nem  illeszkedik 
Szalaktiszon :  Nyitr&be,  Szalakdszbe  tartozik.  Tardoskedden  egy 
szdban  hallottam:  hi&be.  Kiilonben  ezt  a  ragot  haszn&lj&k  ra-re 
helyett  is:  Nyitrdbe,  Gherencs^rbe  (Zs6r6be  vdtam). 

A  helyhat&rozdi  -on  ragot  egyszer  hallottam  Menyh6n  illesz- 
kedte  n^lkiil:  szekgrkon;  az  &llapothatdroz6  6a  m6dhat&roz6  n 
rag  sz&mnevekhez  6a  ffinevekhez  gyakran  z&rtabb  kot6hangz6yal 
j4rul:  baton,  htiszoii,  oton,  al&son,  ki^t  piron. 

A  ndl-nd  rag  nem  illeszkedik  n^ha  Kolonban,  Egerszegen, 
Ghymesen  es  B^den :  testyfremn^l,  azokn^,  mindegyikn^  hatdm^L 
A  Y^gsd  m&ssalhangzdt  n4ha  el  is  hagyja.  Menyh^n  egy  sz6ban 
a  nM't  roYid  hangzdval  is  hallottam:  bdnydnya  (b&ny&n&l). 
Erdfinfl  (erdSnfl:  Bodok). 

A  't  helyrag  is  megvan  Csit&ron,  Bodokon,  Yics&pon  6a 
BSden:  Kolont,  Citent,  Szombrt. 

A  rdl  -rdl,  bdl  -bol,  t6l  -tol  ragokban  a  nyiltabb  mag&n- 
hangzdt  tobbnyire  megtartj&k,  s  az  I-t  n^ha  el  is  hagyj&k;  de 
Tardoskedden,  Kolonban,  Egerszegen,  L^decen,  Ghymesen  &  Meny- 
h6n  zirtabb  hangzdval  is  ejtik:  rltbd,  abbti,  szdm&tti,  m&stul, 
ard.  —  Pogr&nyban  6a  Tardoskedden  a  tol  rag  tel  6s  td  alakban 
is  dfvik:  t^liink,  r6g  idfit^'. 

A  ra  rag  rS  alakban,  tehdt  z&rtabb  hangzdval  haszn&latos, 
kiy^ve  Pogrdny  6a  Tardoskedd  helys^geket:  annyirS,  hato&rr^, 
magarS,  paptokre,  vado&szatr^,  arg  stb.  De  Egerszegen,  L6decen, 
Bodokon  68  Yicsdpon  a  ra  is  haszndlatos. 

*  A  nek  rag  szemelvragozva :  n^kem,  neked,  zi6kie  vagy  n^kije,  nfikonk, 
n^ktek,  nekiSk  vagy  ndkij^k. 


A  KYITBATID^KI  PAL6CZ  NTELVJiRis.  391 

A  hoz  'hez  'hoe  tobbnyire  fgy :  firjho,  beteghS,  ahho,  kiriho, 
emberho,  tLrho,  stb.  Menjh^n  egy  sz6t  hallottam,  melyben  nem 
illeszkedett :  semhihoz. 

A  val  'Vel  rag  y^gsd  m^alhangzdja  majd  elvesz,  majd 
pedig  megmarad;  t;-je  csak  ritk&n  hasonul  a  megel6z6  in&ssal- 
hangzdhoz:  szek^rvg,  m&8y&,  tejvg,  egyyel,  lib&kvtd,  fjje,  sokkal. 
Menyh^n  nem  illeszkedik :  sokkel,  szekSrral ;  ugyancsak  itt  a  vcU-t 
zdrtabb  hangzdval  is  ejtik :  karokkol,  avvol,  cs&kdnyyol,  marhakkol. 
Ghymesen  veloh  helyett  azt  mondj&k:  6kkg. 

A  'Vd  v4  rag  Gesztfin,  MenyWn,  Pogr&nyban,  Ghymesen 
^s  Zs^r^n  m^lyhangti  tdkhoz  is  4  hangzdyal  j&ral;  Menyh^n  ^s 
Ghymesen  kiyetik  a  v-i,  s  hely^ben  ^-t  ejtenek:  olyann6  marad, 
aranny^  y&lik,  86j6  y&na,  yfzj4  y£lik,  pelyaS  stb. 

Az  "Ul  ill-i  rendesen  nyiltabb  hangz6yal  ejtik:  kord,  bel6 
al<$.  r08sz6,  peld&jol,  h&t6,  eml6k6;  mint  l&tjuk,  az  Iri  n6ha  el  is 
hagyj&k.  Menyh^n  d,  d  alakban  is  eldfordul:  kivelrdl,  magyard. 

A  'Stul  still  ink&bb  nyiltabb  hangz6yal  fordnl  eM,  s  az  Z-et 
n6ha  elyeti:  bolcsfisttfl,  mindenestd,  loyast<S.  Menyhen  zs&kostul 
helyett:  esdicval  essze. 

A  -nak  nek  raggal  hallottam  egy-egy  sz6t  Geszten  6s 
Menyhen  kiilonos  illeszked^ssel :  €mb6mak,  gazdajan6k.  Menyhen 
a  teljesebb  alak  is  el6fordnl:  h&la  Istenneki. 

Az  -ig  rag  Geszten,  Bodokon,  L^decen  6s  Zs^r^n  ink&bb 
eg  alakban:  darab^g,  aggy^g,  keyes6g. 

Az  '4rt  ragbdl  rendesen  elhagyj&k  a  ^-t,  az  r-et  is  csak 
mag^nhangzd  el6tt  tartj&k  meg:  az  ital6  tonkr^  ment,  az6r  ^'s, 
fiiyi,  pipa6,  herei  m6n6k,  ruhi^  stb.  N6ha  rSyid  hangzdyal  is 
hallhatd:  azSr. 

Az  id6hat&roz6  ragok  koziil:  a  -szer  rag  nem  illeszkedik 
Tardoskedd,  Yics&p,  Egerszeg  6s  Y&g-Kir&lyfa  helys^gek  kiyete- 
16yel:  m&ssz6r,  sokszSr,  hatszSr.  Zs^rln  misodszor  helyett  m^o- 
gyiksz6r-t,  Csitiron  pedig  m&ssz^r-t  mondanak.  A  -kor  ragbdl 
legtdbbszor  elyesz  az  r,  s  a  hangz6  royid  marad.  (Tardoskedden, 
Egerszegen  6s  Yics&pon:  6r&ko,  hosszti  d-yal.) 

A  -notty  nott,  niy  no  kiilonleges  paldc  n6yragok  csak  ritk&n 
hallhat6k,  s  nem  minden  helys6gben:  pekesn5tt  (p6kn61:  Geren- 
cs6r),  mesternott,  kocsmdrosnott  (me8tem61:  Menyhe),  papnyi 
mSk  (paphoz  megyek :  Pogr&ny).  A  nd  yagy  nvl  ragot  sehol  sem 
halottam. 

Az  &llapothat&roz6  -va  ve  Tardoskedden,  Menyh6n,  Geren- 
C86ren,  Pogr&nyban  -vol  vel  hasonuUssal :  fizettel,  torfiddel,  donttel 
dflyel,  fely6vel,  Myal,  t6vel.  N6ha  nem  hasonul  a  v:  yegyltyel, 
&llftyal,  6redyel.  —  Csak  ritkin  haszn&lj^k  a  -va  ve  alakot  / 
D61ktil:  bulla,  sz6rra,  kfnozza,  elletye,  flaszter&lya.  —  Y&g-Kir&ly- 
l&TL  a  mag^mhangzot  kett6s  hangstilylyal  ejtik :  pall6rozzaa,  melegfte^, 
sdzzaa,  addaa,  kant&rozzaa. 


392  azOcs  iBTviir. 

h)  Igeragoz&B. 

Jellemz6,  hogy  az  egytagti  ig^k  a  befejezett  c8elekT&  egyes 
3.  szem^ly^ben  hangz6t  yesznek  fel:  folott,  megolott,  beirott, 
forott,  nyerett,  csalott;  de  n^ha  a  k^ttagtiak  is:  foganott,  csa- 
varott.  —  A  t-y^gH  egytagti  ig^k  a  befejezett  cseleky&t  ossze- 
Yonva  ragozz^k :  nyittam,  nyitt^l,  nyitt,  suttunk,  futtatok,  f uttak. 
—  Az  eazik  68  iszih  ige  az  egyes  3.  szem^lyben :  ett,  itt;  de 
Vics&pon  hallottam:  m6g  ma  nem  ivottanL  —  A  si^  r{  ige  a 
befejezett  cselekv^s  egyes  3.  szem6Iy6ben  megtartja  a  v-t:  sfyott, 
rfyott;  klilonben  si  ige  a  v-i  mis  alakban  is  megdrzi:  sfy,  sfy- 
nak.  —  A  levd  gyakorft6  ige  a  befejezett  cseleky^a  egyes  3.  sze- 
mely^t  fgy  k^pezi  Bodokon :  liyitt,  L(§deceii  pedig :  liy^tt  (szokott 
lenni);  m&shol  nem  hallottam. 

A  "juk  jiik  igerag  ^-je  ^s  a  yele  k^pezett  m&ssalhangzd 
csoport  ktLlSnf^le  royidfteseket  szenyed:  szoyiik,  biruk,  kotyiik, 
szokuk,  agyuk,  horhatyuk,  akarnk,  yetylik,  tugyuk,  6tyuk,  y^sziik, 
hozuk  stb.;  az  Z-y^gii  ig6kb61:  prdb&lluk,  hasznalla,  igazolla^ 
yiselluk,  sajnilluk,  toUa,  iillon,  hallik ;  csak  ritk&n :  hallya,  hally&k, 
dogoUyon,  vagy:  prob&luk,  gfipelUk. 

Menyh^n  a  t&rgyas  ragoz&s  egyes  3.  8zem6Iy6ben  elhagyj&k 
n6ha  a  j-i :  oszte,  agye  (osztja,  adja) ;  s  a  tobbesben :  forditik. 

Elmarad  a  ^'  a  felsz61it6  m6d  egyes  S.  szem61y6ben :  yo&t  te^ 
ker6  ide,  ne  b6s6,  ebfdiifi. 

A  felszdlftd  m6d  egyes  2.  szem61y6hez  a  parancsoldsban 
Oerencs^ren,  Csit&ron,  Menyh^n  6b  Kolonban  -sza  szdtagot  fiig- 
gesztenek:  mutassza,  yiddsza,  addsza. 

Az  it'Y^gil  ig^ket  a  folszdlit6  mddban  Igy  ragozz&k:  taniji 
h&zas6j,  megsegijen,  bucsidd,  tanfdd;  a  -hat  het  k6pz6  el6tt  a  t 
kiesik:  fordihassam,  nem  segihetUnk. 

Az  ikes  6b  iktelen  ig6k  ragozdsa  kozott  nem  tesznek  ktilonb- 
s6get;  az  ikes  igSket  m6g  a  jdent6m6d  jelen  idej^nek  egyes  3. 
szem61y6ben  is  n6ha  ik  n^lkiil  mondjd*k  a  yics^p-ap&tiak :  alusz, 
^z,  sziilet,  szok,  tartoz,  &tm&sz,  letytisz  (lecstiszik),  hib&z  (hidny- 
zik);  Kolonban  6s  Menyh6n  esik  helyett  ^-t  mondanak.  M6g  a 
kozhaszndlatti :  dics6rtess6k  6s  gytLjj6k  ked  helyett  is  legtobbszor 
az  iktelen  alakot  mondj&k:  gy6cs6rtessen  (Qerencs6r),  gyon  k^ 
(Ghymes). 

Az  -unk  iink  rag  helyett  ritk&n  -onk  dnk'6t  mondanak: 
tudonk,  yeszonk;  uk  helyett  n6ha  oA^-ot:  yegyok. 

N6mely  helys6gben  a  befejezett  C8eleky68  egyessz&mti  alak- 
jaiban  z&rtabb  kotdhangzd   yan:   talo&tom,  Uttom,   Utttod,  l&tto. 

A  kell  helyett:  M,  ko,  kol  6s  kolly  alakokat,  kdlett  helyett 
osszeyon&ssal  kSt^  kellene  helyett  n6ha  kone  alakot  mondanak. 

A  tud  ige  els6  8zemely6t  osszeyont  alakban  haszn&lj&k: 
torn  6s  tok. 


A  NYITRATID^KI  PAL6cZ  NYELVJXrXs.  393 


7.  Mondattan. 


Feltiin6bb  mondattani  saj&ts&gok: 

Egyes  szdm  helyett  tobbes  sz&m  es  viszont:  kenytelen 
Yagyunk,  lakadalom  kerdt  a  h&rom  testvireknek,  akirmennyiknek 
(ak&rh^nynak). 

Mell^kn^Y  helyett  fdneYet  haszndlnak:  csupa  Yizek  lettek, 
kikelet  taYasz,  nagy  a  hidegs^g. 

Hatdrozd  helyett  mell^kn^Y  fordul  el6 :  nagy  goromba,  nagy 
mddos  (igen  gazdag),  nagy  konnyfi,  nagy  borzasztd. 

Hat&roz6  sz6  helyett  n^Ysz6  ill:  tLgy  Y6t  elegenddsegiink 
(tigy  Yolt  el^g) ;  teljesfgYel  tisztaj&ra  (eg^szen) ;  cligseg  Y6t  (eLSg) ; 
mindensfg  baj  (mindenk^ppen) ;  semmit  se  lehet  rajta  kifognyi 
(semmik^p) ;  ha  az  Y6n&nak  (ha  tlgy) ;  haz^ba'  vagyunk  (otthon) ; 
hamarsdgba,  legjobb  fjjel  (igen  k^sdn). 

Jelz3  helyett  hat&roz6  fordul  eW:  mistul  felire  (tuls6 
oldalra*);  ijjel  6yad&n  (6jnek  idejen), 

Dologra  is  az  o  ndYm&s  t&rgyeset^t  haszn&lj&k,  kiilonosen 
Yicsdpon  ^s  Egerszegen:  fogom   6t  kap&nyi,  moszdj  6t  beYetnyi. 

Koz^pfok  mellett  -ndl  nd  helyett  -161  hoi  ^s  461  tbl  ragot 
alkalmaznak :  abbd  rosszabb,  magyartti  huncutabb  nines ;  szdm&td 
royidebb,  pelY&ttL  hosszabb. 

Tdrgyas  ragoz&st  haszn&lnak  n^ha  tdrgyatlan  ragoz&s  helyett : 
a  mennyit  sziYe  szeretyi;  nem  szeretyi  nagyon  sokat;  ne  sfj- 
jdtok;  kiilonosen  akkor  fordul  eld  ez  a  saj^tsdg,  ha  a  t&rgy 
fdn6Yi  igen^Y :  kedYeli  mennyi,  szeretyik  ddgoznyi,  szoktdk  j&rnyi, 
elkezdi  furulldznyi,  szerette  kint  s^tknyi.  —  T&rgyatlan  ragoz&s 
Yan  tdrgyas  helyett:  azt  nem  fogunk  megtunnyi,  haggyon  csak 
r&;  ne  tuggyak,  hoYa  Yisznek;  itt  Yona  a  borocsk&t. 

Gyakran  haszn&lnak  intranzitiY  ige  helyett  tdrgyas  kifeje* 
z^st,  Yi88zahat6  n^Ym&ssal:  tettek  egy  mulatsdgot  (mulattak); 
hogy  fogja  mag&t  mutatnyi  az  id6  (milyen  lesz);  mag&t  erSsza* 
kosfttya  (erAkodik) ;  elj&tszott&k  magokot  (eljatszadoztak) ;  hozz&- 
Yette  mag&t  (hozzdszokott) ;  kiYottek  magokot  (kir^ndultak) ;  fel- 
adta  magdt  a  fti  (sfirtln  kinfitt). 

Eldf ordul  gyakran,  hogy  az  igen^Y  tdrgy&nak  ragja  elmarad : 
parancsa  moszi  mSgtennyi;  keny^rke  magoknak  keresnyi;  mo8z& 
egy  ember  hfnyi  stb. 

Fel8z61ft6  m6d  helyett  jelentd  m6d  &11  s  Yiszont:  h&t  m& 
mit  csin&lunk?  ideje,  hogy  belekezdiink;  —  ap&m  a  rozsot  arassa; 
azt  nem  mondhassa. 

Szeretik  a  t^rgyi  ^s  alanyi  mell6kmondatokban  a  hogy  kot£- 
szdt  elhagyni:   Tartom   annak  lennyi;  nem  m^ltd  hozz&  tennyi 

*  Tal&n  a.  m.  mda  tUl-fdire.  —  A  uerk. 


394  BZOCS  ISTYIh.  a  NYITRATJDI^I  PALbCZ  FTELYJillAs. 

(nem  m^ltd,  hogy  vele  osszehasonlftsam) ;  sajn&tad  t61e  megennyi 
(hogy  mcgegye). 

Tal^unk  p^ld^t  a  mondatszerkezet  kombin&Us&ra  is :  sokba 
k6st&,  nem  tud  hozzi,  lovit  fogja  vigy&znyi,  arr6  nem  segflietunk, 
E&lazi  h&T6  al&  y6tunk  (E.  b.  alatt  Yoltnnk  X  K.  b.  aU  tartoz- 
tunk),  kSrje  rajta,  nem  sokat  hajtottak  y^le  (nem  s.  h.  r&  X  nem 
8.  torfidtek  y^le)  stb. 

A  kotfiszdkra  n^zYe  megjegyzendfi,  hogy  a  sem  belyett  nem-is, 
is-nem,  se-nem  dfyik:  nem  tudom  ^n  is;  nem  segfhet  6  is;  nem 
hatta  fitet  apja  is  rosszba;  nem  fokta  nekiS  a  kant&rj^t  is;  ott 
is  nem  lehet;  arra  is  nem  igen  ]6;  egy  gyorsYonat  se  nem  £11 
mgg  itt.  —  A  nines  ige  mellett  sem  helyett  is-t  haszn41nak: 
nines  6gy  csSpp  bor  is ;  nincsen  az  is  messze ;  nines  €gy  gazddnak 
is  bora;  annsJ^  is  nines;  nines  egy  Sye  is.  —  N6ha  sem  mellett 
m4g  a  nem  dll:  a  munk&s  embernek  sem  nem  baszn&L 

A  sz<Srendre  azt  az  elt6r6st  tal&ljnk,  hogy  az  e  kerd6sz<St^ 
ha  az  ig6n  kfYiil  m&s  mondatr^sz  is  van  a  mondatban,  sohasem 
az  ig^hez  fiiggesztik:  szdt-e  fogad;  j6-e  lesz;  oda-e  mehet.  Ha 
pedig  az  ig^nek  Yan  igekot6je,  akkor  az  igekotdhoz  j&rul:  meg-€ 
siil;  el-6  fogyott;  el-6  mSnnek.  Egerszegen  i-nek  is  ejtik:  kell-i? 

Pogr&nyban  az  dm  indulatsz6t  a  fdn^Y  ut&n  teszik:  a  kir& 
&m  mongya;  ^n  &m  tfged  elYgnnil^k. 

Legtobb  elt^r^st  tal&lunk  a  koznyelYtdl  a  hat&roz6k  hasz- 
n£lat&ban. 

F6ld&k:  nem  &11  k^telessfgembdl  (ben);  mib61  is  &11  a  dolog; 
minden  esztendSn,  egy  ^yen;  az  ut6B6  6raj&ra  aszt  monta;  a  maga 
kinyeribe  ehessen  elSget ;  semmibe  se  j6  sok ;  hallomAnyba  hallottam ; 
igy&  kezSmbe';  nyuktalan  abba  (attdl);  ha  rajtonk  ftiggne; 
tiszt^ba'  tartya  (tiszt^n);  m&r  ydgibe'  yan;  6rba  y&glak,  agyba- 
tltnyi ;  f iizf4kt6l  ttil ;  templomn^  ttil ;  pfz6  (p6nziil,  azaz  p^nzzel)  f iizet ; 
nem  nizhettem  a  szemSmre,  g^pre  csfp5;  loYakon  nyomtatty^k;  nem 
gond6  a  templomni ;  tUrglembe'  y6t ;  kamor&ra  yiszik  az  ad6t ;  mi^rtunk 
dro^ga  (minekiink);  azon  k^romkogyik;  abbtL  mondom  (az^rt),  abbil 
j6,  abb6  megtiltanyi ;  abbtL  nincsen  panasz ;  lesz  yalami  sziiksfg  abbtL ; 
BzembSyald ;  annyihoz  ment  a  dolog  (annyira) ;  nincsen  hozzA  gondom ; 
nincsen  abba  semmi  k5ze;  a  pinc^nek  s^t&nyi  ment  (a  pinc^hez); 
nShiz  egissfgre  gyUnni  (eg^szs^ghez  jutni) ;  I6y&  le  k6  sz&nyi  (a  16r6l) ; 
6szinidn  mondom  magamra  (magamr6l);  semmire  teite  (semmiyd). 

Tal&lank  p^ld&t  arra  is,  hogy  a  t&rgy  helyett  hat&roz6t 
haszn&lnak :  yalamire  k^rdeznyi,  k^rdesztem  ri,  folmondtam  min- 
denrfil,  tanulni  k^U  azon. 

N6ha  neYut<5s  hatdroz6  &11  ragos  hat&roz6  helyett:  besz^d 
kozbe  jottek  (besz^be  elegyedtek) ;  pfzS  £tal  y^szi  m6g ;  hSt^ 
h6t  orszdg  ellen  8z616  lakadalom;  mi  ut&n  panaszkodott  Yiszont 
&11  ragos  hat&roz6  is  n^yntds  helyeit:  az  ital£  tonkre  m^nt; 
egy  h^tyig  Sly^gezziik;  yfzhSz  szomjazunk  (yfz  mellett). 

Gyakran  elmarad  a  n^yntds  hat&roz6b61  a  n^yntd :  r^g  idAte' 
(id6t<51  fogya) ;  m'gy  naptd  mongyuk  (n^gy  nap  6ta). . 


RjfiOER    B^LA,    AZ    ARTICULU8    MAOTARJAI.  396 

Szem^lyes  ige  vagy  mell6kii6yi  &llltm&nj  hdyett  kedvelik  a 
'Va  ve-tile  szerkezetet  a  van  ig^vel  kapcsolatban :  lesz  fiz^ttSl, 
el  van  ^llitval,  egy  ^yet  vdtak  p^rosolya,  S  vannak  zabdlva, 
e  van  gorbfidye,  3  yan  iigyesfty^,  m^g  yagyunk  maradya,  nines 
be^^g^ye. 

Jelent&taniak :  a  tyuhmony  &ltal&ban  toj&s;  igy  yan  fiirj-, 
pulyka-,  kacsa-tytikniony.  A  jdszdg  sz6n  a  gabon&t  Srtik. 

Peld&k  a  nepetiniol6gi&ra :  Csit&ron  a  Nyitrdn  Iey5  Sindalka 
forr&st  sindeles  ktitnak  hijdk;  Menyh^n  a  rizsk&s&t  r^zk£s&-nak; 
Gerencs^ren  Balassa-Gyarmatot  Bal&zs-Qyarmat-nak ;  Pogr^nyban 
a  rezidenci&t  reyerencidnak ;  Qhymesen  a  fiUoxerdt  cirokf^le-nek, 
a  klastromot  kalastorom-nak ;  Zs6ren  a  yelocip^det  magacipelld-nek 
^s  magacipel-nek  neyezik. 

(Polyt.  kov.) 

Sztcs  IsTyiN. 


AZ  ABTICUZUS  MAGYARJAI. 

A  n^ymutatdt,  mely  Homeros  elsfi  szoyeg-jayitdinak  annyi 
yit&ra  adott  alkalmat,  Ajristoteles  illeti  elfiszor  az  ap&pov  n^yyeL 
Ennek  szolgai  fordit^lsa  a  latin  articulusj  a  melyet  majdnem 
minden  nyeMan  niag&6y&  tett.  Tortentek  ugyan  kfs6rletek  tobb- 
keyesebb  szerencs^yel,  bogy  az  articulus  fogalm&nak  megfelelfi 
8z6t  alkossanak  (Sanders*  geschlechtswoHf  settstandswort,  andeuter, 
zeiger,  eimler,  zeigerli),  de  —  a  magyaron  kiyiil  —  e  klsfirletek 
nem  sikertiltek  s  ma  a  legjelesebb  nyelyeszeti  munk&k  a  n£y- 
mutat6  mfiszay&ul  &ltal&nosan  az  articvlus-i  yagy  y&ltozatait 
haszn^Ij&k. 

Nilunk  Geleji  Eatona  Istyin  ^  Szfoyi  Nagy  Istyin  (1695.) 
frtak  eldszor  magyar  nyely(L  nyelytanokat,  mint  a  melyekben  siker 
rem^ny^yel  kereshetndk  az  articulus  legr^gibb  magyarit&sdt,  de 
6k  y^tozatlanul  meghagyjdk  a  latin  szdt.  Elsfi  magyaritoja, 
Gyarmathi  S&muel**  (1794),  nagyon  iigyetleniil  nemzb  5-8rc^-nak 
keresztelte.  Hogy  nem  tartotta  ezt  yalami  remek  alkot&snak,  maga 
is  beismeri :  >. . .  helyesebben  neveztethetik  mutatd  n6ym&snak, 
mint  nemzd  sz6nak.<  A  19.  sz&zad  30-as  ^yeiben,  teh&t  a  nyely- 
ti](t&3  legdiihong6bb  kor&ban,  az  artikulos  fogalm&ra  m^g  a 
koyetkez6k  keletkeztek:  nemssdcsJcaj  niveld,  nivmutatd,  sdt:  niv- 
szdcska***  48  n^vhatdrozd.^ 

A  nemzo  szd-rdl  es  nemszdcshdrTdl  el^g  annyit  megjegyezni, 
bogy  oktalan  fordftdsai  a  n^met  geschlechtstvort-Tisk.  A  magyarban 
ugyanis  nincsen  nem  (genus),   teh&t  nemet  jelzd   8z6  sem  lebet. 

*  BeaUexikon  Artikd  alatt 

**OkoBkodya  taiiit6  magyar  nyelymester.  Koloz8v4r.  1794.  112.  116.  1. 
^**  A  magy.  nyelvtnd.  f6bb  azakainak  foglalatja  (N^ytelen,  yal68zinuleg 
Gottwald  G.)  Pest  1838. 

t  Lidixidr  P41:  HeUen  nyelytan.  Possony  1858. 


396  R^OEB   B^A. 

Helytelen  ^  pongyola  azonban  maga  a  n^met  8z6  is,  mert  a 
n^ymutatdt  egy  key48b6  l^nyeges  tulajdons&g&nSI  nevezi  d;  t.  i. 
arr61,  bogy  a  n^ymutatdrdl  meg  lebet  ismemi  az  illet6  fdn^y 
nem^t.  Fedig  ez  semmi  egy^b,  mint  esetlegess^g.  A  n6met  mutat6 
n^vm^s,  a  melyb61  a  n^ymutatd  gyengiilt,  v^letleniil  6ppeQ 
ragozhat6  s  mivd  a  n6vmutat6  minden  nyelyben  jelzfije  a  f6n£y- 
nek  (b^  n^hol  £rtelmez6-jelz6),  yil&gos,  bogy  a  fSn^y  nemebez 
kellett  alkalmazkodnia.  A  n6ymutat<Snak  nem  az  a  biyatfisa,  bogy 
a  nemet  jelezze,  —  ezt  a  sziyessdget  csak  mellesleg  teszi  meg,  — 
banem  az,  bogy  egy  fontos  ^rtelmi  kiilonbs^get :  a  dolog  bat&ro- 
zott  yagy  batArozatlan  yolt&t  tuntesse  fel  (helyesebben :  bogy  a 
fogdlomnevet  a  fogalom  egyih  egyedere^  rSsz^e  vagy  a  foaalom 
eg4sz  kor^e  vonathoztassa^  pi:  »J[  hilrt  riadya  6nekel<  (Pet.), 
minden  kiirt  koziil  egyrol,  Lebel£r61  yan  szd ;  mfg  ebben  a  peld^- 
ban:  ^Eny^szet  szdl  a  sir  bideg  gorongyirdl<,  a  fogalom  egdsz 
kor^rdl  —  minden  8frr61  —  ilUtunk  yalamit). 

MSg  tartbatatlanabb  Blanc-nak  az  az  illfiisa,*  bogy  a 
rom&n  nyelyekben  a  y^gzetek  kopis&yal  ^entstand  das  unab- 
weisbare  bediirfnis*,  bogy  n4ymatat6  jelezze  a  nemet  Ugyan  fel- 
ismern^e  yalakl  a  nemet  a  n6ymatat5r61  ezekben:  Vosio^  ranima, 
Voro;  Veau,  les  livres,  dem  hause,  den  menschen,  de  haehen  %iAi.? 
De  meg,  ba  a  y^gzetek  kop&sa  bozta  l^tre  a  n6ymatat6t,  mire 
yald  a  gorogben  az  artikulos,  biszen  ott  konnyedSn  felismerjuk 
a  nemet  a  yegzetrdl?! 

Ha  pedig  mindemellett  elfogadjuk  a  n^ymutatd  ney^fil  a 
geBchUchtswort'Oiy  minek  neyezziik  pL  a  jap&n  nyely**  igazi 
nemz5  szay&t  ?  (wo  tissi  »=  bika,  me  ussi  =  teb^ ;  wo  utna  »=  m&iy 
me  uma^^kancza;  on  (Zort  ==  kakas,  men  dori  ^tydk,  stb.). 

A  »nemz6  8z6<  kifejez^s  teb&t  nemcsak  a  magyarban,  banem 
yalamennyi  nyelyben,  m^g  a  tdtban  is  belytelen  (Szaller  Gy. : 
rodnj  gmeno)  az  artikulus  fogalm&nak  jelol^re. 

A  n^ueld  —  legal^bb  elsfi  tekintetre  —  jobbnak  ULtszik, 
de  bdyebb  yizsg&lat  6a  m&s  nyelyekkel  yal6  osszebasonllt&s  teljesen 
megyil&gftja  e  szdnak  tartbatatlan  yolt&t.  A  n^v  ^s  elo  (eleje) 
8z6b<51  alkotott  birtokos  osszet^telben  mindk^t  elem  4p  6s  kony- 
nyen  6rezbet6.  Joggal  csod&lkozik  bit  majd  a  joyendfi  magyar, 
ba  a  magyarul  meglrt  osszSt  grammatik&ban  ezt  fogja  l&tnl: 
. .  .  az  08sz6t  n^yeJEonek  pedig  az  a  fdtulajdons&ga,  bogy  a  n6y 
utdn  iil.***  Egy  kicsit  yal6ban  f orcsa !  Ak&rcsak  nSbai  Koyesdi 
P^  magyar  grammatik^jdt  olyasn6k:  >iVaepo8itiones  in  lingya 
bungarica  jK)5^onantur  nominibus.« 

A  n4ymatat6nak  e  saj&ts&gos  basznilata  nemcsak  az  oesz^tr 
ben  yan  meg  (fiid  =«  atya,  fud-dj  =  az  atya;  gjieg  =  Liny, 
qjizg-ej  =  a  14ny),  banem  a  sy^dben  is  (fader  =  atya,  fader-n  =» 
az  atya ;  flicka  =  l&ny,  flicka-n  =  a  liny),  sfit  mir  az  6-izlandiban 

*  Blano  G.  L. :  aramm.  d.  ital.  Bpr.  Halle  1844.  168.  1. 
^'I'Noaok:  Lehrbuoh  d.  jap.  Spr.  Leipzig  1886.  26.  1. 
*^*  Sjogren :  Ossetische  Spzaohlehre.  Sit-P^teryftr  1844.  49.  1. 


A2    ARTlCULtrS   ltA(»TAB^At.  397 

^8  d-norv^ban"^  is  (likame  <=»  test,  Ukame-mi  «=  a  test ;  tnia  «=  hit, 
truorn  «  a  hit;  sdh  =  nap,  sdlo-nne  vagy  sdlo-enne  =»  a  nap). 
Ugyancsak  ilyen  haszn&latd  artikulnsa  van  az  alb^n  (illir)  nyely- 
nek** :  xev  ==  kutya,  xiv-t  =  a  kutya,  xiv-ti  =  a  kuty^  stb. 

Az  elmondottak^rt  helytelen  a  n^elo  kifejezcs.  De  pongyola 
is,  mert  n4v  tobbf^le  ran,  nevezetesen:  fdn^y,  sz&mn^v,  mell^k- 
n4Y,  igen^v,  s0t  meg  n^y-m^  is.  N^veld  pedig  ezek  kozfil  csakis 
a  t6n6Y  mellett  illhat,  ott  sem  minden  esetben  (a  hi  n^vm&sban 
az  a  mntat6  n^ym&s :  Nyr.  20 :  305.) ;  egy  ]6yal  t^abb  fogalom 
neye  yan  teh&t  haszn&lya  a  sziikebb  helyet.  Ez  megj&rja  a  stiliszti- 
k&ban,  de  nom  a  nyelyeszetben. 

Ha  m6g  hozz&yeszszlik,  hogy  az  els6s6g  is  a  »n6ymntat<}>-^, 
b^tran  yisszahelyezhetjtik  a  n^vmutatd-i  hely^re,  melyet  m4g 
Szaryas  G&bor  (Nyr.  5:61),  Vass  Bertalan  (Nyr.  12:548.)  6s 
Bama  Ferdinand  [(Nyr.  2  :  536)  fr&saiban  is  elfoglalt.  A  elsd- 
s6g  annyiban  illeti  a  n^midatd-ij  hogy  mfg  a  n^eU  az  50-es 
eyekben  honosnlt  meg  a  s&rospataki  nyelytannal  (184:4.X  addig  a 
n^vmutatd-t  Gk)ttwald  G&sp&r  (1836.)  €s  tobben  m&r  mint  dltaM- 
nosan  ismert  6q  f gy  magyar&zatra  nem  szoral6  milszdt  haszn&lj&k ; 
a  n^d6  mogott  pedig  z&r6]elben  ott  yan  az  articultis  yagy 
n^mutatd, 

Hogy  a  »n6yel6<  az  tijabb  iddkben  teljesen  kiszorftotta  a 
n^vmutatd'tj  annak  oka  abban  tal&lhat6,  hogy  a  n^jeU  royidebb 
6b  konnyebb  kiejt&ti.  Egy6bk6nt  pedig  pongyola  6s  helytelen 
szd-alkotks.  Ezzel  szemben  a  neumutatdj  lesz&mftya  azt  a  hibdt, 
hogy  szint4ii  a  niv  t^g  fogalma  helyettesfti  a  fdnevetj  teljesen 
kifog^stalan  6s  4rthet^n  tiinteti  fel  az  artictdiis  f6]ellemyon&s&t, 
t.  i.  azt,  hogy  az  egyedek  csoportj&ban  yalamelyik  egyedre  rd- 
mutat,  az  osszesbdl  kiemel  egyet,  mint  a  mely  m&r  ismeretes  eldttunk. 

A  m6g  h&traleyd  k6t  magyarft&sr61  azt  mondhatjuk,  hogy 
a  nivszdcska  kifejezestelen,  a  n^hatdrozd  alkotdja  (Lichner)  pedig 
megfeledkezett  a  hatdrozatlan  n6ymntat6r61.  Igaz&n  k&r,  hogy 
sehol  sem  mondja  hatdrozatlan  n^vhatdrozd-nSLkl 

Lehets^ges,  hogy  a  19.  sz.  els5  felSben  megjelent  nagysz&md 
magyar  nyehtanban  m6g  m&sf6]e  magyarjai  is  yannak  az  articidus' 
nak,  de  ezek  yagy  csek^ly  elt^r^ssel*'*'*  ugyanazon  gondolat  alap- 
j&n  jottek  16tre,  yagy  pedig  minden  6rtelmi  alap  nSlktil  szfi- 
kolkodnek. 

BAqeb  Bi^a. 

'('Noreen:  AltislandiBche  nnd  altnorwegische  arammatik.   Halle  1903. 
♦♦  Kristoforides :  Tpa^^atitri  Tfj<;  dXpovixi)?  iXuiaoTjc;,  KonBtantin4poly  1882. 
♦♦*  PI.  8z.  Z».-nek  erdekes,   filoz6aai  alapon   moglrt  nyelvtana  (I.  reaz. 
Nagyazombat  1844.)  a  9neyn)utat6<-yal  yegyesen  netnazd-usk  mondja. 


398  OLDAL  jlvod. 

n£piskolai  ntelvtanItAs. 

(Egy  apa  levele  a  ]duitor-taiiit6hoz.) 
Igen  tisztelt  K&ntor  Ur! 

A  husY^ti  sziinetiddben,  l&tni  akaxv&n  G^za  fiam  halad&s&t, 
a  gyereket  a[]tanultakb61  rovid  yizsg&latnak  yetettem  ali^  6s  orom- 
mel  jelenthetem,  hogy  a  gyerek  tnd&sa  megiiti  a  m^rtdket 

Amde  egy  dolgot  m^gsem  hagyhatok  8z6  nflkiil.  ]^s  ez  az, 
hogy  a  fid  mindig  belefoglalja  a  kIrdSst  a  feleletbe.  Feld&ul: 

—  Mikor  l&tta  a  kis  fid  a  bir6  loyait  az  apj&nak  a  kiseb- 
bik  kertj^ben? 

—  Ma  egy  hete  l&tta  a  kis  fid  a  bfrd  loyait  az  6  apj&nak 
a  kisebbik  kertjSben. 

Ma  egy  hete  nem  e\6g ;  mert  h&t  a  magyar  njrelyet  minden- 
k^ppen  kerSkbe  kell  torni. 

0  ha  a  magyar  nyely  ^s  a  magyar  gondolkoz&s  gSninsza 
sfmi  tudna,  6s  ha  ez  a  sir&s  hallhat6  yolna,  milyen  jajgat&s 
tolten6  be  sz6p  haz&nkat! 

A  pedag6gu8ok  azt  mondj&k,  hogy  a  tanfttoiak  egyik  sar- 
kalatos  elye,  hogy  a  gyermek  csak  dgy  tannlhat  meg  helyesen 
beszSlni,  hogy  a  feleletbe  mindig  beleolti  a  kSrd^st.  Folfog&sok- 
ban  megerdslti  ezeket  az  urakat  az,  hogy  a  ii6metekn61  ez  az 
ely  (igen  helyesen !)  m^  sz&zadok  6ta  6ry6nyben  yan.  Mir  pedig 
hogy  ennek,  a  8ziil6haz&j&ban  igen  iidyosnek  bizonyult,  de  hozz&nk 
csak  ^rtelmetleniil  &tpl4nt&lt,  az  istenadta  jdzan  gondolkoz&st 
4»  gyors  f olfog&st  megm^telyezA  elynek  a  magyar  iskol&ban  6ppen 
semmi  jogosnlts&ga  sincsen,  k6t-h&rom  8z6yal  be  tndom  bizonyftani. 

A  magyar  6s  a  nSmet  gyermek  kozt  az  a  kiilonbs6g,  hogy 
a  magyar  gyermek  ttdd  magyarvl,  a  n^met  gyermek  eUenben 
nem  ttid  nemetiil. 

A  magyar  gyermek  anyanyely^t,  a  mely  n^pnyely,  m&r  a 
8ziil6i  h&zban  megtanulta ;  a  nemet  gyermek  anyanyely^t,  a  mely 
tulajdonkSppen  nem  is  anyanyelye,  a  Lather  M&rton  kompon&lta 
mdnyelyet  az  iskoUban  tanulja  meg. 

A  magyar  gyermekre  n&sye,  az  ismeretek  megszerz^se 
tekintet^ben  a  magyar  nyely  mdr  eselcoz^  a  nemet  gyermekre 
n^zye  anyanyelye  m4g  csak  czd. 

Helyezkedjlink  &t  gondolatban  a  n6met  iskoUba;  hallgassok 
meg  a  tanft&st. 

Tanito.  Wann  sah  der  kleine  Knabe  die  Pferde  des  Bichters 
in  dem  kleineren  Garten  seines  Vaters? 

Tanitvdny.  Vor  acht  T&g. 

Tanitd,  Vor  acht  Tagen. 

De  mert  a  gyermek  el<5rel&that61ag  a  k^rdesbeli  szayakat, 
kot^seket  es  fordulatokat  sem  tudja,  a  tanftd  megkoyeteli  a 
kerd^snek  a  feleletben  yal6  megism6tl6s6t,  s  erre  ezt  kapja 
feleletul : 


K^PISKOLAt   NTfiLtTAldTls.  399 

—  Der  klene  Bub  ban  in  Richter  seini  Pferter  vor  acht 
Tagen  (ezt  m&r  megtannlta)  in  mei  Yad'r  sei  kleneren  Garten 
g'aeg'n. 

Hdt  bizony  kimelegszik  a  szegSny  n^met  mester,  a  mfg  a 
gyermekkel  a  mondat  minden  egyes  szay&t  helyes  form&ba  onteti ; 
holott  a  magyar  gyermek  ngyanazt  magyarul  hiba  n^lkiil  el  tudja 
mondani.  Mag&tdl  ^rtetddik,  bogy  a  kSrd^st  a  magyar  gyermek- 
kel is  meg  kell  ism^teltetni,  ba  a  tanft6  azt  r^lheti,  bogy  a 
gyermek  nem  ^rtette  meg  a  kSrd^st. 

A  mi  a  n^met  iskoUban  rosaz,  de  az6rt  lidvos,  annak 
n^unk  egyik  itkos  kovetkezm^nye,  bogy  a  gyors  gondolkoz&snak 
talpraesett  feleletben  vald  megnyilatkoz&s&t  lassankint  a  gondol- 
koz^beli  rests^g  (Denkfaulbeit),  a  filozof&ldsnak  neyezett  szellemi 
k6r6dz^nek  az  Sdes  anyja  y&ltja  fol;  a  m&sik  kovetkezm^nye 
meg  az,  bogy  a  gyermeknek  a  maga  tud&sdrdl  soba  sem  lebet 
tiszta  k6pe  s  lelk^ben  az  ontudatoss&g  on&mit&s8&  ^s  onbitts§gg6 
alakul  &t  L&ssuk  p^ld&ban. 

Tanitd.  Mennyi  72/3-nak  a  fele? 

Tanitvdny.  T'/s-nak  a  fele  . . .  (Megakad.) 

Tanitd.  Mennyi  7-nek  a  fele? 

Tanitvdny.  7-nek  a  fele  . . .  (Megakad.) 

Tanitd.  7-nek  a  fele  3Vs;  b&t  ^s-nak  mi  a  fele? 

Tanitvdny.  7-nek  a  fele  3V«,  ^/a-nak  a  fele . . .  (Megint 
megakad.) 

Tanitd.  L&tod,  semmit  se  tndsz,  stb. 

A  gyermek  jdbiszemdieg,  sfrva  panaszolja  el  ottbon,  bogy 
olyan  sz^pen  felelt,  majdnem  mindent  tudott,  az6rt  m^gis  meg- 
pirongattik. 

A  feliiletess^get,  b&r  ontudatlanul,  az  iskola  fejleszti  ki  a 
magyar  gyermekben. 

Higgye  meg,  tisztelt  El&ntor  Uram,  bogy  iskoldinkban  sz^z 
meg  ezer  dolog  ^zlelbetd,  a  mely  nem  All  meg  a  magyar  j6zan 
^az  ft^lAsz^ke  el6tt  'kn  magam  t&  tudnSk  k^t-b&romsz&z  effele 
dologra  mutatni.  Es  a  ki  azt  &Uitja,  bogy  a  magyar  iskol&nak 
(az  egyetemtdl  lefel^  eg^zen  a  kisded6y6ig)  nemcsak  a  poszt6ja 
nem  magyar,  banem  m^g  a  szab&s&t  is  idegenbdl  kolcsonozt^k, 
8  bogy  a  magyar  n4p  egySnis^g^nek  megfelelA  iskola  m6g  a  joy5 
mSbSben  szunnyad,  bajsz&lnyira  sem  t^r  el  az  igazs&gt61.'*' 

Szfyes  iidyozlettel  yagyok  Tekintetes  Urnak 

Csomoron,  1903.  iprilis  20. 

al&zatos  szolg&ja 

Oldal  JIkos. 

*  A  k^rd^snek  a  feleletben  yal6  iam^tl^B^t  mint  nyely^rz^kront6t  is 
hibdztatta  e  foly6irat  szerkeszt^je  a  Magyar  Taniigyben  Nagy  L48zl6  nyelv- 
tana  bfr&lat&ban.  A  tanit6k  ezzel  588zefugg5  besz^dre  akarj4k  szoktatni  a 
gyereket,  de  arra  van  m&8  m6d :  az  elbesz^les,  mes^l^.  A  szerk. 


400  fiouls  ynrc2fi. 


VIBAO  £S  JSTtLAa. 

A  n^metnek  van  BZ«m«-ja  6b  BliUe'i%  a  magjar  eUenben 
yirftgot  llltet,  virftgot  (plantam  floriferam)  kapil,  —  vir^ot  (florem) 
szakft,  Bzagol,  teh&t  a  virAgEd  n5T6oynek  csak  r^BE^t.  A  magyar 
nyely  term^Bzet^ben  rejl6  sajdis^,  bogj  ugyanazzal  a  8z6Tal  majd 
az  eg^Bz  Bz^p  vir&gzd  fUyet,  majd  cBak  a  Bzaporodd  Bzexr^t  TagyiB 
a  yir&g&t  jeldli  (parB  pro  toto,  totam  pro  parte).  Boldogalt  Haza- 
linszkynk  a  Blume  6s  Blilte  8z6  magyarft&B&nak  szfikB^gdt  gondoly&n, 
Magyarhon  ed^nyoB  noY^nyeinek  ffiv^Bzeti  k6zi  konyr^ben  (YIL  1.) 
1872-ben  a  BliiU't  t;ira^tal  magyarftja,  az  6  yir&ga  pedig  a  »8z6p- 
yiraiti*  nSv^ny  vagy  virftd  6^, 

»A  yir&g  8z6,  frja  d,  k6tf6l6t  jelent:  vagy  yirftd  ftgat,  vagy 
Bz6pen  yirft6  eg^sz  ndv^nyt.  EUd  ^rtelemben  ezen  Bz6t  ott  haBzn&ljak, 
hoi  Tir&gBzakaBzt&srdl,  ut6bbibaii,  hoi  vir&gok  filtet^a^rOl,  &pol&8&r6l, 
vir&gkereBked^srdl  a  vir&gmagvakrdl  van  a  bz6.  De  mivel  kev^s  f&vet 
iBmerUnk  el  vir^Lgnak,  b  minthogy  kev^s  a  vir&gOB  cBerje,  b  (n&lunk) 
ritka  a  vir&goB  fa,  b  mivel  minden  t<5k6lete8ebb  nchr^ny  virit,  az6rt 
viraUidX  (Blilte)  is  bir,  vagyis  oly  szervekkel,  melyek  egyfltthat&aa 
a  magk^pz^st  f elt^telezi :  az6rt  tartsuk  meg  a  fiiy^Bzetben  is  a  szavak 
615  jelent6B6t,  s  mondjuk  itt  is  csak  a  sz^pvirattl  n5Y6nyeket  vagy 
azoknak  csak  yiritd  ^ait  yir&goknak,  mi  &ltal  terminol6gi&nk 
szabatoss&gban  nyer  s  nyelyfink  sem  j5n  ellenkez^sbe  a  yal68&ggal.< 

A  virdgoi  a  magyar  ii6p  csakugyan  k^t,  sot  h&rom  6rtelembeii 
haszn&lja:  yir&g  egy  n5y6iiy  magdnos  yir&ga  is  (m&kyir&g).  H&t 
megtartottuk-e  a  szayak  616  jelent6B6t  az  aj&nlott  m6don?  Bizony 
nem.  Virdg  az  eg6Bz  sz6pyir&gtL  noy6iiy,  virdg  ennek  yiritd  Aga,  virdg 
maga  egy  yir&gja,  azaz  magyaz6-Bzerye,  s  ez  mind  6lo  jelent6B,  orsz&g- 
szerte  szok&sos  haszn&lat  I  Sokkal  5nk6iiyeBebbeii  alkalmazzuk  a 
yir&g  8z6t  a  sz6p  yir&goknak,  nem  is  n9y6iiytaiu  fogalomnak  yagy  a 
yir&gz6  dgnak  (yirftgzat),  mint  az  aj&nlott  tnVa^nak  ]eldl6B6re. 
A  Bz6p  yir&gok  ink&bb  elmaradhatnak  terminol6giai  n6y  n6lk&l,  a 
n5y6nytanban  nines  is  r&  szuk86giink.  De  n6zzUk  meg  a  szayak  68 
a  virdg  sz6  615  jelent6s6t  k5zelebbrol. 

Hazslinszky  a  gyiimblcs  bz6  helyett  a  temUst  aj&nlja  a  frudus 
jelol686re ;  ez  ellen  nem  lehet  kifog&som,  noha  a  gyUm6lcsr6l  is  tndjak, 
hogy  nem  mind  ehet5,  mint  a  hogy  nem  minden  A^b61  k68Z&l  6tel. 
De  mikor  azt  mondjnk :  >az  %d6n  j6  termis  lesz,  hogy  mutatkozik  a 
iermis?€f  vajjon  csup&n  a  szoros  frudus  6rtelem  rejlik-e  benne?  A 
hUyelyes  yetem6nyeknek  pL  ilyen  6rtelemben  nem  a  hnyelye  (Hazs- 
linszky sz.  cs6te)f  hanem  a  magya  az  igazi  term68;  a  borgony&nak, 
csic86k4nak,  mogyor6s-biikkonynek  term6se  a  gazda  szerint  a  gam6, 
a  bortermel5k  i8m6t  yagy  az  eg6sz  yir&gzat  alkotta  bor&gat  yagy 
a  tiszta  bort  tartj&k  term6snek,  az  igazi  term6snek  r6sz6t,  a  tdr- 
koly  n61klil.  Vagy  ha  azt  mondjuk:  bdbotj  harsdt,  kdposztdi  f6zUnk, 
buzdt  rostdlunk,  rozsot  drolUnkf  kukoriczdt  torUnk,  8z6l6t  eszAnkf 
drpa-kenyir,  zah-haluska,    nem   furcs&n  6rtelmezhet5k-e    Bzorsz&lhaso* 


vi&Xg  ^9  mrfLiB.  401 

gaWa?  £i  tndja,  horsd  (Fisum)  az  eg^Bz  ndv^nyt  vagy  a  magv&i 
jelenti-e,  s  az  drpa-keny^r  helyett  nem  mondhatjak  pld.  fgy:  az 
drpa-n/Svinynek  meg^WU,  8  szdtmarzaoU  magMjdtdl  (korpa)  megszitdU 
ntagva  fejirjA^  sUtdtt  kenyiTf  stb.  Az^rt  teh&t  —  bogy  a  n6p  a 
Bz^pyir^igti  nSv^nyeket  Tirftgoknak  nevezi,  ez  dppen  a  legfelttL- 
ndbb  r68z5kt51  ered  (mint  a  konybakerti  ii5v6nyek  zdldsig  ebievez^se 
is),  Igy  baszn&lja  5B8zet6telekben  is  (harangvirdg,  bUzavirdg,  Mvirdg, 
vaddazvirdg  [Erytbroniuml  gyangyvirdg)  mint  a  bogy  a  Carumot  is 
6pen  magv6r6l  nevezi  kdm^ytnagnvkk.  A  n6p  a  zab  Agasbogas  yir&g- 
zat&ban,  az  titi  lapu  fiiz^rj^ben  persze  nem  l&t  oly  fogabnat,  oly 
tfinem^nyty  min6t  a  botanikus;  de  m^gis  mondja:  kihdnyta  mdr  a 
Mza  a  kaldszdi  (yir^at&t),  vagy  a  virdgjdtj  amazt,  middn  a  kal&sz 
a  ley^l  brLvely^bdl,  emezt,  midon  a  blmsz&lak  a  polyr&k  k5zdl  ki- 
btijnak,  b  hdza^virdg  n^ven  gytljtik,  legal&bb  az  Ipoly  ment^n, 
orvoBS&gDak.  A  kendert  nem  nevezbetjfik  vir&gnaki  bisz  nines  sz6p 
szirma,  a  n^p  bfmes  kendere  m6gis :  virdgos  kender^  b  6ppen  a  lepel- 
b51  kil6g6  bimr51  kfll5nb9zteti  meg  a  magyas  kendertffl,  a  middn 
az  elso  kendemydv^s  ideje  is  bekSvetkezik.  Toy&bb&  a  kovetkezd 
kifejez^sek:  virdgzik^  kivirdgzik,  elvirdgzik  a  r6z8a;  leszakftja,  el- 
bullatja,  ki-  vagy  elb&nyja  a  virdgjdty  csupa  virdg,  virdgjdban  van,  s 
Melinsnil:  a  Bz^pyir&gtL  »malva  virdgja  a  nap  ut&n  j&r<,  ^virdgos 
kdkat  (Di6Bzegin^l,  Batonins),  mely  feltiind  szdp  yir&gj&ban  k&l5n- 
bdzik  a  k&kaf6le  n5y6nyekt61,  mind  olyan  p6lda,  bogy  a  virdg 
csakogyan  a  floS'TA  vonatkozik.  Yiszont,  bogy  kivir&gz&s  eldtt 
kfilSnSsen  a  vad,  de  k^sfibb  sz6p  Yir&gti  fiiyet  is  gaznak  mondja 
[gazos  a  btLza,  b  ez  a  gaz  a  pipacs,  csormolya,  konkoly,  btizayirftg 
(Centanrea),  aszat  (Cirsium  anrense)  k^sfibb  mind  szdpyir&gti],  m&s- 
kor  m^g  a  csakugyan  sz^pyir&gtit  is  ffinek  mondja  [szegfu,  sz6kfiL 
(Cbamomilla),  nUhfu,  kdlapfu,  azappanfu],  mind  azt  igazolja,  bogy  a 
n5v6nynek  a  gy&n5lcBalkot&sra  Tal5  szerv^t  nevezzlik  ^s  neveztfik 
mindenkor  yir&gnak,  nem  tekintve  azt,  Bz6p-e  vagy  sem.  Mintbogy 
tebit  a  magyar  k9z5ns6gesen  nem  klllonbdzteti  meg  a  nSv^nynek 
egyes  r^sz^t  mag&t6l  a  n5y6nyt61  IM&n  n^Tvel  (ribiszke  a  nSv^ny 
meg  a  gy&nSlcse  is  ktQ5n;  hagyma  a  Tir&gz6  sz&r  is  meg  a  f5ld- 
beli  r^sz  is ;  krumpli,  esicsdka  a  nSv^ny  6b  krompli,  csicsdka  a  gam6 ; 
8zdl6  a  n5y6ny,  8z6l6  a  gylimdlcs,  azdUf  a  bely  is,  a  bol  terem),  s 
a  n^pnek  ndv^nytani  megkiilSnbdztet^sei  a  botanikai  ^rtelmez^snek 
nem  mindig  megfeleldk:  a  botanikosnak  joga  van  a  szavak  jelent6- 
s6t  a  tndom&nyban  szab&lyozni,  az  616  kifejez6seket  a  szUks^ges  fogal- 
mak  jelSlte^re  f elbaszn&lni ;  legaUbb  nagyobb  joga  van,  mint  a 
nyelvtanilag  elf erdftett  tlj  sz6k  csin&l&s&val  a  nemzet  fSltett  kincs^n, 
a  nyelven  s^rebnet,  erdszakot  elkSvetni  Az^rt,  bogy  a  kerti  ndv^nye- 
ket  vir^'okrdl  virdgoknak  is  nevezztLk,  xn&g  a  virdg  8z5  r^gi  baBZ- 
n&lata  nem  bozott  senkit  sem  zavarba  6s  a  virai  meggydkeresit^s^nek 
Bzerencs^re  komoly  ut&nz6ja  nem  akadt,  dgy  bogy  nyelv&nknak  a 
para  pro  toto-val  kifejezett  eredetis^ge  6%  nyelvsaj&ts&ga  megmaradt. 
B&r  a  vir&g  sz6nak  floa  6rtelme  k^tsSgtelen  6s  orszAgszerte 
ismeretes ;  m6gis  mint  vid6ki  jellemet  fSljegyezzUk,  bogy  a  kolozsv&r- 
MAavAB  ZTZLvte.  zxzm.  27 


409  mrsLYi^jfrisi  adaios. 

▼id6ki  mftgjanl^  a  HusUimky  tAreky^sdi  a  gjakorlatlMJi  ^rttkesfti, 
t  a  fflTek  TirAg&t  rendeeen  nyCdsoak  nevefiy  a  f&Tei  mffCdutl 
nakftja,  yagj  nyiZiiff  van  m6r  a  fftn  b  nyiUson  a  /los-i  drti. 

BobbIs  YnrczB. 


IRODALOH. 

KOnjT^szet. 

Pahala  S&ndor:  Bokon^rtelmii  ssdk.  Doktori  drtekes^B.  (Bperti 
Stephaneum  1904). 

Sze5ke  Imre :  B&ny&szaii  ezdUkV.  A  b&nj&szatban  ds  b&nyajogbao 
el6fordiil6  szakkifejez^sek  magyar&zd  jegysdke.  Fiiggel^klil  a  b&ayi* 
fizati  Ujsz5t&rral  (Bpest,  Bag6  M.  1903). 

Fest-PiliB-Solt-KiBkim  yul  kdss^gei  .  . .  hiratalos  neveiiiek 
jegyz^ke.  (Mell.  a  Hi  v.  Kdzl9ny  14.  sz&m&hoz.) 

NyeMadomAnyi  KdzlemSnyek  1904.  IL  ftlzet. 

Finnisch-agiische  Forschnngen  1903.  ITT,  k.  3.  f. 


ntelviJjItAsi  adatok. 

AdalA  a  njeMjitiM  tdrMneMhez.  A  nyelvdjitisi  mosga- 
lomnak  igen  drdekes  r6szlete  volt  az  a  kOzdelem,  mely  a  magyar 
nyelT  sz^kincs^nek  gyarapltftaira,  hi&nyz5  fogalmainak  jel9l686re 
alkotott  lij  szavaknak  a  nyelv  Bzdkmca^be  vald  t^nyleges  beT6t«le 
kSrIll  lefolyt.  NehSz  monka  Yolt  az  lij  Bz5kat  az  irodalmi  nyeWben 
is  kdzkeletfiekk^  tenni  b  6ket  a  mfivelt  oszt&lylyal  elfogadtatni. 
Azonban  m6g  nehezebb  feladat  volt  az  dj  Bz6kat  a  nemzet  z5m6nek 
a  Bz6ki]iC86be  beviimi. 

Az  atdbbi  k5rbe  tartozik  az  az  adat,  melyet  ezdttal  k5zz6  aka* 
rok  tenni.  A  debreczeni  reform&tna  koll^ginmnak  a  nyelv  megdji* 
t&8&6rt  lelkesedd  ifjus&ga,  vagy  legal&bb  is  tekint^lyes  r^Bze, 
v&llalkozott  arra  a  feladatra,  bogy  a  nyelvtijft&s  eredmdnyeit  elf ogadva, 
a  n^p  8z6kincB6be  belevigy^k  az  tj  Bzavakat.  Neb6z  feladat  volt  ez. 
A  koll^gium  profeeBzorainak  konzervativ  felfog&Ba  irtdzott  ett61  a 
gondolatt61y  mert  szerint5k  az  igebirdet^B  Biker6t  veBZ^lyeztetik  az 
tlj  Bzavaky  melyek  a  n^p  el6tt  6rthetetlenek  l^v^n,  megbotr&nkozte 
tdrgyai  leBznek.  HaBonl6  volt  az  egyb&zkeriileti  gyflil^Ben  jelenlevd 
eiperesek  v61em6nye ;  azt  erdBitett^k,  bogy  a  nyelv  meglevfi  BzdkincBe 
iB  elegendd  a  pr^dik&czidkban  el6fordul6  fogalmak  kifejea^s^re. 
Ezekkel  Bzemben  &lIott  a  nyelvtijft&B  eBzm^j^nek  megnyert  koUdginmi 
ifjoB&g,  mely  bevUlt  a  v&gyt6l|  bogy  a  n^pnek  a  meg6jftott  68 
BzdkincB^ben  gyarapodott  magyar  nyelven  birdoBBe  Lsten  ig6j6t.  Az 
ifjuB^  mozgalm&nak  az  tigye  az  1832.  6vi  ang.  10-6n  tartott  egyhiz- 


mnLT^jfrlBI   ADATOlt.  403 

kerOleti  gyill^B  el6  kerilli'*'  Az  eeperesek  a  lelk^ssi  vissg&latot  tett 
atjafiakr6l  megjegyezt^ky  bogy  a  pr6dikAczi5kban,  melyet  a  lelk^sz- 
jeldltek  a  Tizsg^latra  kdszftetiek,  nagy  meimyis^gii  ^rtheteileii 
kifejes68  tal&lhat6.  Ilyen  6rtbetetlen  kifejea^seket  pedig  nemcsak  a 
koU^giami  de&kok  haazn&lnak  pr^dik&czidikban,  hanem  az  ifjabb 
pr6dikiioroki6l  is  sok  tij  8z6t  ^s  kifejez^st  lebet  ballani.  Ez  elo- 
terjeszt^sre  az  egybAzkerOlet  a  kdvetkez6  r^gzist  bozta: 

» A  nyelviudom&nyt  illet5  k^rd^sek  ezen  konBzi8zt<5rium  munk&s- 
8^a  k5r^be  teljess^ggel  nem  tartozydn,  ez  azoknak  vitat&BAba  eresz- 
kedni  t&Tolr6l  sem  kiv&n,  annyival  is  inkdbb  a  nemzeti  nyelv 
emelked^s^t  ak&rmi  mddon  akad&lyozni  y^teknek  tartan&.  Sdt  ink&bb 
ordmmel  ^s  6rdeminel  fogja  n^zni,  ba  a  f elyigy&z&sa  alatt  yal5  pr^di- 
k&torok  B  abboz  drtd  tanft6k  ak&r  nyelyiixik  eredeti  term^szet^nek 
^B  megkfil5mb5ztetd  sajAtsdgainak  nyomds  fejtegetSsdyel,  ak&r  m&B 
basznoB  yagy  gy5nyork5diet6  mimk6kkal  a  bazai  literatur4t  gazdagf- 
tandj&k,  mdy  mnnkAkbaii;  bogy  az  fr&Bindd  6b  a  szayak  b  kit^telek 
y&laBzt&Ba  tekintet^ben  tulajdon  tetsz^seket  yagy  a  kUldmbozd  y^leke- 
d^sek  koztil  azt  kdyess^k,  melyet  belyoBebbnek  tartanak,  ebbeli 
BzabadB^ok  s  minden  kSnyyszerzdkkel  kdz5s  jusBok,  mint  ez  mag&ban 
^rtetik,  szorftatlan  marad.  De  bogy  ezen  szabadB&g  a  pr6dik&czi6k 
k^Bzft^B^ben  BzfLkebb  bat&rok  k5z6  t^teBS^k,  maga  a  dolog  term^szete 
teszi  BztUcB^geBs^. 

A  predik&ci6knak  egyenoB  6b  legfSbb  c^ljok  a  tanlt&8  l^y^n  6s 
az  a  lelket  Iegk5zelebbr61  6rdekl6  t&rgyakkal,  az  idyess^g  dolgaiyal 
fogbilatoskody&n,  azonban  csak  egyszeri,  m6g  pedig  key^s  pillanatokra 
Bzoritott  elmond&B  &ltal  eBzkdz51tetbety6n,  ezenkfyiil  a  ballgatdk  leg- 
nagyobb  r6az6t  tdbbnyire  mindenlitt  a  tadatlan  k5zn6p  t6y6n,  a  bogy 
lelki  BzCLka^ei  megel^gittettessenek  a  legegyiigyfibb  is  dbajty&n  68 
m6lt5  juBsal  y&ry&n,  l&tni  yal6y  bogy  ba  a  tud^s  yilignak  a  j6zan 
okoBB^on  6pUlt  egyezd  6rtelme  mind  az  frdk,  mind  a  besz6l5k  szlik- 
86geB  talajdonai  k5zott  els6  belyre  tette  eleitffl  fogya  az  6rtbeto86get. 
Ha  a  besz6d  minden  lebet6  nemeire  belyesen  terjesztette  ki  minden- 
kire,  a  mit  mond  Quintilianos :  Oratio,  cuius  samma  yirtus  est  per- 
spicnitas,  quam  sityitiosa,  si  egeat  interprete.  Sokkal  ink&bb  6s  meg- 
ktil5nbdztetye  kell  ezen  bib&t  kerUlni,  s  az  6rtbet&6g  tory6nyeit  gyako- 
rohii  a  predik&ci6kban  ^  ezeket  abboz  alkalmaztatni,  a  mit  P&l  apostol 
mondott  I.  Kor.  XIY,  19:  A  gyiilekezetben  ink&bb  akarok  sz6lani  ot 
8z6t  6rtelemmel,  bogy  egyebeket  is  tanitsak,  bogy  nem  mint  10  ezer 
sz6t  8z6lani  idegen  (6rtetlen)  nyelyyel.  Ezen  tekintetbol  s  nebogy 
a  katbedrai  tanft&sok  yalami  mell6keB  c6l  miatt  eredeti  rendeltet6- 
s5kt61  elt&yozzanak,  kdtelesnek  6rzi  mag&t  ezen  konszisztdrium  a 
felyigy&z&sa  alatt  leyd  predik&toroknak  szorosan  megbagyni,  bogy 
Bzent  gyQlekeieteink  eldtt  mondand6  elm61ked6seikben  mindenkor  a 
t4rgy  m6lt68&gAboz  1115,  y&logatott  s  diszes,  de  egyszersmind  oly 
yiUgoB  68    ballgat6ik    eldtt   ismeretes    beBz6dm6ddal   6ljeneky  melyet 

♦  TanArkari  gyuldsek  jegyz6k6nyve  1831— 1839.ig.  1832.  6vi  nov. 
17-iki  gyules  jegyz^konyvdben  87.  az.  egyhizkeriileti  hat&rozat.  (A  fAiskolai 
Iey61t6rban,  Debreczenben). 

27* 


404  KTSLTt^jfrlsi   ADATOK, 

asoknak  legegyiigytLbbike  is  fennakad&s  n61ktLl  meg^rthesBen  6b  a 
nydvtuddsok  dUcU  netaldn  hehozandd  Hj  azavak  is  sz^ldsmddok  haag- 
ndUsdban  ne  el6l  jdrjanak  sietve,  hanem  azoknak  BSok&Bba  jSveteUt 
6b  meg&UapodAB&t  y&nr&n,  Uyolabbr6l  k5veBB6k  a  nagy  kdzdnB^get, 
akkor  in  pedig  Bsemeik  el6tt  tarts^k  ezen  tekintetben  ama  m&r  emlitett 
rdmai  fr6iiak  e  jdzan  int^B^t:  opus  est  modo  at  neqne  crebra  sint 
haec  yerba,  neqne  manifesta,  qnia  nibil  est  odiosins  affectatione.  Mely 
rendelkez^a  k5zhirr6  tStel  6s  pontos  teljesft^s  y^gett  as  egyhizi 
yid6keknek  kiadatni  rendeltetik,  megtLjfttatyAn  egyssersmind  aion 
r^gibb  rendsEab&B  is,  mely  szerint  az  esperesi  yisitatidnak  tisztei 
k5z6  tartozik  az  ifjabb  lelkip&sztorok  kidolgozott  tanit&sait,  szolgft- 
latjok  elsdbb  esztendeiben  eldmutatai  68  ezenttil  a  feljebb  emlitett 
Bzempontbdl  is  figyelemmel  megyizsg&lni.  ' 

Y6gre  a  mi  itten  a  rendes  n6ptanlt6k  eleibe  tdry6nyfQ  szabatik, 
bogy  az  a  kolleginmbeli  ifjak  &ltal,  kiket  e  r6szben  belybeztet6sek  68 
az  ar&ny,  melyben  a  szent  gylilekezetbez  lehetnek  6s  yagynak,  m6g 
ink&bb  kOtelez,  pentosan  telje8ftte8s6ky  erre  belybeli  professor  orak 
B  kQl5n5sen  a  szent  hittndom&ny   tanft6i    szeros  gondot  fordftsanak. 

Kiadta  f6jegyz6,  Szoboszlai  Pap  Isty&n.  K5zhirr6  t6tetni  ren- 
deltetett  a  tanal6  ifjtisftg  el6tt.< 

Babcsa  Jiiros. 

SxSveihezet  a  NyUSz.  szerint  m&r  1807  6ta  megyolt,  de  ritk&n 
haazn&lt&k  s  jelentdse  &ltal&ban  ,liga  8z5yet86g',  68  a  Ballagi-sz6t&mak 
m6g  leg6jabb  kiad&sa  se  ismeri  mai  jelent6s6ben,  nem  fordftja 
OenoBsen^ikaft'iiA  (csak  ^imsegilyezC  sz.  SelbBthilfsgenossenscbaft*). 
Pedig  mai  jelent6se  m&r  1872.  6ta  meg&llapodott.  Kem6ny  IgnAcz 
»A  szOyetkezetek  baz&nkbanc  cz.  fftzet6ben  (M.  Kereskeddk  K5nyy- 
t&ra  n.  6.  sz.)  a  9  —  10.  lapon  azt  olyassnk:  »A  t&rsnltaiak  ez  a 
form&ja  n^lonk  nem  domborodott  ki  kelldk6ppen  mindaddig,  a  mfg 
azt  a  kereskedelmi  t5ry6ny  (1875.  6yi  XXXYIL  t.-cz.)  nem  rendezte. 
A  t0ry6ny  meghozatal&ig  a  szdyetkezetekr^l  yal6  felfogfe  annyirB 
nem  ti8zt&z6dott,  bogy  eredetileg  a  kereskedelmi  tdry6ny  teryezete 
k&l5n  nem  is  int6zkedett  r6lnky  csak  a  teryezet  megyitatAs&ra  Sssze- 
biyott  6rtekezleten  indity&nyozta  Scbnierer  Alad&r,  bogy  emlfttesse- 
nek  meg  a  kdlesdndssigi  tdrsuUUok  is.  Az  indity&nyt  elf ogadt&k  68  a 
kereskedelmi  mini8zt6riiim  teryezetet  mntatott  be,  a  melynek  kolcsd' 
ndssigi  czfme  ellen  azt  a  kifog&st  tett6k,  bogy  nem  ebben,  banem 
inkAbb  az  egy&ttes86gben  rejlik  e  t&rsolatok  jellege  68  az6rt  a 
SMdvetkezet  Bz6t  fogadtik  el  e  t&rsas&gok  cz{m6nek.  (Neumann  Armin : 
A  kereskedelmi  tory6ny  magyar&zata.)  A  szdvetkezet  kifejea68t  Matle- 
koyits  S&ndor  dr.  baszn^ta  el5sz5r  az  1873.  6yben  mirczios  24 — 36. 
napjain  tartott  elso  magyar  k5zgazdas4gi  gy€l68en,  a  hoi  kSzkereseti 
8z5yetkezetek  t5ry6nybozAsilag  yal6  rendez6B6n  tan&cskoztak.  (Horyith 
Jinos  dr.:  Ipari  zzlSyetkeseteink  rend8zere)«. 

KeBUKTO   SiHDOB. 


NYELYMt^VEL^S.  406 


ntelvhOvel£s. 

Veres  PMn6  magcMobb  rUHskoUu  Ezt  a  rettenetes 
czfmet  adta  ajonnan  szeryezett  iskol&j&nak  —  a  Badapesti  Hfrlap- 
nak  egy  jiiiiias  havi  hire  sserint  —  az  orszftgos  ndk^pzS-egyeslllet 
vAlasztmAnya.  Egytittal  azt  \b  elhaUrozta,  hogy  az  iskola  tlj  nev^t 
aranyoB  bettLkkel  fellratja  az  dpiilet  homlokzat&ra. 

Teheti  b&tran.  Budapesten  aligha  fogja  sok  embemek  b&ntani 
a  szem^t,  yagy  a  ftU^i  Mert  a  mi6ta  a  Nemzeti  Mnzenm  taddsai 
Sz^chenyi  Orszdgos  Kdnyvtdmak  keresztelt^k  a  Nemzeti  Mnzenm 
Sz^cheDyi-Kdnyyt&r&ty  s  a  tanlt6k,  a  magyar  nyelv  apostolai,  nem 
restelt^k  Ferencz  J6zsef  Tanitdk  hdzdndk  czfmezni  a  magyar  tanft6k 
Ferencz  J6zBef-hiz&ty  s  e  p^ld&kon  indalya  a  kolozsy&ri  egyetem 
oryostantod  se  tartottak  attdl,  hogy  yeszedelmes  m6doii  megfert6zik 
a  magyar  nyelyet,  ha  a  Karolina  Orszdgos*  Kdrhdz  neyet  adjAk  az 
Allami  Karoliiia-k6rh&ziiak :  az6ta  ezek  a  gydnydriis^geB  czfmek  a 
n6met  szellem  nagyobb  dicsda^g^re  folyton  szaporodnak.  El  lehet&nk 
r&  k^BZiLlye,  hogy  az  Y*  ker.  &11.  fdre&liskola  ia  a  Hofer  Kdroly 
if.  k.  dU,  FCredliakola  czimet  fogja  kapni  a  IL  k.  dXL  Hofer- 
fdredliskola  helyeti  S6t  iddyel  taldn  m^g  a  BepsiazentgyOrgyi  Sz^ely 
Wk6-koU6gium  is  a  Mik6  Szikely  KoJUgium  neyet  fogja  felyennL 
De  sdt  tal&n  m6g  azt  is  meg  fogjok  6mi,  hogy  olyan  Bzdmyetegek- 
kel  is  megbar&tkozik  a  magyar  ember  ftile,  a  milyet  nemr^giben 
B^csben,  a  Ferdin&nd-hfd  k5zel6ben  jegyeztem  le  magamnak  a  leg- 
aggodalmasabb  pontoss&ggal  egy  cz^gtkblArdl :  Stddtiscke  Kaiser  Franz 
Josef'JubildumS'  Lebens-  und  Benten-  Versicherungsanstdlt 

(1904.  VL  16.)  HoBora  Astal. 

Az  Esti  TJjsdgban  ie  fdlBz6lal  >egy  kiyil6  nyelytad6Bimk<  a 
kiLl5n5s  czlm  ellen  (R  TJ.  YI.  16),  s  a  tnagasabb  jelz6t  is  m^ltAn 
hib&ztatja.  Igazf t&Bul  ezt  aj&nlja :  Veres  Fdlni  felsdbh  lednyiskoldja, 
68  id6zi  a  helyes  Erzsibet  kircUyni  Htjdt  De  elfogadhat6nak  tartja 
a  Ferencz  Jdzsef  ianUdkhdzdi,  mert  »a  Ferencz  Jdzsef  n^y  olyan 
megszokott,  hogy  b&rmily  dBszet^telben  elfogadhatjak«. 

A   8ZEBSX8ZT(M0. 

A  hiyatalOS  tartdly.  A  ny&r  elej6n  egy  belflgyminiszteri 
rendelet  jelent  meg,  mely  az  arat6  gazd&kat  kdtelezi,  hogy  a  cB6pl6- 
g^pnSl  a  balesetekben  yal6  elsd  seg^lyhez  szUks^geB  szereket  k^znSl 
tarts&k.  Abban  az  6rdekes  yit&ban,  mely  ez  int^zked^snek  czSlszerfitlen 
yolt6r6l  folyt,  id^zt^k  a  t5bbi  k9zt  a  hiyatalos  rendeletnek  k5yetkez6 
mondat&t  is :  >  J&rg&nynyal  hajtott  cs6pl6g6pekn6l  b&dog  yagy  fatar* 

"*  A  8z^henyi-k5nyyt4r  4b  a  Karolina-k6rh&z  jpersse  osak  asM  orszdgo- 
sak^  mert  a  n^met  is  azt  mondjs,  hogy  Landesbibltothek  meg  Landesspital. 
Ha  ntoietUl  vdletleniil  statsbibliotheknak  ds  statsspitalnak  mondan&k^  akkor 
mi  is  bizony&ra  Szdohenyi  &llami  kdnyyt&rrdl  €a  Karolina  411aini  k6rh4Er61 
bessdln^nk. 


406  vTELYifthnUiiB. 

tdlyban  az  al&bbianyagoktartand6kk«Bzletben«.  (B.  H.  1904.  YIL24.) 
A  hivataloB  kdrdk  nem  tndj&k  megtanolni,  hogy  a  n^pnek  m6l6 
rendeleteket  s  oktat&sokat  tgj  kell  fogalmazni,  hogy  meg  is  drtse 
a  n^p.  Az^rt  marad  n&lnnk  minden  irott  mdlaszt  (jellemzd,  hogy 
maga  ez  a  kifejez^S;  hogy  iroU  nuUaszt,  min&lunk  keletkeaett  s  alig 
▼an  m&s  nyelvben  megfeleldje).  Az  id^zett  mondatban  azt  se  6rti  a 
D6p  fia,  mi  az  az  anyag,  mi  a  iartandd  s  mi  a  kiszlet^  de  legkev^sb^  drti, 
hogy  mif^le  szerzet  az  a  iartdly,  A  n6phez  Igy  kellene  8z6lni:  J&r- 
gAnyoB  cs6pl5g^pekxi61  b&dog-  vagy  fatart6ban  (▼.  l&d&ban)  ezeket  a 
dolgokat  kell  k6szen  tartani  ...  De  a  hivatalos  iiraki6l  kitelik,  hogy 
m^g  a  B6tart6b6l  s  a  tiiiiatart6b6l  is  adtartdlyi  68  HnkUartdlyt  csi- 
n&lnak.  —  A  R  H.-nak  tu  a.  sz&m&ban  (2.  L)  azt  olyassak :  » Az  a  hir, 
mely  szerint  .  .  .  megegyeziek  egy  tijabb  proTizdrium  c^lfizerfLs^g^beii, 
hiyataloBkifejez^ssel  ^Ive,  nem  nyer  meger68U4stt,  E  ntoe- 
tes  Bz5l&86rt  a  B.  H.  nyilvAn  elh&rftja  mag&r6l  a  felelSss^get.  Amde 
ugyanabban  a  Bz&mban  maga  a  B.  H.  frja  (11.  L):  »Ez  az  egy  eset 
iB  •  .  .  tudamdnyoa  igazoldst  mig  nem  nyertt,  KtQdnben  hallottam  6n 
m&r  budapesti  embert61  ilyent  is:  »Ma  nyertem  egy  eUrgdnyt  a 
minbzter  tirt6l«  (nem  tudom,  ki  tal&Ita  ki  eldsadr,  hogy  erhalten  = 
nyemi).  Mink  itt  a  yid^ken  csak  b&mulonk  ds  szorongva  n^zzfik,  mit 
csin&lnak  Bndapesten  a  mi  nyelytLnkb61.  KoYics  MisTOir. 

JaT<tott  SzentfrllS-fordMst!  Szeretem  a  Szentir&st.  Term6« 
Bzetesen  latin  nyelven  olvasgatom,  de  olvasgatom  magyaml  is,  n6me- 
till  is,  franczi&ul  is,  angolul  is  TAltozatosBig  kedy^^rt.  Es  szomorodott 
sziYvel  kell  bevallanom,  hOgy  a  Ynlgat&nak  valamennyi  forditiLsa 
kdzM  legkev^sb^  ^Ivezhetd  nekem  a  magyar.  K^rem,  ne  Tessenek 
r&m  kovet!  A  j6  3reg  K&ldi  nyelvezete  persze  mAr  nagyon  68di; 
Szepessy^  elavult;  Szab6  JdzseU  is  idegenszerd  m&r  manap.  K5z- 
haszn&latban  van  T&rk&nyi  itdolgozisa.  De  hegy  vagyimk  ezzel  is? 
Mesters^gem  6b  legkedyesebb  foglalkoz&som  a  pr6dik&l&8.  Mi  sem 
term^Bzetesebb,  mint  hogy  bds^esen  haszn&lom  szentbesz^deimben  a 
Szentfr&st  Id^zek  €b  elbesz^lek  bel6le.  Mikor  iddzek,  tigy  teszek,  hogy 
eldyeszem  a  T&rk&nyi-f61e  fordit&st,  egy  kiesit  fSlforgatom  a  ragokat 
68  a  8z6rendet  s  erre  a  koUeg&k  azt  mondj&k,  hogy  hasbdl  czit6lek, 
hlyeim  pedig,  hogy  >pldb&nosank  tigy  mondja  az  fr&8t,  hogy  meg 
is  6rtjiik<.  Ebbdl  6n  azt  a  tanals&got  yonom  le,  hogy  a  Vulgate t 
Agy  kellene  magyarftani,  hogy  teljes  6rtelme  legyen  6a  nyelyUnk 
mai  fejlett86g6nek  is  megfeleljen.  Azt  senki  se  fogja  tagadni, 
hogy  Yalgata-fordit&saink  nagyon  szolgai  fordftAsok  68  nyelyfink 
g6musz&nak  meg  nem  felelnek.  Erdsen  hiszenii  hogy  ha  a  8zent-fr6k 
magyarnl  Irn&nak,  magasztoB  eszm6iket  nem  tigy  yetn6k  papirosra 
ma,  a  mint  fordittounkban  olyashatjuk.  Mennyiyel  m&s  a  Ynlga- 
t&nak  egyszertl,  nemes,  czikomya  n6lkiili  latins&ga,  mint  kdzhasz- 
n&latu  fordit&sunknak  latinizmosokkal  telt  magyars&ga  —  yagy  tal&n 
helyesebben  6s  igazabban  —  magyartalans&ga !  Bocs&natot  k6rek 
ez6rt  K&ldi  68  T&rk&nyi  szellem6t61,  m&s  se  yessen  re&m  ez6rt  kSyet 
^hitatos  szemforgat^ssal ;  mert  eyyel  az  igazmondAssal  tartozni  y61ak 


a  Szentfr&snak,  ▼aU&somnak  ^s  a  magyars&gnak.  —  Forr6n  Ahitozom 
a  ssei^tkbiifyyekiiek  j6  magyar  fordit&s&ra !  De  ki  v6gezze  e  f Sns^ges 
4a  neh^z  mankAt?  V^lem^nyenx  szerint  erre  egj  ember  kev^  Leg- 
alAbb  ^n  nem  tadn&m  megnevezni  azt  az  egj  embert,  &mbto  igen 
j5l  tadom,  hogj  majdnem  az  dsszes  klaaszikus  fordit&sok  egy^^egy 
embernek  miiveL  Hanem  a  mi  mai  yiszonyaink  kdzdtt  tudomAnyoa 
egyetemiUik  hittani  kar&ra  b&torkodom  r&matatni,  mint  olyan  testtl'* 
letre,  a  mely  hivatott  Yolna  egy  igazi  j6  magyar  szentir&s-fordft&B 
megteremt^s^re.  Enn6l  szebb  fSladatot  alig  tadn^k  adni  e  kiy&l6  tes- 
tuletnek. 

(Egybdzi  KdzUny  1903.  51.  sz.)  C.  F. 

A  katekizmnsok  liib^ja.  Mdyek  a  M  fd  hunok?  Melyek  a 
Szentmek  eUeni  hat  Hnok?  Mdyek  az  6gheikidLt6  n4gy  hUndk?  (Kib 
Katekizmos  44.  kiad.  1893.  —  Elemi  K  44.  kiad.  1898.  —  Kib 
K.  45.  kiad.  1901.  —  Kis  K  47.  kiad.  1903.)  Igy  tanitj&k  ezt 
Magyarorsz&gnak  majdnem  minden  iskol&j&ban.  CsodAlatos,  bogy  erre 
a  magyar  nyelv  ^ps^ge  ellen  ir&nyiil6  mer^nyletre  m^g  senki  se 
figyelmeztette  a  f enti  katekizmoBok  szerz6j6t  Csod&latos,  bogy  kiad&8- 
r6l  kiad&sra  ism^tlddnek  e  bib&k,  ^s  yeszedelmess^glik  megbatv&nyo- 
zddik  azAltal,  kogy  a  bitoktat6k  Bz5r6l-8z6ra  ragaszkodnak  a  k. 
Bzavaiboz.  A  ki  iskolai  kSnyret  akar  fmi,  annak  azt  is  kellene 
tudnia,  bogy  a  szdmjelzdvel  jelzett  bz6  a  magyar  nyelvben  egyes 
Bz&mban  All.  Yagy  tal&n  fgy  a  helyes:  tfz  fiveg  borok,  bat  darab 
Bzivarok?  Kbtsk^s  Ghr6z6. 

Mai  irodalmnnk  szdt&rlUioz.  LeMrhatatlan.  »6  reg61t  bub&jos 
mes^ket  diadalmas  h€i8dgr61,  ...  a  szeplOtlens^gUkben  megorzdtt 
ide^lok  lebfrbatatlan  erej«r5l.«  (V6szi  J.  Bp.  Napl6,  1904.  Y.  4.) 
£!gy  8z6t&rankban  since  meg.  LeMmi  el5Bz5r  a  NySzban  6b  Sim.- 
Bal.,  Iehirk6zni  el6az5r  8im.*BaL  (Arany:  Keyeb&za.) 

Erdazakadds.  ^Csak  annyit  vagyunk  k^pesek  adni  [a  badiigyre], 
a  mennyit  erdszakadis  n6lk&l  adni  b{nmk<  (M.  Nemzet  1904.  Y. 
6y  a).  —  Pomp^  magyaroB  kifejez^s  (r^szben  az  enervatio  fogal* 
mAra  is). 

S^lUc,  Simonyi  Zs.  a  feflik,  r^lik-Ule  djabb  k^pz^Bekrfil  sz<5lva 
az  Elvoa&s  cz.  fOzet  63.  lapj&n  azt  mondja:  ^sejt  (1784.  SzD.  ; 
NySz.  sajditf  csak  MikesbOl  aejdii):  sejlik  (n6ba  tijabb  ir5kn&l).<  A 
8^'t  ig^re  most  valamivel  r^bb,  1760-i  adadot  id^z  az  OklSz.  A  sej- 
lik  ig^t  pedig  T6tb  B6l&n&l  olvastam,  A  H6t  6.  M.  768 :  »Ink4bb 
rtitacska,  mint  csfnos  leAnyok,  a  kiknek  fekete  rubAja,  feb6r  k5t6- 
nye  alatt  alig  sejlik  asszonyi  test  formAja«. 

Zajda,  >Minden  zogban  egy-egy  kiszolg&lt,  t5r5tt  bator,  itt 
itt  egy  zajda  r4gi  rongy,  ott  egy  c8om6  czafatc  (Az  IJjs^g  1904. 
YHL  23).  —  TAJ8z6,  a.  m.  bugyor,  moty6,  g5ncz. 

Kogit  »A  rovatvezetd . .  .  olid j Aval  kiv&gja  6b  aztdn  egy  pAr 
banAlis  mondattal  laza  eg^szsz^  kdgiti  anyagAt<,  Irja  Asbdtb  Jdnos 
Akad.  :&te6ftd  1904.  327.  —  Hazaj&r6  I6lek!        KoYics  MlBTOir. 


408  HTELYMt^YBlJB. 

JSezgOf^j.  Irhattam  volna  fgy  is:  skandindviai  elemek  a 
magyar  nydvben.  A  Pesti  Napl6nak  iolj6  6yn  179.  sB&m&bkn  a  figyel- 
mea  olTasd  a  kovetkez6  fnrcsas^a  bukkanhatott :  >Az  ajoiicBi5ry6« 
nyek  visszavon&sa,  mivel  magyar  diadalt  jelent,  Borompdba  8z6lftja 
az  eg68B  reichsrathot,  kiildndBen  pedig  a  caentralisziikas  rezgihrjben 
szenyedd  n^meteketc  A  mikor  ezt  a  mondatot  olvastam,  megddraadl- 
tern  a  szememet,  mivelhogy  nem  tudtam  eleinte,  6bran  vagyok-e, 
yagy  Almodom?  Mi  az  a  rezg6rjbenl  Megn^ztem  az  idegen-8z6t4rt, 
a  magyar  nyely  teljes  Bz6t&r&ty  a  Fallas-t  sat.  —  Sehol  semmi,  a 
mi  nyomra  yezeihetett  yolna.  Y6gre  —  is  48  6rai  fejtSr^s  ut&n 
sejtelmem  t&madt.  Nem  algebrai  k^plete-e  a  kiilOnds  yalami  egy 
magyar  OsBzeUtelnek  ? !  ^a  fme,  csod&k-csod&ja !  azt  hiszem,  kital&l- 
tam.  BszgCrj  >=  rezgd  +  6rj5ng4s  =  delirium  tremens.  Aj&nlom  k^pes 
heiilapjainknak,  at&nozz&k  az  ilyen  szdSsszeyonAsokat,  term^szete- 
sen  a  megfelelfi  szdcsonklt&sokkal  6b  azUn  ttbszenek  ki  nagy  jatal- 
makat  a  bdlcs  megfejt6k  sz&m&ra. 

Hogy  pedig  megkdnnyebbltsem  monkAjiikaty  mindj&rt  szolg&lok 
is  n^h&nynyal:  papsdr  =  papir+kosdr;  harhord  =  baro8+hord6;  irasz 
^ird-^-asztal;  eyeBzk=»eyd+eBzk5z.  Megfejt^seket  pedig  mindenki 
kiildhessen  be,  el6yigy&zatb6l  csup&n  a  rezg6rj  megalkot6j&t  kell 
yisszautasf tani :  mert  ez  yalamennyit  egyszeribe  kitalilja.  — 

(Orosh&za  1903.)  BAbczi  FtLdP. 

Megjegyezztik,  hogy  ez  a  csodabogir  nem  1903-ban  termett, 
hanem  egy  pkr  ^ytizeddel  ezel6tt.  Kfll5nds,  hogy  AltalAnos  szdUra- 
inkba  nem  keriUt  bele,  csak  Balogh  K&lmto  Oryesi  m{LBz6t6r&ban 
(1883)  olyassuk,  m6g  pedig  miyel  y6letlen&l  sor  y6g6re  ker&lt, 
furcsin  ely&lasztya  ^  rdyid  mag&nhangzdyal :  » delirium  tremens 
potatorum .  . .  rez-glhfj.t  De  az6rt  Ballagi  szdtAraiban  megtal&ljuk 
a  t&rsait  yagy  ink&bb  p^ldak^peit :  rezg-irdnyitds,  Polarisation,  rezg^ 
irdngmut(Ud,  Polariskop,  rezg^iv  Schwingungsbogen !  68  sz&mtalan  m&s 
ilyen  csonldtAst.  Egytittal  esztLokbe  jut  a  Bug4t-f61e  fiU-beg  e.  h. 
fUl(es)'bag(oly)f  a  Kasdnczy-f61e  csdszfdr-korojna  s  a  szint6n  Kazinczy 
alkotta  —  l[eveg^]igl  A  fizmuaBszTdsto. 

Lap6.  (Nyr.  33 :  43.)  Miksz&th  E&lm&n  hib&ztatja  a  lop6  kife- 
jez6st.  Pedig  a  Dun&nttil  legnagyobb  r^sz^ben  kdzkeletii  8z6  a  lopd, 
A  gyerekek  a  Balatonmell6ken  gtinyszdnak  haszn&l j&k  egym&s  k5z5tt : 
te  top6^  lop6I  Igaz,  itt  az  Alf3ldon  nem  hallottam  m6g.  A  lop6  hat&- 
rozottan  n 6 pies  kifejez^s  megyan  egy  nagy  darab  yid6k  t&jsz5l4- 
sdban.  Ballagi  a  M.  nyely  telj.  Bz6t&r&ban  emliti  6s  pedig  elsd  sorban 
fgy  1.  t  a.  m.  tolyaj.  Csakhogy  a  lop6  nem  pusztdn  ^r4g%  irodal" 
mufikhan  taldlhatd,  de  mai  haszndlatMl  kiesett  szdt,  s  enn6lfogya  nem 
kereszt  (f)  jel5l68,  hanem  csillag  (*)  illetn6  meg  a  Ballagi  Bz6t&r&ban. 

B^ozi  FOLdP. 

A  MTsz.  csak  Halasrdl  kdzli  e  haszn&latot.  A  NySz-ban  sok 
r6gi  p6lda  yan.  A 


NTELYMCyEL^S.  409 

Ki€uUis  eredeH  Hveg.  (Nyr.  33 :  286.)  Eredeti  Uveg  az,  a 
melyik  nem  at&nsott  s  fgy  a  benne  levd  orvoss&g,  vagy  m&s  szer 
Bern  at&nzott.  UUnzott  Hvegek  yastagok,  bogy  kevesebb  anyag  (pi. 
szesz  fSrjen  bel6jtlk,  s  fgy  nem  oly  kiaddsak,  mint  az  eredeti  iiveg. 
Mintbogy  az  itt  birdetett  valami  —  eredeti,  teb&t  kiadda  is.  A  nagy- 
alfSldi  magyars^  ajk&n  aokszor  lebet  ballani:  Kiadds  kereskedd,  a 
ki  az  &rtit  teljes  stQy&ban  kiadja,  nem  csen  el  bel61e  a  m^r^sn^l. 
Kiadds  tarhonyaf  a  melyikbe  a  toj&B  teljes  mennyis6g6be  bele  van 
gytLrva,  as  ilyen  mikorra  megf51,  k6t  akkor&ra  dagad,  mint  a  toj&s 
n^lkfili,  tobb  vizet  vesz  mag&ba.  Kiadds  bah  az  aprd  fehdr  babf  mely 
f6v6s6be  tobb  vizet  vesz  fel  s  fgy  biromszorta  nagyobb,  mint  a  nyers 
B  m&9  fajti  bab.  £liad68  a  rizsk&sa  is,  mert  j6Yal  nagyobb,  ba  megf61, 
mint  nyers  &llapotban.  Kiadds  liszt  az  tL  n.  null&s  Uast,  mivel  j6Yal 
t5bb  tejet  szl  mag&ba,  mint  a  8zemcs4j6ben  durv&bb  liszt. 

Fabkas  SXndob. 

N^metes  SzdUsok,  Az  alldeatscb-r&galmaz6k  taktik&ja  iskoldt 
esindl  (BH.  1902.  Y.  8).  Schule  machen  magyarul  a.  m.  utdnzdkra 
tcddl :  a  n6met  sz6l&s  ennek  a  franczi&nak  az  ut&nz&sa :  faire  dcole.  — 
Hogyba  ntinden  kdtdl  szakad  . . .,  az  5n&ll6  y&mteriilet  alapj&ra  belyez- 
kedbetik  Magyarorsz&g  (M.  Kdzgazdas&g  Y.  18).  Wenn  alle  Stricke 
reissen  magyaml :  a  legrosszabb  v.  legvdgsd  esethen ;  ▼.  ha  mdr  semmi 
mds  mdd  nines:  y.  ha  mdr  semmi  (mds)  nem  haszndl;  y.  ha  mdr 
mdskdp  sehogy  se  lehets^ges  (Ballagindl:  ha  minden  kdtdl  szakad, 
ha  minden  mddhdl  kifogyunk).  —  Az  osztr&kok  ez  egyszer  gazda 
nSlkiU  csindltdk  meg  a  szdmaddst  (Magyarorszdg  YI.  26).  Die  Bech- 
nung  ohne  den  Wirt  machen :  rosszul  szdmitani,  fdlsulni  a  szdmitdssal, 
csdlddni  Btb.  —  »A  kiegyezSsi  t&rgyal&sok  hefejezdst  nyertek^,  azt 
olvastuk  jann&r  elej6n  az  dsszes  lapokban  a  belyett  bogy  befejezddtek 
Y.  hefejeztik  y.  viget  4rtek.  »B.  nyilatkozat&Yal  az  Qgy  szem^lyes 
oldala  elintdzdst  nyertt  (Tan&r.  Kozl.  36 :  331) ;  bely.  az  figynek 
szem^lyes  rSsze  el  van  intizve.  —  E&k5czy  sarkantyiU  adott  lovdnak 
(T.  L. ;  gab  seinem  Pferde  die  Sporen,  e  b.  megsarkantyHzta,  sarkan- 
tyiiba  vette), 

£[eszthelyi  Mikl68. 

Idegen  ylr^-  ^s  gyflmdlcsneyek.  A  n^met  nyelYmfiyelo 
t&rsas&g  foly6iratdban  olyassuk,  bogy  a  bannoYeri  kert^szegyesiilet 
nemr^giben  foglalkozott  a  n^met  novSnyueYekkel.  Az  eldad6  ki- 
mutatja  a  n^p  idegenked^s^t  a  nebezen  megjegyezbetd  idegen  neyek- 
kel  szemben  ^s  a  kert^sz-  s  egy^b,  a  yir&gdpol&s  terjeszt^s^re  ala- 
knlt  egyestQetek  feladat&nak  tartja,  bogy  ez  idegen  noYeket,  ba 
m^g  nem  bonosodtak  meg  (mint  pL  Kalla  6b  Fuchsia),  n^mettel 
belyettesits^k,  s  ezeket  tegy^k  kdzkelettLy^i    killondsen   iskola   titj&n. 


410  MAGTABAZATOK,    HBLTBBiaAZfTlSOK. 


HAGTARAZATOK,  HELYREIGAZfTASOK. 

M^g  egyszer  a  taryarjArdl.  Miata  ehd  kSslemdnjem  &  Nyr. 
33:354.  lapj&n  megjelent,  Hemian  Ott6  szfves  volt  megkOldeni 
nekem  as  Akad^mia  fdtitk&ri  bivatala  dtj&n  az  illetd  kOlSnlenyo- 
matot  az  AquUd-hdl]  szives  figyelin66rt  fegadja  legm^lyebb  koszo- 
netemet !  Az  abban  adott  forr&ai  id^zetek  titmutatAsa  ut&n  moat  m&r 
ki8s6  b&trabban  fejezhetem  ki  v^lem^nyemet. 

Legeldbb  is  fSlCLtottem  EothBchild^k  NaviUUes  Zoologicae  4. 
kotet^t,  melynek  egyik  t&bl&ja  Aldroyandos  ^s  G^ssner  kSt  xnadarAt 
&br&zolja.  H^ek  egyike  a  Garrms  sylvaHcus,  mely  minden  k6Mg 
n^lkiil  ogyanaz  a  mad&r,  mint  Bechstein,  Eleazar  AJbin  68  Bothschil- 
d^k  madara  (t  i.  a  Comatibis  ragy  O^anticus  eremita).  A  mAsik 
azonban,  mely  ily  fdlir&st  visel  ^ITlyBsiB  Aldrovandi  Fhalacrecorax 
ex  Illyrio  miBsus*  minden  k^ts^g  n^lkfil  k&rakatna,  nem  pedig 
»erdei  holl6«. 

J6l  ismerem  a  madarat  s  mindj&rt  elsd  pillant&srs  r&ismertem 
benne  r^gi  ismer5B5mre.  A  St.  James's  Farkban  itt  Londonban  m&r 
16  6y  6ta  figyeltem  meg  egy  p&rt.  Majdnem  mindennap  l&tom  6ket« 
A  t6ban  Bziklatomb5kb61  meBters^ges  szigetet  k^szitettek  sz6mukra 
a  j6  emberek,  a  mad&rp&r  pedig  sz&raz  gallyakbdl  f^szket  rakott  a 
szikla  tetej^re,  s  ha  toj&ssal  vagy  k5lt6ssel  nincsenek  elfoglalva,  kora 
reggelt51  k6sd  estig  ott  &llnak  a  f ^szekben  teljesen  mozdulatlanol  h&tra- 
vetett  fdvel  68  6gnek  mered5  csdrrel,  mintha  az  ^szaki  csillagb6l 
y&m&k  a  k5vetkez6  hal-falat  meg6rkez686t.  Aldroyandas  6s  Gessner 
phalacrocorax  madara  6ppen  ebben  a  jellemzd  helyzetben  ran  leraj- 
zolya,  &mb&r  megengedem,  nem  szigorti  hus6ggel  a  term6szet  nt&n 
r6szletek  dolgdban. 

Ha  m&r  most  mag4hoz  a  sz5yeghez  fordulunk  magyar&zat6rt| 
ott  meglepet6siUikre  a  Gessner  VogelbucJhjihdl  vett  id6zetnek 
angol  fordlt&s&t  tal&ljuk|  melyben  szerzd  polemiz&l  Tumerussali 
miyel  ez  az  erdei  holl6t  6s  a  pbalacrocorax-ot  egy  6b  ugyanazon 
maddmak  tartja,  de  t6yed,  —  ezt  Gessner  frja  —  mert  a  k6t  madir 
lelr&sa  teljesen  kUldnbdzik  egym&st61:  az  erdei  holl6nak  nincsenek 
sz6les  Idbai  6s  nem  yizimadAr,  hanem  z51d  r6teken  6s  ingoy&nyos 
helyeken  keresi  t&pl6l6k&t. 

Az  Aldroyandusnak  Illyricumb6l  kiildott  mad6r  teh&t  a  szdyeg 
6s  a  k6p  egybehangz6  tantLs^ga  szerint  k&rakatna  yolt  s  az6rt  Herman 
Ott6  elm6let6nek  sarkkdye  kid(Sl. 

Azon  Borozatban  teh&t,  melyet  6  kozolt  a  6.  lapon  a  mteodik 
sz&mot  (1603.  Phalacrocorax  Aldroyandas)  tdriilni  kell,  mert  csak  tigy 
keriilt  ama  lajstromba,  mint  PikLtus  a  kr6d6ba. 

Toy6bb&,  phalacrocorax  szigortian  y6ye  tarholl6t  (KdUrabe) 
jelenty  nem  pedig  taryarjdt.  A  coryina  alcsal&d  tagjait  (holl6,  yarjt!i, 
csdka)  kfil5nben  igen  gyakran  5BSzet6yesztik  egym&ssal  az  fr6k.  tgy 
pi.  a  Wycliffe-f6le  angol  bibliafordlt&sban  is  No6  6sap&nk  yarjdt  bocsAt 
ki  a  b&rk6b6l,  nem  holl6t. 


MAQTARiZATOK,    HELYREIGAZfrlSOK.  411 

Ydgiil  legyen  szabad  itt  ism^telnem  Herman  Ott6  kdrddseit 
gytijtd  nyelv^Bzeinkhez,  melyet  a  Nyr.  el5bbi  szima  nem  k5a51t: 

1.  hoi  61  a  ndp  sz&j&n  a  tarvatjH  mad&rn^y? 

2.  hoi  ^1  ugyancsak  a  n^p  sz&j&n  a  Decsi-f^le  k5zmond&s,  m6g 
ha  dfajtilYa  ie,  t.  i.  nemcsak  Agon  vagy  kardn  faryarjti,  hanem  csup&n 
varj^  lormAban    (l^tt&l    kar6n   varjtit?    —  kardn  mutatja  a  varjiit). 

Az  6n  megfigyeldsem  szerint  azonban  a  varjti,  hacsak  lehet, 
mindig  a  legmagasahb  pontot  y&lasztja  pihen5  hely^;  sziveseD  til 
magas  p6ziia  vagy  kar6  tetej^n,  a  fenyofa  csdcB&n  stb.  8  az^rt  ebben 
nem  l&tek  semmi  kiildnSset,  vagy  »bolondot«. 

Az  Arany  J&nos  Toldi  szerelm^AM  adott  id^zetet  illetdleg 
pedig,  t.  i.  hogy  Tar  Ldrinczr(Sl  irva  azt  illltja  a  kdlt5,  bogy: 

>Czfm6rdn  tarvarjdt  yisel  ^si  ydrte 
Sokszor  lek4rogt4k  czimbor&i  ^riec  : 

ez  persze  csak  tr^fis  otlet,  mart  Tar  L6rincz  a  Pi&szth5i  BAtholdi 
csal&d  tagja  volt  (Sz&zadok  30:716)  s  ennek  a  csal&dnak  ismerjUk 
a  czimer^t.  Kbopf  Lajos. 

Az  eke  rtiszei.  A  Pesti  Napl6ban  megjelent  egyik  Urcza- 
k5zlem^nyemb61  kSzolte  a  Nyr.  (33 :  56)  azt  a  rdgi  verset,  a  mely 
az  eke  r^8zeir61  szdl.  Osok&n  P&l,  aligbanem  a  veliink  szomsz^dos 
H5dmez5Y&s&rhelyr61,  e  dologhoz  a  Nyr.  33 :  354.  lapj&n  azdlva,  frja, 
hogy  a  felsorolt  nevekkel  a  f^lsz&zaddal  ezeldtt  divatbdl  kiment  fa-eke 
r^szeit  illett^k,  egy  rdsz^t  csak,  mert  nines  felemlftve  minden  >ds 
felsoroltatnak  olyanok  iSj  a  melyek  nem  oda  val6k€. 

A  8z6ban  forg6  verset  Tary  P&l  szegedi  tan&csos,  kds5bb 
f6kapit&ny  irta  a  mult  sz&zad  elsd  feldben,  dgy  a  harminczas-negy- 
yenes  ^vek  kSrftl;  fgy  Csok&n  tv  vdlemdnye  id6  tekintet^ben 
eg^Bzen  nyomon  j&r.  Ez  azonban  nem  mondhat6  el  az  im^nt  al&- 
htLzott  Bzavakban  megfrt  n^zet^re. 

Nekem  ugyan  egy^nileg  tSk^letesen  mindegy,  hogy  milyen 
verseket  szerkesztett  hetven  ^wel  ezeknek  eldtte  Tary  P&l,  de  m^gis 
annak  a  j6  eml^ke  ok&bdl,  a  ki  m&r  hetven  6y  eldtt  keresg^lt  ott, 
ahova  mi  sokkal  kdsfibben  jatottunk,  fSlemlitem,  hogy  abban  a  vers- 
ben  haszn&lt  mesterszdk  mind  hozz&tartoztak  az  akkori  fa-eke 
rdszeinek  az  elnevezdseihez.  Ezt  kiQSnben  teljesen  megerdsfti  a 
M.  T&jszdt&r  is.  Csup&n  csak  az  a^/^o-rdl  nem  tadom,  hogy  mi  Tolna."^ 
A  tabbi  itt  kovetkezik: 

Oimer'Vaa:  a  mivel  a  sz&ntd-vasat  lejebb-fSljebb  eresztik. 

Cimer-szeg:  a  czfmer-yas  luk&ba  Bzolg&l6  vas-szeg. 

dmer-fa :  a  czimer-Bz5get  tart6  fa. 

CsdgaiyH:  az  eke-talyiga  rtidj&t  korm&nyoz6  gorbe  vas. 

Csaroszlya:  az  ekegerendelybdl  lenytil6  bar&zdahasit6  vas. 

0&r6nd6 :  a  gerendely  neve  szegedi  kiejtdssel. 

KakaS'Szeg :  m&s  n^ven  kotak-szeg :  Unczon  ftlgg6  hajtott  szeg, 
a  mely  a  gdr5nd6  egyik  luk&ban  &llt. 

*  DonAnt^  az  dfa  a  j4rom  al86,  Tizszintes  £&ja.  T.  F. 


413  MAOTARAzATOKi    HSLTBEIOAZfTiaOK. 

Kormdny:  as  eke  konnAnyraaa. 

Csdszdr-szeg :  erfia,  vastag  ezeg  az  ek6ben. 

Bil'fa:  a  j&rom  k526p-f&ja. 

K6ddk:   k5ld5k:    as   eke   talp&t  a  gerendelylyel  Ssssetartd  fa. 

K6d6k'ik:  as  a  fa,  a  mi  a  k6d5kot  a  gerendelybe  esorftja* 

Patying:  AltaUn  ssineg  (pi.  ajt6hiiz6  patying,  a  fakilincsen), 
itt  az  a  lAncs,  a  mely  as  ek^t  as  eke-talyig&yal  Ssssetartja, 

T^zsla:  toldal^krtid,  a  mely  mell6  az  5kr5ket  fogj&k. 

UszWke :  bot,  legink&bb  Yasvdgtl,  a  melylyel  as  ekeyasF6l  a  gazt 
lelakddsik. 

Bagasztd-szeg :  a  t^zsla  vdg^ben  a  csikojtdt  tart6  asOg.  (N^- 
5kr58  szek6mdl  ma  is  megvan  a  csikojtds-t^ssla.) 

TdUif:  a  talyiga  gdrbe  f&ja,  y^g^n  lukak  68  egy  Bseg,  a  mivel 
a  talyig&t  boBszabbra-rdvidebbre  lehet  fogni. 

VcUiif-szeg:  es  a  Bs5g. 

Far'fk:  as  as  6k,  a  mely  a  gerendelyt  as  eke  Bsarv&bos 
szorftja. 

tgy  &llvta  a  b&l,  ne  igen  b&ntsak  h&t  a  der^k  Tary  P41t, 
mivelbogy  tigyis  volt  neki  szeg^nynek  egydb  mAs  baja  is  yilAg6let6beii. 
Mikor  48-ban  akkori  8zavaz6  m6don,  feh^r  6s  fekete  golydkkal 
szavaztak  s  megbukott  a  v&lasst&soiiy  est  a  verset  csin&lt&k  r61a: 

Ezemyolozsz&znegyyemiyolozban  Hej  nem  kellett  Tary  P&lnak 

Tizenhetedik  m&jusban  Az  &rm4ny  fdgondnokinak 

Elhozt4k  a  k&c8a-toj6t,  Csak  n6h4ny  goly6 :  fekete : 
Elnyelte  a  feh6r  goly6t:  Ejaye  katya  teremtettel 


hej  Tary  F&l,  hej  I 


TOmObk^itt  IstyIk. 


Igektipztis  n^TSztfkbtfl  a  r&bakdzi  nyelTJ&r&sban.  Nyelv- 

j&r&suDk  a  kettSs  -II  k6ps6yel  sokkal  gyakrabban  alkot  ig6ket  a 
nSvBSdkbdl,  mint  as  irodalmi  nyelv.  Ezeknek  az  ig6kiiek  6rtelme: 
vkit  Y.  vmit  ilyennek  yagy  olyannak  tartani  v.  tal&lni.  Hallottam 
a  r&bakSziek  sz&j&bdl  ezeket  a  k6pz68eket:  sokallom,  keyesellem, 
kdnnyidellem  (==  kdnnyii-d-ellem),  nehezellemi  hosszallom,  rdyidell@m, 
mesBzillem,  dregellem  (messzinek,  5regnek  tartom),  magasollem, 
alacsonyoUom,  kor&llom,  kis^dllSm,  bamarollom,  sok&llom  (azt  tar- 
tem,  bogy  hamar  y.  sok&  t5rt6iiik  meg  ymi).  A  >sok6llomc  mis 
6rtelmi[,  mint  a  sokallom  (^  soknak  tartom,  e  b.  azt  is  mondj&k: 
megigenli).  S  a  szfnt  jelent5  mell6kneyekb61 :  feketillem,  febfrellem, 
pirosollom,  y5r5851l9m,  s&rg&Uom,  bam&llom,  sStftellem,  yeUgosoUom, 
kikellem,  z^5dellem  (kellet6n6l  k6kebbnek,  z5ldebbnek  tartom). 
Eg68zen  m&s  6rtelmClek  ezek  az  ig6k,  mint  az  irodalmi:  feket6llik, 
feh6rlik,  piroslik,  yOrSslik,  k6klik,  stb. 

P6ld&kb6l  yil&gosabb&  lesz,  hogyan  6rti  68  haszn&lja  ez  ig6k 
egyik6t,  m&sik&t  a  r&bakdzL  P6ter  fgy  sz61:  >Megfordtit  Am  m&  ja 
kocsiB  Osom&rd!«  —  Felel  r&  P&l:  >Haniarollom.«  —  P6ter  igy 
Bz61:  >Mink  m&  ja  bnz&t  is  arattyuk.c  P&l:  >Kor&llom.<  —  A  letoy 
k6rdi:   >3^6   lessz  ez  a  f^6t   erre   ja   tnmktoo?«    As   anyja   feleli: 


MAOTARiZATOK,  HELTRBlOAZfrisOK.  413 

»^^n  igen  is  ySrSsdllSm  t.  kikellemc  (asaz:  igen  is  TSrdBnek  ▼. 
k6knek  tartja  a  foltot  a  tunika  Bsdiidhez  k^pest).  —  ildes  ap&m 
8ok&  van  a  papn&,<  mondja  a  fiti.  >^n  is  8ok&lloin,<  teszi  hozc& 
as  anyja. 

Nyelyj&rtamk  ott  is  haszn&l  ^z  k6pz6t,  a  hoi  a  kdznyely  -2-et 
alkalmaz:  pores,  ebfdes,  vacsorAs,  f5l58t5kdm5s,  tagos,  bogaras, 
nesses.  ^dekes:  hfiss'^  (ss  hfLsel,  ftmy^kban  heyer),  5r9z  (-»  dris). 
Ikes  ige:  fajsik  (^^  sziLnnasik);  rifajsik  («»  vkire  fit,  vkihes 
testileg  Y.  lelkileg  liasoiildy&  less);  ^^fajsik  (elfit)  ykitdl. 

Kflldndsebb  k^ps6sek  m6g:  nyayalog  (betegeskedik),  l^^dbint&O) 
(hint&l),  noBsongat  (ndgat),  °6b'6gat  (jajgat),  ^6rd  {^  orrol,  haragszik), 
kapc&skodik  (kdtekedik),  belekapc&skodik  (belekSt),  r&teh^^nkedik 
(r&neh^akedik).  —  KotUk  a  tik  (tytik),  as  otthon  ttl5  meg :  >mindftig 
otthon  kottic  (kotol). 

Igen  ^rdekes  m6g  a  s^drgydz  (y.  s^drgydztk)  ige,  melyet  Hal&ss 
J&nos  is  megemllt  a  B&bakOzi  nyelysaj&ts&gok  cs.  k5slem6ny6ben;  mint 
drihetetlent,  mogmagyar&shatatlant,  (Nyr.  13:  73).  Pedig  kSnnyen 
megmagyar&sbatd  s  nem  yalami  dsr^gi  magyar  ss6,  mint  HaUss  y^li. 
A  B&bakSsben  a  s6dart  s^dd^rnak  kf  j&k.  A  r&bak5si  gasdasssony  fgy 
ss61  asonklylil:  »M&me  s^6rgy&t  f^6ztem  a  k&bosst&bo«  (8°6rgy&t  6b 
nem  s^6d'6rgy&t) ;  toy&bbA:  >A  Kati  megfit5tt5  ja  sajt^6ba  ja  s^6- 
d^6rgy&t«  (ssemdlyr61),  de  n^ha  itt  is  mondj&k  tigy :  a  s^drgy&t.  S  a 
neyesdeset  3.  ssem^lyfi  birtokos  szem^lyraggal  ell&tya  sokszor  B^6r- 
gya  s^6d^6rgya  helyett.  (Ellenben:  >f&j  a  s^dd^drom«.)  S  ha  k^rdes- 
stlk  a  gasdasszonyt,  mi  less  as  eb^d,  fgy  felel  t&:  >s^6rgya  k&bosz- 
t&bo«.  Teh&t  a  s^6rgya  neyesdeset  gyantot  tigy  j&rja,  mintha  rag- 
talan  sz6t6  yolna.  Ebb61  k^pezhettdk  a  r&bak5ziek  a  s^drgy&z  igdt. 
A  s^'drgya  pedig  a  s^dd^drgya  rSyidiilt  m&ssa,  a  s^dd'^r  meg  nem 
ogy^b,  mint  a  megmagyarosodott  n^met  schuUer,  Mindezek  ut&n 
joggal  koyetkeztethetem,  hogy  a  s^drgy&z  ige  a  8^6rgy&b6l  ered, 
mint  ndysz6tdb61,  teh&t  k5zyetye  a  8^6d^drbdl  (ndmet  Schulter). 
!l6rtelme:  ferde  testtart&ssal  el5re  d51ye  siet,  rohan.  Hal&sz  J&nos 
ebben  a  p^ld&ban  hozsa  f5l:  >7ut,  csak  tigy  sdrgy&sik<. 

Patti  IsxylN. 

A  8($rjdz  ig^nek  e  magyar&sata  nem  yaldszinfl,  m&r  csak  azdrt 
se,  mert  olyan  yid^keken  is  megyan  a  sdrjdzik  6s  sarjdz  ige,  a  hoi 
a  sdder  y&U  6rtelm6ben  ismeretlen  (1-  ^  MTsz.  adatait  s  a  sorjdz 
ig^rSl  Zolnai  magyarizat&t  Nyr.  15:  507).  —  Sudrgya  nem  lehet 
egyszeri&en  a  suddergya  rdyidftdse,  hanem  nyily&n  sz6yegyit6s  e  k6t 
sz6b6l:  suddergya%drgyaf  orja  (diszn6  orja,  dissndgerinc  htisostol, 
1.  MTsz.).  As  emberi  y&llra  nyily&n  csak  at6lag  yitt^k  At. 

A    SZERKE8ZT68£a. 

IiakoUfndny»  Est  a  ss6t  asel6tt  Geleji  Eatona  Isty&n 
gy&rtmilny&nak  s  a  nyelytijftAsi  hizoUmdny  elddj^nek  tartottuk. 
Mikor  megjelent  A  magyar  nyely  cs.  munk&m  (melynek  1 :  246. 
lapj&n  emlftettem  e  ssdt),  N^gyesy  L&ssl6  a  t5bbi  k5st  a  kSyetkesd 


414  ttAfffAlLiZATOK,  BSLnmQAxhiaolL 

6rdeke8  megjegyi^st  kSsdlte  velem :  >SBenie8eii  as  a  f ^nyesebb  gasda, 
a  kinek  t5bb  rdkcimdnya  van,  azai  bogly&i,  kaslai  sib.  Y.  5.  ratuM- 
kertf  a  yAtos  mellett  ley5  terfilet,  a  kovft  a  n^n^ty  auJm&t  stb.  !•- 
rakj&k.  A  rakotmdny  nem  rakodmdny'hdl  lett-e,  melyet  axUa  Geleji 
rakottmdnynak  elemzett?  A  8x6  tehilt  ^1  8  tgj  Iktaak  r^  is.« 
—  K685bb  arrdl  is  driesttltem,  bogy  Mak6n  egy  rakodmdny  =  egy 
kocsitereb  (es  kftlSnben  as  irodalomban  6b  Bzdt&raiiikban  is  megvan  SL 
6ta).  ToT&bb&  magira  a  rakoimdny  alakra  is  r6akadtam  SsD.  8i6- 
Ur&ban  (magyar&zat  n^lkM)  6b  sopronmegyei  t6J8z6k  kdst  ,bizi  b6tor, 
esikas'  jelent^ssel  Tud.  Gyfiijt.  1840.  10.  k.  —  Teb&t  nyilvin  r^gi 
Bzd  ez.  Eleinte  val6ssfnfileg  csak  rakodindnyfiak  mondt&k;  a  rakoU 
mdny  (^yel)  vagy  a  rttkoU  ssek^r  vagy  as  dlkoimdny  azas  6pltm6iiy 
k^pzet^nek  bat&sa  alatt  keletkezbetett.  Smoim  Zbiqmokd. 

Paprika  JancH.  A  Nyr.  33:230  lapj6n  olvasv&n  Kropf 
Lajosnak  6s  Tolnai  Yilmosnak  sorait,  eszembe  jutott,  bogy  a  Paprika 
Jancsirdl  r6gebben  fSljegyeztem  egyet-m&st  maganmak.  Jegyseteim 
koz5tt  azonban  csup&n  az  al&bbi  sorokat  tal&ltam  meg,  a  melyeket 
Kertbeny  K&rolynak  n^ytelenfLL  ^adott  nyilt  leveleibdl  (Magyaronz^ 
dr&mairodalma  1550 — 1575)  irtam  ki:  >A  legr6gibb  szin^azek  k6ts6g- 
telen^  kiilf5ldiek  voltak,  s  ez  id5b51  sz&rmasbatott  az  a  kdsmond&Bi 
bogy  a  magyar  nem  kom^diAsnak  Tal6.  8  *mindamellett  mindenfiU 
szinpad,  le  egisz  a  Paprika  Jancsiig,  oly  yar&z8er5t  gyakorolt,  bogy 
igen  tisztess^ges  fiatalemberek  is  szeg5dtek  bozz4«.  Toy&bb4:  >De 
kellett  a  n^pnek  is  miir  r^gen  bimia  n^pszeril  szfnfigygyel,  a  mit 
bizonyftanak  a  riffi  magyar  szinpadi  alakok,  milyenek :  Bolond  Ist6k, 
Bob6  Misiy  Fajankd,  Borsszem  Jank6,  Mikal^,  Ghirabonc&s  is  kiUo- 
nosen  Paprika  Jancsi,  Ezek  mind  nem  ndpmesebeli  alakok,  a  milyen 
szint^n  sok  van,  banem  &lland6  Alarczok,  melyeknek  m6g  51t5z6k5k 
is  fennmaradt  a  bagyom&nyban«. 

Ismerve  a  ndmet  Hans  Worsinak  szinpadi  jelentds6g6t,  nem 
l&tszik  logik&tlannak  Kertbeny  e  fSltey^se,  ann&l  kev^sb^,  mert  a 
Paprika  Jancsi  bagyom&nyos  Alarcza  6s  dlt5zete  csakugyan  [?  A  szerkj 
megvan  a  n6p  fant&zi&j&ban.  Tolnai  fdltev6se,  bogy  a  Paprika  Jancsi 
neve  1847 — 1852  koz5tt  keletkezett,  termdszetesen  megdontend 
Kertbeny  &llft&sait.  K6rd6s  azonban,  nem  t&maszkodott-e  Kertbeny 
t^nyekre,  mikor  ez  alakokat  vonakod&s  n6lk^  rigi  magyar  szinpadi 
alakoknak  mondta?  J6  volna  ennek  at^naj&rni. 

A  mi  a  paprik&t  illeti,  Fialowskinak  a  Pallas  Lezikon&ban 
kozl5tt  czikke  szerint  torok  bors  n^ven  m&r  Moln&r  Albert  emliti. 
Eszerint  teb&t  nem  a  18.  sz&zad  k5zep6tdl,  banem  a  17.  sz&zadt6l 
kezdve  ter jedt  el  n&lunk,  sdt  taUn  m&r  a  1 6.  sz&zad  y6g6n  is  isme- 
retes  volt.  (Yajjon  melyik  mfLv^ben  emlftbeti  Moln&r  Albert?)  — 
TJgyancsak  Eialowski  szerint,  mint  saUt&t,  m&r  Didszegi  emliti. 

G-lLOS    REZSd. 

A  papHkdnak  mind  sz6t&ri,  mind  mClyel5d6stdrt6neti  adatait 
lebetS  teljess^ggel  ossze&llftottam  >A  paprika  tSrt^netec  cz.  czikkem* 


ltA0TA]ll2AT0K,    fiSLTftltOAXfTlsoS.  416 

ben  (T6th  B«la,  Magyar  ritkas&gok,  1899.  144— 166.X  kesdye  Moln&r 
Albert  1604-i  6z6Ur&nak  tdrok  hors  adaUn  as  18dl-i  koler&ig, 
tnikor  a  paprika  AltalAnosan  elterjedt  oryo88&gg&  ^b  ffiszerr^  lett. 
A  paprika  Bz6ra  ehd  szdt&ri  adat  Jambresicb  szdUra  1742;  az 
el85  magyar  adat  1748.  A  r6gebbi  8z6Urak  tSrdh  barsa  a  n6met 
Krenterbnob-ok  TUrk%8eker'Pfeffer»jef  melyrfil  a  magyar  konyba  (Apor, 
Badv&nBzky  stb.)  semmit  sem  tad.  Kertbeny  id^zett  8z5yeg6t  mir 
r^g  dsmerem  (irtu  1878-ban),  de  mindenestdl  olyan  kdtsdgesnek  tar- 
tottam,  bogy  nem  mertem  r&  bivatkozni.  A  Paprika  Jancsi  ^bagyo- 
m&nyo8  ftkrczAban  6b  6lt5zet6ben€  sebogysem  birok  m&st  meg- 
litni,  mint  a  b^cai  Worstl-Prater  Kasperl-j^t  ^8  Pojazza-j&t.  A  k6r- 
d^st  Y^lem^nyem  szerint  csak  pontes,  k^ts^gtelen  eredetii  ^s  idejfi 
adatok  fogj&k  eldSnteni.  Tolnai  Yilmos. 

Fart*  A  Magyar  Okhzdt&r  kSvetkezdleg  magyarizza:  ripa, 
litns,  portns;  ufer,  gestade;  pedig  p6ld&i:  >Montem  yulgariter  portbc 
>In  loco  partbfelewal6  Agyagos  yocatoc  arrdl  tantiskodnak,  bogy  a 
part,  mint  a  magyar  k5zndp  kSzOtt  ma  is,  dombot,  balmot  jelent. 
Err51  Szinnyei  T&JBz6tAra  is  meggySzbette  yolna  a  szerkesztSt 

Lauk6  Albert. 

Izzasxidf  pdhd.  (33 :  226.)  A  Sztrokay  emlftette  pdM  tal&n 
m^gse  az,  a  mi  az  izzaagtd.  A  p&bd  —  tolajdonk^p:  pdlha  —  nem 
izzasztd,  banem  az  a  b&romsz6gletfi  y&szondarab,  a  mely  a  b6n  alatt 
az  ingajjat  az  ingder^kkal,  yagy  a  gatya  iiU^4t  a  gatyasz&rakkal 
5s8zek5ti.  N&lnnk  Orosb&z&n  a  pdlha  baszn&latos  a  ndp  sz&j&n. 

B^ROZI    Ft)L6P. 

Ugvifogja.  Ezt  az  tlj  neyet  adta  a  n6p  azoknak  a  bey&s&rld 
kereskeddknek,  a  kik  betipiaczok  alkalm&yal  a  tany&kr6l  yagy  szom- 
8zM  kozs^gekbdl  kocsin  bej&r5  elad6k  el6  a  k5zs6g  bat&r&ig  is  sza- 
ladnak,  itt  a  kocsikra  felogr&lnak,  az  elad&sra  bebozott  aprdj68z&got, 
▼agy  toj&soB  kasokat  megragadj&k  s  kezlikb61  ki  se  eresztik  addig, 
mfg  az  alkd  meg  nines  k5tye.  Ezek  az  ugrifogjdk  olyan  erdszakosak 
6a  tolakod6k,  bogy  az  egyik  belyi  lapunk  a  renddrs^g  figyelm^t 
bftta  fel  rAjok.  B^rczi  FtLOp. 

K^  k6zbe  van.  (Nyr.  32  :  568).  A  Nyr.-ben  m&r  tobbszor 
eldfordult.  Ismerik  Ad&n  (B&cs  m.) :  EH  kozbe  vagyok,  (K^telkedem, 
babozom)  Nyr.  30:  352.  De  nem  idegen  Borsodban  sem:  Se  tfQed, 
sS  bozz4d.  KH  kdzhe  vagya&nk.  (K^ts^ges  belyzet.)  Nyr.  31:  112  6s 
284.  Ha  nem  csalddom,  yalamelyik  Tisza-mell6ki  frdnkn&l  (T5m5rk6ny, 
Cserzy  M.,  M6ra  Isty&n)  olyastam  is.  A  moldyai  C8&ng6  ezt  az  &lla- 
potot  fgy  fejezi  ki :  gtmdokra  dU  (Y.  5.  Nyr.  31 :  83). 

08BFK6    GtULA. 

T^SZtfkrtfL  A  MTszban  azt  olyassuk:  ^Paszpa  [?]:  Paazpa 
helyeit  Uszen  gesztenye,  iurhula  (Szombatbely  yid.  Erd6lyi  J.  N6pd. 
6s  mond.  I.  126)<.    Toy&bb&:    ^Posztpdsz:   csemege  [?]   Posztpdszul 


416  XAGTAIlIXATOK,   HfiLTBfilQAZfTlsOK. 

fdhoztam  egyn(Kdny  pdr  almdt  (Hel?  [lakodalmi  k5Bs5iiieR>eii]  E^l- 
m&ny  L.  Koazortik  II.  233) €.  Az  ehS  alak  nyily&n  csak  a  m^Lsodik- 
nak  elront&sa.  Mind  a  kett5  lakodalmi  monddk&ban  fordul  eld  s  azonos 
ayyal  a  csemeg^t,  utd^tket  jelentd  posztpdszassalf  a  melynek  eredet^t 
B  elSfordul&s&t  Nyr.  28:176  t&rgyaltam  (olaaz  pospasto,  lat.  past' 
pastus).  As6ta  egy  1774-i  tanuld-konyvben  is  tal&lkoztam  vele: 
ypostpdstf  gyiim51c8fog&8,  dessertc  (Phraaes  ex  Langianis  colloquiiB). 
£8  Jdkain&l  is  eldfordul :  >  Asokat  elem^sztetie  apetit6riamnak,  t^ged 
tartogat  posEp&3ziiak«  (Egy  az  Isten  2:21). 

Keletkezik.  Szily  E.  NyE.  30:457  az  d-kdveikezik  magyarft- 
r&zat&ra  (mely  a.  m.  elbncsozik,  de  namely  vid^ken  m6g  most  is 
a.  m.  elk5lt5ziky  elsz&rmazik)  id6zte  Eresznerics  Bz6t&r&b6l  az  >€l- 
kdetkezik:  abit«  adatot.  Ezt  a  haszn&latot  megerMti  Eassai  Sz6- 
kSnyy^nek  kSv.  helye:  »Szitya:  Scythia.  Asiai  igen  nagy  tartomtoy, 
melyb6l  sok  nemzet  szirmazdk,  a  t5bbiek  kdz5tt  a  ditsd  Magyar 
Nemzet  is  h4rom  tsat&bann  [3  fzben]  keletkezik  ide«. 

SmoHTi  ZsiaxoKD. 

Megmenni.  A  Nyr.  33 :  67.  lapj&n  levS  UJ8z6k  k5z5tt  fordul 
eld  ez  az  6rdekes  kemenesi  szd.  Ott  csnp&n  amiyi  van  rdla,  bogy 
a.  m.  megdrkezni.  Pedig  az,  bogy  >meg6rkezni«,  csak  a  t&gabb  6rtel- 
met,  a  fegalom  keret^t  jelenii.  Ennek  a  szdnak  ogyanis  nagyon 
drdekes  6b  finom  Amyalatti  jelent^se  van.  Olyanform&t  jelent,  bogy 
rajta  megy^  rajta  tor,  nyakdra  megy,  de  m^gsem  az,  olyan  mint  meg* 
Up,  megrohan,  de  nem  az.  L&ssnk  csak,  mi  megy  meg?  Megmennek 
a  vend^gek  is,  meg  a  jdrkMk  (szeg^ny  leg^nyek,  betyArok)  is,  a  kik 
elv&rj&k  a  bizigazd&tdl,  bogy  a  borit,  meg  a  barapni  Yal6t  ne 
sajn&lja.  Egyebet  nem  akarnak.  A  p6nz6^rt  m&r  rajta  mennek,  a  mikor 
azt&n  a  l&togat&s  ^letdbe  is  kertllbet  persze  kinek-kinek,  legink&bb 
a  bizigazd&nak.  A  megmenis  lebet  bejelentett  is,  bejelentetlen  is. 

Erdekes  ez  az  ige  arr6l  is,  bogy  sobase  ballottam  m&s  ase- 
m^lyben,  csak  barmadikban  s  fgy  is  csaknem  mindig  tdbbesben. 
(Megment  a  12  jdrk^^'^d.  MegmSntek  a  vendfgek.)  * 

SZTBOKAT    LaJOS. 

A  megy  ige  t&rgyas  baszn&lat&ra  tudtommal  az  egyetlen  iro* 
dalmi  adat:  Pet6fi,  J&nos  vitdz  XIX.,  18:  >S  az  6ri&s  felett  at- 
mefde  a  vizetc  Tolnai  Yilmos. 

A  piszok,  piszkos  Bz6t  (33 :  247)  eg^sz  Erd^lyben  mindenfitt 
ismerik  6e  baszn&lj&k  is. 

(Maros«y&s&rbely.)  Paal  Gtula. 

Rosszdtlddik  (33 :  355).  Magam  is  ballottam  a  kozSlt  jelent^s- 
sel  Delndn  (Csfkmegye)  ^s  roszdtUdik  alakj&ban  kazli  Fej^r  D^vid 
gyergy6szentmikl6si  onros  Ditr6b5l  (Nyr.  12:282).  A  MTsz-b6l 
valabogyan  kimaradt  Horoeb  Ajttal. 

*  Vajjon  mondj4k-e  tirgygyal  is,  t&rgyas  ragoi&sban :  »A  j4rkil61[ 
migminik  v.  mogmogyik  a  gasd&t?*  A  szerk. 


lOTtlUG.  417 

G&mlya.  (Nyr.  31  :  44)  A  mi  Belinyi  T.  nemt  Hontbftn  ^s 
Barsban  plMffa,  az  Baj&ft  kukMfiink.  G^ermekkoromban  magam  is 
aadrtam  a  Sogovica  kSnayolmd  halainak. 

OaHFX6    &T17L4. 

Ma^arok  isi»ll«.  (Nyr.  33  :  115).  A  Sz&aadok  idei  ^vfolyami- 
ban  ismerteti  HegedCb  litvftn  SzamoskdBj  kdltfii  maradytoyait  s 
kfllfinSsen  agy  Antipkoaaa  csfmu  par6di&t,  melyben  a  t5bbi  kdat  eas 
f ordul  A6 :  >Ne  quando  iternm  dicant  Yalonea,  ubi  est  Dens  TJnga- 
rorum  qui  defendat  illo0?<  Hegedus  megjegysi,  hogy  a  magyarok 
istene  tal&n  itt  fordul  el5  eldszdr  (Sz&a.  38 :  347— -8). 


EGTVELEG. 


A  helyeafris.  Mikss&thaak  As  ^n  kort^rsaim  cz.  ktoyv^ben 
Tan  egy  caikk:  Ferenos  Jdzaef  mint  elb«Ba61d  (57).  Arr51  8b61» 
hogy  5  Fek^ga  16  dves  koriban  kogyan  fogalmaaott  magyarnl: 
>A  fens^ges  ndvend^k  foly6konyan  beaz^li  el  a  hires  czinkotai  k&n- 
tor  forfangos  dtleteit.  Igaz,  hogy  hib4kat  is  ejt  Hogyne!  Eaek  a 
saereacB^tlen  magyar  igik !  A  kitannlhatatlan  hajtogat&suk.  Az  &Uba- 
tatlan  >meg«,  mely  mint  a  kis  kutya,  hoi  elotte,  hoi  ut^na  azalad 
az  ig^nek.  Hit  m6g  a  hat4rozatlan  4b  hat4rozott  m6d.  H&t  az  a  sok 
dnpla  t  meg  U  j^s  azt  5r5kk6  eltalilni,  hova  tegyen  az  ember  held- 
lUk  kflttSt  6b  hoi  el^g  egy  is€.  —  Hogy  Miksz&th  maga  is  milyen 
kevds  stilyt  vet  a  kettle  lire  meg  az  egysaerii {-re,  mutatja  a  konyy- 
nek  hasonm&sban  kdzolt  eldaaaya.  Ott  yil^goaan  Utjuk,  hogy  k^t 
I  lei  ir ja  a  mUfoQi  ds  egy  Mel  a  milimAert  I  —  Nem  aj&nlan4m 
nt&BsAara,  de  annyit  minden  esetre  bizonyft,  hogy  lehet  az  ember 
akilr  remekfr6  is  a  pontoskodd  >helye8ir40€  n^lkul  is.  1^  eazembe 
jnt  Szaryas  Gklbor  mondAsa,  hogy  az  a  sok  helyesfr&ai  uita  csak 
tszalmacs^pl^B,   borsdgdmbdlygetds   4s   zabhegyez^s*   (Nyr.    20 :  652). 

KotIos  MIbtor. 

A  franezia  helyesfr&S.  P&riz8b6l  irja  leyelez6nk:  Ismeretes 
4s  T4gi  prebl4ma  mir  a  franezia  helyesir&s  reformj&nak  a  k6rd4se. 
A  reformot  &ltal&ban  mindenki  8ziiks4gesnek  tartja,  de  yannak  j&m- 
bor  4s  yannak  radik&lis  iijft6k.  Azt4n  nagyon  sok  baj  yan  az  Aka- 
d4mi4yal,  mely  egyed&l  mag&t  tartja  jogositottnak  arra,  hogy  fontos 
k4rd48ekben  ddntson.  A  kormAny  egy  tud6sokb6l  ill6  biaottsAgot 
kfi]ddtt  ki,  B  ez  a  bizotts4g  meet  k48zftette  el  jelent4s4t  a  helyesirds 
refiermjirdi  A  bizotts4g  sok  t^jitiet  jayasol.  Igy  a  tobbek  k9z5tt  a 
tdbbes  sz&m  ragjai  kSziil  tdrulni  akarja  az  a;-et  s  helyetteslteni  a 
reiides  plnr&lis  d-el.  A  kettds  m4ssalhangz6kat  irtani  6hajtja  a  jelent4s. 
Igy  a  i^t  fA%\  akarja  helyettesftenij  a  kem4ny  ch-i  c-yel,  a  th-i 
t-yel.  Nagy  p&rtja  yolt  annak,  hogy  a  l4gy  hehezeti!,  t!lgysz4ly4n 
csak  im4gin&rias  h  betClt  t9rtQj4k  a  franezia  sz6k  elej4r5l,  de  ezt  a 
icAGTAB  vmyte.  xxzm.  28 


418  BOTTBLKO. 

nagyon  is  radik&lis  tijft&st  leszavaztik.  Most  miir  as  a  k^rdSs,  hogy 
az  Akad^mia  mit  fog  sz6lani  a  jelent^shez.  Az  optimiBt&k  remdlik, 
hogy  az  Akaddmia  a  h  beta  eltorl^s^n  6b  a  ph-nek  f-iel  leend6 
helyettesft^B^n  kfytll  elfogad  minden  propozicidt.  Chaumi^  miniszter 
minden&roD  azt  akarja,  hogy  a  franczia  helyesfr&s  reformja  az  6 
nev^hez  fiSzddjdk  a  lehets^ges,  hogy  5  megcsin&lja  a  reformot  az 
Akad^mia  ellendre  is  b  el  fogja  rendelni  az  iskolikhan  az  tljm6di 
helyesfr&B  tanft&s&t.  Ez  esetben  pedig  az  irodalomban  6s  zsnmalisztikil- 
ban  bds6gesen  taUlhat6  apr6  szekt&kon  kfytll  FrancziaorszAgban  k6t 
hivatalos  helyesir&s  lesz:  a  kormiiiiy  hivatalos  s  az  Akad^mia  hiva- 
talos  ortogr4fi&ja. 

(1904.  Vn.  1.)  Budapest!  HIblap. 

B^gi  fogad^.  &deke8  apr68Agnak  tal&liam  s  lem&soliam : 
Kapuv&ri  plebanoB  urammal  vald  fogad&sr6l  kdlt  ley61. 

Anni  1691  die  8  MartiL  Kapny&rott.  B&bak5sben,  nemes 
SoproDy  y&nnegy6ben  leydben  t&madott  illyen  k6rd6B  mostani  kapa- 
y&ri  plebanas  68  r&bak5zi  yicearchidiaconas  Szkady&ny  Ldrincz  nr  68 
nemzetes  6s  yit6zl6  Benyoyszky  MMy&s  secretarius  or  iiraiin6k  k3z5tt : 
Hogy  nem  j6l  mondatik:  IJram  Jesus  Christas  as  Te  drftgaUtos 
Bzeot  Fiad6rt,  ayyagy  Szt.  Fiadoak  6rdem66rty  ayyagy  6rdem6  &ltal. 

Emlftet  secretarius  ur  azt  mondja,  hogy  ezen  mond&s  nem 
heles.  Neyezett  Vice  Esperes  ur  pedig  azt  asser&Uja,  hogy  igenis  ]6l 
yagyon  mondya  68  heles  mond^s.  Mire  n6sye,  hogy  heles  mondis 
az,  oblig&lta  mag&t  fogad&sbtll  emlitett  Vice  Esperes  ur  neyezett 
secretarius  umak,  hogy  minden  substanti&j&t  eil  kegyelm6nek  ced&Uja. 
Ex  adyerso  secretarius  ur  e&  kegyelme  oblig&lta  n6gy  j6  loy&t,  kik 
most  Osorn&n  yannak  quartellyben,  eil  kegyelm6nek,  hogy  azon  mond6s 
nem  heles.  Mellyrdl  adtam  ezen  testimonialis  leyelemet  kezem  ir&som- 
mal  68  poc86temmel  megerd8fty6n.  Loco,  die  et  anno  praenotati. 

BorsoB  Ferencz  nemes  Soprony  y&rmegye  szolgabfr&ja  B&ba- 
kozben  mp.  Coram  me  Joanne  Visa  de  Matha  canonico  Posoniensi  P. 
Bogyoszloiensi    mp.    Coram  me  Joanne    Z86ny  mp. 

Idem    qui  supra  Idem  qui  supra 

Laurentius  Szkady&ny  Mathias  Benyoyszky 

mp.  mp. 

E  testimonialis  ley6l  a  kismartoni  f61ey6lt&rban  Eszterh&zy  P^ 
n&dor  titk&rainak  missilisei  kozt  yan.  Tudom,  hogy  key6sbb6  6rdekes 
a  tudomdny  szempontj&b6l,  de  6rdeke8  ap^ink  y6rm6r86klete,  szenye- 
d6lye8s6ge  illusztr&l&s&ra.  Persze  m6g  6rdekesebb  yolna  tudni,  ki  6s 
hogyan  ddntotte  el  ezt  a  fogad&st. 

Rezner  Tdold. 


NiPNTELYI   HAGTOMiNYOK.  419 


NfiPNTELVI  HAGYOMANTOK. 

SztfUsok. 

Lejtik  as  ad6t:  lesz&llftj&k  as  ad6t. 

H&t  csak  darvadozunk:  s5tdtben  bess^lgettink,  (Asotdt  ^jtsza- 
kAkon  darvak  vontilnak  &t  a  paszt&n,  a  tanya  felett;  nem  lehet 
l&tni  dkety  de  liangjukr6l  felismeri  a  madarakat  ismerd  ember  a 
darvakat.) 

Isten  Aldja  meg  kendet,  meg  a  band&j&t  is:  az  arat6it  is. 

As  orak  f elu  ak&r  Hszkdt  yihetn^nk  hasa :  as  orak  nem  gon- 
dosz&k  gabon&nkat 

Maj  gytbi  m^g  a  b6k&ra  ddr:  majd  visssafizetem  m6g  neki; 
majd  megbosztilom. 

Sot^tedik  valaki:  elveszi  a  yildgossilgot. 

Bontakoz&st  csin&l:  valamit  sz^tszed. 

A  fojbd  Ssimul:  e86re  &l\  a  felhd. 

Kajd&sznak  a  knty&k:  kiab&lmik  a  kuty&k. 

6lomm&  esn^k:  nagyon  megijedn^k. 

Ahogy  esiky  tgy  puffan:  abogy  lesz,  tigy  lesz;  a  v&ratlaniil 
^rkez6  venddgre  mondj&k,  bogy  azt  eszik,  a  mit  tal&l. 

Fejibe  &\l  a  bor:  fej6be  sz&U. 

Perszon&tnsan  kimondotta:    batirozottan,  kereken  kimondotta. 

Nagy  ball&t  csin&l,  nagy  ball&va  van:  nagy  zajt  csin&l. 

Nem  bamv&ba  kott  emb5r:  derdk  ember. 

Az  Isten  rMekint5tt:  megbalt. 

Mdkkapbattya,  bogy  a  t&rogatdt  a  b&t&b6  yerik,  nemcsak 
kinevetik:  jobban  bosziit  illnak  rajta. 

Fogd  be  a  k5nydrdar&l6dat :  ne  besz^lj. 

Hozalma  van  bozzA:  vonzalma  bozzA. 

De  nagy  pncorod  van:  be  nagy  gyomrod  van. 

Tuggya  a  franca:  tudja  az  5rd5g. 

Nagy  sora  van:  rossz  sorsa  van. 

Saj&t  tdnyit  kovetali:  saj&t  k&r&t  kdveteli. 
(Kecskemet.) 

SzCgs  IstyjLn. 

Eeped6r6:    a  gyermekek  mondj&k,  mikor  futni  kezdenek. 

Nem  bannak  neki  kfnt:  bdk^t. 

Nagy  fr&ngja  van:  nagy  tilalma  van. 

Tad]  Isten,  b&ji-b&ji:  Tudja  Isten,  mily  r6gi  lebet. 

Tortyog  a  pipa  v.  a  gyereknek  orra,  ba  sok  benne  a  1^. 

K9bdg  a  bordd:  ba  Ures. 

Meg^rik  as  esd,  kifejlddik  az  idd:  esdre  v&lik,  esd  lesz. 

Ne  ngass:  ne  kSbdgj. 

Kiviggyanik  a  nap:  ki-ki  bukkanik  a  felbdk  kSzCLl. 

Kiviggyant  a  gaty&ja  vagy  inge:  kil&tszik. 

28* 


430  ir^HTELYI  haotomAkyok. 

Trifda  eskUvisek  4s  dtkozMdsok:  Isten  az  aty&in  v.  apto. 
iBten  KirisztuB  uccse.  M&kos  uccse.  Teremtuocse.  J^zns  uccse.  M&r- 
uccse.  Szent-h&roms&gaccse.  Szakaggyon  r&m  az  6g.  Egye  meg  a  z6d 
salug&teres  radai  rosseb.  Szi^jjon  r6d  as  6gi  harmat,  a  mellik  a  f&kot 
hasogatja.  Ddgiijjek  mSg.  Szakaggyak  meg  I 

Ffkomteremtette.  Bossork&nyosadta :  tr6f&0  kAremkvckUiok. 

Neh^z  Bzag:  fiilledt,  rosaz  Bzag. 

A  Bzokny&ja  a  f6det  boron&lja:  a  f&ldet  M. 

£tett  beBz6d:  ostoba  besz^d. 

Nem  Sttem  s&rkef^t.  Nem  vadtitam  meg.  Nem  ettem  bolead- 
gomb&t. 

KekigyfirokSzik :  hozz&l&t  a  mank&hoz. 

F6gyurdk5z&tt  kdzzel:  felturt  ingujjal. 

&esre  fagyott  az  tit:  sfkosra. 

Megebellette  mag&t:  meghazudtolta  mag&t  vagy  megiitidt. 

Kibolondiilta  magit:  kimalatta. 

Belap&tolta  az  ftelt:  hamar  megette. 

Ne  nesziidj:  ne  l&rm&zz. 

Szapora  es6:  z&poresd. 

Szapora  erdvel  dtigoznak:  sok  munkiBBal. 

Konkolyesan  n^z:  komolyan. 

Potyale86:  szereti  az  ingyet.  Ale  potya,  IS  potya:  estdoiAr. 

Jdl  forgatja  mag&t:  j6l  vifleli  magAt^ 

Ne  kakoric&zz:  ne  okoskodj. 

Bngja  a  port:  kem^nyen  megy. 

Megritkdl  a  rdpakupac:  megkeTosbddik. 

Elfogy  a  BziUesfg:  takarmiiny. 

Dorzany6s:  haragos.  Agyabngya,  egyebngya:  rettdetleii^ 

LSleffenik  a  biis :  leesik,  levilik  pi.  ha  elT&gja  valaki  az  ajjAt. 

Kitesti£[t6k,  kipueolt&k,  kiruh&zt&k,  elnasbagolt&k,  megfenekiil- 
i6kj  kipagony&lt&ky  megd9gdiiy5Bt6k,  megkeresztfiltdk  t  megvert^k, 
elvert^k. 

Bedorrant  a  k&lyk&ba:  befftt. 

Kilottyantja  a  sz5t:  eljAr  a  szftja. 

J61  k6m&rkodik:  ]6l  iigyeskedik. 

T&gasan  j&r:  k^nyelmesen. 

Nyomba  borta:  titba  igazftotta. 

Cefetiil  van:  rossziil  van. 

Megijedt  a  vet^s:  nagy  melegben  megfoanyad. 

Elrop^t  a  templom  hegyett:  fol5tt. 

J61  8Z&11  a  fdd:  j6l  forgatja  az  eke  a  f5ldet. 

Pirt&l  a  f5d:  szftnt&s  nt&n  a  nap  heve  megsziritja  a  folforga- 
tott  fSldet. 

Szarakodik  az  esd:  szemetel. 

Pity6k&Sy  zsoly&s:  ittas.  Bet5r^k5z5tt,  beszedei;t,  be^Uitott, 
bemgett,  j61  All :  becsfpett  a  bortdl.  J6l  beleharap  a  borba :  nagyokat 
iszik.  Megtaszig&Ija  a  bor:  erre-arra  t&ntordg. 

(Sopronm.  Nagy*Li)zB.)  Bajumh  Jkn6. 


fdsPKYELYl   HAOTOMIkTOK. 


4>1 


Tiist6k  is  sztfUsok. 


akkoricka:  kicsiayke. 

dreddni:  berelni. 

hangyu:  moha. 

hefizni:  becsapni;  megcBalni. 

bibdlni:  motoszk&lni. 

bozgatni:  piszk&lni. 

bolldnkonni:  bdstdrkQdDi;  inger- 

kedai. 
cupakos:  keletlen  (keny^r). 
csatordz:  tere-ferdl. 
cs^fUit  a  csoddbu:  (eiod&lkoflte, 

Tftratlan  dolog  tortdntekor). 
dobdjos:  dombos  kely. 
eligazHanif  elmasirdni :  elkiildeni, 

elkergetnL 
eimdzik:  eltelik  (^tellel). 
eUtbekeriM:  kifogni  rajta. 
eliM:    megtesai.     >Nem    Talami 

finom  ngyan,    de  elilti<i    meg- 

leheife. 
engdddtnes:  engeddkeny. 
estire  ktSve:  mire  este  leaz. 
ezerig:  sok,  el^.    >Yan  pdnz 

ezerigf. 
inyerte:  j6\  jArt. 
Mok:  6rt6k,  nagy  p^nz-6rtok. 
ferheldzni:  pirongatni. 
fisirkanni:  alattomoskodni. 
/'ivenie ;  fti  Allapotban.  >A  brizdm 

fiveate  aagyoa  sz^p  y6t«. 
fiura  csinydta :  erdsea  megcsia&lta, 

megszolg&l  finrdl-fidra. 
f6dh6  kenni :  f 5ldhdz  v&gai. 
folozi:  till  tesz  rajta. 
gorzoUdik:  r&gc8&l6dik. 
gyiijem^y:  besz&rmazott,  idegea. 
hasdval  infest:  jdllak&sig.    >Sze- 

g^ay,    sohase  5betik  a  has&val 

latest  € 
haszogatni:  iagerelai.  >Ne  hasao* 

gasd  azt  a  kntyfttfc 
kdtrdztatni:  a  dolgot  aehezfteni. 
hdziil6:  udrar  s  as  a  hely,  a  me- 

lyea  a  h&z  6pttlt. 
korUien:  meredek. 
%M6:  orvoss^. 


jdba:  hi&ba. 

jutalmasan:  olc86  &roa. 

kardni:  p&rtolai. 

kaparkodik:  erolkSdik. 

kekviz:   a   marbak5t61    k^t  &g&i 

5sBzeffiz6  fakapocs. 
kett6  a  sz9r&ncse:  aem   bizoayos. 

>M5glehet)    de    h&t    kettd    a 

sz5r9acBe.« 
nagyon  kett6$  a  dolog:  k^ies. 
kUl6:  harkily. 

kdkdny^ni:  toj&sokat  Ssszeiitai. 
kdrhd:  korhadiSMlbea  lerd. 
kummogat:  pislogat. 
kumszdfn:  becsakott  szeai.  >Tadom 

a    i&r&vt,    kamszommel  is  oda* 

taUlokc. 
kuntorog:  ktLjtorog,  k6boroL 
lampot  vetdtt:  kigyaladt 
lampdval  4g:  Itoggal  ^g. 
mire  min:  mit  jeleat. 
mi  8zdt  rd:  aii  lelte. 
mddulan:  m6doa. 
mogesdtt  a  csuppanU:  leciapddott 

a  f5l&llftott  csapda. 
mdgvetni:  fSI&llftaat  (a  osapdAt). 
mdgdtette :  megmdrgezte. 
natok,  neidk:  aesze! 
nem   iud  a  huhif:   koaayea  wszi 

a  dolgot,  kOaayelmi. 
oli:  szorftja  (a  CB]p6). 
patics:  pipacs. 
pdka:  leberayeg. 
pokdtoll:  tokoBtolL 
rdestek,  rdvannak :  elleae  yaaaak. 
rdporgyesztem :    pip&ra   gytLjtaai. 
ribdU,    ribdni:    gyalu,    gyahdai 

(k&poszt&t). 
Hb-ldb:  csetlik-botlik. 
iisztdra:  teljesea,  egdszea. 
iovdbbUp :  fbljelenii  a  hatM^&l. 
tulizni:  5klelai. 
iuruccdni:  daczolaL 
utdnnakdt:  kergeti. 
iitdsdg:  ut&lat. 
atd-,  dtdhely:  iil6-,  Alldhely;  egy 


433 


N^NYELVI   HAGTOMiKTOE. 


uto-  vagy    &t6helybe    mSgivott 
3  I  bort. 
veri  a  viz:  izzad. 

(Eeszii,  Baranya  m.) 


vdt  mar  egy  pimzel  vdsdrra:  van 

m^  neki  is  tapasztalata. 
vorofUy:  poronty. 

SOMSSICH    SiHDOR. 


T^*sztfk. 


Zsikos:  fiatal  baromfi  fejletlen 
toUa,  tokos,  (olyan  zsikos  volt, 
alig  tudtam  megtisztitani). 

papfejil:  a  k&csa  fej^n  leyd  z5l- 
des  kdk  tolL 

szdrmdtU:  tdltott  k&poszta. 

hidegaszial:  mikor  a  halottat 
megmost&k  s  tiszUbn  51t5ztet- 
t^k,  kiteritik  az  Agyon  (soha- 
sem  asztalon),  ez  a  hideg  asz- 
tal.  Lucas  a  non  luoendo  ma 
m&r. 

haldlhird:  halottk^m. 

termddg:  lakodalmas  h&zn&l  egy 
&gat  teleaggatnak  sUtem^nyek- 
kel|  B  csecsebecs^kkel,  ezeket 
el&rverezik,  az  egybegytlld  p^nz 
az  ii\A  p&r6. 

csitli:  cs6nak. 

dob:  czinegefog6  kalitka,  fires 
takbdl  k^szUl. 

kdrdszbe-kosha :  dssze-vissza. 

f6c86ztei:  nekiloval.  FdcsSatette 
a  gyerQkot,  bogy  ne  fogaggyon 
sz5t  a  zapj&nak. 

nyakdcdn:  p5r4n. 

lente:  rokon,  retye-rutya. 

szivarit:  sz&rit,  de  csak  halra 
Yonatkoz6lag,  szivarftott  bal, 
megszivarftja  a  balat 

paUz:  bajt;  odagyUtt  a  bolond 
asszony  is  a  torba,  de  el  kel- 
lett  pal^zni.  Alig  tadtam  ki- 
palteni  a  Kov&cska  szomszdddk 
tebendt  a  zudvarbtu 

buszamodik:  nekiheviU,  fdlfortyan.*^ 

her^Cf  pdc6:  patk&ny. 


t&rd:  tarl6. 

osszerufol:   piszklt,  osszerufoli  a 

s&r  a  Tuh&t. 
egyUleUen  egy:  egyetlen  egy. 
foUdiU:   fel^rez    ^ImAbdl    (felesz- 

mdl).  Amiot  f5lidiitem,  hallom 

dm  a  zajt,  f^l&lomban. 
bont:  t51t6s,  gftt. 
f4lszak:  f^loldalt.  F^lszakra  dCilt 

a  feje. 
osszepanscl:  dsszever.  E6t  patkdt 

dsszepans<5tam|  dsszekalap&ltam 

k6t  patk6t. 
kaldha:    tokl&sz,    &rpa    kaUh&ja. 
kicos:    nyalka.     Nem    kfczos    az 

^n    feles^gem,     de    tobbet    6t 

mint  a  faluba  ak&rmelyik  asz- 

szony. 
csinge:  labda. 

cdikiny:  kutyatej  (euphorbia). 
szompor   virdg  v.  bUdosku:   k6n. 
megfutotta  a  hajnalt  a  f6h6:  esd 

lesz. 
mennyit  Mztak  rajtad? :  Ad6fize- 

tdskor    szokt&k    k^rdezni    egy- 

mi&st6l     az    emberek,    mire    a 

rendes  f elelet  ez  szokott  lemii : 

az  iddn  tobbet  htiztak  rajtam, 

mint  tavaly. 
iUzeli  a  hideg:   hideglel6s,   Itoas. 
kiszarta   a   $zdjdt   a   hideg:    ki- 

sebesedetty  kiverte  sz&j&t  a  I6z. 
gyUvUnkbe:  visszafeld  jdvet 
kett6s  a  dolog:  k^t^rtelmiL 
megfUH  a    kapanyelet:    par&zson 

megegyenesit,  hajlft. 


*  A   bwzj  busz-meleg    szarmaz^ka    Q.    33 :  337  ^  itt  fomi),   talAn  as 
iramodik,   futamodik-felek  p^ldAjira.  A  MTszban  neki-bdszdtnodik  Tolna  m. 

A  azerk 


NtpirrELyi  haotomIktok. 


423 


nekisikul  az  €86:  nekisfmul,  na- 
gyon    beborul,    dllanddan   eeik. 

Maz,  bUszos  (33  :  337).  Egy&l- 
tal&ban  nem  ritka  sz6,  haaz- 
nilj&k  ma  is.  Szereml^n  is, 
Kdlkeden  is  hallom  emllteni 
a  oy&ri  >yak  meleg€  alkalm&- 
val,  mikor  hom&lyosan  sUt  a 
nap,  a  hds^g  szinte  elviselhetet- 
len,  sz^l  nem  lengedez:  biisz 
meleg  van,  De  haszn&lj&k  a 
fiHUdt  fogalm&nak  kifejez^s^re 
is.  Mikor  bementem  a  szob&ba 
(KSlked,  Baranya  m.) 

Jovd  ilyenkorra  C8ordkly6  (keresz- 

tel6)  lesz  a  h&zn&l. 
pamoda:    kereszteld     ut&n    yal6 

komaeb^d. 
elcsdnkdz:  elgajcsol. 
topa   (fn.),    tapdz   (ige):    top&val, 

g0mb5lyti  aprd  kaviccsal,  gomb- 

bal,  vagy  csiszolt  kdvel  j&tszik. 

D5m5d  vid^kdn :  topl^,  Eecske- 

m6ten:  tupli. 
gydngyi:  ingyi. 

A    ydr58    vMdr    (t&ly,    I6pfene) 
(Pokt6.) 


hiUzoB  szag  csapta  meg  az 
orrom.  Bilsz  szaga  van  a  sz^« 
n&nak,  szalm&nak  stb.  (az  &llott 
bt!lsnak  >r5kkent<  szaga  van). 
csorogU:  Szereml^n  (1770  el5tt 
a  Dona  jobb  partj&n  fekMt 
B&ta-B&tasz^k  kozStt,  ma  is 
S&rkdznek  tekinthetni)  csdrog- 
lon  nem  a  gyermek&gyas  asz- 
8z6ny  szanyogh&16j&t  ^rtik,  ba- 
nem  mag&t  a  keresztel6t.  E  vd- 
tunk  a  cs5r5gl6be.  Minket  nem 
bfttak  a  C85r8gl5be. 

AbjLh  Imre. 

fossa  el! 
szUn  (sz6):  a  viz  szfn^t  tigy  dobja, 

bogy  a  k6  vagy  g5rongy  a  viz 

szindn  tobbszdr  megakadva  ug* 

riljon. 
hajl6zds :  a  j^g  tetej^n  j&r&s,  tlgy 

bogy  a  j^g  alattnnk    bull&mos 

mozg&sti  legyen. 
hoce:  poci,  peci,  balborg&sz6  esz- 

kdz. 
kuszlit:  58zt5noz. 
csesze:  gyalogrokka,  guzsaly. 

TdTH  IsTviif. 


Csalddneyek. 

E6k,  Diig&r,  H^jjas,  Ban6,  B6na,  T6bi,  Ednya,  B&ba,  Kel5, 
Inoka,  Oarzdy  J6n,  Hant6,  E^ri,  Zana,  Csat&r,  Maddcs,  J5,  Boddi, 
Majkos,  Eara,  Szomor,  Hemzo,  Eokdny,  Hering,  Bogos,  P&nc6l, 
Eamasz,  Gere,  Bfiez^n,  E5nyyes,  Fdz6,  Jenei,  Bdbis,  Hardi,  EtQi, 
Bankos,  M6nus,  Boz6,  B6zb6,  IgicSy  Par^,  Poll6,  Drabont,  Oyor&sz, 
Dud&s,  Hajagos,  Osert6,  Sikari,  Os^plfis,  Tomd,  Galv&cs,  Eonti, 
Mer&sz,  Bodac,  Parra,  Parrag,  Bod6cs,  Eakuja,  Adorj&n,  Gy5re, 
Bagonya,  M6r6,  Diil,  Csala,  Bada,  M^nka,  Loboda,  Eobajda,  Gacs, 
Eonc,  Tercsi,  Mikos,  Y&lik,  Bodri,  Eoros,  Ealics,  Sz&zdi,  Batka, 
Zsitva,  Labanc,  Bali,  Marcsa,  Eoc6,  Bdka,  GdbSs,  Tornyi,  Barmos, 
Sutns,  Tallas,  M6ca,  Eele,  Bakd,  M&k,  Eaknk,  E6sa,  Eacsk6,  Eozsi, 
Erizsa,  Ipacs,  Gynris,  £ask6,  Sz6lik,  Dege,  Eec86,  Tari,  Eucka, 
GFfirbic,  Gnbica,  Gudrica,  Panca,  Buckd,  Lap6ta,  Lapis,  Eenderes, 
P&csa,  Henc,  Barakk6,  Baksa. 

(Eecskemdt,   1880.)  Fekete  J6zsef. 


4S4 


IZENETBK. 

L.  I.  Az  edz,  k^edeik,  fogddzik-U^  ig€k  i6Uu6}ii6  alakjait  as  Aka- 
demia  iijabb  szabilyzata  Bzerint  (mivel  a  dz  Baennte  egj  fleazetatt  betd,  mint 
cz,  08,  8Z  Btb.;  Igy  kellene  inu :  tdzdz6tek^  kSredzdzUnkf  fogddzdzH  lib.  (mint 
$nd8Z8zdl,  pereezczd  stb.),  8  a  Bndapesti  Siemle  esentiil  biaonyosan  igy  fiogja 
irni.  Be  a  kdzuEok&s  es  az  6j  iikolai  heiyeafr&s  aierint  —  meiy  a  dz-i  nem 
sorosta  be  as  Abeoee  eg3niegefl  betiii  k5i^  —  igy  k»U  imi :  edztdtek^  kSredz- 
zUnkf  fogddzzdl  sib. 

L.  S.  1.  Ac  i-Yigu,  helyneTekbdn  a  meUeknetvet  nem  k»ll  kfii  t-yel 
imi,  nem  n€mediif  udvarii,  oroaziif  komddiif  p%8kiij  hanem  otak  nAnedi, 
udvarif  oroazif  kamddi,  piaki.  —  2.  A  kiildn  ikee  ragoiAat  •  az  irtM  alakot 
ma  mAr  nem  kell  pontoskodva  megtartani,  mert  a  magyan&gxutk  nagy  tobb- 
8^e  kStsz&z  ev  6ta  elhagyta  m&r.  (Az  ikes  ragoz48r61  nemsok^ra  tuzetes 
^rtekezes  jelenik  meg  a  Nyelvteeti  Fiizetekben.)  —  8.  AJbeHnek  4b  AJberi- 
nakf  frdttrek  ^  frdterok,  egyik  vid^k  igy,  mfisik  amdgy  mondja.  Az  iro- 
dalomban  szokottabb  a  magashangd  ragoz&s.  -—  4.  J<2  van,  mozsd  «d^  iU'- 
ez  a  Bomogyi,  zalai  4b  ^vazsic  kiejt^  izmeretea  a  nyely^szek  eldtt 

K.  F.  Osz  J&nos  egy  hozz&nk  intezett  hosBzabb  iratban  tiltakoaik  az 
ellen,  hogy  6  az  Argirus  mea^j^t  fol  no  ismerte  volna,  sdt  e  meadnek  nem 
keyesebb  mint  batfele  vdltozata  van  meg  nila  keziratban.  —  £gydttal  panasz- 
kodik,  hogy  irodalmi  b  tndominyos  t^nnlatok  ea  a  fQly6iFatok  aaerkeaztfiBegei 
nem  karoljak  fdl  el^gg^,  a^t  nem  ia  igen  tor6dnek  a  ndpkolt^i  gyajttekkel. 
Eleg  azomord  dolog!  Az  oro8zokt61  elnyomott  finnek  tervazertum  ezrivel  gyiijtik 
folyv4at  a  nSpkolteai  kdziratokat,  mink  ellenben  a  azabada&g  onc&g4baa  aem 
tudunk  azabadaagnnkkal  ^Ini  a  nemzeti  kntat&aok  drdekeben. 

F*  S*  A  M.  Kyelytudom&nyi  T^raaa^grdl  egyel^re  nem  tadimk  tdbbet 
mondani,  mint  a  mit  jdniusi  izeneteinkben  mondtnnk. 

BekflldOtt  k^zlratok.  Farkaa  8.  Magyar&zatok.  —  Tomdrkdny  I.  Az 
eke  r^zei.  —  Ad4m  I.  Btiiaz.  —  Yajda  M.  Babarnga.  —  S^dorfi  D.,  Nteet  L. 
T&jaz6k.  —  Farkaa  S.  T&J8z6k.  ~  Szegleti  I.  4b  Kriza  8.  V&laazok. 

BekflldStt  kGnyrek.  Aca&dy  Ig.  A  magyar  birodalom  tdrtenete  34.— 40. 
fiiz.  (Vege.)  —  Furat  Alad&r.  V5r6amarty  MiMly  4b  Sz^keafeh^ry&r  (Sz^kesf. 
1904).  —  Herczeg  F.  Biz&nc.  —  TomOrkeny  I.  Gerend&s  8zob&kb61. 


ZXXm.  kfitet  1904.  Okt6ber  15.  Tin.  ftaet 

MAGYAE  NYELVOR 


MVUVHhIK  Mln^^RI  HHH^  Iw*VH 


SMrkessti 

SDKOirn  ZBI&XOHD 


SarlwntMg  it  IdiM-hlvittI 
IVt  fiwii  Jimf-pirt  tvi 


H06T  k£SZOLNEK  A  NA6T  SZ6tARAK? 

(A  NySz.  bir&lat4ra  —  egyel^re  atol86  v&lasz,) 

> A  Qrimm-f^le  szdtir  botr4nyin«  szornyukodott  sok  botriny- 
hajMszd  ujsigfro,  sok  konnyen  hivd  ujsdgolvasd  az  tirnak  1853. 
esztendej^ben.  Es  nem  egy  olyan  is,  a  kiben  kereszt^nyibb  6rze- 
lem  lakott  s  a  ki  ft^lni  is  jogosultnak  bitte  magit,  azt  bajto- 
gatta :  lelkiismeretleniil  ^s  >rohod&n«  van  szerkesztve  az  a  sz6t&r. 
Hogyne^  bisz  hallatlan  dolgokat  bizonyftott  t&  a  k^t  bir&16,  San- 
ders 6s  Wurm.  Sanders  magdban  az  I.  fiizetben  sok  sz&z  bi&nyt  6q 
hib&t  kimutatott.  Kimutatta,  bogy  olyan  kozons^ges  sz5k  bidnyzanak 
Orimm^k  sz6t£r&b61,  mindk  abwiegeln,  achtehdlb,  Anknupfung,  An-' 
inupfungspiinkt,  Anlehnung,  heiliger  Abend  (az  iinnep  eWest^je 
^rtelm^ben).  Kimutatta,  bogy  az  Aal  fdn^rnek  82,  az  Abend-ii^\i 
90,  az  J.Zp-nak  100  osszet^tele  v^gkep  kimaradt  a  sz5t&rb61,  s 
bogy  mix  a  Grimmet  megel6zd  sz6t4rakban  az  dicier-nek  80-nal 
tobb  osszetStele  van,  mint  a  Grimmben!  (L.  Daniel  Sanders: 
Das  deutscbe  Worterbucb  von  Jakob  Grimm  1:21,  24.  2:40, 
44,  65  stb.)  —  De  azonfoliil  r&bizonyitotta  a  sz6tdrra,  bogy  meg- 
bfzbatatlan  (1 :37),  bogy  kovetkezetlen  (1:18,  19,  22—3,  26,  55), 
bogy  a  szerkesztte  banyag  ^s  rendszertelen,  egy  8z6yal  >roboda< ; 
bogy  bib&sak  az  Srtelmez^sei  (54)  s  pi.  azt  se  tudj^  a  szerkesz- 
t6k,  mi  a  kiilonbs^g  rechtes  TJfer  6s  Unices  TJfer  kozt  (87),  s  bogy 
m&s  baklovSsek  &  csodabogarak  is  vannak  benne  (1:31,  48. 
2:125,  138).  A  bir^6  pi.  nevets^g  targy&ul  id^zi,  bogy  a  szdt&r 
a  rnbauj jat  es  a  papirost  megsebzi !  Az  anschiessen  ig^t  Grimm^k 
Igy  forditjik :  feram  leviter  vulnerare,  vagyis :  konnyti  sebet  ejteni 
a  Tad&llaton;  s  az  igy  Srtelmezett  czimsz6  alatt  id^zik  a  szab6k 
kifejez^set:  die  Armel  anschiessen,  anhangen,  anheften,  &  a 
k6nyvk6t6k6t :  Papier  anschiessen,  anheften* 

*  Hagyar&zatnl  Bzolg&l,  a  mit  Grimm  J.  a  II.  k.  el^zav^ban  mond : 
»Da8  lateixusche  wort  soil  den  begriff  weder  yon  gmnd  aus  festigen,  noch 
erBch5pfen,  das  bleibt   der   nachfolgenden   er5rterung   nnd  den  belegstellen 

ICAGTAB    HTBLY6r.    XXXIEU  29 


426  SDCOHTI   ZSIOMOHD. 

Es  a  Ghrimm  testy^rek  meg  csak  nem  is  okultak  a  k£t  bir&Io 
jdakariS  figyelmeztet^in.  >K6t  p6k  miszott  ennek  a  sz6-kertiiek 
a  palfint&ira  6s  r&jak  bocs&totta  m6rg6t,«  igj  szdit  bosszankodTa 
Ghrimm  Jakab,*  de  az6rt  nem  hagyta  abba  a  mnnk&t,  haladt 
toYdbb  a  megkezdett  titon,  s  avval  yigasztal6dott,  bogy  a  8z6t^ 
mank&ban  a  bibdtlans&g  ^s  teljess^g  tigyis  teljes  lehetetlenseg. 
A  k^sdbbi  fiizetekben  is  sok  helyt  folttoS  hezagok  maradtak: 
a  fontos  Bischof  sz6  egyetlen  egy  idezettel  yan  megt&mogatvai 
Arger,  Alpe,  hergab,   heddchtig   csak   k6t-ket  id^zetteL   S6t  neha 

aberla8flen.«  —  Haflonl6  nevets^gesen  ped&ns  kifogfisokat  tesz  Ballagi  egjea 
jelentes-meg&Uapitdsaink  ellen.  —  Ezzel  kapcsolatban  sz6v4  teszszuk  itt  egy 
mnlats^os  bakldy^set.  1890-ben  a  Ny8z.-rdl  tartott  m4sodik  akaddmiai  £51- 
olTas^ait  igen  C8attaii6flan  fejezte  be.  Azt  dlUtotta,  bogy  a  Bzerke8zt6k  kosai 
Simonyi  Zaigmond  a  saSt&ri  C£{m8s6k  fordlt&BAban  a  latin  nyelv 
legelemibb  szab&lyai  ellen  is  y^tett,  8  elmesen  id^ste  a  kdzepkori  adomib61 : 
Sigismundua  est  imperator  supra  gramnuUicam  I  8  mivel  bizonyitotia  a  stilyoe 
T4dat?  Awal,  hogy  ^n  &Uit61ag  nagyon  tudatlanul  fordltottam  latinia  az 
ember-bardtot  ilyetenkeppen :  amicus  hominibus,  Koh&t  ennek  a  kdrdesnek 
nyelrtani  oldal4t  nem  kell  b^ven  fejtegetnem.  Minden  tad68  ismeri  a  regi 
latin  kCzmondi^ :  Aurora  Musis  arnica.  Mindenki  tndja,  bogy  amicus,  a,  um 
▼oltak^pen  mellekney  es  igen  gyakran  j4r  dativnasal  olyan  iai  emberek 
ir&saiban  is,  mindk  Cicero,  LiriuB,  Horatioa.  tin  ezt  az  esetet  csak  j  e  1 1  e  m- 
z  6  8  ii  1  voltam  k^nytelen  idezni,  mert  k^t  dolgot  bizonyit  C8attan68an.  Bizo- 
nyitja  el^szor  azt  az  elbizakodotts&got,  mely  i  I y  e n  kesziiltseggel  ul  f51 
az  {tel6  Bzekre,  bogy  f teljen  eleven  es  bolt  szerkeszt^k  f615tt.  MAsodszor 
pedig  azt  bizonyltja,  bogy  Ballagi  Alad&r,  ki  ^ytizedek  6ta  djjel-nappal 
a  Nyelvtort^neti  Sz6t4rt  tanulminyozza,  m^g  ma  se  ismeri  8z6t&nmk  izer- 
kezetet  csak  annyira  is,  bogy  meg  tudn4  411apitani  azt  az  egyszeru  dolgot, 
bogy  valamely  8z6t4ri  czikk  az  egyik  vagy  a  misik  szerkesztcSt^l  8z4rmazik-e. 
Mert  nem  411  4m,  bogy  az  ember-hardt  czikket  en  frtam  volna !  Ott  van  ez 
a  czikk  a  bardt  bz6  dsszet^telei  k5zt,  m4r  pedig  az  egesz  B  bettit  Szarvas 
(Hbor  szerkesztette,  mint  a  bevezetdsben  yil4g08an  meg  van  mondva !  Teh4t 
voltak^pen  Szarvast,  ki  egyik  legkitun^b  latinistdnk  yolt,  tanitgatta  itt 
Ballagi  a  latin  nyely  elemeire! 

*  »Zwei  Spinnen  sind  anf  die  kranter  dieses  wortgartens  gekrocben 
und  haben  ibr  gift  ausgelassen.  aUe  welt  erwartet  bier  eine  erwiederang  yon 
mir,  ibnen  selbst  wlirde  icb  nie  die  ebre  antun  eine  silbe  anf  die  roheit 
ibrer  anfeindong  zn  erwidem.  mag  das  wSrterbncb  den  einbildangen  oder 
yorgefassten  plftnen  dieser  b&mischen  gesellen  nicbt  entsprechen,  die  beide 
nicbt  einmal  balbkenner  unserer  sprache  beissen  k5nnen;  das  gab  ibnen 
kein  recbt,  ein  yaterl&ndiscbes  werk,  das  alle  frenen  sollte  nnd  reicbe  yor- 
r&te  ofifhet,  zu  yerlftstem,  keine  kraft,  es  in  seiner  wirkong  aufznbeben  oder 
aucb  nor  zu  scbm&lem.  ibr  freyel  ist  unserer  djOfentlicben  zerrissenbeit  era 
zeicben.  alles  dankes,  der  ibrem  armen  flicken  am  zeog  sonst  yielleicbt  ge- 
worden  w&re,  geben  sie  bar.c  (£158z6  LXVIII.  1.) 


HOGT    E^gZt^LKSK   ▲    NAGY   BZ6tArAK?  427 

fontos  szdkhoz  egyetlen  egy  id^zetet  se  kozoltek,  pi.  ezek- 
hez :  Anerienntmg,  aufschettchen,  BauernJcrieg,  Einwand,  Freir- 
schiitz!  —  De  m^g  a  kik  Grimm^k  haliUa  uUn  folytatt&k  a 
nagy  mfiyet,  m^g  azok  se  tudtak  ilyen  mulaszt&soktdl  mentek 
maradni,  s  Ballagi  Alad&rt  kiilonosen  keUemetleniil  ^rintheti, 
hogy  a  sdsJdfli  neve  is  >y^gk6p  kimaradt<  a  nagy  n^met  8z6- 
ttrbdL* 

S  a  Grimm-fSle  sz6t4r  hib&it  nemcsak  a  sanda  hir&\6k 
▼ett4k  ^zre,  hanem  a  legelfogulatlanabb  bfr6k,  s6t  a  Grimm 
testy^reknek  Ml&s  tisztel6i  is  elismert^k.  Igy  pL  bogy  az  frdkbdl 
yal6  id^zetek  gyiijt^s^ben  sokan  rSszt  yettek,  de  koziiluk  >csak 
key^snek  yolt  elegendfi  bel&t&sa  a  foladat  term&ze- 
t^bec  (S6t  Grimm  Jakab  maga  is  panaszkodik  a  gyiijtdk  mnn- 
k&j^nak    h&agoss^&rdl.**)   —   Eanmer    azt    ^uiyja    szemiikre 

*  Minthogy  mAr  Melioh  is  emlltette  el86  ozikke  Yig€n  ezt  a  adskiflit, 
olyas6mk  mnlattat^sAra  meg  kell  magyar&znnnk  a  dolg;ot. 

Egy  magyar  mayeltsdgtort^eti  konyvben,  a  melyben  Ubori  detrA, 
katoniik  elelmez&6r61  yan  8z6,  n^hany  helyen  azt  olyassuk,  bogy  szuk  yolt 
az  eleseg  ^5t  basz&rszizad  kozott  egyszer  csak  30,  egyszer  meg 
35  868kiflit  Oflztottak  szet.  Ez  teh4t  J^zns  cflodat^telere  eml^keztet, 
&mb4r  azt  nem  tadjak  meg  a  kdnyybdl,  bogy  8z4z-8z4z  bosz&r  j611akott-e 
a  bat-bet  868kifliyel.  De  azt  igenis  megtndjak  bel61e,  bogy  a  mit  a  8zeTz6 
Salzkipfd-nek  ^rtett,  az  tnlajdonkep  Salzkufel  (SalzkUbel)  yolt,  yagyis  8  68 
bdd5n,  a  miben  az  elelmezesbez  szukseges  86t  osztogatt&k.  Yil&goB,  bogy 
itt  a  8zerz^  —  hogy  is  mondja  osak  bir&16nk  —  »c8ak  a  bangok  ballgatA- 
s&ba  olyadt  f51 ;  csak  a  ftile  nt&n  indalt,  .  .  semmit  sem  tdr6d5tt  az  drtelmi 
kalauzzal,  mely  n^lkul  nem  lebet  el  semmifSle  tadom4ny«.  —  Kem  tudom 
bizonyosan,  de  az^rt  ezzel  a  balbatatlan  leitefjakahhal  is  igen  ^rdemes  monka 
lebet  az  a  k6iiyy,  mert  a  8zerz5je  tad68  ember ;  k^Jnyy^nek  ozlme :  W  a  1 1  e  n- 
Btein  bory&tkarab^lyosai,  a  8zerz6  neye  pedig  BallagiAlad4r. 
d  irja  a  149.  lapon :  >A  105  8z&zadb61  &116  osszes  lovass^gnak,  mindossze 
1488  —  868  kifli  (8dlz-Khuffl)  jntott,  mely  yalami  k^tszersfilt-f^le  lebetett, 
mert  nem  a  ,keny6r^  rovat&ban  forded  el6.  Zrinyi  ot  8z4zad4nak 
30  s66  kiflit  adtak.c  S  a  154.  lapon:  >Zrinyi  6t  szazada  425  darab 
kenyerben  reszesult,  8  csak  8-4n  kap  meg  ugyanott  35  darab  s68  kiflit. «  — 
Megjegyezziik,  bogy  m4r  1873-ban  megmagyaT4zta  a  Grimm-fele  nagy  8z6t4r, 
bogy  »kufel:  kleine  kufe«  yagyis  kis  ddzsa  (a  latin  cupa-b61,  mint  a  mi 
kupdnk  is).  Ezt  az^rt  jeg^ezziik  meg,  bogy  Ballagi  Alad4mnk  balbatatlan 
bakldvds^t  >be4111t8uk  a  maga  kor4ba«. 

♦*  Panl,  Gmndriss  der  germ.  Pbilologie  1 :  126 :  >An  dem  Anszieben 
yon  Belegstellen  aus  den  Scbriftstellem  beteiligten  sicb  yiele  Personen,  aber 
nnr  wenige  mit  gentigender  Einsicbt  in  die  Katnr  dor  Aufgabe.*  —  Grimm 
J.  az  1.  k.  el68zay4ban  LXYI.  1.  >Nicbt  alien  ansziebenden  bat  gleicb  yolle 
einsicbt  in  das  ziel  der  anfgabe  yorgescbwebt,  nicbt  alien  ist  derselbe  be- 
barrlicbe  fleiss  eigen   gewesen,   so  dass   einige  der   wicbtigen  scbrift- 

29* 


428  sDfoim  zsioxoHD. 

Grimm^knek,  hogy  szdmos  jelent^ktelen  konyvecsk^t  foldolgoztat* 
tak,  ^s  mell0ztek  y^gtelen  fontoss&gti  konyreket  6s  elsArangti 
irdkat;  eg^szen  hi&nyzik  a  foldolgozott  forr&sok  koziil  KSrner 
^6  Arndty  Luthemek  sok  fontos  munk&ja,  Ellopstock  nyely&izeti 
is  esztStikai  iratai,  hiinyzanak  a  filozdfiisok !  *  Nem  yett^k  fol 
Grimm^ka  keresztneveket  se  (mint  magok  elmondj&k  l.k. 
eldszd  XXX).  —  Grimm^k  m^g  el  is  sikkasztottak  sok 
id^zetet,  mint  ndliink,  a  gyannsftd  birtiatok  haz&j&ban,  monda- 
n&k,  mert  hisz  magnk  megvallj&k,  hogy  a  hoi  hi&nyzanak  az 
id^zetek:  »entweder  hatte  der  ausziehende  [a  kivonatold,  gyiijtd} 
ein  citat  versaumt,  oder  es  war  abhanden  gekommen« 
(el6sz6  XXXVI). 

Ilyen  korUlm^nyek  kozt  term^szetes,  hogy  nem  is  id6zik 
mindeniitt,  sfit  ritk&n  is  tudj&k  id^zni  a  sz6knak  els  6  el6for- 
d  uHs&t.  Raumer  megjegyzi,  hogy  m6g  az  olyan  fontos  filoz6fiai 
8z6kat  is,  minfik  pi.  Beweg(ung8)grund,  Beumsstsein,  Begriff,  nem 
az  alkot<5jakt61  (Christian  Wolfif)  iddzik,  hanem  csak  sokkal 
k^sdbbi  forr^okb61.  Paul  is  megjegyzi,  hogy  nem  adnak  sz&mot 
az  Tijabb  kifejez&ek  keletkez^s^rfil  is  elterjed^serdl,  mert  a  gyiij- 
t<5k  erre  nem  iigyeltek.  >Ilyen  dhajt&saink  teljesiil^s^t  csak  eg6- 
szen  dj  y&llalatt61  [dj  sz6t^t<$l]  ydrhatjuk*  (Sitzungsberichte 
Mlinchen  1894).  De  maga  Panl  kifejti,  a  legtobb  szdra  n^zye 
milyen  k^tes  ^rt^kii  az  >els6  adat<  meg&llapit&sa.  Namely  sz6 
sok&  ^1  s  m^g  nem  hdgy  nyomot  az  irodalmi  forr&sokban,  mert 
az  irodalmi  nyely  hagyom&nyos  jellem^yel  j&r  az  alkalmazoit 
szdk^szletnek  bizonyos  korULtolts&ga.  Az  »els6  adat<  ^rtek6nek 
relatfy  yolt&t  m^g  erfisebben  kiemeli  az  ^leselmSjii  Hildebrand: 
>Magasabb  czfljaink  ^rdek^ben  kell  ismerniink  az  egyes  sz6nak 
^let^t:  hogy  t.  i.  milyen  rfezt  yesz  ^s  yett  az  eg^z  ^letben  [a 
n^p  ^let^ben]  kiilsfileg  ^s  belsdleg.  A  8z6  eredete  ennek  az  6leir^ 
nek  csak  egy  kis  csiilcsk^je,  s  a  hi&ny&t  key^sb^  ^rezziik,  mint 
hogyha  meglett  korabeli  szerep^t  nem  ismerjtik,  —  yalamint 
emberek  is  akadnak,  kik  nem  tudj&k  a  sziilet^siik  esztendej^t,. 
de  azert  semmit  se  yesztenek   6rt6kukb6L«**  Mi  n&lunk  pedig 

steUer  dem  worterbnch  fast  iiber  die  h&lfte  noch  enteogen  8oh6ineii.c 
Azt  is  panasEOlja,  hogy  a  gyii]t6k   osak  a  foltnnff   kifejezdsekre  iigyeltek 
8  a  mindezmapi  8z6kat  ^  szdUsokat  elhanyagolt&k. 
*  li.  Banmer,  Gtes.  sprachw.  Scbr.  S40 — 4. 

**  »Das  L  e  b  e  n  eines  Wortes  biaucben  im  f&r  die  bSheien  Zweoke^ 
d.  h.  den  Anteil  dea  es  an   dem   gesamten  Lebea  ftiuserlioli  and  inaerliok 


HOOT    KAsZtLNKK   ▲    HAGT    SZ&tArAK? 

Yannak  szdgyiijM  nyely&zek,  a  kik  az  eg^  sz6t&r8zerkeszt6sben 
azt  tartj&k  egyetlen  fontoB  teend6nek,  bogy  a  szdknak  elsd  el6- 
fordul&s&t  illapftsuk  meg! 

Tal&ltak  Grimm^kn^l  sok  kifogdaolni  valdt  az  elrende- 
z^sben  is,  pedig  GrinunSk  8z6t&ra  tiszt^B  betUrendes  (a  mi 
kedyes  bfr£16ink  szentiil  meg  yannak  gyfizfidye,  bogy  betiirendes 
Bzerkeszt^ssel  minden  bib&t  el  lebetett  Yohia  kerUlni  a  NySzban). 
Az  Erbse  szd  pL  bat  kiil5B  belyen  yan  t&rgyalya,  mert  y^let- 
lenol  bat£61e  bangalakkal  fordul  el6  a  forr&sokban:  Arbeiss, 
Erbeiss,  Erbes,  ErbiSf  Erbse,  Erweiss.  A  mell^kalakokat  egyeblitt 
is  sokszor  kiilon  czikkekben  t&rgyalt&k,  n^ba  csak  az^rt,  bogy  a 
ffialak  alatt  kifelejtett  adatokat  p6tolj&k  (l.Wimderlicb,  a  Ghimm- 
tSie  sz5t&r  4.  k.  1.  r^sz  2.  szak.,  el6sz6).  Grimm  Jakab  a  2.  k. 
6l6szayiban  maga  bib4ztatja  ocscs^t,  bogy  sok  igekStds  ossze- 
t^telt  koyetkezetleniil  rendezett  el,  fdleg  azt,  bogy  a  durch  ossze- 
t^teleit  szigoni  betiirendben  adja,  de  a  dahin,  daher,  daran  kap- 
csolatait  egyiitt  kozli  egy  czikkben.  L&m,  k^t  testy^r  nem  tadott 
egymiLssal  mindenre  n^zye  megegyezni  s  egyontetu  miink&t  y^gezni. 
Minket  pedig  Szaryassal  iszonytian  g&ncsolnak,  bogy  nem  koyettunk 
minden  aprdl^kban  egyenl6  elj&r&st  —  Ide  tartozik  az  a  koyet- 
kezetlens^g  is,  bogy  az  idegen  Bz6k  koziil  sokat  mellfiztek,  sok 
m&st  pedig,  noba  basonl6  joggal  melldzbett^k  yolna,  folyettek  (yo. 
Lexer  nyUatkozat&t  a  7.  k.  el6szay&ban). 

Grimm^k  maguk  megyallj&k,  bogy  sok  munk&nak  nem  a 
legjobb  kiad^it  baszndltdk  (1.  k.  el.  XXXIV— V.),  Lexer  pedig 
id.  b.  megyallja,  bogy  sokszor  m&s  kiad^bdl  id^z,  mint  a  meg- 
el6z6  kotetek.  Nekiink  pedig  iszonyti  btLntil  rdj&k  fol,  bogy  itt-ott 
egy  munk&nak  tobbf^le  kiad£s&b61  id^ziink.'*' 

M&s  bib&kat  is  emlegetnek  az  elfogulatlan  b£r&16k  is.  Grimm 
Jakab  >nem  ^rtett  a  pontos  ^rtelmezSsbez,  a  szabatos  logi- 
kai  megbat&rozisokboz,  minfikre    a    szdt^ban    sziiks^g    yan«.** 

hat  nnd  gehabt  hat,  and  von  diesem  Leben  ist  der  XJrspnmg  nor  ein  End- 
Chen,  das  una  eher  fehlen  kann  alB  aein  erwaohseneB  Dasein  and  Wirken, 
wie  MenBchen  vorkonunen  die  ihr  Qebnrtsjahr  nicht  wissen,  ohne  an  ihrem 
Werte  das  mindeste  dadoiroh  ein2abiiS8en.«  (A  Grimm-f61e  8z6t&r  5.  k.  el^ 
uaviban.) 

*  Pedig  minden  id^etn^  meg  ran  jelolve  az  iUet6  kiad&s,  pi.  Gyon- 
gyosinek  Dagonics-fdle  kiad&sa  igy:  GydngyD.  (Hogy  Dogonics  ankenyee 
Y&ltoztat&80kat  is  tett  Gydngyori  azdveg^n,  arra  ^n  mag^m  hittam  £51  a  figyel- 
met  Nyr.  19:571.) 

**  >8oharfe  Begriffbbestimmangen,  genaae   logisohe    Unterschiede  . . ., 


430  gDtOim   ZSIGMOHD. 

Qrimm^k  sokszor  erdszakosan  meg  akarj&k  v&ltoztatni  a  B^met 
irodalmi  nyelvet,  s  pi  iVac/rf,  prangen,  pochen,  puteen  helyett  azt 
akarj&k  iratni:  Bracht,  brangen,  bochen,  buisen.*  >Sok  helyatt 
a  Bzdfejtist  annyira  elhanyagolj&k  vagy  0I7  rendszerteleniil  t&r- 
gyalj&k,  hogy  magyar&zataik  tarthatatlans&ga  elsd  tekintetre  is 
Bzembeszokfic,  —  mondja  komoly  munk&ban  egy  nagy  tisztelAjiik.*'^ 

Ime  ennyi  sok  hib&ja  yan  a  Grimm-f^le  szdtarnak.  Pedig 
egy  f41  sz&zad  6ta  k^sziil  s  mSg  most  sines  befejezre:  m&g  most 
is  egyn£b&ny  kotet  hi&nyzik,  6&  hogy  tfz-htisz  ^v  alatt  be  lehessen 
fejezni,  a  jelenleg  mfLkodd  h&rom-n^gy  szerkesztfinek  minden  egyeb 
hiyatalos  foglalkoz&s  aldl  Yal6  folmentds^t  k^rte  a  B^met  filol6- 
gusok  tayalyi  nagygyfil^se.  M.  Heyne  mag&n  a  6.  koteten  nyolcz 
6vig  dolgozott  (2848  has&b),  pedig  az  6  gottingai  egyetemi  sze- 
min^um&t  a  sz6t&ri  mnnk&ban  Yal6  kozremtLkod^e  szervezte; 
Lexer  a  7.  kotetet  szint^n  nyolcz  ^vig  szerkesztette  (nem  egeszen 
2400  hasdb).  Heyne  elmondja,  hogy  az  L  68  Jf  betii  5sszegyiijtott 
anyaga  m&r  6  el6tte  miA  tuddsok  kezSben  Yolt,  de  visszaadt^, 
mert  elrettentette  6ket  a  terjedelme  s  a  fSladat  neh6zs6ge  (L  a 
6.  k*  elfiszay&t).  Ezekbffl  a  jellemzfi  adatokbdl  Uthatj&k  azok  is, 
a  kik  nem  ^rtenek  a  dologhoz,  milyen  foladat  egy  nyelvtortSneti 
sz6t^  szerkeszt^se.   — 

Amde  mindaz  a  sok  g&ncsoskod&s  nem  akasztotta  meg  a 
n6met  szdt&r  halad&s^t,  nem  is  lohasztotta  a  szerkesztfiknek  kedvet, 
lelkesed^s^t.  Btiszk^n  mondja  Grimm  Jakab :  Olyan  a  sz6t&r,  mint 
egy  j61  fegyyerzett,  csatdra  k^sz  hadsereg,  csod&kat  lehet  vele 
mtLvelni.***  S  a  bfr&16i  koziil  is  a  kik  nem  kicsinyes  lelketlens^ggel 
£8  aljas  irfgys^ggel  bfrdJtdk,  minden  jogos  kifog&s  mellett  is  a 
legnagyobb  elismer^ssel  nyilatkoztak  a  korszakalkot6  munka  y^g- 
telen  nagy  ^rt^k^rdl.  >A  Grimm-f^Ie  8z6t&rt<,  mondja  Raumer, 
a  kiy&16  nSmet  filoldgus,  >sok  kem^ny  g&ncs  6rte,  s  e  t&mad6 
hangok  a  nagy   kozons^getis   megt6yesztett6k,  f61eg 

wie  sie  anf  diesem  Gebiete  not  inn,  sind  nioht  seine  Sache.«  Paul:  Gnind- 
risB  d.  germ.  Philologie  1 :  126. 

*  L.  Banmer:  Gesammelte  sprachwisB.  Sohriften  351. 
**  L.  von   Helten:   50   Bemerknngen   znm   Grimmischen  Worterbnoh, 
Yni:  >Sei  vielen  Wortem  iflt  die   Etymologie  von    ihnen  so  yemaclil&SBigi 
Oder  80  wnsystematisch  bekanddt,  dass  die  Unhaltbarkeit  ihrer  Forsohnngen 
Bohon  beim  ersten  Anblick  zu  Tage  tritt.« 

♦♦♦  »Da8  WSrterbuoh  gleicht  einem  gerusteten  sohlagfertigen  heer,  mit 
welohem  wunder  aasgeriohtet  werden.c  (1.  k.  el.) 


HOGT    kAbzOIXEK  ▲   NAOT    BZ&tArAK?  431 

az^rt,  mert  a  g&nc80skod6k  a  sz6t&r  hibdit  arra  haszn&Itdk  fol, 
hogy  az  eg^sz  Grimm-ffle  nyelv^szeti  irinyt  Ier4nt84k«.  K&oSbh 
pedig  tiltakozik  Baumer,  hogy  az  6  saj^t  szigorti  bir&lat&t  fgy 
f^lre  ne  magyar&sz&k :  >Ha  szakunk  mester^Tel  szemben  sok 
hat&rozottan  ellent^tes  n^zetet  koczk&ztattam  s  a  nagy  mtlnek 
gyonge  oldalait  nyiltan  folt&rtam,  ne  tess^k  ezt  arra  magyar&zm, 
mintha  fglreismern^m  megbecsiilhetetlen  ^rt6k^t  ^s  m^rhetetloB 
]elent6s6g6t  e  nagy  munkdjiak,  mely  sokfele  tekintetben  kiy&16an 
korazakalkotd.*  (Baumer:  Ges.  sprachw.  Schr.  333  6s  361.) 

Igy  tudjdk  megbecsiilni  az  eS6le  mnnk&t  a  hozz&^rtd  bfr&16k, 
a  kiket  nem  hilisdg,  ingys^g  vagy  bosszti  vezet  g&ncsoskod&sra, 
ferdit^sre  ^s  r&galomra,  hanem  komoly  bfr^ttal  csakis  magit 
a  szent  igazs^ot  szolg&lj&k! 


Egy  kiss^  bfivebben  szdltam  a  Ghimm6k  8z6t&r&r6l,  mert 
sok  tekintetben  csod&latos  hasonlds&got  mutat  a  mi  szdt&runk 
iigyeivel.  Mis  nagy  sz6t£rakr61  m&r  csak  egyes  adatokat  fogok 
folemUteni,  a  melyek  osszehasonlit&s  alapj&ul  szolg^atnak. 

Gximm^k  szot&ra,  noha  olyan  »rohoda<,  hogy  m^g  a  sds- 
kifli  is  hi^nyzik  bel61e,  osztonzdje  ^s  mint^ja  lett  sz&mos  tij  nagy 
szdt^nak.  Egym&s  nt&n  koTette  Littr£  es  Godefroy  k^t  fran- 
czia  nyelvtortdneti  szdt&ra,  a  Murray-f£le  b&mulatos  angol  szotdr, 
a  sv^d  akad^mia  sz6t&ra  s  legtijabban  az  6ri&si  latin  Thesauros^ 
melyet  a  n^met  akad^mi^k  egyesult  erfivel  adnak  ki  (a  berlini, 
gottingai,  lipcsei,  muncheni  4s  b^csi). 

Hogy  a  Thesanrust  milyen  rengeteg  k^sziilettel  szerkesztik, 
azt  elmondta  mdr  Szilasi  6s  kiemelte  azt  a  jellemz6  koriilmenyt, 
hogy  a  Thesaurusnak  el6k4szftes4re  el6bb  egy  kiilon  tudomdnyos 
folydiratot  szerkesztettek  (viszont  a  Ghrimm-f^Ie  sz<5t&rnak  ut(5- 
lagos  kieg^szft^sSre  alapitotta  meg  Kluge  nSh&nj  esztendeje  a 
Zeitschrifi  fiir  deutsche  Wortforschung-ot).  En  csak  azt  emlltem 
m4g  meg,  hogy  a  sz6t&mak  szerkeszt^s^re  605,000  m&rk^t,  teh&t 
700,000  koron&n&l  tobbet  ir&nyoztak  eld ;  hogy  az  adatgyiijt^s  utdn 
mag&ra  a  szerkesztSsre  tizenot  ^vet  sz&ntak,  pedig  Miinchenben 
egy  10—12  fiatal  tuddsbol  4116  iroda  fill  a  szerkesztflk  rendel- 
kez^s^re.  Az  db  czikk  megirfisdn  az  egyik  szerkesztd  nyolcz 
hdnapig  dolgozhatott !  Es  m^gis  mit  mond  ez  6rifisi  m^retti  sz6- 
t&mak  egy  j6akar6  ismertetdje:  » A  Thesaurus  linguae  Latinae 


432  SDfOBTI   ZSIGMOHD. 

rengeteg  id6,  er6  ds  p^nz  T&tordit&s&YBl  l^tesftett  y&Ilalata  is  az 
emberi  erfinek  gyarlos&g&t  mutatjac."^ 

Littr^  szdt&rdt  melt&n  tiimepeltek  mint  a  nyelvtort^neti 
kutatdsnak  remekSt,  pedig  joggal  emeltek  ellene  nyomds  kifog&- 
sokat  is,  kiv&lt  hogy  a  sz6jelent^sek  fejl6d^s^t  nem  tiinteti  fd 
el6gg6  (»a  tulajdonkepi  ^s  az  &tvitt  jelent^seket  osszevissza  t&r- 
gyaljac),  ^s  m&ris  keletkezett  egy  tij  nagy  franczia  szdt&r^  mely 
e  tekintetben  a  Littr^et  messze  foIiUmiilja,  Darmesteter  ^s  Hatz- 
feld  szdtdra.  De  m^g  azt  is  emlegetik  Littr^  bir&ldi,  hogy  szd- 
t&r&nak  k6t-k6t  szava  kozott  n^ha  htisz  m&s  8z6  hi&nyzik, 
a  melynek  ott  kellene  lennie!  (L.  pi.  Larousse  nagy  lexikon&nak 
bevezetes^t) 

A  nagy  a  n  g  o  1  nyelv tort^neti  szdt&r,  melyet  a  Philological 
Society  megbfzds&b61  James  A.  H.  Murray  &d  ki,  szint^n  majd- 
nem  otven  ev  6ta  k^sziil  s  eddig  csak  a  fele  jelent  meg,  pedig 
1300  =  ezerh&romszdz  onkSntes  gyiijtfi  4s  30  =  harmincz  alszer- 
kesztd  vett  r^szt  az  el6munk&latokban,  k6t  tud6s  alszerkesztfi 
pedig  ^and6an  osztozik  a  f68zerkeszt6  munk&j&ban.  Es  noha 
1300  tudds  68  mflvelt  gyiijtfijiik  volt,  Murray  is  panaszkodik  a 
gyiijt^snek  nagy  fogyat6kos8d.g&r61  ^  a  szavaknak  ot  hatodr6- 
sz6re  nem  volt  elegendd  adatuk!  A  legkozons^gesebb  szdkra, 
mindk  pL  about,  after,  aU,  also,  and,  a  gyujt6k  egy&ltal&n  nem 
iigyeltek,  s  ezekre  majdnem  minden  id^zetet  maguk  a  szerkesztdk 
Yoltak  k^nytelenek  osszegyiijteni.  Azt  mondja  Murray,  Yoltakepen 
mindeu  konyvet  tijra  el  kellene  olvastatni,  m6g  pedig  ilyen  utasi- 
tdssal:  jegyezzenek  ki  a  gyiijtfik  id6zeteket  minden  olyan  sz6ra, 
a  mely  nem  ti&nik  fol  nekik!*""  >Nincs  teh&t  helySn  ama 
j6  bar&taink  biiszk^lked^se,  a  kik  ha  tiz,  htisz  vagy  otven  6vvel 
r^gibb  pSlddt  taldlnak  valami  sz6ra,  nagy  harsonaszdval 
kiildik  be  mindj&rt  a  Notes  and  Qtieries-he,  mintha  valami 
csod^ui  vald  volna  benne,  hogy  sz6t&runk  nem  ismeri  azt  az 
adatot.  Begibb  adatokat  kets^gkivul  m6g  szavainknakh^rom 
negyedr6sz6hez  fogunk  taUlni  ut61ag  . . .  Arra  is  kell  eml6- 
keztetnem,  hogy  a  legtobb  8z6  tortenete  amdgy  se  kezdodik  az 
elsd  elerhetd  frott   p61dd.val;  a  sz6t  mondt^k,   miel6tt  irt&k, 

*  L.  Neue  Jahrbacher  fiir  das  klassische  Altertam,  Gesohichte  und 
deutsche  Lit.  1901.  7  :  530. 

**  Ezek  8  a  kovetkez6  adatok  r^zint  az  tij  angol  8z6t4r  el^8zav&b61 
val6k,  rtoint  Murraynek  1884.  ^vi  jelent6sdb61 :  Thirteenth  address  of  the 
president^  to  the  Philological  Society. 


HOOT    EiSZtLNEK    A    KAOY    SZ^tXrAE  ?  433 

8  az  frott  pAda  legtobbszor  nem  azt  bizonyftja,  bogy  a  szd  akkor 
keriilt  forgalomba,  banem  bogy  m&r  meg  volt  ^lapodva  s  az 
olyasdk  m&r  dltaUnosan  ismert^k.*  —  S  noba  0I7  nagy  k^szolet- 
tel  alkott^  meg  8z6t&rakat,  a  szerkesztdknek  m^gis  sok  szemre- 
h&aj&st  kellett  ballani,  bogy  az  irodalomnak  igen  nagy  r£sz4t 
nem  dolgozt&k  ibl,  bogy  sok  kisebb  ir6t  eg^szen  melldztek,  s 
bogy  az  els0rangti  fr6k  —  Sbakspere,  Milton,  Macanlay  stb.  — 
foldolgoz&sa  Be  kiel6git6  (pedig  Shakspere-bez  m&r  k  ti  1  o  n  szdt&rak 
is  Yoltak),  bogy  sz&mos  sz6t  csakis  sz6t&rakb61  tudtak  idezni 
stb.  stb. 

M^g  k^t  angol  8z6t&rt  emlftek  csak,  bogy  Ussuk,  milyen 
anyagi  eszkozokkel  k^sziilnek  m&sbol  a  8z6t&rak.  A  bires 
We  b  s  t  e  r-fgle  angol  sz6t&rnak  csak  tij  kiad&sa  jelent  meg  1891-ben. 
Ez  az  tij  kiad&s  tiz  evig  k^sztQt,  sz&z  fizetett  dolgozdt&rs  s  azon- 
foliil  sok  onkentes  tad6s  gyiijtd  vett  r^zt  a  munk&ban.  Az  eg^sz 
8z6t&r  csak  2118  lap  (oldal),  s  maga  a  szerkeszt^s  —  a  nyom- 
tatfist  nem  sz&mftva  —  60,000  font  sterlingbe,  azaz  m&sf£l 
mi  11  id  koron&ba  keriilt*  —  A  Langenscbeidt^k  kiad&s&ban 
megjelent  tij  Mure  t-S  a  n  d  e  r  8-f61e  angol-n^met  sz6t&r  tisztelet- 
dfjaira  egy  negyed  millid  mdrk^t  koltottek  (a  nyomtat&sra 
350,000-et).  S  m&r  megjelenSse  ut&n  n^b&ny  ^vrel  sz&mtalan 
bib&j&t  kimutatt&k;  1.  Bericbtigungen  nnd  Erg&nzungen  .  .  . 
V.  Nortbcote,  W,  Tbomas  und  Gust.  £j:iiger  (Neuspracblicbe 
Abbandlungen  XIH.  Heft,  1903). 


Csak  a  Sz6t&runk  ellen  int^zett  gonosz  t&mad&sok  indftottak 
arra,  bogy  ilyen  t&j^koz&st  szerezzek  mds  nagy  sz6tdrak  k&ziilese 
m6dj&r61.  S  igaz^n  magamnak  is  csak  most  nyilt  meg  a  szemem : 
milyen  nevetsegesen  csek61y  szellemi  ^s  anyagi  t&mogat&ssal  alkot- 
tuk  meg  mi  ketten  a  Magyar  Nyelvtorteneti  Szdt^t.  S  itt  eldszor 
is  erkolcsi  kotelessegem  —  elbtinyt  mesterem  ir^t,  de  magam 
ir&nt  is  —  bogy  &lszem^rem  n^lkiil  sz^ttepjem  a  gyanusit^sok, 
s6t  rdgalmak  b&ldzat&t,  melylyel  a  bfr&latt61  f^lrevezetett  sajt<5 
beb&16zta  az  igazs&got.  Birdl6nk  —  szegeny!  —  tetemes  anyagi 
k^t  szenvedett,  mi6ta  Szarvas  G&bor  orokre  semmivS  tette  a 
Ballagi-£§le  szdt&rak  bitel^t,  s  most  —  mint  maga  b&tran,  s0t 
dicsekedve  vallja  —  bossztibdl  6  akarja  tonkre  tenni  a  NySz.-£t 

*  Az  6j  kiad&8  el68zay4b6L 


434  saussYi  xamiionx 

Jellemz6  ^b  tudom&nyos  bir&latban  szokatlan  kSriilm^ny,  hogy 
bfr&I6iik  annyira  el6t^rbe  dllitotta  a  p^nzk^rd^st:  hogy  az  a 
30,000  forint,  a  mibe  a  8z6t£r  keriilt,  tiszUra  ki  van  dobva! 
Azt  a  Utszatot  kelti  ezzel,  mintha  a  szerkesztfik,  tal&n  pajtis- 
kod&s  dltal,  csek61y  mank^rt  valaini  f^nyes  dfjaz&sban 
r^szesiiltek  volna.  Botr&nygy&rtd  laptudosftdk  azt&n  m^g  mes&ebb 
08szegekr6I  mes^ltek.  M&r  pedig  a  dolog  fgy  &)!: 

A  kolts^gnek  tetemes  r^sze,  jdval  tSbb  mint  negyedr^sze, 
anyaggyiijt^s  68  anyagrendez^s  czimen  sokfel^  megoszlott,  nagy- 
r^szt  m^g  miel6tt  a  szerkeszt^s  munk&j&val  meg  voltunk  bfzva, 
de  r^szben  m^g  szerkesztSs  kozben  is.  A  tulajdonkSpi  szerkeszt^ 
dfj^nak  is  nem  csek^ly  r^ze  azoknak  jutott,  a  kik  a  szerkesztte 
idej^n  segSdkeztek;  hisz  egy  r^ztik  itt  van  kozottiink  & 
tanuskodhatik  adataim  igaz  volta  mellett  —  Azt  k^rdezhetik, 
mi  volt  a  dolguk  e  seg^deknek.  Szaryas  Q&bornak  eMszor  is, 
minthogy  maga  nem  l&tott,  fololvast&k  az  illetfi  szdra  yonatkoz6 
adatokat;  akkor  azt&n  az  6  utasftdsa  szerint  kiy&logatt&k  a 
baszn&Ihatdkat,  a  hid.nyo8akat  kieg^szitett^k  s  a  kSteseket  igazol- 
t4k  az  eredeti  forr&sokbdl,  s  e  v^gett  tigyszdlT&n  naprdl-napra 
el]d,rtak  nyilv&nos  konyrtdrainkba,  hogy  ott  megkeressek  a  sztik- 
s^ges  r^gi  konyveknek  id^zett  lapjait  Ennyi  eldkSsziilet  ntdn 
▼4gre  a  megszerkesztett  szdt^ri  czikket  a  cz^dul&krdl  lem&solt&k. 
A  mi  engem  illet,  ^n  az  adatok  kieg6szftes^t  es  igazol^&t  s  a 
szuks6ges  konyvt&ri  kutat^st  mindig  magam  y^geztem;  seg^deim 
foladata  pusztdn  a  kiigazitott  s  megszerkesztett  cz^dol&krdl  yal6 
pontos  m&sol&s  volt.  A  tulajdonk^pi  szerkesztSs  mun- 
k&j&t  pedig  mind  a  ketten  magunk  yegeztiik! 
—  A  szerkesztes  folyama  alatt,  nyolcz  6ven  At  (1881—1888), 
meghatdrozott  ^yi  dijat  kaptunk:  az  egyik  ezer,  a  m^ik  600  s 
kes6bb  800  forintot.  Az  ^n  ezer  forintomb61  seg^demnek  dyenk4nt 
250  frt  jutott  (tfz  hdnapon  it  25 — 25  frt),  az  egyik  6vben  pedig 
k^t  segednek  egyiitt  360.  Ebben  az  6vben  tehdt  650  forint  jutott 
annyi  szeUemi  munJcdm  fej^en,  amennyineh  pusetdn  a  lerndso- 
IdsMrt  350-et  Jcellett  fizetnem  !  Szarvas  Gdbor  pedig  egyszer  tr^ftls 
kedy^ben  kisz&mitotta,  hogy  szdtdri  munk&j&^rt,  melyen  szellemi 
ereje  teljes  megfeszft^s^yel  dolgozott,  81  krajczAmyi  napsz&m 
maradt  neki.  —  Igaz&n  restellem  mindezt  elmondani,  mert  a 
szdraz  t^nyek  folsoroldsa  is  dicseked^snek  l&tszhatik.  De 
kenytelen  yagyok  egyiltalin  kimondani:  napjainkban  sehol  Eur6pi- 
ban   gyorsabban  ^s  csek^lyebb   dljaz&3  fej^ben  olyan   terjedehnii 


HOGT   K^SZt^LNEK   ▲   KAGT    SZ&tlBLAK?  435 

6b  ^rt^kft  tudom&nyos  sz6t&rt  nem  alkottak,  mint  a  mienk! 
A  moBdottakbdl  el6gg6  kitfinik  az  is,  mennyi  igazs&g  Tolt  abban 
a  r&fog&sban,  melyet  a  bfr^at  alapj&n  a  botr&ny^hez^  napi- 
lapok  bangoztattak :  bogy  t.  i.  mink  a  szerkeszt^t  kiadtuk  alb^r- 
letbe.  (Maga  a  jeles  hir&Ld  dva  intette  az  Akad^mi&t,  bogy 
az  tij  nagy  sz6t&r  szerkeszt^e  ^dy  tuddsoJc  Tcezibe  Tceruljon^ 
hik . .  a  azdkembereh  merJcantil  szoTcdsaitiH  idegenJcedve,  nem 
osztjdlc  Jci  a  fdvdlldlt  munJcdt  olcsd  muniae7'6k  kozt,  hanem 
vnaguk  vigeih^.  L.  A  H6t  1899.  11.  12). 

—  £8  ba  az  anyagi  t&mogat&s  olyan  szeg^nyes  Yolt,  milyen 
Bzellemi  Umogat&sban  rfezesUltiink?  Mikor  sajnosan  tapasz- 
taltak  az  osszegyiijtott  anyagnak  bi&nyos  volt&t^  s  mikor  az 
Akad^mia  a  toy&bbi  anyaggyiijt^sre  nem  akart  kolteni :  ismStelve 
ISlszdlftottuk  —  ^108z6yal  ^s  fr&sban  —  tuddsainkat,  a  nyelv^szek 
mellett  kUlonosen  tdrt^netbtiY&Tainkat,  bogy  segitsenek  p6tolni  a 
bi&iyokat.*  S  a  folszdlft&snak  mi  Yolt  az  eredm^nye?  J6form&n 
semmi.^'*'  Szarvas  G^bor  m^g  azt  a  k^ts^get  is  bangoztatta,  vajjon 
odatebetjUk-e  neviinket  egy  bi&nyos  munka  czfmlapj&ra.  Ezzel 
sikeriilt  is  neki  a  sajt6  al£  rendez^skor  m^g  egy  Syi  id6balad6- 
kot  kicsikami.  TSbbet  nem  k^rbettiink,  mert  a  mi  irfgykedfi  Ss 
gyiilolkodd  kornyezetiinkben  att<51  a  gyanusf Ustdl  kellett  tartanunk, 
bogy  sz&nd^kosan  btizzuk-nynjtjuk  a  munk&t,  bogy  fgy  toY&bb 
is  kapbassuk  az  6vi  dfjat!*** 

Ekozben  sz&mos  nyelvemlSket,  sz&m  szerint  majdnem  szdzat, 
melynek  tartalm&t  szavaink  tort^net^re  fontosnak  gondoltuk, 
r&zint  magnnk,  r^zint  megbfzottaink  dltal  —  saj&t  kolt- 
s^giinkon    —    foldolgoztunk,    szerkeszt^s    kozben,    s6t    resz- 

*  Mikor  az  1.  kStet  elkesziilt,  akkor  is  azt  Irtam :  »Hazafia8  tud68ainkon 
yan  a  sor,  hogy  tegyek  kozze  mindazt,  a  minek  hij&val  l^tj&k  8z6t&runkat. 
Legidbbet  v&rhatank  e  tekintetben  a  magyar  tSrt6net  b&vdraitdlj  mert  6k 
hivat4sakiiAl  fogra  legtdbbet  foglalkoznak  r^i  muTeltsegimk  8  r^  koz- 
igazgat&sonk  szavaiyal.  Toy&bb4  azon  8zakemb6reinkt61,  term^zettnd680kt61, 
orT08okt61  8tb.,  kik  Bzakukba  ykgd  rdgi  irodalmankat  is  &tkatatj&k.  Ydgre 
bizton  elvarhatni  nyely^zeinkt^l  is,  hogy  rendszeresen  gyiijtik  a  hi4nyz6 
kifejezeseket,  85t  bog^  iires  6r&ikban  el5-el6ve8znek  egyet-egyet  az  eddig 
fSl  nem  dolgozott  fordlsok  kSzUl  is,  es  kibdng^szik  bel6Ie,  a  mivel  kiegdszit- 
hetik  nemzeti  nyelvflnk  tart^net^t.>  (Akad.  £rtes{t6  1890.  98.) 

**  Csak  Kagy  Gyala  k6z5lt  okiratbeli  szavakat  es  Csapodi  Istv&n  kUl- 
dCtt  adatokat  oryosi  s  termeszetrajzi  mnnk&kb61  (meg  is  kdszontiik  Kyr. 
10 :  225). 

*♦♦  A  siettet^s  bizonyltek&ul  1.  m^  Hunfalyy  nyilt  leyelet  Nyr.  15  :  274 
4»  Bzaryas  yftlasz&t  818 ! 


436  gDtoim  z8iaiioifD» 

ben  m6g  nyomtat&s  kozben  is  (az  utdbbiakat,  de  nem 
teljesen,  a  szdjegyzSk  eldtt  Mthatd  p6tl6  forrfisjegyz^k  mutatja).* 
Ig7  dolgoztuk  fol  p6tl61ag,  bogy  csak  a  fontosabbakat  emlftsem, 
a  k^ziratok  kor&bdl :  a  N^metuj v&ri  Glosszdkat,  a  Horv&t  6s  Gomory- 
kddexet,  a  K^gi  M.  Nyelveml^kek  okiratait  6&  Endlicher  Monu- 
inent&ib61  Anonymust  ^s  a  Yiradi  Begestromot ;  —  a  XVI. 
sz&zad  nyomtaty&nyaibdl :  Pesti  Gibor  Fabuldit,  a  £^gi  Magyar 
Xoltdk  T4r&t  (m^g  a  6.  s  7.  kotetet  is,  holott  akkor  meg  se 
jelentek  m^g,  a  7.  m^g  most  se !),  Fortun&t,  Melius  egy-k^t  mnn- 
k&j&t;  —  a  XVli.  sz&zadb61  a  Corpus  Grammaticortim  czfmd 
gyiijtem^nyt,  Comenius  Janu&j&t,  Zrfnyinek  egy  munk^j&t;  — 
a  XYin.  sz&zadbdl  ismStelve  foldolgoztattuk  Faludi  mfiyeit  is 
Gyongyosi  n^h&ny  munk&j&t,  tLjonnan  foldolgoztuk  P&rizp&pai- 
Bod  8z6Ur&nak  gazdag  tartaknii  latin-magyar  r^sz6t,  Mikes 
Kelement  (a  Tor.  Leveleket  ismStelve,  a  Mulats&gos  Napokat 
djonnan),  Amade  6s  Orczy  koltem^nyeit,  Bod  P^ter,  Bird  Mirton, 
Gyad^nyi,  Moln&r  J&nos,  K6nyi  J&nos  n^h&ny  fontosabb  muu- 
kd.j&t  stb»  —  Minthogy  r6gi  irodalmunk  fdldolgozott  mftyei 
term^szetesen  jobbdra  yalULsi  tartalmuak  voltak  s  ezekben  a 
mindennapi  fogalmak  s  a  miiyeltsegi  szdk  bizonyos  korei 
csak  igen  h^zagosan  keriilnek  el6 :  a  pdtld  fSldolgoz^ban  —  melyre, 
ism^tlem,  nem  yoltunk  kotelezye  —  t6  tekintettel  arra  yoltunk, 
bogy  yildgi  iratok,  okleyelek,  tort^neti  miiyek  6s  szakmunkdk 
nyely^yel  ismerkedjiink  meg.  EySgre  foldolgoztunk  sok  tort^eti 
forr^sgyiijtemenyt,  melyek  jobb&ra  sz&mos  kotetre  terjednek: 
igj  Thaly  K&lm^n  kuruczkori  gyiijtem^nyeit  ^s  Bercs4nyi  leyele- 
z6s6t,  a  Zichy  kddexet,  a  K&rolyi  csal&d  okley^ltdr&t  (G^resi  ki- 
addsa),  Knauz  Monumentdit  (r&zben),  a  Tortfinelmi  Tir,  a  Torok- 
magyarkori  eml^kek  s  a  Monumentabeli  fr6k  sok  kotetet,  a 
M.  Nyelydr  gyiijtotte  nyelytort^neti  adatokat,  6s  sok  m&st.  Miiyelt- 
s^gtortSneti  adatokat  nyertunk  a  magyar-franczia-n^met  Kir^Iyi 
Be8z61get6sekb61  is  (1749).  Szakmunk&k  koziil  foldolgoztuk 
Melius  Herbarium&t  (mdsodszor),  Kecskemeti  Otyoskonyy^t,  Fel- 

*  A  forr^soknak  {6  jegyz^k^ben  foglaltak  kdziil  a  szerkeaztes  kozben 
dolgoztuk  f51  azokat,  melyek  mellett  f51dolgoz6kal  a  koyetkez6k  vannak 
megnevezye :  Alexica  Gydrgy,  J&mbor  J6z8ef,  Easztner  Geza,  Szarvas  GAborn^ 
Simonyi  Zsigmond  (csak  a  Milncheni  k6dexet  dolgoztam  fol  el6bb,  a  rend- 
szeres  gyiijtes  idej^n);  y^gre  a  Szaryas  G&borral  jegyzetteknek  is  nagyobb 
r^sze  ide  tartozik  (csak  a  ney^yol  jegyzett  k6dexeket  ds  Gzegl^dinek 
egy  monk&j&t  dolgozta  fdl  e  1 6  b  b,  a  hetyenes  eyekben). 


HOGT   KAsztyLNBK    A    KAGY    8Z6t1RA]L  ?  437 

Tinczy  Schola  Salemitan&j&t  (m&sodszor),  Y&li  Mih&ly  H&zi 
OrYOs-Sz6t&roc8k4j&t  stb.  S6t  foldolgoztok  a  Bady&nszky  B.  kiadta 
XVI.  sz&zadi  magyar  szak&cskonyyet,  63  hasztalan  kerestiik 
beone  a  papriidt  es  tarhonydt!  —  Ennyi  mnnk&t  6a  kolts^get 
^Idoztunk  6b  a jdnd6koztank  mi  ketten  a  M.  T.  Aka- 
d^mi&nak! 

]^s  mikor  mink  ennyit  fildoztank  6s  f&radtunk,  mikor  mink 
testtink  ^s  lelkiink  ^ps^g^t  koczk&ra  tettlik,  bogy  —  a  mennyire 
a  roTid  idd  alatt  lehetett  —  kiegSszftsUk  az  itvett  fogyat^kos 
anyagot:  jeles  bir&ldnk  azt  ilUtja,  bogy  mink  bizony  kaptunk 
minden  egyes  8z6  t5rt^net6re  bfis^ges  adathalmazt,  de  ezzel 
gondatlanul  b&ntunk,  rosszul  rendeztiik,  elprSdiltuk,  elsik- 
kasztottukl  Nyilv&n  az^rt  sikkasztottuk  el,  bogy  ne  legyen 
annyi  dolgunk  yele.  Hdt  k6rem,  ezt  a  nevetsSges  r&fog&st  igen  alapo- 
san  meg  tndom  cz&folni,  Eire  vonatkozdlag  j6  eleve,  m£r  1881- 
ben  gondoskodtam  a  bizonyft6  anyagrdl,  mintha  csak  el6re  I&t- 
tam  Yolna  ezt  a  gyanusft&st.  Mikor  ugyanis  a  szerkeszt^shez 
fogtam,  el6sz5r  az  0  ^s  0  kezdAbetiikkel  tettem  pr6b&t.  M&r 
akkor  ^szleltem  az  im^nt  emlftett  foltfinfi  bSzagokat,  b  e  tapasz- 
talatokrdl  sz&mot  adtam  az  1881-i  Nyelvfirben,  k6t  czikkben^ 
melynek  czfm^t  is  id^zem  jellemz^siil :  » JL  NySz,  hidnyzd  adatai. 
K6rdem  a  nyelvfygehhez,  iroddUmibardtokhoz  is  tort^nefbuvdroh- 
hoz.*  M&r  most  tess^k  e  czikkeket  elolvasni,  akkor  azt  fogj&k 
l&tni,  bogy  1881-ben,  mikor  a  rendszeres  gyiijtes  m&r  be  yoU 
iejezye,  mikor  a  gyiijtott  anyag  m^r  rendezve  volt,  akkor  —  az 
ott  el6adottak  szerint  —  reszint  semmi,  rSszint  csak 
egy  ▼agy  k£t  adatunk  volt  pi.  a  kovetkezd  sz6k 
tortfinetire:  dcska,  ocsmdny,  ohajt  (Jkf v4n'  6rt.),  oTcik*^  okoz^ 
olvasgaty  divas  (,sz&mldl*  6rtelm6ben),  obltt^  orohos,  fe,  foloszt, 
osztdly.  Most  pedig  tess^k  megnSzni  ezeket  a  czikkeket  a  k^sz 
8z6t&rban  s  ott  azt  tetszik  l&tni,  bogy  mindezekre  sz&mos 
megbizbatd  s  tanuls&gos  adat  sorakozik  egym&s 
me  11 6!  Nemcsak  ezeknek,  banem  sz&z  meg  sz&z   8z6   tort^net^- 

'c  Ezt  az  dxdekes  ig^t  akkor  (Nyr.  10 :  125)  azok  k(Jzdtt  keUett  emli- 
ienem,  a  miket  ae  a  8z6tirakban,  ae  az  iiodalomban  nem  taliltnnk  a  18. 
Bz&zad  Y6g6ig,  >imb^  val^azfnu,  hogy  megvoltak  b  csak  lappanganak«.  & 
nekem  caakogyan  sikeriUt  hosazas  megflgyel^  ut&n  tal&lm  ez  igere  17.  sz&zadi 
adatot  (I616-b61,  L^pea  BAlint  Fdnyea  tokor^b^,  pedig  ezt  fCldolgozta  gyHj- 
t6xik,  de  azt  a  fontoe  adatot  nem  jegyezte  ki).  S  az  ilyen  szerkeazteat  merik 
ma  lelkiiameretlexmek  &llitaxii! 


438  SDfOKYI   ZSIGMOKD. 

nek  legnagyobb  r^sz^t  magunk  gyiijtottiik  ossze  szerkeszt^s  koz- 
ben,  folytonoB  fesziilt  megfigyel^ssel  6a  f^rads&got  nem  8ajn416 
ut^naj&r&ssaL  Az  id^zett  bizonylt^k  cz&folhatatlanul  tanuskodik 
arrdl,  bogy  Bern  b&ntunk  gondatlanul  a  r&nk  blzott  anyaggal, 
hanem  ellenkez61eg :  ennek  gyarapit&s&val  kotelessSgonkon  messze 
ttQ  mentunk,  s  bogy  igaza  volt  Szarvasnak,  mikor  azt  dllftotta, 
bogy  a  szdt&r  anyagdnak  egy  barmadr^sz^ t  mi 
magunk  szerezttik  a  szerkeazt^s  munk^ja  kozben.* 


Amde  a  Budapest!  Szemle  —  imm&r  30  6r  ota  megszokott 
elfogultsdg&val  —  most  is  azt  mondja  r6Iunk:  >A  Bzerkeszt6k 
nem  voltak  el^g  gondosak  s  el^g  lelkiismeretesek.c'*'*  Azt  is 
dllitja  a  B.  Sz.,  —  pedig  bi&ba  ^Iftja,  az^rt  semmikSpen  nem 
&11,  —  bogy  »gyenge  Mbon  dll  a  NySz.  bitele  a  nyelv6szek 
k5r6ben<.  Azt  irja  tovdbbd  a  B.  Sz.: 

»A  tan&ri  korokben  nevetg^ltek  Szarvas  6b  Simonyi  egy-egy 
komikus  baklov^s^n,  mint  p^ld&ul:  bogy  a  paniallM  egy  belyen 
nadr&gnak.  a  gcdacsint  csizm^nak  [!],  az  apr6-ricz4t  csirkef&nak,  a 
kinz6'padot  csikdnak,  a  hdrtv4lyi  somnak,  a  szalmazsdkot  czig&ny- 
gyereknek,  az  elhomdlyositdt  szHrk^szitdnek  stb.  stb.  magyar&zt6k.« 
(TJ.  0.  465.) 

Magdn  ezen  a  fogalmaz&son  megl&tszik  az  ir&nyzatoss&g, 
a  rosszakarat,  fgy  nem  keresik  az  igazs&got!  Ez  eppen  olyan 
elm^skedd  ferdftes,  mint  egynemely  napilapS,  melynek  a  tudo- 
m&ny  s  az  igazs&g  ^rdeke  mell^kes,  csak  az  6  kedves  olvasoit 
mulattatbassa.  Hiszen  >a  nyelv^szek  kor4ben<  mindenki  tudja, 
bogy  az  im^nt  idezett  mulats^gos  lajstrom  majd  megannyi  fer- 
dit^s.  Szarvas  G^bor  a  gcUaesin  szot  nem  csizm&nak,  banem 
kalucsninak  ^rtette^*"^*  nem  a  szalmazs^ot  ertette  czig&nygyerek- 

*  L.  meg  Szarvasnak  ide  Ykg6  erdekes  adatait  BpSzemle  72 :  422—3. 
♦♦  B.  Sz.  117.  k.  468.  1.  —  Azt  is  irja  a  B.  Sz.  ugyanott:  >Egy  jobb 
izlesfi  ember  sem  helyeselhette  azt  az  urdkosen  >diihajkod6«  hangot,  a  mit 
Szarvas  G&bor  30  6v  el6tti  polemi4iba  szeretett  beleyeg3riteni.«  —  A  nemzet, 
mint  mindenki  tndja,  Szarvasnak  a  M.  Nyelvfirben  Tal6  lelkesit^  miikod^se^rt 
^  a  M.  Nyelvtorteneti  Sz6t&r  megalkot&saert  ^llitott  emlekszobrot.  M&r  moot : 
ha  a  B.  Sz.  urainak  se  a  Nyelyfir,  se  a  Nyelyt6rteneti  Sz6t&r  nem  tetszik, 
akkor  nem  ^rtem,  miert  eppen  Gyulai  P41  es  Szily  K41m&n  bozta  az  Aka- 
d^mia  koszoruj&t,  mikor  Szarvas  szobrdt  lelepleztiik ! 

***  Szarvas  maga  megk^rd^jelezte   ezt  az  ertelmezest   es  k^tes  voltara 
a  Nyrben  tett  k^rdes^vel  is  figyelmeztetett,  1.  20:425  es  23:78. 


HOOT   KlfiSZtLNEK    A    NAOY    8Z6t1bAK  ?  439 

nek,  hanem  a  surdd-t,  6b  surgyd  a  MTsz.  adata  szerint  is  jelent 
kamaszt.  Es  fgy  toy&bb.*  —  Az  6n  rovdsomra  (koszonom  a 
kim^letet)  a  h6t  furcsas&g  koziil  csak  kett6  esik.  De  4n  is  nem 
az  elhom&lyosftdt  n^ztem  sztirk4szft6nek,  hanem  a  szilrlc&Udt^  s6t 
nem  is  ^n  n^ztem  annak,  hanem  a  ki  azt  az  adatot  Calepinnsbdl 
kicz^uldzta;  6n  csak  nem  igazitottam  helyre,  de  »a  nyelvSszek 
kor6ben«  immir  mindenki  tudja,  bogy  lehetetlen  is  volt  a  gyiij- 
tdknek  minden  aprd  tSvedSset  helyreigazitanL  A  m&sik  a  csirJcefa 
hib^  folv^tele.  De  b&rmi  kiilonosen  hangzik  is:  vannak  olyan 
hib&ky  a  mik  ridegen  leleplezve  nevetseges  szfnben  ttinnek  fol, 
de  ha  gondosabban  vizsg&ljuk,  nem  azt  bizonyftj&k,  hogy  a  szer- 
keszt6k  kellet^nSl  keyesebbet,  hanem  hogy  kellet^n^l  tob- 
bet  tudtak.  A  bfr&16k  ilyenkor  nem  is  sejtik,  mire  alapftottuk 
magyar4zatunkat,  foltevesiinket.  Igy  pi.  kimutatt^,  hogy  az  a 
sereget  jelenW  furcsa  cseri  8z6,  melyet  Szarvas  G.  a  Gseri  bardt 
6s  cserhasa  sz6kb61  kovetkeztetett,  nem  illhat  meg,  mert  ezek  a 
sz6k  egeszen  m&skep  magyardzodnak  (1.  Nyr.  28:75).  Igaz,  t^ve- 
d&  Yolt,  de  a  foltevesnek  alapjdul  nemcsak  ezek  a  hom&lyos 
8z6k  szolgdltak,  hanem  az  a  k^ts^gtelen  teny  is,  melyet  Szarvas 
szint^n  ismert:  hogy  torokiil  a  seregnek  ceri  a  neve,  s  hogy  ez 
mell^kform&ja  a  cerig  szdnak,  mely  sereg  alakj&ban  jott  &i 
hozz&nk.**  —  S  6poly  ^rdekes  a  m&sik  eset,  melyben  6ppen 
az^rt  t^vedtiink,  mert  tobbet  tudtunk,  mint  bir^ldnL  O  nem 
tudja  annak  az  ok&t  elk^pzelnif  hogy  hihettem  en  el,  hogy 
csirkefa  van  a  vildgon?  s  hogy  fordithattam  ^n  ezt  a  csirke- 
f&t  n^metUl  k&csaf&nak,  EntenbaumnaJc  ?  Pedig  a  ki  mtiveltsegtor- 
t^nettel  foglalkozik  (mint  a  mi  bfrdldnk  is)  tudhatnd,  hogy  a 
kozSpkorban  Eurdpa-szerte  el  volt  terjedve  a  csirkefa  vagy 
k^safa  monddja,  mely  a  tengerparton  terem,  s  melynek  gyii- 
molcse,  ha  eldggd  megtermett,  leesik  a  tengerbe  es  csirkenyakii, 
yadrdcze  alakti  mad&rrd  v&lik.  Annyira  elterjedt  monda  volt  ez, 
hogy  nyelvlinkben  egy  kiilonos  neve  is  fejlSdott :  gyengy^,***  En 

*  A  pantalldrt  egy  idezetben  Szarvas  pantaHdu&k.  haUotta,  mikor 
a  Befi^edje  fdlolvasta  neki.  fme  milyen  egyszeruen  magyar&z6dik  a  t^ved^, 
pedig  a  B.  8z.  mkr  m&8odszor  r6ja  f51  mint  nag^  baklovest,  s6t  azt  mondja : 
>A  8zerke8zt6..  a  parUalldr  8z6t  hirtelen^ben  pantaildnsk  o  1  v  a  a  t  a« 
(B.  8z.  72 :  121).  Pedig  j61  tudja,  hogy  a  P  beta  szerkesztaje  azt  az  id^zetet 
nem  olvasta  maga,  mert  akkor  mkr  majdnem  teljesen  meg  volt  yakulva! 
**  A  janicsdrok  neve  is  tkp.  jeni  ceri,  6j  sereg. 

***  L.  Szil&dy:  Temesv&ri  Pelbdrt  68  1.  —  i^pen  mostan&ban  is  meg- 
jelent  egy  magyar  t&rcza  a  kac8afar61,  T&bori   Bdbertt^,  Pesti  Napl6  1004. 


440  sDfoim  zaxoxoHD. 

szerencs^tlens^gemre  ismertem  ezt  a  mond&t,  mert  magam  fordf- 
tottam  MuUer  Miksa  tijabb  fololvasAsait,  hoi  a  mfthosok  fejl6d6- 
s^nek  ^rdekes  peld&j&ul  van  bematatTa,  s  m6g  a  k^pe  is  k5zolve 
▼an  ennek  a  neyets^ges  k^saf&nak  (577).  A  cz^dnl&nkon  tisz- 
t&n  olvashatd  csirhefa  osszet^telt  haboz^  nelkiil  azonosftottam 
ayyal  a  hfres  k&csaf&val,  s  fgy  elmnlasztottam  meg&llapftani, 
bogy  Calepinosban  tkp.  nem  csirJcefa  van,  hanem  ^csirke  fu< 
(fxiricze).  —  Ime,  ha  yalamiyel  kevesebbet  tudtunk  Tolna,  ha 
Szaryas  nem  ismerte  volna  a  torok  ceri  sz6t  s  ha  4n  nem  tud- 
tam  Yohia  a  csirkefa  mond&j&r61,  akkor  szdt&mnkban  most  keve- 
sebb  Yohia  a  hiba! 

Egy&ltal&n  termSszetes  dolog,  hogy  a  tudomdnyban  a  fol- 
tey^sek,  a  hipotezisek  nem  mindig  y^nak  be.  De  az^rt 
ezeknek  a  tudom&nyos  fejldddsben  yald  nagy  jelentAs^g^t  igazi 
tud6s  nem  tagadhatja.  Persze  a  foltev&ek  koczk&ztat&s^ra  nines 
minden  tnddsnak  b&tors&ga,  de  van  azoknak,  a  kiknek  sok  fol- 
tev^siik  bey&lt  mAr  s  a  kiknek  yan  bizonyos  4rzSkiik  a  tudom&ny* 
beli  lehetds^gek  ^s  yal6sziniis4gek  ir&nt.  Szaryas  G^bor- 
nak  pi.  megyolt  az  az  erkolcsi  bdtors&ga,  bogy  sok  foltey^st 
koczk&ztatott.'*'  Megtette  ezt  a  sz6t&rban  is,  es  megtettem  dn  is 
n^ha,  ^  ezzel  olyankor,  mikor  magunk  nem  tudtunk  hat&rozott 
eredm^nyt  el^rni,  legal&bb  az  ut&nunk  joy6ket  namely  lehets6ges 
magyar&zatra  akartuk  figyelmeztetni. 

Kulonben  mink  a  8z6t&rban  az  ilyen  foltey^sek  melU 
rendszerint  odatettiik  a  k^rdfijelet,  bogy  figyelmeztesslik  az 
olyasdt  a  magyar&zatnak  bizonytalans&gdra.  Ezzel  tehdt  semmik^p 
se  csorbftottuk,  sdt  tehets^giink  szerint  eldmozdftottuk  a  sz6t&r 
haszn&lhatds^&t.  Foltey^seink  n^ha  bey&ltak,  n^ha  nem.  De 
szembettLnd  igazs&gtalans&g,  bogy  bir&16ink  ezeket  a  megkerdfijele- 
zett  foltey^seket  nekiink  mind  btLniil  rdj&k  fol,  mert  ez  m& 
sz6yal  annyit  tesz,  bogy  a  tudom&nyos  y^lemeny-mond&stdl 
csalhatatlans&got,  tehdt  lehetetlens^get  koyetelnek !  1Sa  csakugyan 
meg  merik  ezt  koyetelni?  Akkor  tudom^yos  mddszeriiket  ^ 
szellemiiket  nem  kell  bfiyebben  jellemeznem.  Sapienti  sat! 

Xmde  Ballagi  Alad&r  abban  a  biinlajstromban,  melyet 
egykor  az  AkadSmi&ban  bemutatott  6s  a  lapokban  is  kozz6  tett 

VI.  22.  T&bori  innen  magyar&zza  a  hirlapi  kacsdt;  mkBoik  abb61,  hogy  Luther 
H6rton  Legende  helyett  gdnyosan  azt  irta:  LUgente,  (Yo.  fr.  canard.) 

*  Tal&n  Boileaa-yal  tartott,  ki  azt  mondta :  ^exactitude  est  le  gAtie 
de8  Boti,  A  ped^uiB  azt  hiszi,  hogy  lehets^ges  mindig  elkeralni  a  t^yed^t 


HOOT    K^SZtLNBK    A   NAOT    6Z6t1rAK  ?  441 

(1899.  febr.  7.  ^s  decz.  6.)  elhallgatta  azokat  a  k6rd6- 
jelekety  teh&t  osszeszedte  a  nem  sikerlilt  magyar&zatokat,  de 
eltitkolta  azt,  bogy  ezeket  magunk  is  mint  k^tes  lehetdsSgeket 
emlftettiik.  Igy  j^  el  a  kovetkez6  sz6kn&l:  csorsz,  gyentdy 
passam^ta,  tUohnoJc,  galacsin,  galUrqyolcs,  barilla  (szdrdinda 
pihszis)^  hezdvdr,  valaskds,  verdigdlyos  nyiil  stb.  (ezek  egytAl 
egyig  Szaryas  G&bor  czikkei,  tetszik  Idtni  a  gyilkos  bosszut?)* 
—  Mi  ennek  az  elj&r&snak  m^lt6  neye?  Ne  mondjuk,  bogy 
bamisft&s,  neyezziik  el  szelfden  ferdft^snek. 

S  most,  miel6tt  egy  iddre  megint  bticsut  TeszUnk  bfr&16ink- 
t<51,  csak  m£g  egy  pdr  adatot  id^zek  szerkeszt6i  munkdnk  neb^z- 
8^geir6l  s  egytittal  a  lelkiismeretlens^gtinkrdl  terjesztett  monda 
megcz&fol&s^a.  (Lelkiismeretess^gunket  kell  bizonyftani,  bolott 
»a  nyelveszek  kor6ben«  az  iigy  ir&nti  lelkeaedisilnket  ismerik. 
Bisum  teneatis  amici?) 

Nagy  nyomat6kkal  fejezte  ki  —  mint  littuk  —  a  bires 
hir&U  azt  a  n^zet^t,  bogy  sz6tdr  szerkeszt^sSt  egy&ltal&n  nem 
szabad  nyelv^szre  bfzni,  mert  a  nyelvSsz  csak  fon^tikdval, 
bangtannal  foglalkozik  s  a  szdknak  egyez6  bangz&sa  mind- 
untalan  f^lrevezeti.  Hogy  ez  a  nSzet  meglepfi,  s6t  eUmft6,  az 
bizonyos;  bogy  meg£ll-e«  az  m&r  sokkal  kev^sb^  bizonyos.  Bfra- 
I6nk  tigy  biszi,  azSrt  fejlesztik  a  nyelr^szek  a  bangtant  olyan 
nagy  tokeletessSgre,  bogy  anndl  tobbszor  csal6djanak  a  szoknak 
bangz&sa  dltal,  nem  pedig  az^rt,  bogy  elkerlilj^k  a  regibb 
8z6nyomoz&8  delib&bos  j&t^kait.  Err61  nem  yitatkozom  vele,  az 
analfab^t&val,  csak  utalok  sz6t&runk  beyezet^s^re  (YIL  1.),  abol 
Srdekes  p^ld&k  bizonyftj&k,  bogy  gyiijtdink  adatait  ^ppen  ilyen 
szempontb61  milyen  6yatos  kritik&yal  rost&lgattuk.  Az  eredeti 
forrdsokb61  megdllapftottuk  pL,  bogy  a  mi  a  gyiijtd  szerint  ha^z- 

*  £z  a  halhatatlan  mesteriink  ellen  iiAn7iil6  &d^  bo8sz6  meg  8z4mos 
helyen  megl&tszik  bir&16nk  k5nyveben.  Csak  egy  peld&t  emlitek  meg.  A  422. 
lapon  megr6ja,  hogy  >a  C,  D,  G,  N,  P,  B,  S,  T,  Y,  Z  betiikben  a  m&sod-, 
harmad  kdzb61  yal6  forr&sok  megjeldlesenek  .  .  semmi  nyomac.  Ezek  pedig 
6gytdl  egyik  Szarvas  szerkesztette  betiik !  —  Nem  tehetek  r61a,  de  nekem 
tigy  remlik,  mintha  a  B.  Sz.  bir&16ja  is  kiilonus  cz^lzatoss&ggal  Szarvas 
hib&ira  yadaszna.  A  hoi  pi.  a  nagy  ertelmezesi  hib^kat  &ll(totta  ossze,  28 
ilyen  hiba  k5zt  22-t  sorol  f51  Bzarvas  rov&«&ra  a  csak  6-ot  az  6n  rov&somra 
(B.  8z.  72:121—3).  Ugyanaz  a  bir416  megr6ja  (Nyr.  25:343),  hogy  Falndi- 
nak  Bok  olyan  szarftt  se  id^ztuk,  a  melyre  Kresznerics  figyelmeztetett  bennon- 
ket;  nyolcz  ilyen  8z6t  emlit,  ezek  kOziil  hat  Szarvas  ozikkeib61  hi&nyzik  8 
csak  kett6  az  enyemb61.  Furosa,  farcsa ! 

MAOTUi   htxly6b.  xzxiu.  80 


448  siMorn  zsiqmokd. 

talannsk  hangzik,  az  voltak^ppen  haszndlatlan  Tolt;  hogy  a  mi 
szerinte  szodog^,  az  tulajdonk^p  azodogA ;  hogy  a  gyermeteg  a 
forrdsban  gyenneided,  a  zdlds^es  szeUds^es^  a  szoros  soros 
hord6,  a  csira  zsirja,  6s  igy  iov&bb.  Sz&mtalanszor  Tolt  alkal- 
munk  fgy  ellenUllani  a  fonStika  &llft61ago8  szir^n-^uek^nek,  de 
^n  a  beyezet^siinkben  emlitetteket  csak  m^g  egy-kSt  molats&gos 
p^ldAval  akarom  itt  megtoldani.*  Egy  cz^duUn  ez  volt:  ^jeletUd 
(jelen);  oh  czac  az  orvos  yoIhsl  jeUrUSf  MA:Scalt.  960.«  Bfr^dnk 
azt  y&rta  volna,  hogy  minket  ez  a  jdenlo  hangz&s&yal  meg- 
yesztegessen,  hiszen  csak  tigy  hangzik,  mint  a  hasanld  yagy  igerUo 
vagy  Arany  J&nos  rdzsadzonlo  hajnala,  6s  nyily&n  a.  m.  jelenlevo, 
De  6n  nem  mentem  lepre,  hanem  megkerestem  az  id^zett  helyet 
8  ott  csakugyan  mist  taldltam:  »oh  czac  az  orvos  yolna  jelen! S 
n^ki  majd  j61  lenne  dolga«!  —  Egy  m&sik  cz6duldn  ez  volt: 
^siratdfa  (sfrfa),  MA :  Bibl.  3 :  175.«  Milyen  sz^pen  hangzik, 
mind  koltdi  kifejez^se  a  keresztfdnak !  Bfr&16nk  ely&rja,  hogy 
mink  ezt  fon^tikus  l^tiinkre  k^sz  orommel  folveszsziik  sz6t&rankba. 
De  mi  tam&skodunk  az  ilyen  sz^p  kifejez^sekben,  megnezziik  az 
eredeti  helyet  s  ott  fnie  ezt  a  mondatot  olvassuk:  >Az  ut4n 
szol  az  halotnac  firato/drdl^,  —  nyilvdn  sajt6hiba  e  h. 
sirat&s^r61,  de  gyiijtdnk  azt  olvasta  ki  bel61e,  hogy  itt  a  halott- 
nak  besz^l  yalaki  a  siratofdrdl !  —  Egy  cz^duldra  ezt  frta  a  mi 
gyiijtCnk:  ^napmunJca ;  mivelS  nap  munkdra  mennyen,  MA: 
Scult.  749.C  Sejtettem  mindjdrt,  hogy  a  nap  nem  a  munk&hoz, 
hanem  a  mivelohbz  tartozik,  mert  a  mweld-nap  h^tkoznapot 
jelenthet,  s  az  eredetiben  csakugyan  ezt  taldltam:  >Az  ember, 
az  melly  vasarnap  predikatziot  halgatott,  mivelS  nap  munkdra 
mennyen. «  —  Ism^t  mds  czddula:  ^iras  hadakozd  ember,  MA: 
Tan.  1411. €  Az  eredetiben:  »mid6n  az  Istent  az  IrAs  hadakoz6 
embernec  neyezi«!  —  A  cz^duUn:  >toliih  —  ddul,  TelC.  9< 
yagyis  dkttU;  az  eredetiben  vMl,  azaz  ilkttll,  fisanyitdl!  — 
A  cz6dul&n:  ^armany,  ErdyO.  331b«  ;  akodexben:  annenyaban=^ 
Armenidban!  —  Es  fgy  tovibb  y^ges-y^gig.  — 

Bfrdldinknak,  sajnos,  igen  szdkkortl  fogalmuk  van  a  Nyelv- 
torteneti  Sz6t&r  czeljdrdl,  tartalm&r61,  szerkezet^rdl,  hatasdrdl  ^s 

*  y&laszomnak  ezt  a  r^zet  1899-ben  mutattam  be  az  Akad^mia  fSl* 
olva86  iileB^n,  s  akkor  az  itt  emlitett  adatoknak  eredeti  czednliit  is  (melyeket 
emlekiil  eltettem)  fdlmatattam  8  kordztettem. 


HOOT   K^SZt^LVSE   A    NAOT    SZ6t1rAK  ?  443 

haszn&rdl.   6k  az  eg&z   8z6t&rszerkeszt6st   tigyszdly&n  csak  adat- 
gyiijt&nek   tekintik,   v6gcz61j4t   az   adatok   teljes   folkutatds&ban 
68    pontes    iddrendes    elhelyez&^ben    14tj&k.    Mentiil    tobb   8z6t 
mutassunk  ki  ds  vegyiink  fol!  6k  azt  hiszik,  bogy  egy  nyelvnek 
szavait  meg  lebet  sz&ml&lni  s  bogy  yalamennyit  pontosan  sz&mba 
lehet  TeoDi  ^8  szdt^ba  iktatni.   Hogy  mennyi  m^  foladata  van 
egy   ilyen  8z6tdrnak  s  hogy  mindazokat  a  foladatokat  a  mi  8Z<S- 
Uronk  meg  is  oldotta,   arrdi   tudom&st   se   Tesznek   vagy   szdnt- 
sz&nd^kkal  elhallgatjdk.  A  szdjelent^seket  —  a  melyekrdl  Ballagi 
Alad^r  tigy  beszfl,  mint  a  vak  a  szfnekrSl  —  eWszor  a  mi  szd- 
tdrunk  yeszi  pontosan  sz&mba  s  iparkodik  tortSneti  egym&sut&n- 
jukban,  igazi   fejldd^stikben   foltiintetni,   s   ezzel   nyujtja   a  leg- 
becsesebb  anyagot  szavaink  6s  fogalmaink  tort6net6hez.  Bfr^dinknak 
sejtelmiik  sines  r61a,  milyen  rengeteg  szellemi  munk&t  forditottunk 
csak   ennek    az    egy    foladatnak   a   megold&sdra.   Azt&n    milyen 
▼6gtelen  sok   becses  anyagot   tiszt^ztunk  ^s  csoportositottunk   az 
&lland6    szdMsok   6s    szerkezetek    tortenet6re:    ezzel   6ytizedekre 
yalo  munkaanyagot  k6szftettiink   el6   a   magyar   mondattan   s  a 
magyar  stflus  tanulm&nydra.  De  hdt  minek  magyar&zzam  mindezt? 
>A  nyely6szek  koreben*  tigy  is  tudjdk,  bfr416inknak  pedig  hiiba 
magyar&zom.  6k  ezentdl  is  csak  azt  a  lehetetlens6get  fogj&k  ko- 
yetelni,   hogy   mikor   fgy   a   szerkeszt^sben    sz&zf61e   tudomdnyos 
6rdek  kielegit6s6re  kell  foly vdst  iigyelniink,  akkor  az  legyen  egyet- 
len  gondunk,   hogy   nem   maradt-e   hiba   valamelyik   lap8zd.mban 
s  hogy  nem  tal&lunk-e  minden  kozons^ges  sz&rmaz6kra  m6g  r6gibb 
adatot    is.    6k   ezentdl   is   csak    ezeket    az   apr6    hi&nyokat    6s 
hib&kat  fogj&k  feszegetni  6s  folfujni  s  nem  fognak  Szaryas  Grdbor 
k6r6s6re  hajtani:  >Azt  n6zz6tek,  a  mi  benne  yan!«*  Am 
tegy6k,  ha  ezt  a  munk&t   tartj^k   a   magyar   tudom&nyra   n6zye 
iidyosnek  6s  gyiimolcsozdnek !  Mi   nyely6szek   Carlyle  boles  tan&- 
cs&t  fogjnk  kovetelni:  >DolgozzunJe  es  ne  essiink  h4ts4ghel€   Es 
Madich  biztat6fi4t:  ^Eniber,  Icuzdj^  4s  hizva  hizzdl!^  —  Es  &mb&r 
az  igazs&g  6s  lelkiismeret  szaya   mellett   m&s   yfgasztaUsra   nem 
szorulunk,   m6gi8   el6gt6telunkre   szolg&l   az  is,   hogy   a  Magyar 
Tudom&nyos  Akad6mia  elismer6s6re   hiyatkozhatunk,  a  melylyel 
1893-ban  nekiink  ft61te  a  legnagyobb   kituntet6st,  az  akad6miai 
nagy  jutalmat.  Tette  pedig  ezt  a  kikUldott  szakbizotts&gnak  itt 
koyetkezd  jelent6se  alapjdn: 

*  A  Szily  K&lm&n  bir&lat4ra  Yal6  felelete  y6g6n,  B.  Sz.  72 :  433. 

30* 


444         siMomn  zbiokond.  hoot  KiszOuoBK  a  vaqy  8z6t1bak? 

>A  bisottsAg  a  nagyjutalmat  a  Ssarras  G&bor  68  Simonyi 
Zaigmondtdl  szerkesztett  Magyar  NyeMort^H  Szdtdmak  y^li  oda^ 
it6lend6nek.  Az  elsietett  68  rdezben  elhib&zott  anyaggyUjt^s,  a  mely 
a  NyelvtSrtdneti  Sz6t&r  szerkesztds^t  megel6zte,  a  szerkesztoket  az 
igazi  Bzerkeszt^B  megkezddse  el6tt  68  m6g  szerkeszt^s  kSzben  is  a 
hiftnyoB  anyag  p6tl&8&ra  kdnyszerftette,  a  Bzerkesztfik  teh&t  egyid6- 
ben  kett6B  nagy  munk&t  v^gdztek.  Emberi  lehetetlensdg  volt  a  ki- 
Bzabott  rdvid  idd  alatt  ennyi  monk&t  tigy  y^gezni,  hogy  a  Bz6t&F 
teljes  6b  minden  t6Ted6stdl  ment  legyexL  De  az  egyoB  hi&nyok  csak 
a  r6Bzleteket  6rintik,  nem  az  eg6Bz  nagy  mnnk&t,  a  mely  korBza- 
kotalkota  magyar  nyelT  btiy&rlat&ban,  a  mely  meg- 
bfzhat6  gazdag  anyagot  Bzolg&ltat  minden  katat6nak,  a  ki  a  magyar 
nyely  tort6net6yel,  61et6yel  foglalkozik,  a  mely  Altai  Bz&mos 
fontoB  k6rd6B  megold&Ba  lehetdy6  leBz.  Az6rt  a  bizoti- 
B&g  azt  hiBzi^hogy  ha  a  tekintetes  oszt&ly  ennek  a  munek  odaft6li  a 
nagyjutalmat,  azzal  CBak  koteleB  tiBztelet6t  fejezi  ki  k6t 
kiv&l6  Bzakembernek,  a  ki  igazi  rfttermettB6ggel  6yek  hosszti  Bor&n 
&t  nem  a  legkedyezSbb  £5lt6telek  alatt  azon  f&radozott,  bogy  nyel- 
yilnk  t5rt6net6nek  k6dex6t  iUftsa  0BBze.<  Al&irya:  Heinrich  OusztdVf 
Ash6th  Oszkdr,  Lehr  Albert.   (Akad6miai  iJ^rteBftd  1893.  350.  1.) 

Az  Akad6mi&nak  nyely-  6s  sz6ptudom&nyi  oszt&lya  mag&^v& 
tette  e  jayaslatot  megokoUs&yal  egyiitt,  mag&6y&  tette  az  Akad6mia 
088ze8s6ge  is.  Ballagi  Alad&r  foliilbfr&lta  a  szakemberek  ft61et£t, 
foliilbir&lta  a  nyelv-  6s  8z6ptadom&nyi  08zt&lj6t  68  az  eg6sz 
Akad6miiket.  Ha  a  szakbizottsdgot,  ha  az  oszt&lyt,  ha  az  Aka- 
d6mi&t  meggyfizte  y61em6nye  helye8s6g6r5l :  4m  yonjik  le 
ebb61  a  koyetkezm6nyt,  tess6k  megyallani,  hogy  nagyon,  de 
nagyon  t6yedtekl  Hisz  a  tudom&ny  ter6n  senki  se  csalhatatlan, 
t6yedhet  mindenki,  eg^sz  Akad6mi&k  is  t^yedtek  m&r,  s  a  tudo- 
m&nj  ter6n  a  t6yed68t  megvallani  nem  8z6gyen,  86t  tudom^nyos 
6rdem.  Nekem  mindig  ez  yolt  a  meggy6z0d6sem,  mindig  ezt 
hirdettem  tanitv^nyaimnak  6s  sohase  f61tem  a  >leleplez68ekt61«. 
Gsak  azt  nem  ttLrhetem,  hogy  elfogults4gb61,  hitis&gbdl  yagy 
bosszubdl  elcsayarjdk  es  eltorzfts&k  az  igazsdgot.  Ez  ellen  tilta- 
kozom  a  tudom&nyos  erkolcs  s  a  tudom&ny  szabads&ga  ney6ben, 
6s  hiszem  is,  hogy  az  ilyen  mer6nyleteken  el6bb-ut6bb  diadal- 
maskodni  fog  nemzeti  nyelyiink  tudom&nya. 

1904,  okt6ber  4.  Sdiokyi  Z&iqmond. 


HOBaEB  ANTAL.    8Z6KELTX7DYABHELYT6l  BBA8S6ia.  446 


SZ£KELYUDVARHELYT6L  BBASS6I6. 

A  koz^piskolai  tan&regyesiiletnek  ezidei  sz^kelyudvarhelyi 
kozgytil^se  ut&n  gyalog  mentem  haza  Brassdba.  Nem  az  titnak 
turisztikai  ^rdeke  Tonzott,  yagy  legal&bb  nem  elsfisorban  az,  hanem 
a  nyelvj&r&stanulm&nyozds  y&gya.  At  akartam  v^gni  a  homordd- 
vid^ki  ^s  erdtfyid^ki  nyelyj&r&sok  teriileten,  mert  nyelyj&r&stani 
irodalmunkban  gyakran  emlegetik  ugyan  ezeket,  de  jellemzd  saj&t- 
s&gaikat  m^g  nem  foglalt&k  ossze,  s  m^g  key^sbS  hat&rozt&k  meg 
elterjed^siik  haX&r&t  Az  fgy  nyert  keresztmetszetbfil  pedig  meg 
akartam  l&tni,  bogy  mi  a  kiilonbs^g  a  homorddyidSki  ^s  erdd- 
yid^ki  nyelyj&rdsok  kozott  s  meg  akartam  tal^i  legal&bb  egy-egy 
ponton  a  jdlemztf  saj&ts&gok  foldrajzi  bat&r&t.  Utamnak  e  korbe 
tartoz6  eredm^nyeirdl  fogok  tehdt  8z61ni  a  koyetkeztfkben.  Datkrdl 
azonban,  errdl  a  csoddlatoe  nyelyj&rdsszigetrdl,  hallgatnom  kell 
e  helyen,  mert  nyely^sz  fiile  nem  hallotta,  lelke  nem  is  sejtette 
nyelyj&risi  saj&ts&gai  kikiy&nkoznak  e  czikk  kereteibdl.  Datkrdl 
pedig  hallgaty&n,  ez  utamnak  egydb  eredmdnyei,  6szint^n  beyallya, 
nem  kiy416  fontossdguak.  SikerUlt  ugyan  felfedeznem  n^htoy  nyely- 
j&r^i  hat&rt,  de  egdsz^ben  y^ye  ink&bb  csak  megbizonyosodtam 
abban,^a  mit  e  yidfik  nyelyfire  n&ye  m4r  tigyis  sejtettem. 

Igy  pi.  —  Szdkelyudvarhelyrfil  elindulva  —  m4r  a  legelsfi 
kozsdgben,  Boldogasszonyfalydn,  nagy  oromomre  megerdsitye  l&t- 
tam  azt  a  tayaly  (Nyr  32:559)  kifejezett  sejtelmemet,  hogy  a 
nyiltabb  eredetiieknek  neyezett  koznyelyi  ^,  6,  6  hangok  bely^n 
&116  ei,  ouj  oy,  kettfishangzdk  Udyarhely  megy^nek  e  rdszdn  is 
megyannak.  Vdgig  kfsertek  ezek  azt&n  az  eg^sz  Homorddyideken 
is,  teh^t  kSts^gtelen,  bogy  csakugyan  osszekapcsolj^k  a  S6yiddk 
nyelyjdr&s&t  Erdtfyiddk  nyelyj&r^dyal.  E  kozldsem  pontoss&ga 
kedyddrt  a  hej&ris  sorrendjdben  felsorolom  az  osszes  kozs^geket, 
a  melyekben  e  kettdshangzdkat  megtal^tam.  Boldogasszonyfalya, 
Arydtfalva,  Patakfalya,  K^nos,  Homordd-Szentmdrton,  Recsenydd, 
H.-8zentp41,  H.-Szentpdter,  H.-OkUnd,  H.-Ujfalu,  Zsombor,  Alsd- 
rikos,  Fels3r&ko8,  Kopecz,  tlrmos,  Mikldsy&r,  Nagyajta  68  Bolon. 
Hogy  folytatdlagosan  Brassd  megydnek  h&rom  (nem  cs&ngd)  magyar 
kozsdgdben  is  megyannak,  azt  m&r  tayaly  emlftettem  (i.  b.). 

Eszreyettem  azonban  mdg  e  pontban  yalamit,  a  mi  yagy 
csak  itt,  a  kdt  Homor6d  6s  az  Olt  yolgy^ben  hallbatd,  yagy  pedig 
tayaly  elkerulte  figyelmemet.  Sok  esetben  ugyanis,  a  mikor  a 
szdban  kdtsdgteleniil  nyiltabb  eredettl  az  ^,  nem  ei  kett6shangz6t 
ejtenek,  a  mint  az  ember  y&m&,  hanem  szdles  e-t  Meglebetds 
stlrtln  hallottam  pi.  ilyen  ejt&t:  erudite  drezte,  en,  jeg^  miftU, 
ietj  het,  seeker,  stb.  Kiilon  megjegyeztem  magamnak  egy  esetet; 
a  mikor  egy  nagyajtai  ember  a  szek^r  sz6t  tobbszor  egym&sutto 
hoi  «^e*^V-nek,  hoi  meg  szeker-jiek  ejtette.  Minthogy  az  ei  helyfin 
6316  e  ar&nylag  csak  ritk&n,  tigy  l&tszik  mdg  csak  egyes  emberek 
uyelydhen    haUhatd,    yaldszfniileg    lijabb    fejlddds.    Olyan    mint 


446  HOROBB   ANTAL. 

tar^  >  tar^  pardj  >  pare,  vagy  8z6k.  t^  is  >  t^.  Ez  sl  meg- 
figyeles  azt  hiszem  megmutatja  az  utat,  a  melyen  nyelyiink  ket- 
Mshangzdi  elyesztek.  Az  ^bfil  sz^les  ejt^stl  e  hangon  &t  lett 
a  mai  sztlk  ^  s  yaliSszfnCileg  az  6Uj  oU-hSl  is  *6j  ^a-n  &t  a 
mai  6j  5, 

Igen  ^rdemes  feladat  Tolna  pontosan  meg&llapftani  azon 
8z6kat,  k6pz6ket  4ib  ragokat,  a  melyekben  a  sz^kelyek  kett^s- 
hangzdkat  ejtenek^  is  azokat,  a  melyekben  tiszta  ^,  d,  d  hallafr 
szik.  liin  azonban,  sajnos,  erre  a  munk&ra  alkalmatlan  vagyok, 
mert  a  mikor  pi.  valakinek  a  besz^d^ben  tiszt&n  hallom  is  az 
S-ty  sohasem  tudhatom,  bogy  nem  az  irodalmi  nyely,  az  iskola, 
yagy  olyasm&nyai  hat&sa  alatt  ejti-e  a  szab&lyos  ei  belyett.  Any- 
nyit  mindenesetre  mondhatok,  bogy  a  kSt  csoport  nem  y&g  egybe 
teljesen  azon  feloszt&ssal,  a  mely  a  TMNy-nak  hangtani  rdsziben 
tal&lhatd.  Ezt  a  fontos  munk&t  csakis  az  a  filoldgns  tadn&  el- 
y^gezni,  a  ki  ilyen  kettdshangzdkat  ejt6  sz^kely  yid^ken  sziiletett. 
Sz^kely  filoldgns  t&rsaink  azonban  tigy  l&tszik  nem  nagy  sz&mban 
^rdeklddnek  anyanyehiik  ir&nt  Egy  r^szSnek  sztlk  Macedonia, 
m&s  resz^nek  meg  nincsen  ^rz^ke  a  nyelvj&rdstanulmAny  alapja, 
a  fon^tika  irdnt.  Mult  ^yi  tapasztalataimrdl  sz6l6,  ,Nyely]&rfisi 
jegyzetek'  czimd  czikkem  megjelen^se  ut&n  pi.  egy  filoldgus  kar- 
td^m  azt  frta  nekem,  bogy  e  kettdshangzdk  dolgdban  eg^zen 
t^yes  titon  j&rok,  mert  6  se  sz1il6faluj&ban,  Kibeden,  se  a  kozeli 
Szoy&t&n,  se  sehol  a  S6yid6ken  kettdsbangzdt  nem  ballott.  Kets^- 
telen  azonban,  bogy  a  t^yed^  nem  az  6n  rSszemen  yan,  mert 
yiszont  Wichmann  Gyorgy  tandr  tir  (Pinnorsz&gbdl),  ki  az  idei 
nyarat  Szoy&tdn  toltotte,  azt  frta  nekem,  bogy  a  szoy&tai  nyely- 
j&r&sra  yonatkoz6  megfigyel^sei  teljesen  megegyeznek  az  eny^im* 
mel,  8  bogy  az  6  finn  fiile  az  ei,  du,  oy^  kettdshangzdkat  is 
konnyen  ^szlelhette. 

Bolont^l  Brassdig  m&r  csak  k^t  magyar  lakossdgd  kozs^g 
esett  utamba:  Hidy^g  6%  Arapatak.  Biztosra  yeltem,  bogy  itt 
yalami  nyelyi  elt^r^st  fogok  tapasztalni,  mert  Teleki  Domokoa 
grdfnak  Egyneb&ny  Hazai  Utazdsok'  Le-Ir4sa  cz.  1790-benmeg- 
jelent  munkdjdban  nemr^g  a  koyetkez6ket  olyastam:  Vagynak 
m£g  Hdromsz^ken  oUyan  Hellys^gek,  mellyek  Fej6r-y&rmegy6hez 
tartoznak,  de  ezek  H&romsz6knek  a'  sz616ben  fekUsznek,  Hdrom- 
szSk,  es  Brass6  Videke  kozt,  u.  m.  Hidy^g  is  Arapatak.  Ezek 
a'  Nemes  Familia  Jdsz&gai,  a'  mellyeket  m^g  4  dik  B41a  Eir&lly- 
nak  Don&tioj&b61  bfrj&k,  melly  akkoron,  a'  mint  azon  m^g  meg 
l^yo  Donatio  mutatja,  Tatdroktol  el-pusztittatott  F3ld  ^s  az  elott 
a'  SzSkelyek^  yolt  (i.  h.  84.  !.)•  S  csakugyan,  nem  csalatkoztam 
y&rakozd.8omban,  mert  e  k^t  kozs^gben  nyoma  sincsen  semmif^le 
kettdshangzdnak.  Az6ta  tebdt,  bogy  a  nemes  grofi  csal&d  el6dei 
letelepftett^k  bfdy^gi  es  drapataki  jobb&gyaikat,  eltelt  koriilbeliil 
660  esztendd,  de  a  telepUl^k  nyelye  m&ig  se  olyadt  ossze  teljesen 
8z6kely  komyezetuk^  nyely^yel.  Hogy  honnan  keriiltek  e  jobbA- 
gyok   Hidyegre  6s  Arapatak&ra,  azt  egyel6re  nem   tudom   meg- 


SZ^EELTUDVABHELTrdL   BRA88<Sia.  447 

mondani.  De  azt  hiszem,  bogy  ki  fogom  derfthetni  ezt  is,  ha 
majd  ismerni  fogom  az  eg^sz  egykori  Sz^kelyfoldnek  s  az  eg^sz 
egykoii  Feher  megySnek  nyelvj&r^s&t.  E  kett6  ugyanis,  mint  m^ 
eddigi  ismereteim  sJapjdn  is  mondbatom,  sok  tekintetben  kieg&zf ti 
es  kolcsonosen  megyil&gosftja  egym^t. 

M&r  Kriza  Vadrdzs&i  6ta  tudjuk,  bogy  a  k^t  Homor6d 
vid6k6nek  nyelve  az  o-z6  nyelvjdrdsok  sor&ba  tartozik.  Nagyji- 
b61  tudtuk  ugyanazdta  m&r  azt  is,  bogy  az  ^  csak  bizonyos  ese- 
tekben  v&ltozik  o-y&  Mostani  megfigyel^sem  alapj&n  jdentbetem, 
bogy  az  d-z^s  esetei  tokSletesen  azok,  amelyeket  a  balm&gyi 
nyelvj&rdssziget  ismertet^se  alkalm^Yal  m&r  pontosan  meg&lla- 
pftottam.  (NyK  31:376.)  tljabb  folsorol^uk  tebdt  eg^szen 
folosleges  volna.  Egyediili  elt6r68k6nt  emlftendfl,  bogy  a  Sz6kely- 
ndyarbelybez  kozelebbesd  kozs6gekben  (bizony4ra  csak  a  teljesen 
d'-zd  kereszttiri  nyelvj&r&s  bat&sak^nt)  nSba-n^ba  els6  8z6tagban  is 
ballbatd  o,  de  csakis  olyan  esetekben,  amikor  a  r^kovetkez^  szd- 
tag  mag&nbangz6ja  nem  e.  Kiilonosen  a  tneg  igekdt6t  ejtettek  a 
megjelolt  falyakban  tobbszor  mo^-neL 

Az  CHz6s  m6rt6ke  tebAt  l&yeg6ben  v^ve  ismeretes  volt  eddig 
is,  de  semmit  sem  tudtunk  arr61,  bogy  meddig  terjed  az  a  teriilet, 
a  melyen  az  d'-z6snek  ilyen  m6dja  dlvik. 

Tavalyi  nyelvj&r&stanulm4nyoz6  utamban  a  Sz6kelyudvarbely 
fel6  estf  irAnyban  Korondig  jutottam.  (Vo.  Nyr.  32 :  568.)  E  k6z- 
s^gig  mindeniitt  tiszt&n  e-zdnek  tapasztaltam  a  szSkely  nyelv- 
j&r&st^  mostani  utamban  pedig  Sz^kelyudvarbelytdl  delkeletre 
m£r  o-zdnek.  Az  e-zes  ^s  (hz6s  bat&rdnak  egyik  pontja  teb&t  a 
Korond  ^s  Sz^kelyudvarbely  kozotti  yid^ken  talilbatd  meg. 
Sz^kelyudyarbelyen  azt  ballottam,  bogy  ez  a  pont  Korond  ^s 
P&lfalva  kozott  fekszik.  Lebet,  bogy  csakugyan  tigy  is  van,  de 
nekem  ezdttal  nem  volt  alkalmam  szemSlyesen  meggy5z6dni  rdla. 
Sikeriilt  azonban  meg&Uapftanom  az  o-z4s  batdrvonaldnak  egyik 
delkeleti  resz^t.  Ez  iranyban  a  sz6ls6  d'z6  kozsegek:  Felsdrdkos, 
Urmos,  Apdcza,  Krizba  ^s  Barczatijfalu.  VelUk  szemben  m&r  e-zd 
kozsegek :  Kopecz,  Nagyajta,  Bolon,  Hidveg  6s  Arapatak.  A  batdr 
teb4t  j6  r^szben  az  Olt  folydval  esik  egybe. 

Itt  valdban  meglep6  az,  bogy  az  o-zes  a  ket  Homorod  mel- 
lekerfil  ilyen  bosszii  vonalon  lehtiz6dik  szinte  Brassd  Y&rosiig. 
Mintbogy  e  bosszan  leMz6d6  o-zfl  kozsegek  mir  1876  elfitt  is 
mind  megyei  foldon  fekiidtek  s  nem  tartoztak  sobasem  a  Sz^kely- 
foldboz,  lakosai  pedig  mind,  kiv^tel  n^lkiil,  jobb4gyok  voltak  s 
nem  sz^kelyek:  k^ts^gtelen,  bogy  ezt  a  felttind  koriilmSnyt  is 
r^gi  telepftesekkel  kell  magyardznunk. 

A  Dyelvjdr&sszigetek  kiilonben  gyakoribbnak  bizonyulnak, 
mintsem  regebben  bittem  volna.  Azt  pi.  biztosan  tndom,  bogy  a 
Nagykiikiillfi  es  a  k6t  Homor6d  kozt  lev6  vid6k  o-z6  ngyan,  de 
az  a  nem  v&ltozik  a  r&kovetkez5  d  bat^sa  alatt  d-vd,  mint  Nagy- 
k1ikiiU6t6l  nyugatra,  Szekelykereszttir  kornyekSn.  S  £me,  a  Kis- 
homordd  folyds&t  kovetve  Zsomborra  6rkezem,  a  legd61ibb  magyar 


448  HOBQEB   AHTAL. 

kozs^gbe,  melyen  ttil  m&r  a  sz&sz  nyelyjdr&steriilet  kezd6dik  s 
nagy  meglepet^semre  egyszerre  csak  ilyeneket  hallok:  dpdm, 
tAk&rds,  dhdrtdh  stb.  IJgyanez  a  hangtani  saj&ts&g  ery^nyesiil 
m^g  egy  szomszedos,  de  mdr  a  Eika  erdej^n  ttil,  az  Olt  partj&n 
fekyfi  hajdani  jobbdgykozs^gben  is,  Alsdr&koson*  Ez  teh&t  a  leg- 
keletibb  kozs^g,  a  melyben  az  d  hasonftd  haUst  gyakorol  az 
eI6tte  &116  a  hangra.  De  e  kett6n  kivdl  a  Nagykukiilldt61  keletre 
tudtommal  sehol  se  ^rv^nyesiil  e  hangtani  saj&tsdg.  Zsombori  6s 
alsdr&kosi  tapasztalataim  ut&n  azonban  nagyon  lay&ncsi  Tagyok 
arra,  bogy  mit  fogok  majd  tal&lni  a  szinten  e  yidSken  ley6 
P&los,  Petek,  Szederjes,  Felek  6s  H^jasfalya  kozsSgekben,  a  melyek 
Lauk6  Albertnek  az  erzs^betv&rosi  f6gimn.  idei  ^rtesftdj^ben 
kozolt  igen  tanuls&gos  t6rk6pe  szerint  egykor  szinten  Fej6r- 
megyehez  tartoztak.  Megyan-e  yajjon  ezekben  is  az  & — d  hasonul^  ? 

De  taldn  m6g  enn61  is  y&ratlanabb  6s  meglepdbl)  yolt  az  a 
felfedezesem,  bogy  Zsomboron  a  szomsz6dos  z  yagy  sz  6s  j  ban* 
gok  belycser6je  is  dfyik.  Hdjszu,  djszu,  felakajszuk,  erejsee^ 
vondojzdhf  hojza  stb.  ballbatd  hosszu,  aszu,  jf^elakasztjuk,  ereszsze, 
vondozzdk,  hozza  stb.  helyett,  pedig  ez  (eddigi  tudom&som  szerint) 
csakis  a  brassdmegyei  H6tfalQban  6s  Csik  megye  egesz  terulet6n 
hallhatd. 

Mi  lehet  az  oka  annak,  bogy  itt  birtelen  el6bukkan  egy 
olyan  bangtani  sajdtsdg,  mely  a  messze  Hetfala  6s  Csik  megye 
nyely6nek  jeliemz6  yon&sa?  Ma  m^r  rendftbetetlen  meggy6zdd6sem, 
bogy  ilyenfajta  jelens6g  nem  lebet  yeletlen,  p&rbuzamos  fejldd6s, 
hanem  csakis  r6gi  telepftes  eredm6nye.  Az  a  k6rd6s,  bogy  nem 
lebetne-e  Zsombor  multj&ban  magyar&zatdt  tal^ni  e  saj&ts^gos 
]elens6gnek,  annyira  6rdekelt,  bogy  baza6rkezye  azonnal  ut&na 
j&rtam  a  dolognak.  Taldltam  is  yalamit,  a  mi  tal&n  megfejten6 
e  rejtvenyt. 

Zsombor  a  regi  iddben  nem  tartozott  sem  a  Sz6keIyfold- 
boz,  sem  Peber  megy6bez,  banem  —  a  Kirdlyfoldboz.  (Ennek  mai 
napig  l&tbat6  koyetkezmenye  az,  bogy  a  kozs6g  lakoss&ga  dg.  L 
ey.  yall&sd.)  A  szdszok  kor6ben  ez  okb61  az^a  nezet  uralkodik, 
bogy  a  zsomboriak  ,er-magyarosodott  sz&szok.  En  azonban  ezt  nem 
tartom  yaldszintLnek.  Nem  tartom  pedig  az6rt,  mert  ebben  az  eset- 
ben  Zsombor  csakis  a  szomsz6dos  bomor6dyid6ki  sz6kelys6g  bat&sa 
koyetkezt6ben  magyarosodbatott  yolna  meg.  M&r  pedig  ez  lebetet- 
lens6g,  mert  ennek  nyely6b61  biinyzik  birom  olyan  magyar  nyely- 
j&T&si  saj&tsdg,  a  mely  Zsombor  nyely6ben  megyan.  Ha  teh&t 
legaUbb  ttilnyom6  nagy  tobb86giikben,  nem  lebetnek  megmagyaro- 
sodott  sz&szok,  akkor  magyaroknak  kellett  lenniok  m&r  akkor  is, 
a  mikor  a  Kir&lyfoldre  telepedtek  s  a  toy^bbi  k6rd6s  m&r  csak 
az,  bogy  bonnan  kertiltek  mai  belyiikre. 

Hogy  a  szomszedos  Homor6d  yid6kerfil  nem  jobettek,  azt 
l&ttuk  az  im6nt.  Enn61  azonban  yalamiyel  tobbet  is  be  lebet 
bizonyftani  Eldszor  is  azt,  bogy  k6t  kiilonboztf  helyr61  kellett 
sz&rmazniok. 


8ZtKBLTUDTABHELTT6L    BBABSdiO.  449 

Zsombor  nyelv^nek  jellemzd  von&sai  egyfeldl  az  o-z^s  6^  az 
drjmk  hasonftd  hatdsa,  m&8fel6l  pedig  a  hdjseitrUle  alakok  ^s  a 
tobbes  3.  bz.  birt.  Bzem^lyragnak  -ik  alakja  (a  melyet  m^g  nem 
emlftettem,  de  al&bb  m^g  lesz  r61a  azo).  Ezek  a  nyeM  saj&tsi- 
gok  osszes  eddigi  tapasztalataink  szerint  kiz&rj&k  egym^t.  Nem 
ismeriink  eddig  nyelyjdrdst,  amelyben  egym&s  mellett  megyoln&- 
nak.  S  ha  Zsomborban,  ebben  az  egyetlenegy  faluban,  m^gis 
egym&s  mellett  tal&ljuk  dket,  akkor  ezt  nem  magyar&zhatjuk 
m&sk^pen,  mint  tigy,  bogy  lakoss&ga  k^t  kiilonbozd  helyrtfl  keriilt. 
M£g  pedig  egyik  rdsze,  melynek  nyely^t  az  o-z^s  ^s  az  d-nak 
hasonftd  hat&sa  jellemezte,  bizony^ra  a  Kereszttir  komy^kSn  616 
Bz^kelysSg  korSbdl  szakadt  ide,  m&sik  rSsze  pedig,  a  mely  a 
hdJBgU'tHe  alakokat  6s  az  -ik  ragot  baszn&lta,  a  csfki  sz^kelys^g 
Tagy  a  h^tfalusi  cs&ng6sdg  sor&bdl  Tal6.  Ezeknek  eleinte  ktilon- 
bdz6  nyelyjdrdsa  id6k  folyam^  aztdn  egys^ges,  tij  nyelvj&r&Bsi 
olvadt  ossze.  Olyan  eset  ez,  a  milyent  tobbszor  emlitett  tavalyi 
czikkemben  h&rmat  m&r  ismertettem. 

De  m6g  azt  is  yaldsziniiv^  tndom  tenni,  bogy  ez  a  kSt 
ktQonboz5  helyrdl  yal6  teleped^  nem  egyszerre  tort^nt,  hanem 
ket  kiilonbozd  id6ben. 

Peaty  Frigyesndl  (Eltiint  r^gi  Y&na.  2:47)  a  koyetkezd 
^rdekes  adatot  taUltam :  Siikosdi  G^pdr  a  XVL  sz.  elej^n  .  .  . 
Sombor  falu  egy  r^szenek  6b  egy  k6halmi  h&z  birtok&ba  er6- 
szakkal  behelyezkedett.  A  sziszok  ez^rt  1502.  ^yben  a  kirdlyn&l 
panaszt  emeltek,  de  nem  nagy  eredmSnynyel,  mert  a  port  az 
1606.  ^yben  ism6telt6L  A  Siikosdi-f61e  sombori  birtokok  y&r- 
megyei  fold  lettek  6a  mai  napig  Feh^r  megy^hez  tartoznak."*" 

Nyily&nyal6  dolog,  bogy  Siikosdi  tijonnan  szerzett  foldbirto- 
k&t  nem  miiyelhette  egymaga.  Napszdmosokat,  mezei  mank&sokat 
se  fogadhatott,  mert  ilyenek  abban  az  id6ben  ezen  a  yid^ken  nem 
yoltak.  Nem  marad  teh&t  egy^b  feltey^s,  mint  az,  bogy  Siikosdi 
a  foldmfiyel^shez  sziLks^ges  (rdgi  yagy  tijonnan  szerzett)  jobbd- 
gyait  mdshonnan  hozta  tij  birtokdra.  M&shonnan  az^rt,  mert  a 
Kir^lyfoldon  lak6,  szabad  zsomborinak  nem  lehetett  oka  Siikosdi 
johh&gj&Y&  &llani.  !l^n  csak  ezen  okoskodis  r^yen  is  k^ts^gtelen- 
nek  tartom,  bogy  Zsomborban  a  XYI.  sz.  eh6  eyeiben  a  Siikosdi- 
f41e  birtokszerzis  r^y^n  tijabb  teleped^snek  is  kellett  tortSnnie. 
A  k^telked^st  azonban  y^gk^pen  eloszlatja  az  a  korlilm^ny,  bogy 
Zsomborban  a  hat&mak  6s  a  falunak  egy  r&z^t  (lehet  rajta 
vagy  30  hdz)  a  n^p  m^g  ma  is  megy^nek  mondja.  Ez  nem 
yonatkozbatik  mdsra,  mint  az  egykor  Slikdsdi-f^le  birtokra  6s  a 
rajta  Iey6  jobb&gytelkekre,  mert  ezeket,  mikor  nemes  ember 
kez^re  keriiltek,  termSszetesen  FehSr  y&rmegy^hez  csatolt&k. 

Hogy   a  kStfde,   keletr61  6s  nyugatr61   sz&rmaz6,   telepiiM 

*  Petty  konyyenek  megjelen^se  idejeben  Zsombor  yal6j&ban  rair  nem 
tariozott  Fehdr  megy^hez,  mert  as  1876.  ^yi  megyerendez^  alkalm&yal 
Udyarhely  megy&ez  c8atolt4k. 


4:60  HOBGEB  XSTAU   SZtKBLTUDYA&HBLTr6L   BBABSdiO. 

r^teg  koziil  melyik  a  r^gibb  ^8  melyik  az  tijabb,  az  taULn  nem 
eldonthetetlen  kerd^s,  de  ma  m6g  nem  mern^k  rdla  hat^ozott 
y^Iem^nyt  mondani.  M&s,  £s  pedig  nem  kev^sb^  ^rdekes  k&rd^ 
m^g  az  is,  hogy  hogyan  keriilhetett  a  magyar  lakoss&gti  Zsombor 
a  8Z&SZ  Kir&lyfold  kotel^k^be?  Errdl,  sajnos,  m^  sejtelmem 
sincsen. 

A  kiderftett  nyelyj&r&si  hat^ok  8or&b61  m&r  csak  egynek 
k5zl^6e  van  h&tra.  Ez  a  hatdr  elv&lasztja  azokat  a  koz86gekety 
a  melyek  a  tobbes  3.  sz.  birtokos  szem^lyragnak  -ok,  -ok  alakjdt 
haszn&Ij&k  (pi.  lovok,  kezoTc^  fdggyok),  azokt61,  a  melyeknek  nyelv- 
j&r&8&ban  e  ragnak  -ik  az  ala^ja  (pL  lavik,  kesik,  fdggyik). 
A  hat&r  a  Rika  erdeje.  A  Bik&n  ttil  lev6  Alsdrikos  6a 
FeUdr&kos  ^s  az  osszes  tfiltik  keletre  esS  kozsegek  az  -ik  alakot 
ha8zn&lj4k,  a  Eika  m&sik  oldaldn,  teh&t  a  Kishomordd  yolgy6- 
ben  Ss  tdle  nyugatra  e&6  kozsegek  -ok,  -oknek  ejtik.  KivStel 
csak  Zsombor,  mert  hab&r  a  Kisbomordd  volgyeben  van,  m^gis 
-tA;nek  ejti.  Hogy  ml^rt,  azt  most  mir  tudjnk. 

Czikkem  befejezese  eldtt  m^g  k^t  hangtani  jelens^grA  kell 
megeml^keznem.  Ink&bb  csak  a  teljesseg  kedv^rt  sz61ok  rdluk, 
mert  az  egyik  csekelyebb  fontose&gti,  a  m&sik  pedig  negativ 
jelent^s. 

Az  egyik  az  az  ^  bang,  a  melyr61  Steuer  eldszor  a  Hun- 
falyy-Albumban,  azutdn  tobb  fzben  a  Nyelvdr  22.  koieteben 
sz61t.  Ezt  megtal&ltam  eddig  Halm&gyon  ^s  Csik  kozepe  tdjfin 
Csfkszereda  kortil,  ott  azonban  haszn&lat&nak  foldrajzi  hat^rat 
nem  tudtam  pentosan  meg^Uapftani.  Nyom&t  se  taUltam  ta^alyi 
utam  alkalmdval  a  Sdvid^ken  ^s  a  Eiskiikiilld  volgy^ben,  de  ezid^n 
ism^t  taldlkoztam  vele  a  ket  Homordd  YidSk^n.  K6noson,  Recse- 
ny^den,  Okldndon  6b  Zsomboron  tal&lkoztam  olyan  emberekkel, 
a  kiknek  nyelv^ben  pompdsan  Sszlelbetd  volt.  Elterjed^^t  teh&t 
most  se  lebetett  pentosan  elbatdrolni,  de  haszn&lat&nak  mddja 
(Steuer  megfigyel^seitdl  elt6r61eg)  teljesen  az,  a  melyet  Halm&gyon 
tapasztaltam.  (Vo.  NyK.  31:379.)  Minthogy  elterjed&6rdl  vald 
ismereteink  m^.g  ilyen  korldtoltak,  korainak  tartom  Steuernek  e 
hang  keletkezeser^  ^s  nyelvtort^neti  fontoss&g&r61  sz616  fejtege- 
t^s^t.  En  legalabb  ma  m6g  nem  mern^k  ez  tigyben  y^lem^nyt 
mondani. 

S  y^giil  m6g  az  d  hangnak  hasontalanitd  hat&s&r61  kell 
negatfv  jelent^st  tennem.  Tavaly  azt  jelentettem,  hogy  Csfkban,  a 
Sdvideken  ^s  H^romsz^k  namely  r^sz^n  az  d  hangti  szdtag 
utdn  koyetkez6  a  o-yd  yagy  9-y&  y&ltozik.  Ennek  a  jelens^ek 
mostani  utamban  nem  csekely  csod&lkozasomra,  szinte  nyom&t 
se  leltem.  Egyszer-mdsszor  ugyan,  egyik-m^sik  ember  besz^dSben, 
mintha  megiitotte  yolna  ftilemet,  de  semmi  esetre  sem  olyan 
stlriien,  hogy  Altaldnos  6rv^ny(inek  mondhatndm.  Tayaly  tehdt 
m^g  azt  hittem,  hogy  a  hasontalanuUs  e  faja  megyan  az  eg^sz 
Sz^kelyfoldon,  s6t  takn  egesz  Erdelyben  is,  de  most  be  keUett 
l&tnom,   hogy   ebben   t^yedtem,   mert  ez  is  csak  olyan   saj&ts&gi 


B3CSKA   BmU    E^   IllIsPONT*  4:61 

a  melynek  bizonyos  (de  meg  eddig  ismeretlen)  foldrajzi  hat&r^ 
Tan.  De  bogy  mag&nak  a  nyelvi  jelens^gnek  felismer^s^ben  nem 
t^yedtem,  bizonyitbatja  az,  bogy  egy  m&sodik,  augusztus  bavdban 
megtett  sz^kelyfoldi  utam  alkalm&yal  a  Sz^kelyfold  m^  vid^k^n 
ism^t  megtal&ltam,  m6g  pedig  teljes  erej^ben  ^s  ^rv^ny^ben. 
Mintbogy  e  basontalanuUls  a  legfontosabb  szSkely  nyelyjdr^tani 
k^rdteek  sor^ba  tartozik,  yaI6ban  megSrdemli  a  behat<5bb  yizs- 
g&Iatot  6s  foldrajzi  bat4r&nak  toy&bbi  iiyomoz&s&t. 

HORGEB   ASTAL, 


k£t  AllAspont. 
n. 

A  legutolsd  sz6ig  elemeztem  a  mondatot,  m^g  pedig  igaz&n, 
azaz  nem  tortem  ossze  koordin&lt  elemekre,  a  y^gett,  bogy  tij 
neyeket  osztogatbassak  az  elemeknek.  S  mit  8z61  ebbez  Kalm&r  ? 
Azt,  bogy  fgy  nem  a  nydvtani  alanyt  £s  &ll£tm&nyt  ismertiik  meg, 
banem  a  hgihait  yagy  psychologiait,  melyekre  >a  nyelytannak 
nines  nagy  sziiksege,  csak  megterbeli  yeliik  a  tanul6  elm^j^tc 
(Nyr.  28:671.) 

Hdt  igaz,  bogy  elemz^semmel  nem  azt  sUtottem  ki,  bogy 
ennek  a  mondatnak:  e  Mt  orszdgos  netrnet  a  magyar  (van),  a 
magyar  az  alanya  s  a  (van)  az  ^litm&nya,  de  az^rt  az  £n  alanyom 
6s  &llftm^nyom  m6gsem  a  logikai  alany  6s  6.11ftm&ny.  Nem  az  a 
logikai  alany  6s  6IUtm&ny,  a  melyet  belyteleniil  neyeznek  fgy, 
8  nem  az,  a  melyet  belyesen  lebet  igy  neyezni. 

Kalm&r  j61  tudja,  bogy  Paul  szerint  ennek  a  mondatnak: 
a  reformdtusoh  templomdt  a  yillim  sujtoUa,  a  templomdt  sz6  a 
logikai  alanya  s  a  villdm  8z6  a  logikai  &llitm&nya.  Ez  ugyan 
nem  igaz,  de  ba  igaz  yolna  is,  szerintem  ennek  a  mondatnak 
eg6szen  m&s  az  alanya  6s  &Ilftm&nya.  Szerintem  ez  a  mondat 
erre  a  k6t  r68zre  oszUk :  a  reformdttcsoJc  templomdt  \  a  yillim 
sujtotta.  Az  elsd  r68z  az  alanya,  a  mdsodik  r6sz  az  dllitmdnya  a 
mondatnak.  Ez  megtetszik  abbdl,  ba  megfelel5  neyszdra  y&ltoz- 
tatjnk  a  mondatot:  a  yillim  sujtotta  reformdttisoh  tempUmaj 
B  m6g  ink&bb  abb61,  ba  megfeleW  iteletre  vAltoztatjuk :  a  refor- 
mdtusoh  temploma  \  a  yillimMl  van  sujtva.  A  templomdt  sz6 
csak  m&sodrendii  alany,  a  villdm  sz6  csak  m&sodrendti  illitm^ny 
ebben  a  mondatban,  mert  a  reform&tasok  |  templomdt  =■  a  tern- 
plom  I  a  refoniilltiisok6  (van),  a  yill&m  sujtotta  =  a  sujto  \  a 
yiU^  volt,  Az  6n  alanyom  6s  &llftm6.nyom  nem  azonos  a  Paul 
logikai  yagy  psycbologiai  alanyd^yal  6s  6.11ftm^nydyal  s  nem  is  lebet 
azonos,  mert  6n  az  elemz6snek  eg6sz  folyamata  alatt  a  k6t 
r6szre  n6zek,  mlg  Paul  csak  k6t  sz6t  keres  a  mondatban, 
ak^r  nyelytani,  ak^  logikai  alanydt  6s  ^llftm^ny&t  akarja  meg- 
mntatni.  Persze,  bogy  igy  nem  mutatja  meg  egyiket  sem. 


452  KIC6KA    EMIL. 

Wegener  ngyanazt  tartja  logikai  alanynak  6s  iJlitm&njriBk^ 
a  mit  Paul.  De  megemlfti  azt  is,  hogy  m&sok  a  csdekvo  szerndyt 
tartj&k  logikai  alanynak  (azaz,  ebben  a  mondatban:  a  reformdr- 
tusoh  temploma  TiUimMl  sujtatott,  a  viUdmtdl  sz6t)  8  bogy  a 
logikai  aJany  kifejez^s  ily  ^rtelemben  m&r  illando  milsz6r&  lett 
a  nyelvtanban  (der  Ausdruck  logisches  Svbjekt  ein  fester  Terminus 
in  der  G-rammatik  scbon  geworden,  Unters.  ii.  d.  Grundfragen  des 
Sprachlebens,  20.).  Wegener  azonban  nem  ezt  a  csdekv'd  szemelyi 
akarja  a  logikai  alanyon  ^rteni  (hisz  a  viUdmtdl  szdt  mind  6, 
mind  Paul  logikai  dllitmdnynak  tartja  abban  a  mondatban), 
az^rt  nagyobb  vil^osB&g  kedv^^rt  (der  Deutlichkeit  wegen) 
expositidnak  nevezi  az  d  (s  a  Paul)  logikai  alany&t.  Folosleges 
tal&n  mondanom,  hogy  az  ^n  alanyom  nem  azonos  sem  ezzel  az 
expositidval,  sem  azzal  a  logikai  alanynyal,  mely  Wegener  szerint 
>mdr  dlland6  m.ilsz6y&  lett  a  nyelytanban«.  Wegener  nyilatkoza- 
t&t  csak  az^rt  id&tem  a  NyE.  340.  lapj&n,  hogy  ezt  a  t^telt: 
a  logikai  alany  a  csdekvo  szemdly,  szembe  ^thassam 
Simonyinak  ezzel  a  t^tel^vel:  a  nyelytani  aiany  a  csdekvi 
szemdly.  (Nyr.  29:5.)  Kalmdr  nem  vette  ^szre,  mire  cz^loztam 
a  szembe&lUtdssal,  de  azt  ^szrevette,  hogy  Wegenemek  azt  tulaj- 
donftom,  hogy  szerinte  logikai  dUttmdny  a  viUdmtdl  sz6,  »holott 
3  sorral  feljebb  6ppen  azt  id^ztem  Wegenertdl,  hogy  logikai 
alany^.  (Nyr.  32:359.)  Ez  bizony  vastag  ellenmondis  —  volna, 
ha  az,  a  mit  >3  sorral  feljebb  id^ztem  Wegenert<5l«,  az  6  s  nem 
a  mdsok  y^lem^nye  volna. 

Nem  azonos  az  6n  alanyom  ^  &llftm&nyom  a  Steinthal 
logikai  alanydval  te  dllftm&ny&val  sem.  Steinthal  szerint  ez  a 
mondat:  der  liebevolle  Vater  erzieht  mit  Strenge^  csak  egy 
mondat,  de  h&rom  itSlet,  azaz  csak  egy  nyelvtani,  de  h&rom 
logikai  alanya  6s  dlUtm&nya  van.  A  nyelvtani  alany  6s  &llitm&ny 
ez:  der  Vater  erzieht.  Ez  egyszersmind  az  elsd  logikai  alany  6s 
dllftm&ny  is.  A  m&sodik  s  harmadik  logikai  alanyt  6s  &llitm&nyt 
fgy  fejti  ki  Steinthal:  »Das  Attribut  ist  hier  wichtiger,  als  das 
eigentliche  PrS.dikat,  es  ist  das  logische  PrMikat  eines  Urteils :  der 
Vater  ist  liebevoU,  Ebenso  ist  mit  Strenge  ein  wichtigeres  Pr&di- 
kat,  als  das  eigentliche,  und  macht  das  Urteil  aus :  sein  Erzieheii 
ist  mit  Strenge^.  (Grammatik,  Logik  und  Psychologie  197.) 
Steinthal  nagyon  is  kev68  it61etet  Mt  ebben  a  mondatban.  Nem 
14tja  pi.  ezeket :  womit  er  voU  ist  \  ist  Liebe^  sein  Mittd  |  ist 
Strenge^  s  nem  Mtja  mindenek  el6tt  ezt :  der  liebevoUe  Vater  \  ist 
mit  Strenge  erziehend,  Nem  l&tja  tehdt  a  k6t  r6sz6t  a  mon- 
datnak,  az  elsdrendd  alanyt  6s  &lUtm&nyt.  Ez  az  oka,  hogy  a 
liebevoU  6s  mit  Strenge  m&sodrendtl  iUitm&nyok  fontosabbaknak 
tetszenek  neki,  mint  a  tulajdonk6pi  &Lliim&Dj.  Nagyon  term6- 
szetes,  mert  ez  a  »tulajdonk6pi  &llitm6ny<,  t  i.  erzieht^  nem 
^lUtm&nya  a  mondatnak,  de  m6g  ^ftm&nyi  f6tagj&nak  sem,  mert 
ennek  is  csak  alanyi  altagja.  Steinthalnak  van  n6mi  fogalma  a 
mondat  elemz6s6rdl,  a  mdsodrendfi  alanyokat  63  ^ftm&nyokat 


K&r  iLLlspoirr.  463 

ki  is  fejtette;  de  az  elemz&t  a  v^gen,  az  egjes  szdkon  (Vatery 
erzieht)  kezdte,  a  k5zep£n  abbahagyta  s  a  mondat  alany&t  6& 
ilUtm^ydt  nem  is  Idtta. 

De  nem  azonos  az  6n  alanyom  6s  &llitm&n70in  azzal  a  logikai 
alanynyal  6s  illitm^nyiiyal  sem,  melyet  belyesen  neyezhetunk  fgy. 
Helyesen  u.  i.  csak  az  itdetnek,  a  mondatok  bizonyos  nem^nek 
alany&t  6s  &llitm&ny&t  neyezhetjiik  logikainak.  >Igazi  it^letek 
pedig  —  mondja  helyesen  Ealm&r  —  csak  az  ilyenek:  ae  alma 
gyflmdles  (van),  a  rdzsa  piros  (van)^.  (Nyr.  32 :  360.)  Az  ft^let 
k6t  tagra  vagy  fogalomra  oszlik.  Kett6re  nemcsak  ez  az  ft£let: 
a  rozsa  \  piros  (van),  hanem  ez  is :  nagy  hincs  (van)  \  az  isten 
ig^e,  (A  szo  csak  ligy  felel  meg  a  fogahmnah,  ha  a  nagy  kincs, 
yagy  az  isten  ig^e  kifejez6seket  egy-egy  sz6nak  yeszszUk.)  Az 
ft^letnek  egyik  tagja  az  alany,  m&sik  tagja  az  ilUtm^ny. 

Nyelvtani  alakjdra  n6zYt  az  ii&let  alanya,  azaz  a  logikai 
alany,  mindig  neyez6  esetben  6116  n6ysz6,  az  it6Iet  ^Iftm&nya, 
azaz  a  logikai  &Ilftmdny,  mint  szerzet  (Prodokt),  mint  egy  eg^sz, 
mindig  ige.  Nem  lehet  it61et  alanya,  mondja  Aristoteles,  a 
Philonis  yagy  Philoni  alak  s  nem  lehet  ft61et  dllftm&nya  a 
valuit  yagy  valeMt  alak.  Hogy  az  ftSlet  alanya  nem  ^Ihat  geni- 
tiyusban  yagy  datiyusban,  konnyen  6rthet0.  De  mi6rt  nem  lehet 
ft^let  dJlltmilnya  a  valuit  is  valebit  alak?  E16szor  azSrt  nem, 
mert  az  ft^let  annyira  meghat&rozott  mondatforma,  hogy  611ft- 
m&nya  csak  a  jelent6  m6d  jelenidejd  harmadik  szemelye  lehet. 
M&sodszor  az6rt  nem,  mert  m6g  a  Socrates  \  Talet  sem  fillet, 
hanem  m^snemti  mondat ;  csak  ebben  az  alakban  ft^let :  Socrates  \ 
yalens  est. 

Logikai  alany  6s  411itm6ny-e  tehfit  az  6n  alanyom  es  dllit- 
minyom  ebben  a  mondatban :  a  reformdtusoh  temphmdt  \  a  yil- 
lllm  sujtotta?  Akir  helyes,  ak&r  helytelen  6rtelmukben  yeszsziik 
a  logikai  alany  6s  dllftm^ny  miisz6kat,  ennek  a  mondatnak  els6 
r6sze  nem  logikai  alany,  masodik  r68ze  nem  logikai  &llitm&ny. 
Mif61e  alany  6s  &\liim&nj  teh&t?  Olyan,  a  mely  csak  mdsf6le 
mondatban  fordulhat  el6;  nem  abban  a  szorosan  meghat&rozott 
alakti  mondatban,  melyet  ft61etnek  neyeziink.  Egy6bir4nt  tess6k 
ak&rmif616nek  neyezni,  nekem  el6g  azt  tudnom,  hogy  abban  a 
mondatban  az  els6  r6sz  az  alany  s  a  mdsodik  r6sz  az  &llftm&ny 
s  hogy  ezenkfytU  nines  annak  a  mondatnak  m&s  alanya  6s  &\\it- 
mdnya. 

Hasznd,t  yeheti-e  a  nyeMan  az  6n  alanyomnak  6s  dllft- 
m^yomnak,  mondj&k  meg  mdsok :  de  az  bizonyos,  hogy  a  helyes 
6rtelemben  yett  logikai  alanynak  6s  &lh'tm&nynak  nem  yette 
eddig  semmi  haszn^t.  Eppen  ez  az  oka  annak,  hogy  Ealm&r  a 
magyar  szdt  tartja  alanynak  s  a  (va7i)  sz6t  &llitmdnynak  ebben 
az  f  1 6 1  e  t  b  e  n  is :  e  Mt  orszdgos  nemzet  \  a  magyar  (van).  Ha 
a  nyelytan  haszn&t  tudn&  yenni  a  logikai  alanynak  6s  ^litm^ny- 
nak,  rogton  &tldtn^  hogy  akkor  terheli  meg  a  tanul6  elm6j6t^ 
mikor  azzal  tartja,   hogy  ennek  a  mondatnak:   a  reformdtusoJo 


464  KICSXA   EMIL. 

templomdt  \  a  Tillim  stijtotta,  a  viUdtn  sz6  az  alanja  s  a  suj^ 
totta  8z6  az  dllftm&nya.  Az  elm^t  csak  az  tires  8z6  terheli  meg, 
nem  a  tartalmas. 

A  nyelvtan  nem  is  veheti  haszn&t  a  logikai  akoynak  es  ^it- 
im^nynak  mindaddig,  mfg  az  alany  6s  &llftm&ny  8z6kon  bizonyos 
nyelvtani  alakokat,  nevezot  6s  ig4t  6rt.  Csak  az  it^letben  mindig 
nevezd  az  alany  Ss  ige  az  ilUtmilny  (mir  t.  i.  ilyen  ige:  est 
bonns^  est  ambnlans) ;  de  az6rt  az  ft^letben  sem  annyi  az  alany 
6s  dllftm^y,  mint  nevezd  es  ige.  Az  alany  es  &llftm&ny  az  nL 
letben  sem  bizonyos  alakokat,  hanem  bizonyos  funkceidkat  jelent. 
Azt,  bogy  az  ft61etben  mindig  nevezd  az  alany  s  ige  az 
&llftm&ny,  csak  azert  kell  tudnunk,  bogy  az  it61etet  meg  tudjuk 
kiilonboztetni  minden  m&s  mondatt61;  nem  az6rt,  bogy  nevezA 
esetben  411<5  sz6t  s  elemi  ig6t  keressiink  a  mondatban,  ha  alany&t 
6s  &Uitmdnydt  akarjuk  14tni. 

A  mondatban,  ha  csup&n  az  alakokra  n6zunk  is,  nem  a 
n6ysz6  nevezd  esete  s  az  ige  jelentdmddd  jelenidejfi  harmadik 
szem61ye  dll  szemben  egym4ssal,  hanem  a  nevszd  6s  ige^  mind 
a  kett6  osszes  eseteivel  egyetemben.  Azt,  bogy  a  mondatban  nem 
a  nevezfi  eset  dll,  mint  f6r6sz,  az  ig67el  szemben,  olyanok  is 
6szreyettek,  a  kik  nem  a  k6t  r6szt,  hanem  csak  az  egyes  szdkat 
Idtjdk  a  mondatban.  Tobbek  kozt  Kalmdr  is.  >Az  alany  is  ugy 
van  aldrendelve  az  d.llitm^nynak,  mint  a  tobbi  mondatr6sz«, 
mondja  Brassaira  hivatkozva  (Nyr-  32 :  357.),  azaz,  hogy  f61re  ne 
6rtsuk  egym&st,  a  n6vsz6nak  nevezd  esete  is  dgy  van  al&rendelve 
(m£r  t.  i.  ha  nines  fol6je  rendeke)  az  elemi  ig6nek,  mint  tobbi 
esete.  Teljesen  igaz.  A  legvil&gosabban  l&tni  ezt  az  effele  p61d^ 
kon :  a  templomot  a  Tillim  sujtotta,  a  viUdm  a  templomot  suj- 
totta;  a  rongybol  papiros  lesz,  a  papiros  rongybdl  lesz.  A  nomina- 
tivos  ugyanazt  a  ketfele  tisztet  tolti  be  az  elemi  ige  mellett, 
mint  az  accusativns,  vagy  mds  eset.  Nem  lehet  tehdt  azt  mondani, 
hogy  a  mondatnak  a  nominativus  az  egyik,  az  ige  a  m^sik  fdr6sze, 
legfoljebb  azt,  hogy  a  mondatban  az  ige  ^11  egyfel61  s  a  nevszo 
(osszes  eseteiyel)  m&sfel6L  M6g  vil&gosabbnak  latjuk  ezt,  ha  nem 
az  egyes  szdkra,  hanem  a  ket  reszre  n6zunk.  Ak&r  fgy  hangzik 
a  mondat :  a  reformdtusoh  templomdt  \  a  Till&m  sujtottay  ak&r 
fgy :  a  viUdm  \  a  reformHtasok  templomdt  sujtotta,  mind  a  k6t 
esetben  n6vsz6  az  egyik  s  ige  a  mdsik  r6sz. 

Ez6rt  mondom  6n,  hogy  az  alany  nem  annyi,  mint  nevezo 
eset  s  bogy  egy&ltal&n  nem  formdt,  hanem  funkczidt  jelent  Mert 
ha  a  papiros  alany  nemcsak  ebben  a  mondatban :  a  papiros  \ 
rongybdl  lesZf  hanem  ebben  is:  a  rongyhdl  papiros  leszy  akkor 
ez  a  k6t  mondat  nem  kiilonbozik  egymdst61  6rtelemre  n6zYe. 
Pedig  nyilvdnvald,  hogy  6ppen  dgy  kiilonbozik,  mint  ez  a  k6t 
it61et :  az  ember  \  halandd  (van),  e  halandd  \  ember  (van).  Ezek- 
rdl  azt  tanitja  a  logika,  hogy  az  egyik  megfordit&sa  a  mdsiknak, 
azaz,  hogy  a  mi  alany  az  egyik  fteletben,  &llftm&ny  a  m^ikban. 
S  igen  sz6pen  magyardzza  e  kulonbs6get   Kalm&r  is,  mid6n   ezt 


KiT  iLiJLspoirr.  466 

mondja:  »Ide  s  tOTa  40  ^ve,  hogy  Brassai  nehilny  m&s  kiilfoldi 
tuddssal  egy  id6ben  megmondta,  bogy  a  nyelvbdi  egy&n  \  a  mon- 
dat ;  csak  nem  igy  a  f ok&ra  kell  f ektetni,  hanem  megforditva  az 
41ere  dllitasi  b  k^sz  a  t^tel,  bogy  a  mondat  a  njeVsheli  egy^^ 
(NyK  28:133.) 

A  nydytaii;  igen  belyesen,  a  logikdboz  fordult  az  ^rtelem- 
kiilonbs^g  megmagyar&z&sa  T^gett.  A  logika  tobbek  kozt  azt  is 
emlegette,  bogy  az  alany  (t.  i.  a  logikai)  mindig  nevezd,  az  &llft- 
mtoy  (t.  i.  a  logikai)  mindig  ige  {dvofia  xal  ^vf^a,  nomen  et 
verbum).  A  nyelvtan  ebben  14tta  a  dolog  velej^t  s  igy  lett 
aztdn  a  papiros  8z6  alany,  a  les^  sz6  ^litm&ny  mind  a  kSt 
mondatban,  de  az  ^rtelemkiilonbs^g  magyar&zatlan  maradt.  Azaz, 
bogy  nem  maradt.  Megmagyariztdk,  de  bogy?  *Az  egyih  mon- 
datban jolban  hi  van  emelve  az  alany ^  mint  a  mdsihhan.^  Erre 
en  azt  a  kerdSst  vetettem  fol:  Ha  e  k^t  mondat  kozott:  a  papiros 
rongybdl  Usz,  a  rongyhdl  papiros  lesz,  csak  az  a  kiilonbs^g,  bogy 
az  egyikben  jobban  ki  van  emelve  az  alany,  mint  a  miisikban, 
miert  nem  ugyanaz  a  kiilonbs^g  e  kettd  kozott  is:  az  ember 
halandd  (var^^  e  halandd  ember  (van)  ?  De  ez  az  ad  absnrdnm 
dedacti6m  sem  sikeriilt.  Mert  Kalmdr  azzal  a  k^rd^ssel  v&g 
vissza,  »b£t  ki  mondja,  bogy  nem  ugyanaz  a  kiilonbs^g<  ?  (Nyr. 
32 :  359),  6n  pedig  azt  bittem,  bogy  nines  ember  a  viUgon,  a  ki 
e  k^t  fteletnek  mind  a  kettej^ben  az  ember  sz6t  tartani  alanynak. 

A  ki  e  k^t  fteletnek  mind  a  kettejeben  az  eniber  sz6t 
tartja  alanynak,  teljes  kSvetkezetesseggel  mondbatja  azt  is,  bogy 
>az  alanynak  semmi  koze  a  bangsrilyboz  4s  sz6rendbez,  ba  pedig 
az  alanynak  semmi  koze  a  bangstilyboz  6s  sz6rendbez,  akkor  az 
Allftm&nynyal  sem  ezen  az  alapon  fogunk  tiszt&ba  jonni«.  (Nyr. 
32:360.)  De  6n  nem  ballgatbatom  el  itt  Trendelenbiirgnak 
kovetkeztf  nyilatkozatdt : 

»Wer  da  sagt:  der  Korper  isi  Korper,  denkt  bei  dem  Sub- 
jekt  des  Satzes  zuYerlassig  etwas  Anderes,  als  bei  dem  Fradikat . . . 
Was  das  Wort  mit  Fleiss  Tcrscbweigt,  bezeicbnet  mit  feinem  Sinne 
die  BetonoDg.  Indem  sie  sicb  wie  eine  Seele  in's  Fradikat 
hineinlegt  and  ihm  dadarcb  eine  sprecbende,  von  dem  gleicb- 
lantenden  Snbjekt  miterscbiedene  FbyBiognomie  giebt :  b5rt  das  TTrteil 
anf,  rein  tantologiscb  zu  8ein.«   (Logische  TTnterBachungen,  IL  169.) 

Megjegyzem,  nem  az^rt  id^ztem  Trendelenburgnak  e  sz^p 
szavait,  bogy  »a  bom^llyban  elt^vedt  bortobdgyi  csik6s  n^met 
ir&nyt^  mellett  igazodjek  ki  a  kodb6l<,  banem  az^rt,  mert  §n  a 
nemett61  sem  tagadom  meg  belyeslesemet,  ba  v^lemenyem  szerint 
valami  okosat  mondott.  De  bogy  az  a^xbs  itpa  nalam  nem  argu- 
mentum,  arr61  elegge  meggydz6dbetett  Kalmdr  abbdl,  bogy 
^mennyibe  veszem  Paul  vagy  Steintbal  HjeUnt&eit. 

Ha  a  bangsdlynak  nines  semmi  koze  az  alanyboz  6s  &llft- 
m^nyboz,  akkor  m^lt&n  k^rdbetem  ""Kalm^rtdl  meg  egyszer,  bogy 


456  EICSKA    EMIL. 

mi  az  az  el0z6  ismeret,  melybdl  azt  kovetkezteti,  hogy  ennek  a 
mondatnak :  e  h&  orszdgos  nemzet  a  magyar^  a  mctgyar  az  alanya. 
Ne  hivatkozz^k  Kalmkr  arra,  hogy  felelt  m&r  erre  a  k^rdesre, 
mikor  megmondta,  hogy  mib61  kovetkezteti  azt,  hogy  ennek  a 
mondatnak :  a  templomot  yill&m  sujtotta,  a  villdm  az  alanya.  (Nyr. 
32:360.)  Nem  mondta  meg,  mib61  kovetkezteti.  Sok  el6z6  isme- 
retet  sorolt  ugyan  el6,  de  az  egyetlen  igazit  elhallgatta.  Azt  t.  i. 
hogy  a  villdm  bz6  az  egyetlen  nominativus  a  mondatban.  Ez  az  az 
el6z6  ismeret,  melybdl  azt  kovetkeztette,  hogy  annak  a  mondatnak 
a  villdm  az  alanya.  De  ennek  az  el6z<5  ismeretnek  semmi  hasz- 
ndt  sem  veheti,  ha  kSt  nominativus  van  a  mondatban.  Az^rt 
k^rdem  ^n  mSg  egyszer  Kalm&rtdl,  mi  az  az  el6zd  ismeret, 
melybfil  azt  kovetkezteti,  hogy  ennek  a  mondatnak :  e  Jc4t  orszdgos 
nemzet  a  ma^ar^  a  magyar,  vagy  ha  tigy  tetszik,  a  nemzet  az  alanya. 

Kalm&r  azt  sem  hiszi,  hogy  a  nyelvtan  az  ^rtelemklilonbs^g 
megmagyar&z4sa  v6gett  fordult  a  logik&hoz.  Szerinte  azert  for- 
dult  hozzi,  hogy  a  formdkat  magyar&zza  meg  neki.  (Nyr.  32 :  360.) 
Mintha  a  nyelvtan  nem  tadta  volna  legal^bb  is  tigy  mint  a 
logika,  hogy  a  papiros  a  nominativus,  a  rongybdl  elativus.  De  ha 
a  form&k  megmagyar&z&sa  vegett  fordult  volna  is  a  logik^oz, 
akkor  is  igazam  van  abban,  hogy  t^vedett,  ha  azt  hitte,  hogy  a 
logika  bizonyos  grammatikai  form&k  elnevez^sSre  ajdnlotta  neki 
az  alany  4s  dllitmdny  mtisz6kat  Ilyesmit  a  logika  1780-ban  nem 
ajdnlhatott,  mert  akkor  m^g  j51  tudta,  hogy  az  alany  6s  &llft- 
m&ny  nem  bizonyos  formdkat,  hanem  bizonyos  f  unkczi6kat  jelentenek 

Mig  teh&t  az  it^letben  a  n4vsz6nak  bizonyos  esete  &l\  szem- 
ben  az  ig^nek  bizonyos  eset^vel,  addig  a  mondatban  a  n4vsz6nak 
osszes  esetei  dUanak  szemben  az  ig^nek  osszes  eseteivel.  Csak  az 
it61etr61  mondhatni,  hogy  alanya  nevezd  eset,  &llitm&nya  ige. 
A  mondatrdl  m^g  azt  sem  mondhatdi,  hogy  alanya  n^vszd^  &lUt- 
mdnya  ige.  Ebben  a  mondatban :  a  reformdticsok  templomdt  \  a 
Till^  sujtotta,  n4vsz6  az  alany  s  ige  az  AYlitm&nj,  De  ez  az 
ige,  ez  az  ^Ih'tmdny,  mint  l&ttuk,  mag&ban  vSve,  szint^n  mondat. 
Ebben  a  mondatban:  a  vill&m  |  sujtotta,  nem  n6vsz6  tobb^  az 
alany,  hanem  ige  s  nem  ige  tobb^  az  &llftm&ny,  hanem  n4vsz6. 
Yildgosan  Idtni  ezt  abb61,  ha  ezt  a  kSt  mondatot :  siqtotta  |  a 
villdm,  a  ylllim  |  sujtotta,  egybevetjiik  ezzel  a  k6t  It^lettel: 
siqtd  voU  I  a  villdm,  a  rilUm  voU  \  sujtd.  YaJamint  ez  a  k^t 
ft^let,  tigy  az  a  k^t  mondat  is  megfordft^i^a  egym&snak.  Ez  azt 
teszi,  hogy  a  mi  alany  az  egyikben,  dllftm&ny  a  m&sikban.  Mint- 
hogy  a  viUdm  ketsegkMl  alany  ebben  a  mondatban :  sujtotta  | 
a  villdm,  dllftm^nynak  kell  lennie  ebben  a  megfordftott  mondat- 
ban :  a  vlll^Un  |  sujtotta,  Ugyanez  a  kiilonbs^g  a  kovetkez6  mon- 
datok  kozt  is :  ngat  |  a  hutya  =  a  kutya  \  Qgatd  (van)  63  a 
kntya  |  ugat  =  az  ugatd  I  a  kutya  (van) ;  Jdnos  \  fr  =  Jdnos  \ 
iT6  (van)  es  J&nos  |  ir  «=  az  ird  I  J&nos  (van) ;  hirdetik  |  cwr. 
isten  tg^j^t  =  az  isten  ig^je  \  Urdettetik  ^s  az  isten  igej&  \ 
hirdetik  =»  a  mit  hirdetnek  \  uz  isten  ig^je. 


EI08KA    EMIL.    K^T   iLLiSPONT.  467 

De  nemcsak  a  megfelel6  it61etb<51,  hanem  a  megfelel6  n^v- 
sz6kb61  is  viUgosan  l&tni,  hogy  az  ige  akdrh&nyszor  alany  a 
mondatban.  PI. 

36  cselekedeteket  \  gyakorol :  }6  cselekedetekei  |  gyakorolni,  jd 
cselekedeieket  gyakorld,  jd  cselekedeteknek  gyakorldsa.  Kegyelmet  { 
nyer:  kegyelmet  nyemh  kegyelemnek  nyer^jCf  kegyelem-nyerd; 
kegyelenmek  |  nyeriae,  kegyelem-nyer^.  Bdnre  dd  okot :  bdnre  | 
adni  okoi,  bdnre  vald  \  okadds.  Babs^bdl  |  szabadM :  rabs^- 
bdl  I  szabadiUni,  rabs^bdl  |  szdbadiild,  rabs^bdl  |  szabadidt, 
rabsilgbdl  val6  \  szabadiUds,  Az  asztalhoz  |  iUtet:  az  asztalhoz  | 
iUtetni,  az  asztalhoz  iUtet6,  az  asztalhoz  UUeteti,  az  asztalhoz 
void  I  iUiet^.  A  Krisztns  dicadsigiben  \  riszeltei :  a  Erisztus  dicad- 
84g{hen  \  r^szeltetni,  a  Krisztns  dicsdsigiben  \  r^zelfetcff  a  Krisztas 
dies6s4giben  val6  \  riszeltei^s.  A  sokasig  kozott  \  fargddik:  a  soka* 
Hig  kozott  I  forgddni,  a  sokasig  kdzott  \  forg6d6,  a  sokas^  kozott 
val6  I  forgMds.  T^rden  dllva  |  imddkozik :  t^rden  dllva  \  imddkozni, 
t^rden  dllva  \  irnddkozd,  t^rden  dUva  void  \  imddkozds.  T^hetetlen 
holdogsdggd  vdltozik :  T^hetetlen  holdogsdggd  \  vdltozni,  T^hetetlen 
holdogsdggd  vdltozandd,  T^ghetetlen  holdogsdggd  vdl6  \  vdltozds.  Nagy 
hatalfna  \  van :  nagy  hatalmdnak  \  lennif  nagy  hatalm-H.  Hatalma  | 
van:  hatalm&nak  lenni,  hBialmo'S.  A  M  feje  \  fdj:  a  M  feii- 
nek  I  fdjni,  ftl  fejinek  \  fdjdsa,  t6\  feje  \  fdjdsa,  t6\f6'fdjd$, 
Takon  |  szuUtik :  rakon  |  szUletni,  yakon  |  sziUet^,  rakon  |  sziUe- 
tett,  rakon  vald  \  sz^etis,  Takon  |  sziUetis. 

Senki  se  inondan&,  hogy  ebben  a  nomen  yerbale-ban  Takon 
void  8Zfdet48,  attributum,  azaz  predik&tum  a  szuLetis,  mi^rt  legyeo 
tehdt  okvetlen  predik&tum  a  szuletik  ebben  a  megfeleld  verbum 
finitum-ban:  Takon  szuletik? 

Ezzel  megfeleltem  Kalm&mak  erre  az  ellenyetSs^re  is: 
>De  Eicska  sajdt  r^gi  alapj&n  nem  fogja  megmondani  nekem, 
ak&rhogy  koveteljem  is,  hogy  mi  az  ige  olyankor,  mikor  f<5n6v 
az  &llftm&ny  ^s  m^gis  van  a  mondatban  ige  i8.«  (Nyr.  32:360.) 
De  az  is  igaz,  hogy  ezt  csak  a  >r6gi  alaponc  lehet  megmondani, 
azon  t.  i.  hogy  >minden  mondatot  k6t  reszre  lehet  osztani,  egyik 
az  alany,  mdsik  az  dlHtm&ny.«  S  ez  nemcsak  az  ^n  alapom,  hanem 
a  Kalmdr^  is.  A  kiilonbs^g  csak  az  koztiink,  hogy  Kalm&r  alig 
h&gott  az  alapra,  m&ris  leszdllt  r61a  (s  most  is  >Yis8za  fog 
t^vedni*  az  tij  ^lapra),  engem  pedig  semmi  ellenvet^s  sem  t&nto- 
rfthat  le  r61a.  Igy  az  sem,  hogy  nem  magyardztam  meg,  mi  a 
kiilonbs^g  a  helyhat4roz6  es  az  id6hatdroz6  kozott.  Ez  az  ellen- 
vet^s  tigy  lepattan  r61am,  mint  a  fizikusr61  az,  hogy  a  szabad 
es^s  tory^nyevel  nem  magyar&zta  meg,  mi  a  kulonbs^g  a  j^gesd 
^8  az  dgytigoIy6  kozott.  Nekem  semmi  kozom  ahhoz,  mi  a  kiilonb- 
s^g  a  helyhat&roz6  ^s  az  id6hat£roz6  kozott.  En  funkczidjukra 
n^zve  yizsg&Iom  a  mondatrdszeket  Nekem  csak  ahhoz  yan  kozom, 
miben  kiilonbozik  funkczidjdra  n^zve  a  helyet  jelentd  mondatr^sz 
luoTAx  stslyOb.  xxzm.  31 


458  BALQ6  tarjIn.  ▲  BUDiPBSTi  hIblap  heltesIrIsa. 

ebben  a  ket  mondatban:  a  szomszMban  \  valami  lakzi  voltj  a 
szomszMban  volt  \  valami  Idkzij  vagy  az  id6t  jelentS  mondat- 
r^sz  ebben  a  ket  mondatban:  holnap  \  }Lenj6Tsiit^  napja  less, 
holnap  less  \  henyersut^  napja.  Yiszont  ha  jelentSsiikre,  vagy 
nyelvtani  alakjukra  n^zve  kellene  yizsg&lnom  a  mondatr&zeket, 
nem  kevern6in  a  jelent^sek,  vagy  a  formik  koz4  a  csupdn  funk- 
czi6t  jelent6  alanyt  es  ^llftm&nyt.  Ennek  a  k^t  szempontnak 
osszezavar&sa  sarkalatos  hibaja  a  Kalm&r  osztdlyozasdnak. 

En  csak  egy  ellenvetest  nem  mertem  volna  visszautasftani, 
azt,  bogy  a  mondatr^szeknek  funkczi6jak  szerint  yal6  yizsg&lata 
nem  a  nyelvtan  feladata.  Ezt  az  ellenvetest  magam  tettem 
magamnak.  De  mivel  Kalmdr  azt  mondja,  bogy  >agyan-ugyany 
h&i  mi  van  a  nyelvben,  a  minek  vizsg&lata  nem  a  nyelvtan  fel- 
adata ?«  (Nyr.  32:356.)  s  nekem  tigy  tetszik,  bogy  igaza  van, 
ezt  az  ellenvetest  is  viszautasitom. 

KiCSKA    ElOL. 


A  BUDAPESTI  HfRLAP  HELTESIrASA. 

Mikor  az  iskolai  magyar  belyesfr&s  szabdlyai  megjelentek, 
a  BH.  (1903.  mdrcz.  15.)  ezen  czfm  alatt  irt  r61uk:  >A  Buda- 
pest! Hirlap  belyesfr&sa.^  Megfdjta  a  diadalmi  barsondt  es  tudatta 
orszdggal,  vil&ggal,  bogy  »a  kozoktatdsUgyi  miniszter  szaktuddsok 
javaslatdra  ilj  rendjet,  vagy  mondjuk  reformj&t  dllapitotta  meg 
a  magyar  belyesfrasnak  esezt  azon  az  alapon  ^s  elven, 
a  melyet  a  Budapesti  Hirlap  kezdett  &  folytat*  .  .*,  s  a  mely 
reformert  —  mint  al&bb  mondja  —  6  el6tte  m^  a  mult  sz&zad 
betvenes  6veiben  a  (Rdkosi  Jen6  szerkesztette)  nebai  Beform  is 
kiizdott,  s  bozzateszi:  >mondbatni  teb&t,  bogy  a  gy6zelem  egy 
emberi  elet  munkdjdnak  az  eredmenye*. 

A  bozz4^rt6k  joiziien  mosolyogtak,  mikor  ezt  a  gydzedelmi 
zengedezest  olvastdk,  mivel  vildgos  volt  elottiik,  bogy  a  BH. 
diadalmi  mdmordban  nem  meltatta  kelld  figyelemre  az  iskolai 
belyesfrast,  mert  kiilomben  eszre  kellett  volna  vennie,  bogy  az 
eppenseggel  nem  az  6  belyesirdsa.  Az  dj  iskolai  belyesirds  ugyanis 
(egyes  kisebb  vdltoztatdsokon  kivtil)  n6gy  fdpontban  tdr  el  az 
Akad^mia  belyesirasdtdl,  s  ezek  a  kovetkez6k: 

1.  A  cz  belyett  c-t  irat.  —  A  BH.  is  c-t  fr  ugyan,  de  ez  a 
bangjelol^  valamivel  regibb  keletd,  mert  mdr  a  Halotti  Beszed- 
ben  megvan,  s  tudvalev6  dolog,  bogy  a  XIX.  szdzadban  meglebe- 
t6s  sokan  irtak  mdr  egyszerCL  c-t,  mikor  m^g  Eeformnak,  Buda- 
pest! Hirlapnak  bire  se  volt.  (L.  Simonyi,  Az  tij  belyesfrds  6 — 7.) 

*  Nem  tudom :  az  alapot  kesdte  s  az  elvet  folytatja,  vagy  as  elvet 
kezdte  8  az  alapot  folytatja,  vagy  pedig  az  alapot  is,  az  elvet  is  kezdte  ^ 
folytatja  9 


A    BUDAPEST!   HffiLAP    HELTESlsiSA.  459 

Ezzel   az   tijiUssal   teh&t   ^ppoly   key6s86    dicsekedhetik   a   BH., 
mint  pi.  a  vildg  teremt^s^vel.'^ 

2.  A  k^tjegyCL  in&ssal}iangz6k  hosszds&g&nak  koyetkezete- 
sebb  jelol^se  (a/rasszaly  arannyd). 

3.  A  Yonatkozo  n^vm&sok  osszeir&sa  (aM,  ami,  amely  Btb.) 
A  2.  ^s  3.  pont   alatti   tijltdst  a   BH.   nemcsak  bogy   nem 

kezdte,  banem  mSg  csak  nem  is  koyette,   mert  m&ig  is  tigy 
ir,  mint  az  Akad^mia  belyesir&si  szab&lyai  rendelik. 

4.  Az  idegen  szavak  ir&sm6dj&nak  pontosabb  szab^Iyoz&sa. 
—  Err61  a  BH.  a  kovetkezfiket  mondja: 

>A  magyar  belyesfr&s  eddig  azon  az  dlUsponton  volt,  bogy  min- 
den  idegen  nyelv  szab&lyait  6s  belyesir&sdt  respekt&lta  a  belyett,  bogy 
kimondta  volna,  bogy  r&  n^zve  csak  e  g  y  belyesf r&s  van :  a  magyar. 

Most  y^gre  eljutottunk  a  belyes  &ll&spontra,  a  mely  ez:  min- 
den  idegen  8z5t  a  Iebet6s6g  szerint  magyanil  frank  le,  a  mit  nem 
tudunk  magyar  belyesir&s  szerint  ^tfrni,  azt  ejtjUk  a  bogy  tetszik, 
magyarosan  . .  .< 

Ebb61  yildgosan  kitCLnik,  bogy  a  BH.  nemcsak  az  tij  iskolai 
belyesfrdst  nem  ismeri  elegge,  banem  a  r^git  (az  akad^miait) 
sem,  mert  az  ut5bbi  nem  rendeli  azt,  bogy  mind  en  idegen 
6z6t  az  eredeti  ir&sm6d  szerint  kell  fmi,  az  el6bbi  meg  szint^n 
nem  esik  az  ellenkez6  ttilzdsba,  bogy  mind  en  idegen  sz6t 
magyarosan  iratna.  Tess6k  csak  osszeyetni  az  akademiai  belyes- 
ir&s  6.  §-dt  az  iskolainak  12.  §-&yal!  Mind  a  kett6ben  meg  yan 
mondya,  bogy  mely  szayakat  kell  magyarosan,  melyeket  idegene- 
sen  fmi;  csak  az  a  kiilombs^g,  bogy  az  iskolai  belyesirds  reszle- 
tesebb  titmutatdst  ad. 

A  BBL  teb&t  igen-igen  nagy  t^yedSsben  leledzik,  ba  azt 
hiszi,  bogy  az  6  belyesirds&t  szentesftette  a  kozoktatdsiigyi 
miniszter  az  dj  belyesir&si  szabdlyzat  kiad&s^yal.  Szo  sines  r61a, 
8  az^rt  a  diadalmi  barsona  megfily&sdra  semmi  igaz  oka  nem  yolt. 

Legnagyobb  resze  azon  >szaktud6soknak«,  a  kik  az  tij 
iskolai  belyesir^  meg&Uapft&s&ban  r6szt  yettek,  batdrozottan 
belytelenftette  azt  a  tdlzdst,  bogy  az  idegen  szayakat  minden 
vdlogat^  n^lklil  magyarosan  frjuk,  a  bogy  a  BH.  (es  a  legtdbb 
tijs&g)  irja. 

Nagyon  jol  tudjuk,  bogy  mi  yitte  r&  az  tijs&gir6kat  erre 
a  magyaros  dtir&sra.  K^t  ok.  Az  egyik  az,  bogy  ez  az  Msm6d 
k^nyelmesebb,  mert  az  fr6nak  nem  kell  » minden  idegen  nyely 
szabdlyait  ^s  helyesirdsdt  respekt&lnia,<  yagyis  yildgosabban  mondya : 
b&tran  dobdlddzbatik  idegen  szayakkal,  ba  semmifSle  idegen  nyel- 
Tet  nem  tud  is  becsuletesen.  A  mdsik  ok  meg  azon  olyas6kra 
Yal6  tekintet,  a  kik  idegen  nyelyeket  nem  tudnak.  De  bdt,  azt 
k^rdem,    tanulatlan    emberekbfil   &11   a   BH.   olyas6kozons6g4nek 

*  Azonban  azt  az  erdemet  nem  yiiathatjak  el,  hogy  az  egyazera  e 
alterjesstea^ben  legnagyobb  resze  yolt.  A  szerk, 

81* 


460  SAhQd    TASJiS.    Jl   BUDAPBSn   hIrLAP   HSLTBSmiflA* 

tobbs^ge?  iln  azt  hiszem,  hogy  nem;  86t  meg  yagyok  rdla  gy^ 
z6dye,  bogy  olyas6inak  legnagyobb  r6sze  tanult  egy-k£t  idegen 
nyelvet.  Mi^rt  kell  h£t  ezeket  a  tanulatlan  kisebbseg  kedv^^rt 
folyton  bosszantani?  Igenis  bosszantani  (ezt  maga  a  BH.  is  el* 
ismeri),  mert  az  idegen  nyelveket  tud6  embernek  lehetetlens^ 
nem  bosszankodnia,  mikor  olyan  Bzavakat,  mint  cinquecento, 
status  quo,  fgy  Idt  frva:  csinkvecsentd,  stdtu8zhv6.  De  bosszan- 
kodbatik  dm  a  tanulatlan  ember  is,  mert  ha  kiv&ncsi  red,  bogy 
mifdle  Isten-teremtSse  az  a  csinkvecsentd^  nem  taldlja  meg  semmi- 
f^le  lexikonban  a  cs  betCL  alatt 

'kn  kordntsem  tartozom  azon  6sdi  emberek  koz4,  a  kik  pL 
m6g  a  kolerdt,  Jcvdtdtj  gimndziumoty  fisikdt,  frdeist  stb.  is  igy 
frjik:  cholera^  quota,  gymnasium,  physica,  phrasis  stb.;  de  bogy 
minden  idegen  Bz6t  magyarosan  irjunk,  azt  mdr  semmikdp  sem 
helyeselbetem. 

Meg  bo8szant6bb  azonban  a  BH.-ban  az  idegen  tulajdon- 
nevek  irdsa,  mert  ez  csupa  kovetkezetlens^g.  Ma  Munkhen-iiek 
taldlom  frva  a  tegnapi  Munient  6s  a  tegnapel6tti  Miinhent,  s 
ezek  mellett  sz^pen  megfSr  Aachen  a  maga  aa- jdval  ^s  ch-j&Y&L 
Felemds  ir&s  Laibak  6s  Nyuyoric,  mert  a  magyar  az  a;-t  nem 
frja  ai-nak,  sem  a  j-t  nem  jeloli  y-nal.  Schermann  6s  Scblirger 
doktorbdl  Sermann-t  6s  Stirger-t  csindltak,  de  Schwarz-ot  6s 
Singer-t  nem  irjdk  Svarc-nsk  6s  Zmger-nekj  s  igj  a  jdmbor 
olvasd,  a  ki  yeszt^re  n^metiil  is  tanult  yalamicskSt,  nem  tudja, 
bogy  a  Sermann-t  kell-e  Zermann-nak,  vagy  a  Singer-t  kell-e 
Schinger-nek  olyasni.  Innsbruck-ot  Innssbruk-nBk  tal41om  frya, 
de  Ischl-b61  nem  lett  Isl.  A  TF-s  Wedd  (mondd  V6dl)  gnSf 
sz6pen  megdrul  egy  gySkenyen  Sverin  (belyesen :  Scbwerin)  gr6f* 
fal.  Nansen,  Pasteur,  Kronje  megmaradt  igy,  de  Nordenskiold- 
bfil  Nordenszkjoldy  Virchow-b61  Virhov  6b  Oranje-b61  Ordms 
lett.  De  hdt  akkor  Bismarck-ot,  Combes-ot  6s  Gladstone- 1  mSrt 
nem  irjdk  Bizmark-nak,  Kdmb-nak  6s  Olectn-nek?  Bettenetes 
osszeyisszasdg  6s  koyetkezetlens^g ! 

S  aztdn  a  n^y  dtfr&sa  gyakran  hib&s  is,  mert  az  dtfr6  nem 
tudja,  bogyan  bangzik  yal6jdban,  hanem  >ejti  a  bogy  tetszik,  (!) 
magyarosan.*  PI.  Nordenskiold-ot,  Virchow-ot,  Oranje-t  nem 
Nordenszkjold-BGk,  FtVAov- nak,  Ordn^^-nak  mondjdk,  a  bogy  a 
BH.  irja,  banem  (amennyire  kozonseges  frdsunkkal  le  lehet  frni) 
ilyenformdn:  Nudnsold,  Firchd,  Ordnnye.  Ha  pedig  fgy  irunk, 
akkor  majd  osszeyissza  forgathatjdk  a  j&mbor  olyasdk  a  Pallas 
lexikondnak  yalamennyi  kotetSt,  a  mfg  megtudj&k,  bogy  ki  az  a 
Rajeddl,  yagy  a  yil&g  melyik  sarkdban  yan  Eksz  (belyesen  frya : 
Ruysdael  6s  Aix). 

ils  aztdn,  ha  m&r  az  idegen  neyeket  a  kiejt^siik,  belyeseb- 
ben  mondva:  a  maga  >a  bogy  tetszik  magyaros«  kiejt^se  szerint 
irja  (hab&r  emyedetlen  koyetkezetlens^ggel)  a  BH.,  m^rt  hagyja 
meg  a  maguk  szokdsos  alakj&ban  az  olyan  magyar  neyeket,  mint 
Atzd,  Sigray,  Se^Jienyt,  Beothy^  Dessewffy  stb  ?  Ugyebir  az^rt^ 


szt^cs  istyIk.  ▲  NTFTBAyiDtei  pal6cz  mnSLYJlRis. 


461 


mert  ez  a  hagyom&nyoB  fr&sm6d?  Igy  irta  ^s  frja  a  ney^t  az 
illet6  csal&d,  s  ezt  a  szok&st  mindenkinek  kovetnie  kell.  Az  illetd 
nevek  viseUi  ezt  teljes  joggal  megkoyetelhetik,  mert  a  n^Y  az  6 
tula j don neyfik  s  nem  a  Os&ky  szalm&ja.  A  BH.  f fiszerkeszttfje 
is  bizonj^a  gorb^n  nSzne,  ha  n4met  koUSg&i  az  6  ney^t 
Bakoschi'jiSkk  irn&k.  Pedig  a  BH.  szakasztott  fgy  b&nik  el  az 
idegen  neyekkel.  Ez  nagyon  helytelen  dolog,  mert  ha  a  Sodsok^ 
Boioghok,  Tdthok  is  Takdtsok  hagyom&nyos  6a  szok&sos  ivis- 
m6dj&t  >re8pekt41juk,<  azt  hiszem,  a  Virchaw-k ;  Nardenskidld'ok 
6s  Ooethe-k  is  jogot  tarthatnak  erre  a  kedyezm^nyre ;  de  nem- 
csak  0k,  a  nagyok,  hanem  a  kis  Mayer-ek^  Meyer-ek  6s  Meier-ek  is. 

Salch)  TasljAs. 


A  ntitra-vid£ki  pal6cz  ntelvjArAs. 

(V6ge.) 


Oerencair, 

megtskamyi :  megtartani. 
hi&bs :  ingyen. 
giimy6 :  kunyhd. 
nyakalnpa :  nyakszirt  je. 
kikdyetnyi :  eltemetni. 
fist :  ezfist. 
gar&bla :  gereblye. 
megsznletnyi :  megszfilni. 
f ogalmaz&8 :  gondolkoz&s. 
eresztenyi :  itengednL 
eleresztenyi :  eladni. 
mester :  ktotor. 
zsolt&ros :  eld^nekes. 
emasiny&znyi :  elcs^pelni. 
f  dc6h6nyi :  f  elayatnL 
kice :  f  eddzstip. 
kereszt^ldn^y :  keresztn^y. 
irey-<5gyik :  sz^tfoszlik. 
Bzaporosonnyi :  szaporodni. 
flyegszem :  szemiiyeg. 
figyelmez :  figyel. 
cibeles :  ciyil,  kom6t. 
Bzembeyald :  szemreyald. 
aajn^-f orint :  schein-f orint. 
kunyh^h&z :  kunyhd. 
pizfordit&s :  p^nzy&ltoz^. 
k5rty61y :  kdrte. 


Tifjszdk. 


harmadeb^d :  ozsonna. 

yeret5lnyi,   l&bicskdnyi :  market 

hatyankonoyi :  hencegnL       [yemi. 

OBzteng :  azut&n. 

bojzeng :  bodza. 

szuszmancs :  szuszogd. 

Scilnyi :  r&c6lozni. 

dtreff6nyi :  eltaUlm. 

csiyaj :  zsiyaj. 

csiyatdnyi :  Urm^znL 

koca :  tory^nytelen  gyermek. 

kaca :  gyermekruha 

gula :  lapda. 

klaydr :  kintoma. 

torokmnzsika :  harmonika. 

kukris :  tdrpe. 

policajt :  elziUldtt. 

lapatyika :  lepke. 

lapatyir :  deney^r. 

papmacska :  hemy6. 

spdr :  takar^kpdnzt&r. 

yencsereg :  szit&l  az  esd. 

szdrkeszkenyd :  gyapjtikendd. 

szliyoriom :  szilyorium. 

szoyet :  szdyetkezet. 

Gsiidr. 

met^nyi :  ely&gnL 
beabomyi :  bereteszelni. 


462 


sztcs  istyjLk. 


bibik:f&j. 

osztengat :  aznt^n. 

ceyema :  c6ma. 

hodi :  bticsd. 

zSdSntyibe :  zdlden. 

majhama :  majdnem. 

gUrdl :  gurul. 

szoba :  padl&s. 

csdpkef  orma :  tirif 6le. 

lagyikdnyi :  csolnak&znL 

dudu :  5regapa. 

m&nyi :  breganya. 

pas8zol:j6l  esik. 

pocik :  egdr. 

SrevSgyik :  elhervad. 

olankor :  ii6ha. 

▼erduDg :  negyedliter,  [negyedkild. 

Bzekal&ci6 :  biztosit&s. 

gondbkogyik :  gondoskodik. 

kas :  kos&r. 

papi  szerintyi :  papf orma. 

ateim^nj :  kap&8ii5v6ny. 

asztii :  eresz. 

k&r6 :  talyiga. 

▼eresbors :  paprika. 

esBzefrecsbnyi :  befecskendezni. 

burg :  kir&lyi  palota. 

az  id6  Borsa :  az  id6  sora. 

eligslg :  el^g. 

kice :  feddzsilp. 

efelekettem :  megfeledkeztem. 

beelSgennyi :  megel^gedni. 

verbungdnyi :  verbungot  j&rni. 

elt5r5d5tt:elmult. 

erdokar&j :  erd5az6le. 

szilaa :  8z5lld. 

egyyfgbe :  egym&smellett. 

Bzilokszer :  fiUokszera. 

f  gis :  ttizv^sz. 

Bzavazat :  y^laszt^s. 

prosicb :  kormenet. 

Bzeglny  tetes :  szegdnyes. 

pup&cska :  guba  [ruha  ?  t^szta  ? 

bogdrbAb  ?  A  szerkj 
giflyi,  csiperet :  csipetke  t^szta. 
szapu :  m6r6, 
ef ognyi :  koriilTenni. 
beannyi :  f  eljelenteni. 


Kolon. 

8oinm&8 :  sok,  nagy. 

megdl5tt:k&rt  tett. 

agacsfa :  ak&c£a. 

eligazf  t :  elutasit. 

bitangld :  pr6d&l6. 

oszt&ngat,   osztingat :  azut&n. 

8r6t :  f  erddn. 

rospont :  eldfogat. 

id6yel :  korin. 

cevema :  cdrna. 

Bz5ll5barka:yir&gz6  sz6116fiirt. 

Ujs&g :  Uj6k. 

vondsmarha :  ig^smarha. 

megkovetnyi :  f  elsz5litaiiL 

futra :  takarmtoy. 

kasztron :  f  6z6ed6iiy. 

Biktenydrs^g :  slks6g,  lap&ly. 

kibompotta :  kijeldlte. 

nyitv&nyos :  irty&nyos. 

harap&s :  darabka. 

dcs&lldg,  6k1iUog:elbaz5dik. 

mennyih&ny :  n^b&ny. 

cicer :  borB6. 

eben :  igen. 

bev&llanyi :  megblvnii   bef ogadni. 

megfuv&kogyik)  megfah&szkogyik : 

felpoSad. 
mart :  mert. 
dudu :  5regapa. 
m&nyi :  oreganya. 
rendel :  szerez. 
f  ertig :  k^szen. 
keletkez^s :  Bz6rinaz&s. 

Pogrdny. 

k6tyika :  f  orr&s. 
bealkunnyi :  megalkudni. 
kiskord :  nem  h&zas. 
koaztyiroznyi :  eltartanL 
reverencia,   rezerencia :  rezidencia. 
urab&csi :  uramb&ty&m. 
beeldgennyi :  megel^gedni. 
igen  mingy& :  hamar. 
lehenyi :  8zents6g6t  im&diii. 
sajt&r :  zeolt&r. 
elemdBzkennyi :  megkalni. 


▲  NTITRAYIDtia  PAL6CZ  HTSLyjjLRis. 


463 


kopec :  rak&s. 
led6goznyi :  lev&gni. 
megszavaznyi :  kivAlasztani. 
dudu :  mulats&g. 
hodi :  bticsti. 
eldlnyi :  elv&lasztani. 
Uteres :  korcsmilros. 
BzakT&nyos :  r^szes. 
rajUrbnyi :  tisztftani  (gabon&t.) 
y^aha  iddben :  egykor. 
kdnsz^nyeznyi :  sz^nk^negezni. 
megm&86nyi :  elhagyni. 
86hajkonnyi :  b&nkddnL 
Sligazftanyi :  elkiildeni. 
kecsege :  kdcsdg. 
szdvet :  sz5vetkezet. 
szdtrepegetnyi :  Bz4tt6piii. 
Smes^Dyi :  elbeszSlgetni. 
boron&tatnyi :  l6farkon  burcolni. 
ftveges :  borkim6r5. 
lei  ratnyi :  lefdnyk^peztetni. 
kiv&ncsi :  kiv&ns&g. 

Bid. 

Upa :  lap&ly. 
meg&batds :  meglehetos. 
cupka :  &gcsomd. 
komiz&ci5 :  tagosit&s. 
inh5ber :  tulajdonos. 
mddos :  gazdag. 
f  edf  8 :  tetd. 
elsoroz :  besoroz. 
tag08zt&a :  tag08it&8. 
mag&t  kivennyi :  kir&ndulni. 
penec^r :  penecilus. 
&rolld :  &ru. 

Zaire, 

makk :  tdlgyfa. 

traf&l :  taUl. 

magacipello,  magacipel :  velocip^d. 

bi&ba :  ingyen. 

nyestenyi :  nyesnL 

Borozat :  soroz&s. 

yadfa :  erdei  fa. 

koled&nyi :  h&zat  szentelni. 

eatente :  esty^lig. 


gr&do8 :  fokos. 
porcid :  ad6. 
fakad&s :  f  orr&s. 
gbg :  igen. 

majbama :  majdnem. 
bibanem :  alighanem. 
takamyi :  gyiijtem. 
biyestartd :  napemyd. 
erdszakosft :  er6ltet. 
ley&gnyi :  r&szedni. 
legf^kint :  leginkAbb. 

Menyhe, 

8f  ynyi :  siyf  tani. 

8zeg :  szeglet. 

dd6goznyi :  megcsioAlni. 

aanyarf  t :  biintet. 

permok8Z^ra :  fillokszdra. 

putros :  yastag. 

szu8z&k:ki8  magt&r. 

pirosf  t :  yirlt. 

lef  orr&zkodott :  leslilt. 

ellettye    yminek :  fiatalja    yminek. 

Bzdlld  ellettye :  fiatal  szdlld. 

kop5ce :  mdrt^k  a  moln&rokn&l. 

bldo86 :  v6f61y. 

tragyiroznyi :  simftani. 

8zerba :  a  b&z   csticsa. 

cseljed :  csel^d. 

karabuzaya :  felf iiy6dott  azilya. 

cukk :  sor. 

gyapor :  gy6k6r. 

abol  mell6l:a  bonnan. 

bor£a :  sz6ll6yes8zo. 

ag&cs :  ak&cfa. 

taroly&8 :  bernyds. 

bdjtyi  szalonna :  retek. 

sziyel,  sz^ye :  sz^t. 

szetkdgyik :  Qsszeazedelozkddik. 

mosz&jitanyi :  osztonozni. 

f elpart :  meredek  tit. 

loty5 :  ital. 

ippop :  6peD. 

dtalmaszkonnyi :  f^lni. 

tirdolg&s :  i&rb^res. 

az^tkoDcolnyi :  felkoncolni. 

lebesz^getnyi :  elbeaz^lni. 

megbesz^nyi :  elbesz^lni. 


464 


BZtcs  istyIn. 


per6ny :  karima. 
git :  Amydk. 
k&r6 :  talyiga. 
6pf  t :  szerez. 
engedelmes :  enyhe. 
tores :  f  ataskd. 
elf oglalnyi :  meghf nyi. 
megt^r :  elf^r. 
alabor :  ker^kkdtd. 
BzabadoB :  leg^nyember. 
cig&nfilegfn :  cig&nyleg^ny. 
cseppentds :  csepp. 
Ut<3:l&togat6. 
papmacA :  hemy6. 
szegfnyletes :  szeg^oy. 
t5rvf  nykegyik :  perlekedik. 
bef  ogdcska :  marha. 
sz5xnond&8 :  kdzmond&s. 
dpitds :  dpiUet. 
jdToje :  jdvedelme. 
tfizg^p :  g6zg6p. 
gepli :  k6zi  C86pl6g6p. 
aljabb :  alantabb. 
megfbrennyi :  felfrissalni. 
osszef  elel :  Ssszevesz. 
Ssszecsap :  osszeyesz. 
bomola :  rak&s. 
hamars&gba' :  hamar. 

L4dec. 

szf  Tel :  szSllyel. 
aljadzanyi :  almozni. 
csioajoz :  l&rm&z. 
agaca :  ak&cf a. 
8ayany6 :  bableves. 
gajszt :  Bzesz. 
elmtilik :  kipusztol. 
gatyalina :  lucema. 
zsig&r :  siUnyf  sov&Dy. 
kasBOg :  szandik&l. 
gyepsfg :  legeld. 
paldta:f5z5  enged^ly. 
derik :  j5kora. 
als6  sz6l:ddli  szdl. 
felB6  sz61:6szaki  sz6l. 
mekk5st&nyi :  megk6stolni. 
valaxnely :  namely, 
megszentesf t :  megerdsit. 


nagy  m5do8 :  gazdag. 

Upa :  lap&ly. 

tenyf  r :  si  ka^. 

lexnond,  lekdszdn :  kipasztnl. 

ar&nyunkba' :  Teliink  szemben. 

papja :  legf elsd  k^v^je  a  keresztnek. 

Svilasztanyi :  ktUonbB^get  tennL 

pillancs :  m^cs. 

fart  :foly  ton. 

Qhymes, 

szilyS :  Bz^llyel. 

tigyeskegyik :  iparkodik. 

icako&znyi :  h&lni. 

hi&ba :  iogyen. 

Bziveskegyik :  szivesen   ad 

csirka :  csira. 

▼el&gf  t :  kil&tszik. 

z&ktoyoB :  agyagos. 

tfnok :  kar6. 

yf  rmesB^g :  nedvess^g. 

csentereg :  sinlik. 

cirokf 6le :  filloksz^ra. 

&polf  t :  Qltet. 

Shasonlik :  elv&lik. 

cevema :  c^ma. 

tar :  tarl5. 

agacsfa :  ak&cfa. 

gyapar :  gyok^r. 

reg&loz :  rigolfroz. 

magaszerintyi :  mag&nzd. 

borfa :  f  eny6fa. 

&bat68 :  meglebet5s. 

bazsantos :  f&c&nos. 

kactir :  kandtir. 

felpart:felfel^ 

merevig :  mer6,   csupa. 

kukukfandl :  aranka. 

kord6 :  pazarld. 

megsacoltat :  megbecsftltet. 

gyflk :  gy5k6r. 

bt&zat6 :  meredek. 

brindulnyi :  repillni. 

hib&nyoB :  hib&s. 

brtigott :  d5rgdtt. 

pillancs :  lepke. 

Cingell^rbegy  :  Szent-G-ell^rtbegy. 


▲  KTITBIYIDAkI  PAL6oZ  VTELYJlRiS. 


466 


Gfeszte. 

5B8zesB6nyi :  dsszebess^lni. 
dupla :  kiT&16. 
dt5z5 :  raha. 
nyaUb :  kdz. 
testjiraha :  f  eh^memii. 
pacsik&z :  pack&s. 
csetrSszkennyi :  meg&znL 
csSter :  nedvess^g. 
CBf P&8 :  agyagos. 
fizetds :  ad^ssiig. 
b&hanem :  alig  ha  nem. 
mons^kogyik :  tdrik. 
parok :  pldb&nia. 
^lelmez :  61. 
az6lv6 :  sz^Uyel. 
bAnatoa :  gy&szos. 
jav&ra :  nagyobbr^szt. 
lamp :  lasta. 
megtoklik :  megbotlik. 
martiroznyi :  megf ogdosni. 
tan&cskoimyi :  tanakodni. 
cBOT&ny :  csaUn. 
k^ntetnyi :  k^nyszerf  teni. 
6rdzk5niiyi :  legelni. 
beigazlt :  bekilld. 
szapu :  m6r6. 
r&f  oglakoznyi :  rddllani. 
nyalka :  k^nyes. 

Nyitra-Bodok. 

f  yad :  idd. 

katyiv^tor :  I6kapa. 

tdrek :  Bzalma  alja. 

cigar :  szivar. 

meg&liat68 :  meglehetds. 

megharmat5kodott :  megnedyese- 

galib&z :  akadilyoz.  [dett. 

pnnktumos :  pontos. 

b6y:b5. 

agacs :  ak&cf a. 

f elsSsi :  f  elsSvid^kL 

oskolAskert :  faiskola. 

kilokszer :  fiUoksz^ra. 

rak^tli :  rak^ta. 

AgytLs :  tCbE^rkatona. 

pucdnyi :  pusztltani. 


r^zk&sa :  rizskAsa. 
megsim^nnyi :  meghlzni. 
Bzivel :  sz^llyel. 
kaBza :  takar^kpdnzt&r. 
hdUska :  biicstL 
valamikor  idejibe :  egykor. 
majhama :  majdnem. 
zenebonaidd :  yiharos  idfi. 

NyitrO'Egerszeg. 

valaxnelyest :  n^b^nyszor. 
tnicas&g :  akad^koskodAs. 
kasza :  takar6kpdnzt&r. 
nagy  mddos :  gazdag. 
kertUet :  kertQd. 
sziiltelen-anyameztelen :  szfizanya- 

meztelen. 
6dala8 :  mell^kes. 
laponya:  lap&lyos. 
meggazd&kogyik  :  m^ggazdagodik. 
hetvenkedis :  pdr. 
kdnnytlesztL :  eszelSs. 
legjavare,  jay6ba :  legink&bb. 
futra :  takarm&ny. 
ag&ca,  agacf a :  ak&cfa. 
elojtanyi :  megdlnL 
fergel^ik :  forgoMdik. 
legyal&zf  t :  legyal&z. 
ledltdzkdgyik :  levetkezik. 
azabadoB :  legdnyember. 
kUll^ :  kisz&ll&s. 
taltogat :  tal&n. 
Agy :  &gj&H. 
lohog6s :  I6g68. 
f els6vet6 :  f elsd  diil5. 
8ziroksz6la :  fillokszdra. 
befojt :  elolt. 

Vicsdp'Apdti, 

baron,  b6rom:b&r6. 
5rdzk5iinek :  legelnek. 
kamarzs6nyi :  karmoliu. 
majhama :  majdnem. 
8majk6nyi :  hfzelegni. 
iSgjoT&re :  legink&bb. 
szivel :  Bz^llyel  (Egersz.  is). 
j68z^:gabona  (Egersz.  is). 
mezBgye :  megye. 


466 


fiZt^CS  ibttIk. 


p&linkah&z :  Bzeszgy&r. 
terhes  vonat :  tehervonat. 
spricol :  permetez. 
keveskd :  ritk^n. 
tal6ngat :  tal&n. 
laponya :  lap&lyos. 
haz&ba' :  otthon. 
majszter :  iparos. 
hitT&ny :  gyenge. 
elddnt :  megbuktat. 
f dt&mad :  f  elh&borodik. 
nevezet :  n^v. 
leginf^rfi :  legdoy. 
Snra :  k5Uny. 
kimond :  felxnond. 

Tardoskedd. 

meg^rtesit :  figyelmeztet. 
hallom&s :  hal&loz&s. 
csereg :  ddrSg. 
kitaUl]&8 :  taUlm&ny. 
k5ribfi:koriil. 
Bzemtekintet :  tekintdly. 
mez6placc :  gyepes  hely. 
8z6vS,  8zf vel :  szdllyel. 
helyes  temp6 :  csinos  eset. 
f  olv&st :  rSgton. 
meglegelnyi :  lelegelni. 
nagym6di& :  gazdag. 
Stilalmaz :  eltilt. 
verdang :  negyedkild. 
jobbr^szt :  ink&bb. 
kiT^ve :  ritk&n. 
c&f  olnyi :  6cs&rolnL 
lomb&r :  lombos. 

Vdg-Kirdlyfa, 

rampa :  korUt  az  &tj&r6kii&l. 

tytikfi :  csibe. 

epetus :  ^tv&gy. 

gaband6r6 :  b&nyayeti   le&ny. 

g6g6l :  g^ge. 

haogyal :  hangya. 

ebine.-ibol  ni. 

kabak)   rongy&s :  roogyszedd. 

Ifitye :  pocsolya. 

b6pe,  gdrhQny :  m&l6BZ&jt&. 


macsali :  pof  on. 

pocik :  pole. 

azsag :  tiLzpi8zk&l6  fa. 

kuntyorog :  sanyarog. 

sollaisaru,  nagy   csizma. 

barmadebdd :  ozsonna. 

m^c :  v6ka. 

&lomt&ska :  ftlxnos. 

valask^ :  balta. 

bandsit :  sandft. 

vonyog6  szemu :  sanda. 

butyor :  batyu. 

borsoska :  cukros  sfttem^ny. 

CBOT&ny :  csal&n. 

stLrfi  k6r6 :  csalamild^. 

pocik :  eg6r. 

kukorodik :  guggoL 

op&lka :  vesszdbfil     font    nagyobb 

kos&r. 
dbmeszUl :  gyal&z  (deboneszlAl). 
ropUll5:n6i  kab&t. 
kacabajka :  n6i  der6k. 
murvalf  k :  huUad^k. 
zsemetnye :  bulladSk  fa%. 
tfTd:kemeDce  szdlj&ra  ill5  takar6- 

deszka. 
butyka :  szfiksz&jii    p6link&s  tLveg. 
csfkm&k :  met^lt  t^szta. 
siflik :  kock&ra  metdlt  t6sita. 
takart :  t5lt5tt  k&poszta. 
bankalik :  ktitg^m. 
szerhacsarg&8 :  eresz. 
szerha :  b&ztet5. 

rakv&ny :  &116,  nem  fonott  korf t^s. 
sustya :  kukoricacsd  bdja. 
mib&ncs :  mibely  t 
tukaca :  tompa  (pi.  orr). 
csuazk6 :  csusza. 

condollott :  piszkos,    kilsz&lt   bajiL 
bel^nd :  bel^ndek. 
lependik,  rependik :  lepke. 
csetres  :  s&ros  Ss  vizes. 
kasznyi :  szekrSny. 
8zem6cse :  szemolcs. 
berceng,  berzed :  berzenkedik. 
borsdk&zik :  borsddzik. 


▲    mnTRAYID^KI  PAL6CZ  NYELYjlRiS. 


467 


A  t6t86ggal  vald  6rintkez68  foljt&n  sz&mos  bz6  keveredett  e 
magyar  helys^gek  nyelv^be  a  t6ts&g  nyelv^bdl^  rdszint  eredeti,  r^szmt 
pedig  megy&ltozott  alakban;    ilyenek: 


dorozsba :  y5f6ly ;  t6t:  druiha. 
t&csika :  cs^sze ;  idcka, 
kamin&r :  k^mdnyseprd ;     kamindr, 
mnl&r :  kdmives ;  murdr, 
pamarancs :  narancs ;  pomeranr. 
kapnszta :  k&poBzta ;  kaptista. 
nhorka :  ugorka ;   tihorka. 
korica :  f ah^  j ;  Skorica. 
karap6nyi  :  megnedveslteni ;    kro- 

pU :  5nt5z. 
polovnyik :  felesbUkSny  ;polovnik. 
puzg^r :  hdlyag ;  pCuzgier. 
mecka :  m6r6 ;  mecca, 
megkroh6dott :  megnedvesedett, 

megpuholt;  y5.  krohki,  omLda, 

t5r6keny. 
paraszdl :  esernyd ;  parazol, 
rajtar6nyi :  tisztf tani ;  rajtdr :  sz^l- 

rosta,  n6m.  renter. 
geleta :  sajt&r ;  galata, 
nacesta :  t6szta ;  nacesta. 
pask6 :  legel5 ;  pa^ :  legeltetni  ? 
vincdr :  vincell^r ;  vincur. 
pecsenk&ros :  hentes ;  pecenkdr. 
szarkos :  huvelyes ;    struk :  hUvely. 
8z6pa:pajta;  iopa. 
8zip6mya :  magt&r  :  sypdrna. 


truly6 :  ostoba ;    truFd, 
kurin :  tytlkal ;  kumik. 
lennek :  bUkk5iiy ;    leiinik,    ladHik, 
trdba :  takar6ktt[zbely    [sQtdje?  A 
szerkj ;  v6.  irUba :  trombita,  n&d  ? 
igyes  ki :  m^sz  ki ;   idei :  m^sz. 
megyQnk  oda  precs :  megytLnk  oda 

messze;  pre(^:  el,  fdlre. 
szirka,  cirka:gyufa;  sirka, 
kYaszli:rojt;  kvasztla  [ndm.  quastl]. 
pospicb&c8 :  izgat6 ;  pospichai. 
kacsuv&nyi :  irtani ;  kUvai. 
gr&nyic :  hat&r ;  vo.  hranic(L 
fizala:bab;   fizfda. 
sosovica :  lencee ;  SoSovica. 
8isk6 :  kexnence ;  Hska. 
cs&pka :  sapka ;  ciapka. 
megpratoUa :  megSntdzi ;    pral : 

mosni  ? 
hoUny :  ulanus ;  htUdn. 
k&ponka :  k&polna :  kaplnka. 
erd5kar&j  :  erd5sz^le ;    kraj  :  szdl, 

karima. 
gyetyelina :  I5here ;  detelina. 
trep&kogyik :  vergodik ;   trepe  sa: 

kinladik. 


SzdUsmddok. 

Oerencs^. 

Kimondott  nekie  a   lakdsb6l :  folmondta  neki  a  lak&st. 

Elv^geszte  velem  a  8z6t :  dolg&t  eldadta. 

y&rtat  alatt :  kis   ido  mulva. 

A  y&rat  hegyire  r&zza:a  v&rat  osszerombolja. 

Nem  tudom,  hoi  sz^lUsolt  le :  nem  tudom,  hoi  lakik. 

l^Bzrev^telt  vett :  mag&hoz  jott. 

Yendlgsfget  t&maszt :  vend^gsSget  ad. 

TJriba'  van  :  esz^ben  van. 

Nagy  torvfnyiink   v6t:nagy  periink  volt. 

Gyiilist  tett :  gyill^st  hfvott   ossze. 

Igen  elatazott :  messze   elutazott. 

j6m6don  van  rajta :  sok  van  rajta. 

Nem  tett  benne  rendet:nem  int^zte  el. 

Kenyeret  &llf  tanyi :  kenyeret  keresni. 


468  SZt^GS   JBTYiS. 

Hallom&nyba'  ballottam :  m&sok  besz^lt^k. 
Nem  sokat  hajtottak  y4i[e  mem  gondoltak  r&, 
Semmire  megyitbnkre  megy. 
Ghizd&re  oszt :  r^szekre  oszt  (sz&ntdfdldet). 
Biiszt  tett.TOBSzat   tett. 

CHtdr. 

Amint  az  id6  fogja  mago&t  matatnyi:a  milyen  az  id  6  lesz. 

KicBukta  a  Ub&tra  Uba  kificamodott. 

Amibe  S  vannak  ind5va:a  miben  f&radnak. 

Neki  gyiitt  a  vesztye :  r&]9tt  a  vesz^ly. 

Az  essdcske  kivett  benniLnkdt :  az  esS  elhajtott  benn&nket. 

Are  nem  lehet  8z5t  tennyi:azt  nem  lehet  meg8z6lnL 

tj  vannak  zab&lva :  ti&ls^osan  jdllaktak. 

Hit  Tdna  az:bogyan  volna  az. 

Mag&re  v6n&nk:a  maga  p&rtj&n  voln&nk. 

Nem  irdem  r&nylznyi :  nem  ^rdemes  r&ndzni. 

Kolon. 

Toryfnybe  mennyi :  perlekedni. 

Annyibti  gyiitt  kirtigy  tdrt^nt. 

Yiget  tesz  velem :  agyonut  engem. 

Ki  akamak  vizsg^nyi :  meg  akamak  ismemL 

Sokat  nem  tett  n^kie.'nem  sokat  &rtott  nekL 

Tdbbszdr  forgott  neve   kezembe :  tdbbszdr  ballottam  a  nev^t. 

£zer  pengSve  letette    iket :  ezer  forinttal    megk&rosf totta  6ket 

Sarzaira  f5116p:rangot  kap. 

£l  Y6t  a  dolog  csendesedve :  a  dolog  elmnlt. 

Maj  bajre  ment&nk:majd   bajba  kaptunk. 

Mind  gr&ci&t  fog  nyemi:min5  dics^retben  fog  r^szesdlni. 

A  nagy  ad5t  benyomj&k  a  nyak&ba:nagy  addt  r6nak  r&. 

Ha  mi  rajtunk  Y6na:ba  tolQnk  ffiggne. 

Van  ott  annyi,  mint  a  locc8:Tan  ott  sok. 

Pogrdny. 

SAgadd  nyaUbodba :  f ogd  a  keiedbe. 

Hoi  a  8zlilet^se?:bov&  vald? 

Ne  vegyik  b&nt&ssarne  vegy^k  rossz  n^yen. 

Meg  van  rdva :  meg  van  terhelve  addval. 

Nem  viszi  r&  a  term^szettye :  nem   engedi  a  lelkiismerete. 

Megcsapja  a  sztiksig :  r&k^nyszeriti  a  sztLks^g. 

Lakadalom  kerdt  a   b&rom    testvireknek :  lakodalma  volt 

Hajn6ra  kSt  a  dolog: ha jnal   lett. 

Eml6knek  ok&6r  takard  megitartsd  meg  emldkttL 

Yil^gba  tennyi :  megvil^gf tani. 

Kij5n  a  sorozatbdl :  megszabadnl  a  katon&skod&stdl. 

l3^js&gba  eresztette :  az  tijs&gban  k5z5lte. 

£sdt6t6gyik  valaki :  valakit  el^r  az  este. 


A  KYITBAymtet  PAL6cZ  KTBLYJi&is.  469 


Oeszthe. 

CBud&j&ra  mennyi  yalaminek :  valamit  megcBod&lni  megy. 

B&natra  vitte :  sz^gyenlette. 

Hassnot  be&d:hasznot  hajt. 

HSre  6rik :  meg^rik.  ' 

A  BZ5116  k6kedik:a  8z5Ua  6rik. 

H&tul  vagyimk  a  dologba':a  dologban  elmaradtunk. 

K9tele88fgemb6  &t :  kdtelessdgem  volt. 

Nines  r&  irt^ke:  nines  hozz&  ideje. 

Pilien^st  csinA' :  pihen. 

TyfiOcdrbe  ^nyi :  tUkorben  n^zni  mag&t. 

Teszem  hozz& :  p6ld&nak  ok&^rt. 

NyUra^Bodok* 

Nem  roszba  hatta  ftet  apja  is:apja  nem  hagyta  szegdnyen. 

Ki  nem  megy  maga6ra:a  mag&^b6l  nem  telik  ki. 

Aszt  is  szorosan  aggy&k :  azt  is  nehezen   adj&k. 

Nem  kdteless^gembdl  &ll:nem  k5teless6gem. 

Bel'  gylitt  y6na  k6t-h&rom  napba :  eltartott  volna  kdi-h&rom  napig. 

^romlik  eg6sz6n  a  vil&gi  n^p:tonkre  megy  az  egdsz  n^p. 

Nf^trti'Egerszeg. 

Meg  van  ad6zya :  meg  van  terhelve. 

E  ydt  maradya:ad68  yolt. 

Le  y6t  tfye:el  yolt  pusztulya. 

Olan  &llapotba'  niz  ki:olyan  dllapotban  yan. 

Szembe  ismer :  szem^lyesen  ismer. 

Nem  torilk  a  fejUnket  rajta:nem  t5r6dUnk  yele. 

Ideig  nyugoggyon  meg:egyel5re   el^gedj6k  meg. 

Kicsaptak  melldle :  elp&rtoltak   t5le. 

Megfokta  a  hideg:fagy  6rte. 

A  templomho  tartanak :  a  templomhoz  tartoznak. 

Nem  miltd  hozz&  tennyi:nem  6rdemes  yele  dsszehasonlftanL 

Vicsdp'Apdthu 

0  korm&nyozza  a  tempjomot :  5  a  templom  patrdnnsa. 

B.&  tesz  a  templomra :  &ldoz  a  templomra. 

Nagy  keletkezdse  yan  n6kie:nagy  Ara  yan. 

Kil&t&sa  yan  a  termisinek :  termdsre  yan  kil&t&sa. 

Pacba  yennyi :  tisztf tanL 

Hogy  megy  a  f dlcsf g  ? :  meddig   terjed  a  hat&r? 

£  yan  ttgyesitye :  tigyesen  meg  yan  csin&lya. 

Az  &rra  r^tesz :  tbbbet  ad  6rte. 

A  k^pyiseld   megcserfte   szfyit:a    k^pyiseld  elyet   y&ltoztatott. 

Napot  mentenyi :  ingyen  dolgozni. 

Nagyon  hanyags&gre  yan  hagyya :  nagyon  el  yan  hanyagolya. 


470  szt^os  isTYiir. 


Tardoskedd, 


Sendeskegyik  vele :  6  int^zi  el. 

Nagy  er5t  v&g  rajta  a  8z6l:a  bz^I  erdsen  megrong&lja. 

Kihiiszta  a  sz&k&t  talpaibii :  nagyot   segitett  rajta. 

Yalami  akad&lya  van :  valami  pore  van. 

Maj  kiccsfgbe  hatta  a  n^pet :  majd  k^ts^gbe  ejtette  a  n6pet. 

Minden  csak  ideig  j6 :  minden  csak  idej^ben  j6. 

Megtette  a  mis^t :  elv^gezte  a  mis^t. 

Nehfz  egissigre  gyiinni :  neh^z   egdszs^get  szerezni. 

Megsinorozza  a  kossiget :  addssdlgba  r&ntja  a  k5zs6get. 

Besz^d  kdzbe  gyiittek :  besz^dbe   elegyedtek. 

Menyhe, 

Az  lit  e  nem  eresztyi  az  embertraz  i&t  egyenesen  visz. 

Nem  hdgy  az  tit  hazunnyi.az  lit  egyenesen  megy. 

Ejtyi  a  beszddet :  mond ja  a  8z6t. 

J6  falat  folgye  van:j6  nagy  foldje  van. 

Lesz  ma  ddom^s  ? :  elv^gzik  ma  a  dolgot  ? 

Nines  r&  hiba :  nines  r&  panasz. 

Tanolnyi  kell  azon :  pr6bdlui  kell  azt. 

K^rdesztem  r&  :  kSrdezoskodtem  ut&na. 

tj  nem  tuttunk  rajta   indiinyi :  el  nem    tudtunk  rajta  igazodni. 

tjlldn  le  egy  esipeszk^t :  Uljon  le  kis  idore. 

T^gy  v6t  elegendosfgUnk :  annyira   el6g  volt. 

Eesapta  t6le :  elutotte  a  kez^rol. 

Sokat  r&  v&8&r6tam :  sokat  r&  koltottem. 

Nines  abba  semmi  koze  a  f  ejir  nipnek  :  nines  semmi  r^sze  benne. 

Sz6mond&sban  van :  a  kozmond^s  azt  tartja. 

Bizons&got  hoz :  igazsdgot    szolg&ltat. 

A  hord6  szelet  v&g  magdnak :  a   hord6ba  levegd  megy. 

A  hord6  dbntyi  a  bort:a  hord6  adja  a  bort. 

Az  idtio  megeDgedelmeskegyik :  az  ido  megenyhiil. 

A  fakaddsok  felindiitak :  a  rUgyek  duzzadni  kezdenek. 

Poty&re  mennyi :  ingyen   dolgozni. 

Se  hire,  se  pora :  se  hire,    se   hamva. 

0  v^le  rossz6  lesz  a  sors :  neki  ros3Z  sorsa  lesz.        [5lte  volna. 

!l^lettye  neku  maratt :  megbalt.    !l^lettye  neku    hatta  v5na:meg- 

TJ^gy  tortf nt  a  sorsom :  ligy   tortent  velem. 

Hetvenhet  ostora  van  az  ti^ristennek :  az  Isten  sokfdlek^p  biintet. 

K&rhozeees&gre   hoznyi :  megbotr&nkoztatni. 

Hama  vlge  szakad  n^kie :  hamar  vege  lesz. 

Bele  f ogna  magdba :  magaval  veszekedne. 

Egy  f  vet  voltak  pdrosolva :  egy  evig  voltak  h&zasok. 

Kik^redzte  mag&t :  kimentette  magdt. 

Majd  tesziink  teveled :  majd  adunk  neked  I 

Nem  szabadok  v6le :  nem  az  ovdk. 

Agyba  esapnyi :  f ejbe   Utni. 


A  NTTTRAYID^KI  PAL6CZ  NTELYJiltiS.  471 

Ohymes. 

Eliitotte  a  konkol :  elnyomta  a  konkoly  (a  baz&t). 

Erddt  oytizni'.az  erddbdl  a  f&t  kiv&gni. 

Gondolok,  mint  a  zs^rei  bokter. 

Tobb  a  baj,   mint  a  vaj. 

Nines  ^rt^kem:nem  6rek  r&. 

Nines  semmi  rengye:  nines  vele  rendben. 

Isten  akaratty&r6l  nem  seglhetUnk :  akarata  ellen  nem  tebetfink. 

6  mell6  nem  vail: nines  p&rtjdn. 

A  f5det  mag&re  yezetyi:a  foldet  nev^re  iratja. 

Ha  szavam  nem  b&ntan^  meg:  ha  meg  nem  s^rten^m. 

G-azda  nembd  yal6:gazdag  esal&dbdl  sz&rmazott. 

Yigire  pattantya  ja  csomdt :  v6g6re  hagyja  a  jav&t. 

Mis^t   csin^' :  misezik. 

Ma  j6  vfge  lesz:ma  befejez5dik. 

Kuszm&rdj&k  az  embert :  htizz&k  az  embert. 

Ha  j6  k^rgyeznyi :  ha  szabad   k^rdezni. 

Agyba  v&gnyi :  agyoniitni. 

Haszn&t  szegyi :  haszn&t   vesai. 

Jd  munk&ba  esett:j6kor  esin&lt&k. 

Mdjos  a  term^kenyito  hat&r:m&jas  a  neyel5  h5nap. 

Nines  kigyfiveinem  tudjuk. 

A  zsebje  meg  van  hizvainagyon  meggazdagodott. 

Lidec. 

Felatta  mag&t  a  f ii  a  vetisbeza   yetds  nagyon  gazos. 
A  p&link&t  efuttattya:a  p&link&t  gyorsan  kifozi. 
Hozz&yette  mag4t  a  loyakho :  hozz&szokott   a  loyakhoz. 
Loyakon  d6gozott :  loyakkal   b&nt. 

Az  ad6t  a  kamor&ra  yeszik :  az  ad5t  a  kinest&r  sz&m&ra  szedik. 
Az  a  eimje,  hogy  d6gozzon:az  a  kdteless^ge,  hogy  dolgozzon. 
E&taUt&k  yalakire  a  neyet :  elneyezt6k. 

Eltbii  falatabb  a  darab,  mind  fodbCL:a  r^t  kisebb,  mint  a 
szdntdfdld. 

A  szoUdk  lemontak,  lekoszdntek :  a   szdlldk  kipusztultak. 
Oreg  yagyok,  lekoszonok :  dreg  vagyoki   nyugalomba  megyek. 
Kds6n  nyf It  meg  az  idd :  k^s5n  kezdfidott  a  munka. 
Atv&ltosztatty&k  magokot :  f elv&ltj&k   egym&st. 

Vag-Kirdlyfa. 

Annak  m&  mdlehe:az  m&r  idejdt  mtUta. 

K9h5g  a  l^gy,  de  nines  tUdeje.  (Akkor  mondjdk,  ha  tehetetlen 
ember  nagy  hangon  beszdl.) 

Megjelentem,  mind  talicska  a  kdtba'.  (Ha  valaki  megdrkezik, 
tr^f&san  n6ha  ezt  mondja.) 


472  szt^cs  isTYlir.  a  irrrrRAYiDAKi  pal6cz  ktelyjjLsXs. 

Megjelentek  m&j  mind  M&dba  a  gSrfnyek.  (Az  anya  szekta 
mondani  gyermekeinek.) 

Teszi  magdt,  mind  k^t  kmmpli  h&rom  zs^kbo :  igen  siirgdlddik. 

Mennyire  keresi,  mind  t6t  a  hajnalt :  sokdig  keres  valamit. 

!l6rteBz  is  te  ahho,  mind  paraszt  a  hallio:nem  ^rtesz  hozz&. 

Jd'laktam,    mind  a  paraszt    malemh&ny&sko :  nagyon   jdllaktam. 

De  sok  bajod  van,  mind  a  rossz  malomnak. 

Te  is  Farkasdon  tantit^    mdrest :  durva,    illetlen  besz^dfi  vagy. 

Maraggy  a  bdrQdbe,  mer  mingyd  eekapod  a  C8all6k5zi  szeren- 
cs6t;  mingy^  eer&ntom  a  ndt&dot.  (Mindkett5t  csintalan  gyermekek- 
nek  mondjdky  ver^ssel  fenyegetik.) 

Ne  btisdjy  mind  akinek  pfze  nines. 

Nines  kezem  titty&bo,  mind  a  szimei  Unynok  a  t&nc :  nem  tndom 
tigy  csin&lni,   mint  te  akarod. 

Helen  vagyunk,  mind  a  hossztLfalvi  bir&k  YScs^a  (Akkor  mond- 
j&k,  ba  esd  eldl  biztos  helyre  menekCLl  az  ember.) 

Illik  r&d,  mind  Torm^ra  (vezet^kn^v)  a  rokk:ro8szal  M. 

Hogy  nytiliki  mind  a  szSntivtoyi  n6ta. 

Van  bizony  annyi^  mind  l^ken  a  toll :  semmi  sines. 

£nmi&  meg  van  gy6zddYe:ez  m&r  jdl  meg^azdagodott. 

Eavakar6ctank|  mind  a  kosios  malae :  szerenes^sen  kiszabadol- 
tunk  a  bajb6l. 

Eekist^,  mind  perediek  a  n6t&yo,  litdnyi&vo,  dics5s6ge3. 

H&  esak  megvagyok,  mind  viseett  szoknya  az  &gyfejn6. 

Gyere  pajt&s  katon&nok,  j6  lesz  a  sz&d  op&lk&nok.  (Ezt  mondj&k, 
ba  valakinek  nagy  sz&ja  van.) 

L6g  az  esd  Uba :  nemsok&ra  esd  lesz. 

Ki  nem  taU&sz,  mind  a  katona  a  Jdk&buti  (kSzs^g  Csall6k5z- 
ben).  (Mondj&k,  ba  valaki  litvesztore  jut.) 

Y6  vagy  rub^zvo,  mind  Dick  (vid^ki  zsid6)  86gorra& :  sok  teber 
nekezedik  redd.  TJgyan  kivagy,    mind    Dick  a  sdgorbti :  nagyra  vagy. 

K&r  vo5na  egfsz  minest  megszalajtanyi  egy  kanc&^:kdr  yolna 
az^rt  a  dolog^rt  oly  nagy  l&rm&t  csapni. 

ti^gy  &11,  mind  a  k^lomista  bit :  szil&rdan  &11. 

Palldson  korpa  van  benne.  Itt  van  a  fUl^m  mellett  a  p6con. 
(Annak  boszant&s&ra  mondj&k,  ki  nagyon   keres  valamit.) 

F^^re  piszok,  bagy  iszok.  (Akkor  mondj&k,  mikor  valaki  m&st 
iv&s  kdzben  el  akar  t&volitani  titj&bdl.) 

OUany  k5vfr,  mind  a  mdj. 

Letette  kanal&t :  megbalt. 

Y&logat,  mind  Apacse(?)  az  apr6  k<$rtlbe. 

Magad  asztal&bod  t5ruud  a  k^sedet :  magaddal  gundolj. 

Ojj6,  de  nagy  sz^l,  ba  meg  nem  &l\,  (H&nyavetiekre  mondjAk.) 

Hossztira  nyiilik,  mind  a  nimet  littonya. 

Er5s,  mind  a  krajc4ros  pfpa. 

Slit  a  Kata,  szapul  is,  ba  megd6rUl,  meszee  is.  (Olyan  asszonyra 
mondj&k,  ki  dolog  k<$zben  mindenbe  belekap,  s  kdzben  p3r51  is.) 

Y&rjuk,  mind  a  j6  lilek  a  szabadnUst. 


IKODALOM.  473 

ti^gy  &11  a  bajady  mind  a  bolond  ember  btiz&jo :  Ssszeyissza  All. 
Orfifi,  mind  fazikas  miko  a  kocsija  fddd6l. 
Ej,    de  kicsipted    magad,   mind  fazikasinas   Jdzns    nevenapj&n. 

SzOcs  IsTTlir. 


IRODALOH. 


A  nyely^szet. 

irta  Bethel  Prikkel  Mari4n  dr.    (Kal5nlenyomat  a  pdpai  benos^  gimnAzium 
1903—1904.  evi  ertesltajeb^l.  Papa,  1904.) 

Az  6rt^ktelen  egyetemi  ^rtekez^sek  68  innen-Onnan  dsszet&kolt 
6rtesftoi  fejteget^sek  kor&ban  jdl  esik  egy  pillanatra  meg^Hani  enn^l 
a  k5z6piskolai  di&koknak  sz&nt  nyelv6szeti  cseveg^sn^l.  J6neytf 
nyelv68Z-ember  irta,  kdnnyed^n,  okosan.  Szerzdj^nek  az  a  cz61ja, 
bogy  r^szben  a  legjelesebb  magyar  nyelvdszek,  r^szben  saj&t  knta- 
t&aainak  alapj&n  bebizonyftsa  a  nyelytudom&ny  ellen  fejldd5  nagy 
elfogults&g  jogtalanB&g&t.  Sdt  annak  bizonyitds&ra  is  v&llalkozik, 
bogy  a  »nyely^8zet  egyike  nemcsak  a  legbasznosabb,  banem  egyszer- 
smind  a  leg^lyezetesebb  tndom&nyokoakc.  37  lapon»  abol  gyermekek- 
nek  beszeliinky  teb&t  lebetoleg  nem  royiden :  bizony  lebetetlen  e  fel- 
adat  teljes  megold&sa.  Igen  helyesen  a  r^gi  mddszertelen,  dSlib&bos 
nyely^Bzked^ssel  (Czuczor-Fogarasi-f^le  sz^fejt^sek  kip^cz^z^sdyel,  stb.) 
magyar&zza  nyelvtndom&nyunk  bagyomtoyos  n^pszerfitlens^g^nek  ere- 
det^t.  Majd  Simonyi  szerint  adja  a  nyelytndom&ny  megbat&roz&sdt. 
Kifejti  6si5rt^neti  fontoss&g&t.  lit  Volf  kutat&sait  ismerteti  p^ldAul, 
noba  ezekre  most  mAr  nem  lebet  olyan  bizalommal  biyatkozni,  mert 
Melicb  kntat&sai  nagyon  megingatt&k  Yolf  eredm^nyeit,  m&r  pedig 
n6p8zertf8it6  munk&ban  csak  lebetdleg  biztos  eredm^nyeknek  yan 
belyflk.  tlgyes  az  idegen  szayak  mCiyeldd^stSrt^neti  fontoss&g&nak 
magyar&zata. 

Ezek  ut&n  b&rom  nyelytudom&nyi  probl6m&t  fejt  ki  r^szlete- 
sebben :  a  szdfejt^st,  a  jelent^sy&ltoz&st  s  a  szdalkot&sbaA  nyily4nal6 
n^pbumort.  P^ld^  tdbbnyire  ismertek  —  legtbbbet  a  Nyely5rb6l 
yesz  &t  63  Simonyi  Magyar  nyely6b51  — ,  de  nSba  tij  szdfejt^ssel  &11 
eld  (pi.  dugdba  diU,  csilcsap  stb.;  a  teketdria-t  Szaryassal  szemben 
[a  ki  a  categoria-YsA  egyeztette]  a  tectorium  teetoria  alakjiibdl  eredez- 
teti;  a  csuf-ot  a  kfn.  sehumpfe-YSki  [tr6fAl6,  tr6fa-8zerzd]  yeti  ossze). 
Sok  elmSs  gtinyneyet  &lllt  dssze,  jobbad&n  a  Nyr.-b51,  de  itt 
elbagybatott  yolna  —  apr6  olyas^i  kedye6rt  —  namely  nagyon  is 
yastag  elm^ss^gii  gUnyneyet  (yd.  pi.  az  Ugyvid^  a  tojds  s  a  k5y6r 
emberek  gdnyneyeit).  Stilusa  kdnnyu  ^s  zamatos,  de  itt-ott  egy  kissd 
keresett,  nem  mindenutt  el^g  gondos.  PI.  ez  a  mnnka  mAsodik  mondata : 
>A  nyely^szet  yagy  nyelytndom&ny  ugyanis  egyike  azon  tndom&ny- 
ligaknak,  amely  ir&nt  hagyom&nyos,  szinte  megrdgzdtt  elfogoltsAg 
nralkodik . . .<  Yagy:  »Amde  az  nt6dokra  n6zye  oly  oryendetes  erne 
MAaTAB  XYXLyOa.  zxxm.  82 


474  ntoDALOM. 

kik<5Tetke2tet68t  m&r  jdval  eldbb  val68zfntftlenn6  tette  Petdcz  Mih&ly 
uram...<  —  ^Szdszoros  6rtelemben<  (13)  e  h.  a  szd  szaros  iruL 
miben  (1.  Helyes  magyars&g)  stb. 

De  62  apr6  sz^ps^gbib&k  eltfinnek  as  eg^sz  mdvecske  kedves, 
tlgyeB  fejtegetdsei  k5zt.  A  csevegd  hang  az  atols6  lapon  ir&nyunknak, 
t5rekv^seinknek  Sn^rzetes,  de  Urgyias  jellemzds^be  csap  &i.  A  mi 
lelkfinknek  is  legm^lyebb  6hajUsa,  »bog7  t{Uij6k  el  a  miiyelt  magyar- 
B&g  lelk^bol  a  hagyom&nyos  elfogalts&g  ds  gy5kerezz6k  meg  benne 
emoiek  helySben  a  gondviseld  szeretet  nyelve  a  az  &lland6  ^rdekldd^s 
nyelv^nek  tannlm&nyoz&sa  ir&nt!<. 

SuBDrri  MdzEs. 


Peres  Silndor  Neyel^tana* 

Bpest,  1904.  Lampel  It6bert  (Wodianer  F.  ^s  fiai)  kiad&sa. 

Ezen  a  czlmeo  n^hdny  hdnappal  ezelott  tij  neveUstan  jelent 
meg,  a  mely,  klil5ii5sen  a  napi  Bajt6ban,  alig  keltett  figyelmet  6s 
drdekldd^st.  Pedig  hat&rozottan  meg^rdemelte  volna.  M&r  a  kdnyv 
czlme  mutatja,  bogy  szerzoje  eredeti  csap&son  j&r;  nem  nevel^staiit 
akar  Peres  adni,  hanem  a  maga  nevel^iandt  Ki  is  emeli  eldszayi- 
ban:  »Megval6sft&s&ra  tSrekszem  a  nagy  kolto  akarat&nak: 

Minden  ember  legyen  ember  68  magyar, 
Kit  e  fdld  herd  es  eg6vel  betakaric 

Az  ilyen  nagy  becsv^^gyal  induld  mu  yal6s&ggal  megkdveteli 
a  magasabb  szempontokbdl  val6  megblr&Ust.  Ennek  azonban  ebben 
a  folydiratban  term^szetesen  nines  helye.  Hanem  legal&bb  ennek  a 
leendd  tanft6k  r^sz^re  Irt  konyvnek  egy  pir  nyelyi  saj&ts&g&ra  legyen 
szabad  a  figyelmet  ezen  a  helyen  is  f5lhfnonL 

»A  magyar  ember  —  fgy  kezdi  Peres  fejteget^seit  a  nevel^s 
fogalm&rdl  —  neveli  a  luilmotf  a  flit,  az  &llatot  6s  a  gyermeket 
Neyeli,  azaz:  kbzremiikodik  abban,  bogy  a  halam,  fa,  &llat,  gyermek 
^^gjgy^  legyen.  De  a  mi  esztok  szerint  nemcsak  az  ember  nevel, 
banem  a  f5ld,  az  esd,  a  meleg  is,  melyek  a  funekf  a  f&nak  ndveke- 
d6a6t  okozz&k,  vagy  —  ha  tigy  tetszik  —  segltik.< 

Peltfind  ebben  a  fejteget^sben  a  halotn.  Hoi  az  a  magyar  ember, 
a  ki  valaha  halmot  neveli  volna  ?  M6g  f eltiindbb^  lesz  a  dolog  az^tal, 
bogy  a  m&sodik  mondatban  a  balom  helyett  m&r  fu  olyashatd.  Halom 
6b  ffi  bogy  illik  5ssze  ?  F6lve  b&r,  de  m^gis  csak  ki  merem  mondani 
rettenetes  5Uetemet:  balom  68  M  tal&n  egy  6s  ugyanaz  a  n6m6t 
eredetiben.  lit  az  elsd  mondatban  Halm,  Baum,  Tier  stb.  volt  fel- 
sorolva,  a  m&sodikban  m&r  Ch'os,  Baum  stb.  Mondom,  ez  csak  5tlet 
6b  valdszlntL  magyar&zat  csak  akkor  yolna,  ba  Peres  mCLve  nem  volna 
olyan  nagyon  eredeti;  nagyon  fogok  or&lni,  ha  a  szerzd  a  dolgot 
m&sk6p  magyardzza  6s  be  tudja  bizonyltani,  bogy  az  ember,  a  magyar 
ember,  nemcsak  a  HcUm-otf  banem,  ha  eg68Z  erej6yel  nekifekszik,  a 
halmot  is  neveli. 


jcAaTABizATOKy  hsltbeigazItIsok.  475 

M^g  egy  kifog&som  van  nyelvi  BzempoQtb6l.  Peres  a  neyel^s- 
tudom&nyt  a  k5vetkez5  kdt  fdr^szre  OBztja:  I.  A  Tdrsadalmuldataru 
n.  A  Tdrsadalmitdstan. 

Ig&z&n  BzUks^g  Yolt-e  vajjon  erre  a  k^t  barb&r  hangz&sti 
8B6ra,  csak  az^rt,  hogy  a  neyel^stan  feloszt&sa  is  eredeti  legyen, 
ktUdnSsexi  olyan  kdnyvben,  mely  14  ^yes  gyermekeknek  van  sz&nya? 

Csak  ezt  a  k6t  pontot  emelem  ki  a  360  lapos  k5nyyb51.  Tal&n 
akad  szakember,  a  ki  nyelyi  oldal&r6l  behatdbban  Urgyalja  Peres* 
nek    mindenesetre  figyelemrem^lt6  kSnyy^t.  P.  L 


ESnyy^Bzet. 

Kalm&rR  A  mondatr^szek.  H&rom  tanulm&ny.  (Franklin;  2  k.50  f). 

Nyelytndom&nyi  K5zlem6nyek  1904.  2.  fQzet:  Melich  J&nos: 
Adatok  a  magyar  nyely  6s  helyesfr&s  t5rt6net6hez.  —  Melich  J.: 
SzUy  j5yey6nyszayaink  (TX).  —  Balassa  Jdzsef:  Magyar  Hangtan. 
I.  Magyar  Fon^tika.  Ism.  Oombocz  Zolt&n. 

Akad^miai  i^rtesitd.  1904.  176—177.  fflzet:  Szinnyei  J.:  Az 
iirp&dkori  8z6y6gi  u  betiik  miyolta.  —  Melich  J.:  Adatok  a 
magyar  nyely  6s  helyesir&s  t5rt6net6hez.  —  Melich  J.:  A  brassdi 
latin-magyar  sz6Urt3red6k. 

Szemelv^nyek  a  kddexek  irodalm4b6l.  BibliafordiUsok.  Ossze- 
^Ultotta  Balassa  J6zBef.  (Magyar  Kdnyyt&r  389.  30  f.) 

Az  erd^lyi  r6m.  katb.  st&tus  brassdi  fogimn&zium&nak  6rtesl* 
t5je:  Gy&rfds  J.  Tiham^r  dr.:  Brassdi-e  vagy  brassai? 

Egyetemes  Philologiai  Kdzlony  1904.  8.  fOzet:  Fi6k  Kdroly : 
A  Brassd  n6y  6s  egy  magyar  hangt5ry6ny. 


magtarAzatok,  heltreigazItAsok. 

JEfJtSzaka,  Az  Hj  helyesfrda  41.  lapj&n  Simonyi  arra  figyel- 
meztet,  hogy  ijtazaka  helyes,  nem  pedig  ijszaka  (a  n6p  nyely6ben 
iccaka).  Azt  irja  t5bbi  kaz5tt:  »A  helyes  ijtszaka  helyett  a  hib&s 
^szaka  alakot  a  nyely6szek  hozt&k  divatba.  A  t  hangot  nem  tudt&k 
megmagyar&zni  s  az6rt  egyszeriien  elhagyt&k,  mert  hisz  4j'8zaka  = 
a  napnak  6jjeli  szaka.  Most  m&r  tudjuk,  hogy  a  n6pnyelyben  s  a 
r6gi  nyelyben  ilyen  kifejez6sek  is  yannak:  napotszaka,  hetetsz<ika, 
nyaratszakaf  ieletszaka  s  eldr6sziikben  valami  5sr6gi  birtokos- 
eset  (genitfyns)  yan  meg5rfzye.<  Teh&t  valamilyen  birtokos  eset- 
ragot  sejt  benne  a  szerz5,  minthogy  az  5s8zet6tel  m&sodik  r6sz6ben 
birtokos  szem6lyrag  is  van.  !l^n  —  ha  szabad  y6lem6nyt  koczk&z- 
tatnom  —  inkdbb  idoragnak  gondoln&m.  Yalamik6pen  egyes 
szavakn&l  -t  helyragot  tal&lunk,  mint  Segesvart,  Tdsdrhelyi,  P^caett, 
itt,  oit,  tgj  egyes  szavakn&l  -t  iddrag  yan,  hisz  ismeretes,  hogy  az 
id5ragok  nagy  rfisze  egydttal  helyrag  is.  Teh&t  4jt  =  6jjel,  napot  = 
nappal  6s  fgy  ijtszaka  ^=^  6jje\  szaka,  napotszaka  ^=^  n&pT^a\  szaka. 
A  hetetszakaf  nyaratszakaf  teletszaka  pedig  ezek  anal6gi&j&ra  yan 
k^pezye.  Ilyen  4   iddragot  y61n6k  a    k5yetkez5  idd-jelent5    kifejez6- 

82* 


476  MAOTARiZATOK,   HELTBIIOAZfTiflOK. 

Bekben  taldlni  (igaz,  bogy  nagj  r^BiOk  a  hely  f ogalmirdl  van  &tyf ve) : 
kardcsonytdjt,  ijf^lidjtf  mikdyt,  ez  iditt  sa  ez  id6n  (a  jelea  korfiiU 
m^nyek  k5z5tt).  Ehdrei  Gbszsov. 

A  'if  -U  helyrag  csakugyan  sokszor  szerepel  iddhatirozdkban 
G.  ennek  t&rgyal&s&t:  A  xnagyar  haUrozdk  1:349),  de  ebben  az 
esetben  nagyon  kStes,  mert  bisz  akkor  ijUazaka  —  ba  az  els5  tag 
id5hat&rozd  —  annyi  volna  mint  ijhefi-azaka,  Itt  nem  volna  kelld 
kapcsolat  a  k6t  tag  k5zdtt,  b  nem  volna  megmagyar&zya  a  Bzem^ly- 
rag.  Ha  ellenben  birtokos  esetet  Utunk  benne,  akkor  Sj4'8Z(ika  ^= 
az  ^j-nek  szaka  Yannak  ilyen  alakok  is:  ijteri^ijjel,  ijien-^tszaka 
(NySz),  a  nem  volna  lebetetlen,  bogy  itt  az  -n  a  finnngor  birtokos- 
rag,  mert  a  -i  tolajdonk^p  cBak  bat&rozott  artikulos  volt  (1*  TMNy. 
650 — 1).*  A  szerke8zt68ig. 

Szegenyek  vtigyunk,  de  i6l  mink:  egyike  a  legpom- 
p&sabb  magyar  k5zmond&8oknak.  J6furm4n  benne  van  az  egdiz 
magyar  ^letmdd,  a  maga  vend^gszeretet^vel,  vigs&g&val  ds  t^kozUsA- 
val  egyiltt.  Ezt  azonban  bi&ba  keresnd  gyiijtemdnyekben.  Ez  nem 
n^pies,  banem  Uri  kozmondte.  AUltdlag  Roskovics  Ign&oz  kitfLnfl 
festdmGv^sziinktol  Bz&rmazik,  a  kinek  basonld  jeles  mond&sai  taczat- 
sz&mra  keringenek,  de  taUn  egy  sines  annyira  a  szfvflnkbdl  vdve, 
mint  ez. 

1903.  I.  8.  Maqtab  Neiczst. 

Pro  domo.  TSbbszdr  ballottam  6s  olvastam,  bogy  a  MTsz. 
egyik-m&sik  baszn&ldja  ezt  vagy  azt  a  sz6t|  a  mely  itt  meg  itt  van 
k5z5lve,  nem  tal&lta  meg  a  szot&rban.  Azonnal  at&na  n^ztem,  ^s  Ime 
a  sz6  mSgis  csak  ott  volt  a  MT8z.-ban  a  maga  belydn.  Igaz,  bogy 
n6melyiket  a  betiirendes  sz6mntat6  n^lk&l,  a  mely  csak  a  barmadik 
kdtet  v6g6n  lesz,  bajos  el6bdng6szni.  De  n^melykor  olyant  sem  taUlnak 
meg  benne,  a  melynek  megtaUUs&boz  nem  kell  egy^b,  mint  a  magyar 
betfirend  tad&sa.  fgy  a  Nyr.  legutdbbi  sz&m&ban  (416. 1.)  azt  olvasom, 
bogy  a  roszdtUdik  sz6  a  MTsz.-bdl  »valahogyan  kimaradt«.  Debogy 
is  maradt  kil  Ott  van  a  II.  kotet  311.  bas&bj&n  mint  matat6-8z6, 
a  rdstya  ^s  a  roszog  matat6-8z6  k5z5tt,  teb6t  a  maga  kelld  betfi- 
rendi  bely^n.  Sz.  J. 

E^relem  a  Magyar  Oklertfl-Sztftir  olyasdihoz.  A  befejezd- 
B^bez    k5zeledd  Magyar  Oklev^l-Szdt&r    1055-t51    kezdve    a    XYIIL 

*  Szarvas  Gibor  is  tevedett,  mikor  az  ^'azak  is  ^tazaka  8z6kat  a 
KySz-nak  ef(y  czikkeben  foglalta  ossze,  holott  a  nyelvemlekek  6  a  mai  615- 
beszed  is  kovetkezetesen  megkulonbSstetik.  Az  djszak  helyett  id6z  ngyan 
8z.  G.  a  JordC.  ^s  £rdyC.  h&rom  mondat4ban  eczak  alakot,  de  ez  a  gyajt5- 
nek  vagy  6z.  G.  segedj^nek  tevedese  volt,  a  k6dexekben  mind  a  h4rom 
helyen  eezak  van  irva.  Yiszont  az  ^'tazaka  idezetei  kdzt  (2.  pont)  bib&s 
a  »Hall:  Paizs  19b«  jelzesu  idezetben:  iazdkdndk  idej^nc ;  Hallern^l  a  19. 
lapon  ez  van  nyomtatva:  ^czakdnak  idej^n.  Szintoly  bib^s  a  Mikesb^l  val6 
idezetben  jd  ^jazakdt  e.  h.  j6  ^tazakdt 


ViSPlXTVLYl  HAOTOMiinrOK.  477 

sz^iaad  v6g6ig  men61eg  a  r^gi  magyar  6letnek  ezer  ^s  ezer  szav&t 
6s  8z6l&8&t  foglalja  mag&ban.  A  letant  yil&gnak  sz&mtalan  t&rgy&t, 
Bzok&s&t,  ktQ5n5Ben  a  k5znapi  61et  aprdbb,  de  nyelvileg  sokszor 
anD&l  fontosabb  dolgait  egykorti  magyar&zatok,  folvil&goBit&sok  n^lkOl 
ma  m&r  gyakran  igen  nebSz,  Dem  egyszer  teljesen  lehetetlen  meg- 
^rteni.  Nagyon  term^szetes  teh&t,  bogy  az  eff^le  r^gi  adatok  rengete- 
g^ben  a  szdtdrfrd  igen  sokszor  el-elt^ved  s  mindny&junkkal  kdzSs 
emberi  gyarlds&gb<3l  is  sok  alkalma  van  bib&kba  esni.  Az  Oklev6l- 
Szdt&rban  is  legjobb  akaratom  s  leggondosabb  at4nj&r^om  ellen^re  is 
bizony&ra  sz&mos  hiba  lebet  (n^h&nyat  utdlag  m&r  magam  is  dszre- 
vettem).  Hogy  e  bib&kat,  t^veddseket  m^g  kell5  idSben  helyre  lebessen 
igazftani,  bizalommal  k^rem  a  szdt&rnak  minden  tudom&nyos  6rz68tL 
baszn&ldjdt:  szfyeskedjenek  ^szrev^teleiket,  kifog&saikat  valamely 
tudom&nyos  folydiratban  (Magyar  Nyelv6r,  Sz&zadok  stb.)  miel5bb 
k5zz6tenni^  vagy  pedig  egyenesen  velem  k5z9lni,  bogy  a  mt[  fttggel^- 
k6ben  (^PdtUsok  68  javft48ok<)  az  ^szrevett  bib&kat  mindj&rt  helyre 
18  igazltbassam  is  a  sz6t&rt  ezzel  6rt6ke8ebb6  tehessem. 

Minden  helyreigazitdst  kSszQnettel  fogad 

Budapest  (Akad^mia-palota),  ]904  szept.  15. 

ZoLNAi  Gtula, 
a  Magyar  Oklev6l-Sas6t&r  szerkeaztoje. 


NfiPNYELVI  HAGTOHANTOK. 
BesztflgeMs. 

B^rczy  Flil5p  az  Orosh&z&val  szomsz6dos  vis&rhelyi  pnszt&rdl 
egy  p&rbesz^det  koz5l  31 :  111^  —  rettentd  p6ld&al  t&TY&n  a  szeml6l6 
«16,  micsoda  yad  emberek  lakj&k  azt  a  yid^ket!  !l6n  ott  szulettem, 
ott  neyelkedtem  £51,  de  affile  szdl&sokat  soh'se  ballottam.  Egyebek 
mellett  az  a  kdriUm^ny,  bogy  a  beszSlget^sben  megsz6lftott,  mfg  6 
maga  kolbiszt  eszik,  az  aprds&gnak  krumplit,  tdkdt  ad,  yil&gosan 
igazolja  Allitdsomat.  A  y&s&rhelyi  paraszt  ink&bb  maga  nem  eszik,  de 
a  gyereknek  od'adja  a  mi  jobb  falatja  yan.  Alljon  itt  a  8z6banley6 
besz6lget6s  y&s&rbelyies  kiejt^ssel: 

—  Mit  falatozik  ken   b&ty&moram? 

—  figy  kis  kolb&szt  biz  6n. 

« —  H&t  az  aprdsdgnak  mit  &d  ken? 

—  Mit  ann6k?  —  a  mi  yan. 

—  H&t  a  J5ska  egy&tt  yan-e  az   Esztiyel? 

—  Debogy  yan,  debogy  yan  .  .  .  kij&rtuk  min  a  kapitAny t  is ;  — 
nem  yil&gosfttya  a  £51;  aszongya  nem  t5bet  tl  abba  sbmmit.  — 
Mondok:  ba  nem  tdhet  a  kapit&nytir,  maj  to8z5k  6n  a  nyomorult 
y5nek,  bogy  a  sz^l  se  6ri  a  testit  a  daganattul. 

—  Haggya  ken  b&tydm  majd  Qsszet5r6dnek  a  fiatalok  maguktuL 

CsoKlN  PlL, 


478  NipNTSLYi  haotomIntok. 

TiUsztfk. 

—  Zabolai  (hdromsz^ki)  u6j4r&8.  — 

Ldmpamiea:  Umpab^L  nagy  ruva:  nagykend5. 

UidUkur:  szfttyor  (gy^kdnykos&r).  kontdstarid:  szekr^ny* 

papucSf   topdn,  magas  c%p6:  cip5.  ganyizni:  tr^gy&znL 

jaj  de  fokhagymda  ! :  jaj  be  biiszke.  szivar :  cigaretta. 

vigsdg:  b&l  (vfgs&gba  megyek).  h^rszivar:  szivar. 

cserszegtet:   sercegtet,    pattogtat.  suskds  szivar:  bayelyes  cigaretta 

gardon:   gordon,    gordonka   (kis-  (sask&B  szivarat  vesiek). 

bdgd).  rokolydnszemil  a  gahona,  ba  telt| 
pof:  pofon.  ba  actios. 

meghmtefn:  megSbeztem.  ercs^morcs:  torzonborz. 

tube,  nydrba:  t^len,  ny&ron  (de:  aakter  (schoUer) :  kavicsbalom  (as 

tayaszszal,  dszszel).  utak  kdyezds^re). 

szeretn^   elmenni:   azeretnSk  el-  sakterozni:   a    kavicaot    balomba 

menni.  rakni. 

cifrds   a   vUdg:   5reg    asszonyok  kecskebtikd:  bakfenc. 

mondj&k     az     Unnepi     rub&ba  fdvel,    siUvel:    fove,    siilve    (csak 

btijtakra.  egy  csaUdn&l  ballottam). 

glicsu:  korcsolya.  hM6:  bdl^s  (rabab^l^s). 

csdklya:   i6h6l  k^sztQt  korcsolya.  zekeujjaa :  bekecsfajta  kab&t. 
ruva:  fejkend5. 

EbdAb  Dbzs6. 


NOytfnyneyek. 

TUzesemb^virdg-gya :  ezer j6fu,  Erythraea ;  —  sisdlak :  Tizi  n5- 
Y6nj,  melynek  leyele  b&romszdgalakti,  de  alja  ^kalakban  ki  van 
Y&gvAj  Sagittaria;  —  sefisefa:  5rd5gc^ma,  Lycium;  —  bUkarokka: 
Equisetum;  —  csuhu:  k&ka;  —  tikhur :  Alsine  media; — iszalag: 
Clematis  vitalba ;  —  istenpapttccsa  ?  —  ilekhalok  f  (nev^t  onnan  vette, 
mert  a  gyermekek  szokt&k  levelein  sz&mitgatni:  6lek-e  vagy  meg- 
balek?  Yir&ga  s&rga,  csillagalaku ;  tov^bSl  bosszti  fonAlszertL,  piros 
BzintL  ind&t  bocs&t  ki,  melyet  suttyogdne^V  bfnak);  —  lUsudska:  Ba* 
mex ;  —  porcinkud :  porcog6fu,  Hemiaria ;  —  gUicetUske :  Ononis ;  — 
pippany:  Taraxacum;  —  gyovUdtiny :  fut6ftl,  Oonvulvulus;  —  irfi- 
fuiifU?  -^maddrlevi^?  —  ku6distetil6;  —  vizikorsud  vizi  tok:  Nym- 
pbea  alba;  —  judzag :  levendula;  —  inUa:  a  gabona  kozt  terem 
B  porseprtLket  k^szftenek  beldle  [?]  —  bozogdny :  a  gy^k^ny  k5zep6- 
bdl  nd  ki,  ennek  a  vir&ga. 

Bogarak  neve :  bagudcs :  bogoly ;  —  muszlica :  apr6  16gyf6le ;  — 
bogdr:  Ugj;  —  lUdardzs;  —  istentehene;  —  szarturud;  —  csimaz: 
gabonaf^reg;  —  mdmobogdr :  a  viz  szfn^n  szokott  futkoznL 

(IUbak5z,  Bd-S&rk&ny.)  G6st  Qtizi.. 


IZENBTEK.  479 


Eeresztneyek* 

KSlesden  aa  evang.  egyh&zban  1835 — 1859-ig,  25  6v  alatt 
319  fiab6l  kereszteltettek  91  J&nost  (^9^ jo),  68  Istv&nt  (18V2^/o)i 
56  Qy5rgy6t  (I80/0),  42  Jdzsefet  (IS'li^jo),  15  Mihdlyt  (48/4^'o), 
11  AndrAst  (3^2^/©),  9  Lajost  (30/0),  5  KArolyt,  4  P&lt,  4  Stodort, 
3  Imr^t,  3  Zsigmondot,  2  Ill^st,  2  M&ty&st,  2  P^tert,  2  Ad&mot, 
2  GyulAt,  1—1  Vilmoat,  Mikldat,  Paiapot,  Konr&dot.  —  Ugyan- 
azoD  iddszakban  277  le&nybdl  kereszteltettek  79  Erzs^betet,  (28Vh^/o; 
62  Katalint  (221/40/0).  45  ZauzsannAt  (I6O/0),  38  ]fiv&t  (13»/4°/o), 
23  JuliAnn&t  (80/0),  9  Zs6fi&t,  7  MAri&t,  6  Anndt,  3  Ter6zt,  2—2 
£6z&t,  1  Karolin&t.  —  F^rfin^v  kiterjed  21 -re,  a  z5me  azonban 
caak  6 — 7,  a  tobbire  alig  jut  egy-kettd,  ezek  is  t5bbnyire  a  pap, 
tanit6  a  n^h&ny  uralkodd  mesterember  csal^j&b5l.  Le&nyn^v  m&r  caak 
12-re  terjed,  a  z5me  ennek  ia  caak  6 — 7,  a  tdbbi  keveaek  kozt  oaz-' 
lik  meg.  —  A  nevek  viseloik  nSvekedSsdvel  Igy  alakiilnak: 

J&noaka,  J&noa.  (Jancai  vagy  Jankd  a6rt6a  volna.)  Pistika, 
Piati,  Plata,  latv&n.  (Ist6k  adrtd.)  Gyurica,  Gyuri,  Qyorgy.  (&yurka 
olyan  a^rt^a,  hogy  ez6rt  a  G-yuri  felmond  a  gazd&j&nak.)  Jdzsika, 
J6z8i,  J6zaef.  Miai,  Miaa,  Mihd.  (Miaka  a6rt6.)  Andria,  Andr&a. 
5rzaike,  Orzai,  Orzae.  Boak6t  nem  mondanak,  Orza^betet  aem,  leg- 
fellebb  iratkoz&akor.  Katica,  Kati,  Kata.  Zsozaika;  Zsozai,  Zauzaa. 
(Zauzaka  a^rtd.)  Yicika,  Yika,  ^v&,  Juliska,  Juli.  (Julcaa  caak 
meateremberekn^l.)  Zadfika,  Zadfi.  M&rika,  M&ri.  Pannika,  Panoi, 
Panna,  LIgleb  SIndob. 


IZENETEK. 

E.  D.  Lelkea  aorait  ^Ivezettel  olvaatuk,  de  a  hatbat6aabb 
nyelvdrz^are  ir&nynl5  jayaalatait  nem  lehet  megvaldaitanL  A  M. 
Nyelvor  a  nagykozona^gre  kdzvetetlen  nem  hathat,  mert  —  a  nagy- 
k5z5na^g  nem  olvaasa  a  M.  NyelvSrt,  caak  egy  p&r  az&z  ember, 
majdnem  kiv^tel  ndlkiil  tan&r  6b  tanit6.  Igy  teh&t  osakis  az  iakola 
4ltal  hatbatunk  a  j5v5  nemzed^kre.  A  nagyk5z5n8^g  az&m^ra  minden 
tudnivalat  oasze&Uitottnnk  Helyes  magyarsdg  czfmti  kdnyvtlnkben. 
A  napilapok  —  melyekr61  czikk^ben  panaazkodik  —  enrol  a  konyv- 
r61  m^g  tudom&at  ae  vettek,  nembogy  tanit&aaibdl  okuln&nak.  Ok 
caak  bazafiaa  jelaz6kkal  ^a  fr&ziaokkal  tudj&k  jdltartani  olvaadikat, 
de  a  caendea  6a  term^keny  bazafiaa  munk^t  nem  tudj&k  megbecsiilni  6b 
baaznoaitani.  —  Azt  ia  Irja  Kegyed: 

»Alakidjon  a  magyar  nyelvtuddaok  kordben  egy  bizotta^,  mely, 
mint  a  magyar  nyelv  igazi  ore,  minden  forgalomba  kerUld  k5nyvet, 
birlapot,  folydiratot,  az6yal  mindennemii  nyomtatv&nyt  fSlfilvizag&ljon, 
nyelvUket  kiigazitaa,  fdleg  pedig  a  napilapok  6s  folydiratok 
flzerke8zt6a6g6t  a  belyea  magyara&g  terjeazt^a^re  legalkalmaaabban 
bivatott,  dltaluk  azerkeaztett  lapok  nyelv6nek  egy  kikiildott,  &lland6 
azak^rtdyel  yal6  teljesen  megbizbat6  &talakit&s6ra  kotelezze.« 


480  IZENBTEK* 

Yajjon  hogy  tarthat  ilyesmit  leheis^gesnek  ?  Azt  hiszi,  anziyi 
sz&zan  vagyunk  nyelvtuddsok,  bogy  gydzzfik  ezt  a  rengeteg  mank&t? 
Azt  biszi,  a  nyelvtnddsok  egyet^rtenek  minden  k^rd^sben?  S  y^g&l 
azt  biszi,  bogy  az  irdk  6s  BzerkeBztdk  elfogadn&k  aj&nlkozAsankat  ? 
—  Amde  ma  m&r  maguk  a  nyelv^szek  is,  legal&bb  a  kik  a  mai 
nyelv^szet  tudom&nyos  elreit  ismerik,  azt  vallj&k,  bogy  czenzur&val 
68  erdszakkal  nem  lebet  az  irodalmi  nyelv  tisztas&g&t  megdrizni  vagy 
belyre4llftani.  A  nyelv^sz  tulajdonk6p  csak  meg^llapitbatja  b  meg- 
magyar&zbatja,  mi  van  meg  6s  mi6rt  van  meg  a  r6gi  nyelvben,  a 
n6pnyelvbeii  s  a  jeles  Irdkn&l,  s  ezt  azt&n  —  okkal-mdddal  — 
k5vetendd  mint&ul  &llitbatja  fol.  A  ki  nyely6sz  enii6l  tov&bb  megy, 
8  kiil5nosen  a  ki  a  maga  nyelv6rz6k6t  tartja  csalbatatlaxmak,  az 
olyan  jogot  bitorol,  a  mely  senkit  meg  nem  iUet  — 

S.  A.  —  lY.  oBzi&lyheli  tanal5:  tiilajdonk6p  ez  a  belyesebb 
kifejez6By  mert  szabatosan  kifejezi  azt,  bogy  lY.  oszt&lyban  lev 6 
tanal6.  lY.  oszt&ly^  taDul6:  ez  az  tljabb,  rdvidebb  kifejez6sm6d 
ilyenek  mint&j&ra  keletkezett:  m&8odrendi2,  barmadrangli,  m&sfajiS 
stb.  —  ^inekli  az  osszes  n5yend6k<  igy,  egyes  szAmmal,  eg6Bzen 
szokatlan  6b  belytelen,  Amb&r  a  t8bbs6get  jelentd  szdmnevek  mellett 
nyelvilnk  egyes  sz&mot  szokott  alkalmazni.  De  bogy  az  osszes  meI16 
irodalmi  nyelvUnk  mindig  tSbbes  sz&mot  tesz,  ez  is  azt  bizonyitja, 
bogy  maga  az  osszes  baszn&lata  idegenszertL  s  csak  a  nyelvlijftAs 
alkotta  a  n6met  sdmUich  mint&j&ra  (mert  sanity  zusammen  a.  m.  dssze, 
egyUtt).  Magyarosan  fgy  van:  !l&iekli  valamennyi  n5yend6k. 

B.  D.  —  Legyen  akarata  szerint ! 

Be6rkezett  k6ziratok«  C6efk6  Gy.  T&j8z6k,  8z61&8ok,  helyreigazit&- 
80k.  —  Kropf  L.  Paprika,  csdsz^rmadara  stb.  —  QkloB  £.  Bra8s6  etimol6gi4- 
j4hoz.  —  Paal  Gy.  Gyanusltott  kifejez6sek.  —  Nagy  J6z8ef.  A  m6terrend82er 
muszavai.  KozmoDd&sok,  adoin&k  stb.  —  Erdds  B.  A  magyar  ny  el  vert.  — 
Kallds  E.  Fokoz&s.  —  Benk6czy  E.  Gyumolcsnevek,  ket  8Z&116  ige  stb.  — 
Komor6czy  M.  A  bark68&g  nyelvj&r4sa.  —  Szeremley  Cs&sz&r  L.  Adatok  a 
keleti  azekelyseg  nyelvehez.  —  Ketskes  Gy.  Zs.  Ez  az.  —  Blan&r  J.  Taj- 
8z6k.  —  Palfi  M.  Az  artikolus  magyarjai.  —  Endrei  G.  Az  dU  ige  n6iaeteB 
haszn&lata.  —  Badinyi  M.  Meghonosult  magyarok  a  b6k68C8abai  t6tok  nyel- 
veben.  —  Teleky  I.  Helyneyek  stb.  —  Domaniczky  J.  A  kett^s  betak 
egyBzeriisltesehez.  —  Borbely  I.  Kemeny  Zsigmond  nyelve. 

V41aszokat  kiildtek:  Beke  Odon,  Bel&nyi  Tivadar,  Gdnozy  Mikl68, 
Paal  Gyula,  Bevesz  Ern6,  Bztrokay  Lajos,  Teleky  Istv&n. 

Bekttld5tt  kSnyrek.  Petri  M6r :  Szil&gy  ym.  monografi4ja.  5.  kotet 
(Kiadja  SziUgy  ym.  kdzdnsege.)  —  Alexi  Gy.  Bom4n  -nyelytan  68  gyakorl6- 
konyy.  2.  kiad.  (Lampel,  3  k).  —  B6c8ey  Y.  Kereszteny  tempIom6pit68  az 
6korban.  (19  k6ppel,  Stephaneam.)  —  Kiss  E.  ydr5smarty  6s  krdnikisaink 
(KiilOn  ny.  az  Erd.  Mdzeumbdl.  Kolozsvar,  Ajtai  K.  A.  30  f).  —  Baumgarten 
F.  Forristanulm^nyok  Kagy  Lajos  esVelenozeyiszonyatdrtenetehez.  (Athenaeum, 
1903.)  —  Kingsley  K.  Hypatia.  Beg6ny  az  ifj.  sz.  &td.  Zig4ny  A.  (2  k5tet 
3  k.  Franklin.)  —  Gyfingyosy  L.  Fiatal  h&zasok  s  egyeb  elbeszelesek.  (Egri 
nyomda  1903.  1  k.)  A  regi  5sy6nyen  (Lampel,  1903  1  k).  —  Olyyedi  Yad 
Imre:  A  torzs^rmester  (Szeged,  Sohulhof,  2  k),  —  01cs6  Konyvt&r  1350 — 2. 
Keller  Gottfried :  Falusi  Romeo  6s  Julia,  Ford.  Elek  Artur  (60  f)  1353—60. 
Bandeau  Gy.  La  Seiglidre  kisasszony.  Ford.  Burner  L.  (80  f).  1357->8.  Concha 
Gy.  Brassai  eml6kezete  (40  f).  —  83yitri.  SzanBzkritb61  ford.  Y6rte8y  Dezs5 
(a  mak6i  gimn.  erteslt^jebdl).  —  S4r6i  Szab6  L.  Attekintes  yalamely  h&boru 
lefoly&84r61  (M4rku8  8.  1  k).      


TTTTTT  k«tet  1904.  November  15.  EL  ftiet 

MAGYAR  NYELVOR 


MtgitltiiikniiiiMMMplMa 

■  M 


SserkMBtf 

SmONTI  ZSI&HOND 


8nrkMit66i|  It  UaM-hlvital 

MwUfm   rv.   F««Mi-J4n*t-p«rt  t7. 


A  besz£dr£szek  osztAlyozAsa. 

A  beszedr^szek  szok&sos  osztdlyoz&sa  h&rom  szempontbdl 
tort^nt,  ezek:  1.  A  szdnak  jelent^se.  2.  Szerepe  a  mondatban. 
3.  Sagozisa  s  k^pz&e  (Paul:  Prinzipien  327.  kv.  1.). 

A  8z6  jelent^se  szempontj&bdl  a  f6n6y,  mell6kn^y  s  ige 
megfelel  a  logikai  tdrgy,  tulajdons&g  s  cselekv^s  oszt&lyainak,  De  ez 
az  osztflyoz&s  nem  kiz&r61ag08,  mivel  a  n^yszd  is  fejezhet  ki 
r^zben  tulajdons&got,  r^szben  cseleky^st  (1.  al&bb). 

EUenkezik  e  szemponttal  toT&bbi  az  is,  bogy  a  sz&mneyeket 
8  a  n^ym^lsokat  kiilon  csoportosftj&k,  mert  ezek  is  r^zben  f6ii^yi, 
r^szben  mell^kn^yi  szerepet  yiselnek.  A  jelentSs  szerint  teh&t 
bajos  6a  helytelen  az  oszt^Iyoz&s. 

Mondatbeli  szerepiiket  tekintye  a  besz^dr&zeket  fgy  lehetne 
oszULlyozni :  a)  a  melyek  maguk  is  mondatot  alkotnak,  b)  a  melyek 
a  mondatnak  reszei  lehetnek,  c)  kapcsoldkra. 

Ha  yeszszuk  az  a)  pontot,  akkor  ide  sorolhatndk  az  indulat- 
szdkaty  pL  jaj ;  csakhogy  ezek  is  lehetnek  egydttal  mondatrSsz  is 
pi.  Jaj  a  fdnak,  mely  nem  terem  gyumdlcs5t.  —  A  m&sik 
yolna  a  yerbum  finitum,  de  yiszont  ez  most  mdr  iltaUban  mint 
praed.  szerepel  hat^rozott  alanynyal  kapcsolatban,  teh&t  mondat- 
r^sz.  Sat  a  yerb.  subst.  mdr  yal6s&gos  kapcsol6y&  tSrpiilt. 

M^  besz^dr^z  is  yan  pi.  a  relatiy  n^ym&s,  mely  egyszerre 
mint  on^I6  mondatresz  s  kapcsol6  is  szerepel,  pi.  Az  olyan  ember, 
a  hi  ezt  elhiszi,  oktalan. 

Hasonldk^p  a  mutatd  n^ym&s,  mely  vonatkoz&st  is  jelent 
a  megeldzd  besz^dre,  de  egydttal  ondll6  mondatr^z  is. 

Toy&bb&  a  f6n^y  mondatbeli  szerepe  az,  bogy  kiilonosen 
yagy  alany,  yagy  t&rgy  (hatdrozd)  legyen.  De  lehet  tudyaley6leg 
jelz6  is  (appositio,  birtokos),  ez  pedig  a  mell^kn^y  dolga;  lehet 
^ftmilny,  pedig  ez  az  ige  dolga.  De  r&addsul  m&s  besz^dr^sz  is 
lebet  gramatikai  alany  a  mondatban,  pi.  Elvenni  embers^,  adni 

MAOTIB    VTBLy^B.    ZZXHI.  33 


482  8ZILA8I  m6ricz. 

istenseg.  A  det'^k  nem  fel  az  id6k  mohdMl.  Az  alv6  aluszik,  a 
hujdasd  btivik. 

Nagyon  k^tes  a  hat&rozd  sz6k  6  kotdszdk  elv&laszt&sa. 
Sok  nyelvben  ugyanazon  sz6,  ha  egyszerd  mondatban  van,  prae- 
positio,  ha  osszetettben,  akkor  kotdsz6,  pi.  a  n^metben  efie,  seit, 
wdhrend,  kuloDOsen  az  angolban  for,  after,  till;  a  magyarban  is 
hoi  mikor,  midrt  fdmondatban  adverbiumok,  s  a  mieldtt,  nduidn, 
hogy  szint^n  ilyenekb61  fejl6dtek  kot^szdkk^. 

y^gre  a  ragozdsbdl  s  kepz£sb61  kiindulva  a  besz^dr^eket 
fel  lehetne  osztani:  a)  ragozhatd  s  ragozhatatlan  (indeclinabilia) 
szokra.  De  ime  a  fdneynek  sines  ragja  a  nom.-ban.  b)  A  ragoz&s 
mddja  szerint,  de  fme  itt  sines  hat&rozott  s  pontes  y&laszt^k. 
A  latinban,  nSmetben,  n^ha  a  magyarban  is  pi.  kiilonbozik  a 
f6ndv6tdl  namely  ndvm&s  ragozdsa,  de  viszont  sokban  megegyezik. 
A  mellSkn^ynek  az  indog.  nyelTekben  szintSn  r^szint  elt^r6,  de 
r^szint  viszont  sokban  megegyezd  a  ragoz^.  Fokoz&sra  kepes 
gyakran  a  l6rAy  is ;  viszont  sok  meUSknSv  van,  a  mely  nem  fokoz- 
hat6  az  indog.  nyelvekben.  Y^gre  a  hatdroz6  8z(3k  is  fokozhat6k: 
kozelehb,  tdvolabb,  cdantahb,  aMbb,  oddbb,  hdtrdbb,  f^^.  L&tjuk 
teh&t,  hogy  a  besz4dr4szek  kozt  nincsen  dth^hatatlan  hat&rvonal, 
sdt  konnyen  s  gyakran  osszekeverednek,  mdsutt  is,  valamint  a 
magyar  nyelvben  is,  a  mint  a  kovetkezd  fejtegetSsekbdl  majd 
egyenk^nt  kivil&glik. 

/.  MelUkn^  mint  fon^v. 

Az  indogerm&n  nyelvekben  legfontosabb  kiilonbsSg,  hogy  a 
mell^knSv  a  nemek]  szerint  alakilag  v&ltozik,  a  nSmetben  m^g  a 
ragozdsban  is  elt6r6s  van:  gut,  guter,  gutes:  der  Ghite,  HozzA- 
j&rul,  hogy  a  mell^kn^v  dltal&ban  fokozhatd  s  ez  az  egyetlen 
ismertet6  jele  az  ural-alt.  s  finn-ugor  nyelvekben.  Err61  haboz&s 
nSlkiil  azonnal  felismerjuk  a  Me  s  jo  szavak  kiilonbs^g^t 

De  ismeretes.  hogy  a  mellSkn^v  konnyen  f6n^vk6nt  szerepel, 
reszben  alkalmilag  (okkasionell),  r^szben  szok&s  szerint  (usuell). 
Olyformdn,  hogy  a  mellekn^vnek  bfiviil  a  jelent&e  valamely  t4r- 
gyi  vagy  szem^lyi  k^pzet  hozz&j&rul^ls&val,  vagy  a  helyzetb6l 
meritett  k^pzetek  bdviil^s^vel.  Termeszetesen  min^l  t&gabb  korfl, 
vagyis  minSl  elvontabb  a  mell^knev,  ann&l  inkdbb  b6vUlhet  mell^k- 
k^pzettel  s  szerepelhet  Idn^v  gyan&nt. 

1.  Legink&bb  akkor,  a  mikor  nem  valami  meghat^rozott,  hanem 
csak  dltaldnos  kepzet  lebeg  a  beszeld  lelke  eldtt,  a  mely  mindent 


A    BESZl^DRiSZBK    OSZTXlYOZ^SA.  483 

magdban  foglalhat,  a  mi  a  mell^kD^v  &ltal  jelzett  tulajdons&g 
bor^be  tartozhatik,  s  rendesen  a  besz^d  osszefiigg^se  donti  el,  mi 
ertendfi  hozzdja. 

P^ld&k  Faladib<3l:  Minden  emberrdl  j6t  mondj  NE.  81.  Ezek 
a  minden  j6t6l  mesBze  rugaszkodtak  MXT.  25.  Megut&ltatj&k  a  rosszat, 
az  &h6tato88&got  kfn&lj&k  Nil.  133.  Akaratom  mind  csak  a  gtmosz- 
hoz  tart  NE.  106.  A  szem  is  akad  csunydra,  a  f!U  is  hall  luatdt 
NU.  174.  Mindmi  megtekint,  sokba  drtja  mag&t  NIT  178.  Veszedel- 
mesnek  tartom  m6g  a  kdzels^g^t  is  Londr&nak  NU.  44.  A  szok&s 
m&r  sz^pp^  68  dicsiretessi  tette  a  bosszti&llAst  NE.  63.  Kdnnyen  a 
iilalmasra  ragadja  embernek  szfvdt  NA.  117.  Megalkndtnnk  volna  a 
meglehetossel  NA.  112.  A  mi  term^szetflnk  gyarld8&g&b6l  a  foldiekre 
nyomattatv&n,  lehever^szik  NE.  136.   Tohbre  nem  kiv&nkoiik  NIT.  67 

Mindezeket  ki  lehet  eg^sziteni  a  dolog  azdval.  H6zagp6tl6 
sz6  ez,  mint  a  n6met  Ditigy  Sachen,  a  latin  res,  valamint  az  ize, 
es  <innyit  ^r,  mintha  hatirozatlan  nSymds  yolna.  MindenfSle,  a 
legviLltozatosabb  jelent^fi  szdhoz  hozzdfiizhet6  s  Idt8z61ag  alig 
van  egy^b  szerepe,  mint  bogy  a  ragot  felvegye,  pi.  Ha  igazdn 
erzed  szivedben  a  megfizet^nek  dolgdt  NU.  91.  Hyen,  mid6n  a 
sdg  k^pzdt  helyettesfti,  pi.  Igen  irt<5ztat<5  szornyA  dolgokat  mond 
a  m&s  vil&grdl  NA.  59. 

2.  M^g  iltalinosabb  jelent^siiek  pi.  ezek: 

Hatalmasan  szaporodik  a  nem  j6  NE.  144.  L&ssuk  kdzelebb, 
igazat  tart*^  a  besz^d  NA.  101.  Nagyra  becsQl^m  NE.  24.  Csuda 
nagyra  terjed  titulnsok  NE.  20.  Neaze  emez  a  nagy  6ri4s,  mely 
kicHnre  szabta  mag&t  NU.  86.  Tohbre  m&sra  sobasem  &bitozott  NU.  64. 
Lelkekkel  keveset  gondolnak  NU.  29.  Mikor  a  8z4pr6l  esik  a  sz6 
NE.  36.  GsUkfra  fiti  felebar&tj&ban  m6g  a  j6t  is  NE.  171.  H^yel  a 
hidegetf  jdval  kell  a  ganoszt  meggySzni  NE.  143.  Tdhhre,  nagyohbra 
igyekszik  NU.  178.  M%ndenb6l  kiforgat  bennfinket  az  id6  NU.    182. 

Ertekes  adat  ezek  meg^rt^s^re  a  kovetkezd  p^lda:  &s  nem 
veszik  ^szre,  bogy  8Z(^p  valamit  szoktak  oda  hinteni,  a  bovd  a 
t6rt  rakogatjAk  NU.  15.  Igy:  Kozleni  akarna  fontos  valamit  veled 
Ar.  Hamlet  28. 

Innen  ered  a  koyetkez6  dtmenet,  bogy  m^r  eg^szen  on^Uo 
fdneykent  szerepel  jelent^seben  is  a  mellekn^y,  s6t  mint  birtok  is : 

Nines  szUki  azoknak^  kik  bamis  yall&st  pr^dik&llanak  NE.  117. 
E  f51di  ^Uapotnak  nehezei  kozott  NA.  189.  A  n&dsz&lt  maga  neheze 
sebes  ropt^ben  is  lefel6  szokta  bordozni  NE.  136.  Nem  yolt  mdsa 
nagy  darab  fSldon  NU.  118.  Kdnnyen  a  tUalmasra  ragadja  ember- 
nek szlydt  NA.  117.  yd.  bogly&k  hUvos^en;  tenger  mdy^en;  ^j 
sdUi4hen:  erd6  sHrujiben  stb. 

33* 


484  8ZILA8I  m6ricz. 

3.  Az  ilyen  dltal&noss^  mellett  yiszont  a  legklilOnfelebb 
mell6kk4pzetek  sorakozhatnak  a  fdn^vi  mell^kneyhez  s  6rihet6k  a 
besz^d  os8zefugg^6b61. 

PL  tett,  csdekedet:  J6ra  ^breszsze  NU.  99.  A  j6t  elkSyessiik 
8  a  ganoszt  elkerUljfik  NE.  81.  Se  magakkal,  se  m&sokkal  jdt  nem 
t68znekKE.  49.  Bosszra  gerjeazienek.  — Szem^y^iUei.  ember :  Az  &he- 
tatoBs&g  jdkkd  teszen  bennUoket  NU.  69.  M6g  irigyim  is  azt  fogj&k 
mondani  NA.  108.  Esztelenekl  arra  szaggatnak,  a  mir61  5ket  meg- 
it^lik  az  okos  jdmborok  NU.  26.  A  beiegek  k5ral  forgol6dik  Nil.  13. 
A  di^soknak  6a  a  szeginyeknek  sors&t  NU.  65.  A  dUsok  da  nemesek 
a  pokol  fenekdre  vettetnek  N£.  66.  Sokakndl  mkt  mintegy  tdry^nybe 
ment  NU.  70.  Szeretik  mdsokban  az  6rdemes  j686gokat  Nil.  186. 

Nevezetes,  bogy  mind  tobbesben  van,  de  yan  egyes  sz&mii  is. 
azonban  akkor  is  gyiijtd  yagy  iltaldnosan  osszefoglalo  drtelmii,  pi. 

Bitka  a  szent  benne  (Londr&baa)  NU.  36.  A  kire  haragos 
Bzemet  mutat^  betes  heteg  ut&na  NA.  82.  Nem  az  tartatik  gazdag- 
nakj  kiaek  sok  vagyon  NTJ.  67.  Vak  vezeti  a  vakot  NTJ.  171.  NB! 
Keveset  tudok,  a  kik  felerolk5ttek  volna  NU.  139. 

Egyes  szem^lyre  is  yonatkozbatik  konkret  jelentessel: 

Azt  gondold  a  gydva  NU.  99.  Hall&d-e,  mint  folya  ny&la  a 
jdmbornak  NE.  27.  yo.  Ezen  8z5kra  a  jdmbor  ember  elballaga  NU.  74. 
Oazdag  fosviny  NU.  121.  Oly  idegennek  tartott  lenni,  mintha  soba 
sem  Utott  volna  NE.  40.  M&r  csak  aliglan  pibegett  szeginyke 
NU.  142.  A  bal&l  a  hetegre  kezd^  borftani  maga  k^p^t  NU.  142. 
IMl  vagyunk  m&r  minden  rem^nys^gen;  ne  kinozzuk  tov&bb  ezt  a 
gyengit  NU.  143.  Mds  egyik  (t.  i.  ember)  azt  mer^  mondani  NA.  12. 
Mda  egy  (t.  i.  asszony)  cslpdj^re  t6v6n  kez^t  imigyen  Bz6la  a  dolog- 
hoz  NA.  22.  Yagy  kevilynek,  yagy  gydva  egyilgyunek  tartja  NE.  36. 
A  ki  i8ten6t61  elpArtolt,  drvdjdhoz  sem  lesz  bfv  NU.  171.  Szentnek 
mutassa  mag&t  a  szent  el6tt  NU.  199. 

Ide  tartoznak  kiilonosen  az  s-kipzds  melldknevek,  pi. 

Ordkos  NU.  57.  pdrtosdra  akad  NA.  149.  ismerdsi  NU.  136. 
lakds  NU.  194.  uzsordsok  NU.  195.  tudds  NU.  199.  tisztes  hdzasok 
NU.  62.  H&t  megett  keruli  meg  haragasdt  NE.  65.  Bakkos,  az 
isz&kok,  gardzddsok  istene  NU.  120.  A  vil&g  nagysdgosai  (bol?). 
A  jdmborok  6b  irtelmesek  szerett^k  NU.  114.  A  gyilkosok  NE.  62. 
Tandcsos  NU.*  79.  Okos,  szemcs,  erd's,  hires,  kedves  NU.  205.  206.  58. 
Dermedjenek  a /itvato/o^o^  a  sok  falatok  miatt  NU.  110.  OsztcUyossd 
nem  tette  NE.  23.  —  Azut&n  -talan  kdpzosek:  veszti  az  drtatlani 
NU.  164.  A  nOtelenek  j&mbors&gok  NU.  38.  Yisszapirookodtatja  a 
szetiUeleneket  NA.  144. 

Allat :  Minden  bokrot  kiver,  bogy  vadra  akadjon  NU.  54. 

Hely:  Hoi  itt  a  sdUtben  p6r    t^madna  NU.  61.  Mind    szil%r€> 


A  BEsz^DiutezBK  osztIltozXsa.  485 

mind  hoaszdra  n^sTe  messse  nytijtdzik  titulusok  NE.  24.  B&tor  magas 
helyen  lakj^k,  erdlkddjiink,  a  mfg  megmtorazuk  meredekit  Nil.  206. 
Meredekre  csal,  lehengerft  NTT.  192. 

Id6:  El86ben  azt  y^gezSk  NA.  26. 

Ssin:  A  rendetlen  diet  leszedte  az  eleyen  pirost  &br&zatj4r<3l 
(FaL).  Nem  5lt5zhetiiiik-e  mi  pontzion  sziabe  vagy  tengeri  zdldbe 
NB.  171. 

Forma,  m5d:  Ez  annyiban  tartatndk  NA.  126. 

4.  Az  eddigi  p^IdAban  a  fdn^yalkotd  mell^kk^pzetet  n^mileg 
m^g  a  mell^kn^y  fogalma  rejti  mag&ban,  noba,  mint  l&thatni,  a 
jd,  rosaz,  ganasz,  sole  egyform&n  haszn&latos  t&rgyak  6s  szem^lyek 
jelolteSre;  ebben  amondatban  pedig:  ^ahosaedt  hi  nemvdrhattuk< 
id6,  ellenben  a  font  id^zett,  ^mind  szAire^  mind  hosszdra  nSzye 
messze  ny ti jt^ik  titulusok'-ban  hely  a  bel^foglalt  mell6kk6pzet ;  sot^t 
a  f.  id.  mondatban  a  helyet  jelenti,  ellenben:  >A  sot&et  nem, 
inkilbb  a  vUdgoscU  8zeretem«  szfnt  foglal  mag&ban. 

Hogy  teh&t  a  y&Itakoz6  lehet^aegek  koziil  melyik  meI16k- 
kSpzet  ^ry^nyesiil,  azt  csak  az  osszef&gg^s,  a  kornyezet  hat&rozza 
meg.  M^g  ink&bb  ^rytoyes  ez  a  koyetkez6  esetekben,  a  melyek 
kiz&rdlagosan  csak  a  besz^dbeli  osszefQgg^bfil  nyerik  saj&ts&gos 
8  pentosan  megbat&rozott  jelent^siiket,  a  kieg^szitd  mell^kkSpzetet. 

IlyeQ  pi.  Semmi  rosszal  nem  korcsos  termdszeted  (Fal.)  Melldk- 
k6pzet :  tulajdansdg.  —  Mosdott  arcz&yal  ds  Unnepl6  czifrdval  jelen- 
nek  meg  NA.  176.  Buha,  P6nze  nem  I6y6n,  kdlcsdn  n6yyel  sokf^le 
tarkdt  Bzedegette  (sic!)  Sszye  NH.  77.  Bului.  Kiadok  szolg&imon, 
yetkfizdm  a  szinesbdl  NTT.  84.  Ruha,  —  Nem  akarod  megadni  a 
kolcsmt  NTT.  81.  Pinz.  A  ki  nagy  nagyha  j&tszik,  abban  nagy  a 
kiy&ns&g  NU.  132.  Pinz  (y5.  a  jelzd  nem  hat&roz6,  hanem  mell6k- 
n^yl).  Csak  kevisbe  j&tszott  NTJ.  132.  Pinz,  Csak  abban  egyeznek 
meg,  mint  fOzettetbessenek  legtdbbet  y^le  NU.  22.  Pinz,  Engednek, 
nyeretnek  y^le,  bogy  iSHfbre  s  nagyobbra  csalbasadk  Nil.  33.  >  Yeszte- 
8ig.€  Addig  iizte,  gydzte,  a  mfg  mindenit  beld  nem  5lte  Nil.  96. 
Vagyan,  Mii  nap  a  szegdnysdg  szdgyendben  nem  tad  mit  tenni ; 
kihez  kdpest  yigy^z  kevesedre  NE.  48.  *Vagyon,€  Magok  ordkiben 
kfyAnnak  6lm  NU.  167.  ^Ordklott  vagyon€. 

Sz6,  beszid  a  mell6kkdpzet  ezekben  az  esetekben:  Mindazon- 
&ltal  nem  ttbrbetd,  bogy  e  keveset  ki  ne  mondan&  NU.  8.  Szlnte 
eleget  mond&l  NE.  170.  Ital  ebben  a  mondatban:  A  barom  csak 
annyit  iszik,  a  mennyi  kell  neki;  6n  pedig  az  eliggel  nem  eldgszem 
meg  NU.  119.  tz  ezelEben :  B5lcsen  keyeri  a  keserut  az  idessel  NA.  77. 
^idesnek  y^lik  NE.  61.  Ingdsdg  ebben:  Nagyobbra  becsQlte  az  ott- 
honyos  illenddsdget  itt*amott  faragott  gondos  czifrdndl  NU.  146. 
Sines:  J6llebet  ne  fdrjen  kineses  l&d&iba  a  tndr  sok,  mdgis  t5bb 
kell    n6ki    NU.    67.    Pinz:    A   tlz    forintos    tizazer   jobb   5    el6tte 


486  sziLASi  udmcz, 

ann&l  a  mi  ottLnkndl  NU.  22.  Bun  6s  es^:  Tartdztasd  indulatidat. 
mikor  nagy  fertelmes  b^nre  kdsztnek,  de  ha  aEonban  szabadon  bocaA- 
tod  az  aprdkra,  m6g  amaz  oregekben  is  nagyokat  esel  vdgt^re  NE.  137. 

A  mondottakbdl  azt  tapasztaljuk  teh&t,  bogy  igen  kSnnyen 
juthat  a  mell^kn^y  f6n^yi  szerephez,  m^g  pedig  igen  kiilonfel^bez. 
ValoszfDfi,  bogy  minden  mell^kn^v  kepes  re&;  de  vajjon  vala- 
menDyi  mell^kn^v  viseli-e  ezt  a  szerepet  alkalmilag,  vagy  melyek 
azok,  a  melyek  m^g  nem  oltottSk  soba  magukra,  ennek  a  meg- 
illapitisa  a  nyelvi  statisztika  feladata.  Erdemea  is  volna  meg- 
csiD&lni,  mert  lebets^gesnek  tartom,  bogy  ebbdl  a  k^rd^s  bdvebb 
megoldiLsdra  dj  szempontokat  kapbatntok. 

KiMnik  tovdbb^  fejteget^unkbdl,  bogy  a  fSn^valkoto  mell4k- 
k^pzetek  anndl  konnyebben  fCiz6dbetnek  a  mellekn^vbez,  minel 
t&gabb  ennek  a  kore,  a  melyre  vonatkozhatik.  Az  ilyenek  mint 
jo,  ro88Z^  8okf  kev&y  nagy,  sz^p,  rut,  czifra,  mintbogy  6Wre  s 
elettelenre  egyar&nt  vonatkozhatnak,  gyakrabban,  mert  tobbf^le 
^rtelemben  baszn&ltatnak  fdn^vk^nt  is.  Yiszont  pi.  hev&y,  irigyj 
gydva,  vak,  jdmbor,  dreg,  ifju,  fiatal,  drva,  fdsv^ny,  idegen,  vad, 
ritkdbb  y&ltozatban,  mert  egy  ^rtelemmel  s  rendesen  csak  6]6 
16nyek  jelz0i  szoktak  lenni.  M&sok  meg,  mint  hideg,  meredeh 
seUt,  piros,  tarka  csup&n  csak  ^lettelen,  stft  csek^ly  sz&md  szo 
jelz6i,  teb&t  szinten  ritk&bb  vdltozatban  szerepelhetnek  f5n^y 
gyandnt.  Vagy  eldk,  vagy  pedig  csak  Slettelen  t&rgy  jelzdi  az  -Sj 
'talan  k^pzds  mell^knevek,  s  azert  ezek  is  csak  megszoritya  hasz- 
ndlatosak  fdn^vileg. 

IL  Fonev  mint  melliknew 

Valamint  a  mellekn^v  f6n4vk6nt,  tigy  haazniltatik  yiszont 
emez  mell^kn^ynek.  Sz&mos  p^ld&t  Sssze&llftott  Simonyi  Nyr.  4 :  106. 

B<5yebb  bizonyft&sra  a  mondottak  ut&n  nem  szorul,  ha  azt 
^Uitjuk,  bogy  a  mell^kney  f6n^y  gyan&nt  csak  tlgy  &llbat,  ha 
kore  szlikiil.  Mds  szoyal  ez  annyit  jelent,  bogy  a  genius  jelentes 
yan  a  species  ^rtelm^ben  haszDdlya.  A  megfordftottja  ezen  elja* 
rdsnak,  ha  a  ffin^v  szerepel  melleknevileg ;  ilyenkor,  ha  igazi 
mell^knevi  a  jelentese,  a  fdn^v  egy,  illet^leg  csak  n^b&ny  jegyet 
tart  meg  eg^sz  koreb61.  PI  Nem  dlmodozik  a  remenys^gnek  tiin- 
der  biztatdsiyal  NE.  84.  Akkor  a  palota,  mint  yalami  tiindtr 
epiilet,  y&ltozik  hoi  tdborri  stb.  NU.  122.  Ki  k^pzelnS  ide  a 
tiindert  minden  jegy^vel,  bacsak  nem  birtokosnak  akarnd  venni? 


A  BEsz^R^szEK  osztIltozIsa.  487 

ViI4gos,  hogy  itt  a  tiind^r  8z<5  csak  a.  m.  rendkiviUi  sz^p,  csaldka, 
ezek  a  tulajdonsdgok  pedig  a  tiind^rneJc  csak  egy-egy  jegye. 

Szinbdrsony  b^rli  hmtddat  NU.  89.  Szinhdrsony  a.  m. 
tiszta  b&rsony,  yalamint  szinarany  aurum  purum;  szfn  ruhint 
es  gy^m&nt  NA.  114;  tkp.  finyea  b&rsony,  mert  a  szm  maga  is 
megszorftva  f^y  jelent&ben  is  szerepel,  pi. 

A.  kiszinlett  szdps^g  nem  borfthatott  jobb  arcz&t  NA.  72. 
Mindenkor  s  mindentLtt  t5k4letes  j6ra  szorlt,  6a  teljes  becsiiletet 
szifiUH  ki  raj  tank  NA.  145.  El6kapj&k  a  v&rosnak  szfndt  NA.  164. 
A  mn-  6b  kdsndp  m&r  dobra  yerte  fSsv^nys^gedet  NU.  116.  Szines 
vend^g.  NA.  66. 

A  fMy  pedig  nem  maga  a  szin,  hanem  a  szinnek  csak 
egyik  jegye,  tulajdons&ga. 

Bongygyal,  koplal&ssal  remete  elettel  meggazdagodni  NU.  94. 
a.  m.  magdnyos  diet,  noha  magdny  6s  remete  nem  ugyanegy  foga- 
lom;  amaz  emennek  csak  egy  jegye.  Bemete  erddkben  mag&nos 
lak&ssal  dldegdlni  NU.  39. 

Csaknem  minden  yetek  taldl  mag&nak  t;ent2^-arcz&t  NU.  185. 
A  yenddg  szdnak  csak  egy  jegye  erthet6  itt :  idetglenes,  yd.  ven- 
d^oldalj  vend^ghaj  Lehr  Toldi  17.  1. 

Azt  ydlem,  hogy  a  koz  sz<5  is  eredetileg  fdndy  ebben  a  je- 
lentdsben  ,interyallum,  spatium,  medium^  6s  melldkndyileg  hasz- 
n&lya  csak  megszorftdssal  jutott  a  ^communis*  jelentdshez,  yo. 
kozaharattal  NU.  173,  ebbdl  t&madt  tijabb  determinati<5yal  a 
vulgaris,  vUis  jelentds:  kozember,  kozlegdny  (osszes  hasznAlat^rdl 
bfiyebben  Kreszn.;  yo.  meg  Nyr.   33:165). 

Ker^k  ehhez  a  jelentdshez  gombolyil  szinten  csak  megszorf- 
tdssal  jutott:  Nincsen  e  ker^k  yildgon  oly  helysdg  NU.  173. 
A  szentek  dolg&ban  oszye  gyulekez6  ke7'(fk  tan&cs  NA.  121.  a.  m. 
teljes  tan&cs,  mert  a  gombolyflnek  egyik  jegye,  hogy  teljes.  Tehdt 
dupla  determinatidyal  yan  dolgunk. 

Teljesen  kiyesztettdk  Eusebius  sziyebol  ennek  az  drnyik  vil&g- 
nak  szeretetit  NU.  68.  a.  m.  hidbayald.  Ezeken  meg  ne  indulj :  drnyik 
f^lelmek  NU.  86.  Kozinkbe  hozz&k  pog&ny  orsz&goknak  harom  erk51- 
cseit  NU.  48.  a.  m.  otramba,  buta.  A  nagys^gos  n6y  arany  drdemre 
emel  minden  k^ptelensdget  NE.  21.  a.  m.  f^nyes.  Ezek  b^sziDlik 
magokat  oldal  uiakon  az  uri  h&zokba  NU.  159.  a.  m.  nem  egyenes, 
tiltott  utakon.  Bizonyos  vezet^  szdndekja  miatt  titkon  Luther  Mdr- 
tonhoz  8z5kott  NA.  124.  a.  m.  nem  a  f6^  hanem  a  melUk^  tehdt 
titkos  szdnd6k.  Az  6n  fogyatik  eszemnek  pedig  ligy  tetszik  NA.  62. 


488  BZILASI    m6rI0Z.    a    BESZ^B^SZEK    08ZTi.LYOZi.8A. 

a.  m.  kevds,  yd.  fogyat4kdn  yan  a  bor,  fogyat6k-bor  Kreazn.  Derik 
ember  NU.  147.  a.  m*  javaember,  mert  a  derik  mint  a  test  kdzepe 
a  t^maszt^kja  y5.  derekas.  A  derik  it^letnek  napja  a  14-en  vagy 
a  21 -en  fordol  meg  NU.  141.  a.  m.  legfontosabb.  Yalami  derik 
yigasztaUsnak  drvdvel  vez^rlik  sok  nem  j6ra  im.  166.  a.  hl  nagy. 
Nyilv&n  az  addssiLg  nem  valami  derik  somm&ban  &11  NIT.  75.  Yeszdd- 
n^m  a  fene  oroszUnyokkal  NE.  167.  a.  m.  irtdzatoa.  Azok  a  f6wnr 
berek  yallnak  szdgyent  NU.  26.  TJjjal  mutathatndk  csak  magam  is 
mind  a  k^t  nemen  /<T/<TBzem6lyeket  NU.  46.  Ne  nevelj^k  magok 
f6pimit  uzsor&val  NA.  116.  A  f6  annyi  mint  elady  el6kd6  aa  elsS 
k^t  p6ld&ban,  a  harmadikban  f6p6nz  »OapitaU,  tS.  aea  aliennm  de 
capite  deducere  Liv.  6.  36 ;  teh&t  m&s  a  felfog&s  mint  ebben  t6k^^inx, 
Az  d  Bzob&j&ban  tartatik  a  consilium  6s  a  /<Ttan&cs  NA.  84.  Forgo- 
Iddjon  a  fdgazda  szeme  elott  NU.  57.  Beiktatj&k  dket  a  (6-  s  fd- 
familiik  bizaiba  NU.  163.  A  felebar&ti  szeretet  ves^rlette  nyelvemet 
6s  nem  valami  satyr  a  indulatok  NA.  33.  a.  m.  ganasz,  rossz.  Later 
paripa  NA.  118.  a.  m.  vad. 

Egy6b  p61d&k :  sdska  n6p  Ar.  vitorla  k6t  filled  VSr.  ZaUn 
fut.  mahumet  ember  Nyr.  1 :  136.  csuda  dolog  Ar.  gaz  ember, 
gyeh^nna  ember  Nyr.  3:467.  gyimgyom  ember  T&jsz.  gyongy 
karj6,ra  Erd.  N6pd.  2 :  80.  gyongy  6ra  uo.  214.  hab  &gj  Ar.  2 :  373. 
harmat  k6z  no.  301.  }6g  oledbe  Pet.  Ung  szerelmem  j6g  jutalma 
Pet.  majom  ember  Ar.  3 :  269.  selyem  haj  AranyGyulai  N.  1 :  150. 
8z61  Borka  Nyr.  1:245.  vend^g  haj,  oldal  T^jsz.  yilULm  vasa 
V6r.  Zal.  Gyakran  fene^  kutya^  szamdr, 

Az  ilyen  fdneyek  tndyalevdleg  kdz6p-,  sdt  fels0fokban  is 
eWfordulnak : 

Ylja  tari  fenibben  a  vend^gfogaddk  ajtaj&t  NU.  32.  N&ladn6l 
f6veibb  renden  yagyonk  NE.  44.  A  fdvehb  parlamentum  NU  21. 
Fdvebb  r6sz6re  n^zve  NE.  102.  Legfenibb  kis6rtetek  NU.  15. 

Vo.  gyongyebb  8z6  AranyGy.  N.  2:80.  r6z84n41  rdzs&bb 
Yor.  Zal.  Iegkdzep6n,  legsz^l^n,  legdivatj&ba,  kuty&n&l  kuty&bb, 
r6k&n&l  rdkdbb,  ok5rn61  okrebbek  Kriza;  yo.  gor.  SovloT$Qog, 
XQVodreQog,  xvptegogj  n^^drov  nqo^dnqov  birk&ndl  birk&bb; 
finnben  (Szinnyei  13.  1.)  lapsempana  ^kisebb  gyermek  kor6.ban», 
rannempana  »kdzelebb  a  parthoz«,  eyksymmaUd  »el0bbre  haladt 
dszkor«,  pohjemmaksi  y^szakibb  helyre,  68zakabbra«. 

Az  id^zett  p^lddkban  az  illet6  jelzd  fdneveket  valds&gos 
mell^kneveknek  kell  tartanunk,  mert  annyit  yeszitettek  szok&sos 
jelent^siikbdl,  bogy  senki  se  gondolhat  ilyen  osszekottet^sUkben 
arra  a  konkr^t  k^pzetre,  melyet  jelentenek. 


HOBOBB  ANTAL.    A  BRA8S6  N^Y  IfcB  BOY  MAGYAR  HAKaTdBY^NY.  489 

De  akkor  azt&n  ki  TceU  innen  zdmuni  minden  clyan  jeled 
fbnevet,  mdy  megtartja  teljes  jelent^^t  Uyenek,  csak  Faludib61 
id^zYe : 

a)  Ab  anyagot  jolOldk:  arany  kapu  NU.  190.  arany  Itaoz 
NU.  125.  hab  pipa  NE.  41.  t&rkony  m6z  NU.  139. 

b)  tld  Unyek  mint  jelzdk:  Szolgarend  NE.  147.  Muzsa  BBOsek 
NA.  163.  Vend^g  lir  NU.  171.  neYend6k  urfi  NU.  160.  Urfi  titulus 
NU.  54.  J5YeY6ny  urfi  NU.  29.  N5st«ny  ii6p  NA.  19.  Ocsdm  asz- 
szeny  NA.  25.  Komornik  le&ny  NU.  141. 

c)  A  m^rt^ket  jeleldk:  ]6  darab  fdldSn  NU.  188.  egy  legio 
gonoss  NU.  72.  K6t  marok  Yenddg  haj  NE.  40.  Koy^b  marad^ 
pHzit  noYelje  NU.  90. 

d)  Hely  s  id5jeleld:  a  kOrny^k  utcz&k  NE.  169. 

e)  ifilettelen  t&rgyak,  nom.  Yerbal6-k  mint  jelz5k:  Zar&ndok 
p&lcza  NU.  177.  h&boni  id5  NU.  39.  panass  beszdd  NU.  170.  gyft- 
lem^ny  Yizecskdk  NE.  27.    kalmir   haj6  NU.  48.  pilmafa  NU.  136. 

Ezeket  az  osszet^telek  kozS  sorolhatjuk. 
(V^ge  koY.) 

SziLASI  M6BICZ. 


A  BBASS6  N£V  £S  E6T  MAGYAR  HAN6T5RV£NT. 

Mikor  Fi6k  K&rolynak  a  Brass6  neY  eredet6rdi  sz6\6  el86 
czikke  a  NyelY6rben  (30 :  20)  megjelent,  annyi  tdrczaszertL  konnyu- 
s^get  6&  olyan  keY^s  filoldgiai  pontossigot  tal&ltam  benne,  bogy 
foloslegesnek  tartottam  minden  t^Yed^s^nek  helyreigazft^s&tAzt  bit- 
tern, bogy  meggytfzbetem  nezet^nek  tarthatatlan8&g&r61,  ba  csup&n 
csak  k^t  neb^zs^gre  mutatok  r&,  a  melyek  engem,  ^s  n^zetem 
szerint  minden  filoldgust,  megakadiLlyoznak  a  magyar&zatdboz 
Yal6  bozz&j&mUsban.  Mintbogy  Fidknak  a  Pbilologiai  Kozlony- 
ben  legutdbb  megjelent  czikk^bdl  azt  l&tom,  bogy  ebben  a  bitem- 
ben  C8al6dtam,  az  a  kellemetlen  koteless^g  b&ramlik  re&m,  bogy 
tijra  megkis^reljem  e  meggyfiz^s  munk&j&t.  Eny^m  a  koteless^g 
az4rt,  mert  6n  Yoltam  e  tudom&nyos  Yita  megindittfja  s  Fi6k 
f6leg  az  6n  ellenYet&eimet  cz&folja;  ^s  kellemetlen  a  koteless^g 
az^t,  mert  magyar&zat&nak  tartbatatlansdg&t  kimutatbatom  ugyan, 
de  be£y6be  jobbat  illftani  vx&r  nem  tudok.  Minden  munk&m 
teb&t  csak  a  rombolds^. 

Fi6k  tndYaleYdleg  egy  folt^telezett  '^horo8-j6b6\  magyar&zza 
Brass6  Y&ros&nak  neY^t.  L&ssuk  bogyan. 

Mintbogy  Brassoban  se  a  KoY&szna  patak&nak,  se  saYanyd- 


490  HORGER    ANTAL. 

YiztoTT&B&nak  njom&t  se  leljiik,  az  a  vilemenye,  hogy  az  eredetibb- 
nek  foltett  Barassd  n6Y  yalaha  ^Ital&nosabb  volt;  eleinte  azt  az 
egSsz  borvizes  vid^ket  jelolte^  k^sobb  pedig  csak  legnagyobb  hely- 
s^4nek  jelol^re  szorftkozott  £z  fgy  nagyon  sz^pen  hangzik 
ugyan,  de  Fidk  megfeledkezik  arr<51  a  csek^lys^grdl,  hogy  v^le- 
m6ny6t  analdg  esetek  bemutatAsdyalvaldszinfiv^  is  tegye.  Ez  6ppen- 
sdggel  nem  lett  volna  folosleges,  mert  6n  pi.  nem  tudok  ra  esetet 
hogy  valamilyen  viz  neve  egymagdra,  osszetetel  vagy  tov&bbkepzes 
n^lkiil,  eg^sz  viddk  megjelelol^sdre  szolg&lna.  A  megy6k  is  nem 
a  benniik  folyd  vfzrdl  kapt&k  neviiket,  hanem  a  viz  mellett  Spiilt 
v&rakr6L  Hogy  mi^rt  mondunk  ma  m^gis  Temes  megy^t,  Zala 
megyet  s  eSeUt^  azt  sz^pen  uiegmagyardzta  Zolnai  Mondattani 
btiv&rlatok  cz.  munk&j&ban.  (NyK.  XXIII.  41.)  S  mondhatjuk 
ugyan  valakirdl  azt  is,  hogy  pi.  Zal&ban  sziiletett,  de  ilyenkor 
nem  a  folyd  nev^vel  jeloljiik  meg  sziiletdse  vid^kdt,  hanem  a 
Zala  megye  jelzds  kifejezds  helyett  csak  mag&t  a  jelzdt  haszn&l- 
juk.  A  jelzd  &tvette  az  eg^sz  jelzds  kifejez^s  tartalm&t,  mint 
a  mikor  pi.  temeto  Jcert  es  asztalos  mester  helyett  csak  temetot 
es  asztalost  mondunk.  Ez  tudvalevdleg  a  jelent^stannak  egyik 
r^gdta  felismert,  nagyon  kozons^ges  jelensdge. 

S  ha  m&T  most  m^g  hozz&veszem,  hogy  a  Brassdhoz  leg- 
kozelebb  es6  born'zforr&sok,  E16patak,  Bodok  6s  Z&gon,  a  t&bor- 
kari  tdrkep  szerint  merve,  l^gvonalban  23,  40  &  42  kilo- 
m^temyire  vannak  tdle:  elhihetem-e,  hogy  valamikor  Brassdt  is 
ahhoz  a  viddkhez  ^rtett^k,  a  mely  dllftdlag  a  "^horos-jdkj&X  kapta 
volna  nev6t? 

Tegyilk  fel  azonban,  hogy  az  az  alap,  a  melyre  Fidk  egesz 
etimoldgi&j&t  feldpiti,  m^g  nem  ingott  meg,  s  n^zzuk  dpiilet^nek 
tovdbbi  erdssdgeit  vagy  inkdbb  gyong^it. 

Az  elsd  kifogds,  melyet  annak  idej6n  Fidk  fejtegetdse 
ellen  tettem,  a  kovetkezd  volt:  »A  vfz  jelentdstl  rdgi  ^oval  vald 
osszetdtelek  elsd  tagja  mindig  puszta  ndvszd.  H^jo  s  nem  Heves-jd, 
Sajdj  s  nem  Savas  v.  Sds-jdj  Berettyd,  s  nem  Berkes-jd^  stb. 
Elfogadhatd  volna  teh&t  az  osszetetelbdl  vald  magyar&zat,  ha 
Brassdnak  Borrd,  vagy  effdle  [a  ritkitott  bettivel  szedett  ket 
szdt  Fidk  vdletleniil  kifelejtette  iddzetdbdl]  volna  a  neve,  de  a 
foltdtelezett  *boroS'jd,  -s  kepzdvel  az  eldtagban,  p^lddtlan  s  azert 
nem  szabad  red  dpiteni.*  (Nyr.  30:95.) 

Ez  ellenvet^semre  Fidk  azt  mondja,  hogy:  >siily  ndlkiil 
vald;    majdnem  olyan,   mint   ama   m&sik,   sokat  vitatott   kdrd^^, 


A    BRA886    V±Y    t»   EOY    MAOYAB    HAl^OTdRVJ^NY.  491 

hogy  boros  hordo  van-e  jobban  mondva  magyarul  vagy  borhordo ; 
8dro8  Jcocsi'Q  vagy  sorkocsi;  MzAs  alma-e  vagy  dinnyekorte.t 
(Ph.  E.  28:667.)  De  strigia  qtuze  non  sunt  nem  illik  ugyan 
besz^lni,  de  7i6k  m^gis  borhorddYal  meg  edrkocsiYol  akar  re&m 
ijeszteni,  Holott  filoldgus  l^t^re,  a  ki  magyar  nyelveszeti 
kerdteek  fejtegetesere  is  erdt  6rez  magdban,  tudbatnd,  hogy 
ezek  csak  namely  mult  szdzadi  neraet-magyar  szot&rban  kfserte- 
nek.  Az  616  magyar  nyelvben  sohasem  volt,  es  ma  sincsen,  se  bor- 
hordo se  sorkocsi,  csak  boros  hordo  meg  soros  kocsiJ^  A  nem 
letezd  sorkocsi  meg  borhordo  teh&t  a  ;Sa;o-f^l^k  vil&gos  analdgia- 
j&val  szemben  sehogyse  bizonylthatjik^  hogy  egyform&n  helyes 
volna:  ak4r  *Bor'jd,  akar  *BoroS'jd.  —  Az  ^rvelesnek  6ppen 
iiyen  meglepd  mddja  az,  a  hogyan  Fi6k  folytatja:  »MindameUett 
ktezs^gesen  elismerem,  hogy  e  kiilonben  is  ritka  osszet^tel  els6 
tagj&ban  az  -s  k^pzds  alakot  mds  p^ld&ban  nem,  csak  Barasso- 
ban  ^  Borosnydban  tudom  kimatatni.«  (U.  o.)  Tudom  kimu- 
tatni,  ez  ism^t  nagyon  sz^pen  hangzik  ugyan,  de  hiszen  6ppen 
az  a  k^rd^s,  hogy  ki  tudja-e  mutatni  a  Brasso  v&ro8n6vben  s  a 
vele  —  &llit61ag  —  egyeredetd  Borosny6ban  az  -s  kdpzdt,  mikor 
azt  l&tjuk,  hogy  a  j6  minden  osszet^teleben  az  eldtag  puszta  nev- 
8z6?  De  Fi6k  nem  el^gszik  meg  azza),  hogy  ^boros-joYBl  bizo- 
nyitja,  hogy  a  *boroS'j6  lehet&^ges,  hanem  azt  is  meg  tudja 
magyardzni,  hogy  mi^rt  nevezt^k  el  azt  a  vid^ket  es  Brass6 
vArosAt  *bor'jd  helyett  ^boros-jdnok. 

iTdved  Horger,  t&n  maga  is  bel&tja,  mikor  azt  hissi,  hogy  a 
bor-jd  dsszet^telben  assimilatio  iltj&n  Borrd  ]5hetett  volna  Idtre.*'^ 
Nem;  a  bor-j6b5l  n6p  ajk&n  csak  bomyd  fejlddott  volna;  a  mint  a 
borjiif  varjUf  perje,  lajtorja,  eperj  szavakb6l  a  n^p  ajk&n  csup&n 
bomyH,  vamyUf  pernye,  lajtornyaf  epernye  .  .  .  johetett  6s  j5tt  is 
csakngyan  16tre.  Amde  ezt  a  bomyd  szOalakot  eg^szen  m^s  jelent6s- 
ben  ismeri  sz&mos  nyelvj&r&sunk.  (L&sd  SzinnyH  J.  M.  Tdjszdtdrd- 
ban  a  BorjH  czim  alatt.)  fgy  azt&n  m^gis  ^rthetd,  hogy  mi4rt  folya- 
modott  a  nyelvhaszn&lat  a  k^t^rtelmfi  Bomyd  sz6  helyett  a  vil&gos, 
hat&rozott,  de  dppen  oly  jogosult  BorossdhoZj  illetdleg  Borosnydhoz 
v&ros  68  falu  elnevez6se  gyan&nt.«  (U.  o.  668.) 

*  Hogy  buzds  alma  meg  dinnyekdrte  csakngyan  6lnek-e,  azt  nem 
tndom ;  a  rendelkez^semre  &116  8z6t&rakban  nem  tal&lom  Aet. 

**  Ebben  az  egyben  —  de  sajnos,  csakis  ebben  az  egyben  —  osakugyan 
igaza  van  Fi6knak.  Bel&tom,  hogy  ♦6or-j<5b61  ink&bb  *bomy6  lett  volna.  De 
nem  is  WUtottam  a  *Borr6  alakot  bizonyosnak,  vagy  egyedal  lehets^ges-^ 
nek,  csak  annyit  mondtam  hozz4vetdleg,  bogy  Borro  vagy  effele  fejl6- 
dott  volna  beldle. 


493  HOaOEB    ANT^L. 

A  ki  kiv&ncsi  arra  a  sz&mos  nyelyj&r&sra,  melya  koz- 
keletfl  horju,  homyu  helyett  horny6t  mond,  az  n^zze  meg  azt  a  for- 
rast,  a  melyre  Fi6k  az  olvasdt  utasftja,  a  MTSz.-t,  a  azt  fogja  l&tni, 
liogy Gomor megyfibfll van  kozolve  egyetlen  egyszer  a  homya^ 
alak  68  a  szint^n  paldcz  Ap&tf aly&r61  ism^t  egyetlen  egyszer 
a  hamyau  alak.  Nem  b&nom,  legyen  ez  sz&mos  nyelyj&r&s, 
de  mit  er  Fidknak  ez  a  sz&mos  nyelvj&r&s,  ha  nincsen  koztHk 
a  sz^kely !  A  legj&mborabb  csodahit  is  eltorpiil  Fiok  hite  mellett 
a  ki  k^pes  elhinni  azt,  bogy  a  szSkelyek,  kiket  nem  hoz  stavarba 
az.  dr  £s  Ar,  vdr  6s  vdr,  f4l  6s  f&  szavaknak  4s  sz&mos  hasonldnak 
k^t^rtelmtLs^ge,  kik  —  bogy  m6g  egy  nagyon  kozelj&r6  p^ld&t 
id^zzek  —  a  ,borona'  jelent^ii  horndt  se  zayarj&k  ossze  az  ,6pft6 
gerenda'  jelent^sA  bornef yal:  ezek  a  sz4kelyek  —  Fi6k  bite 
flzerint  —  az£rt  y£ltoztatt&k  yolna  Brassd  y&rosa  ney^nek  ^Borjo- 
b<51  lett  *Bomy6  alakj&t  ^Boroejd^kj  nebogy  osszet^yeszsz^k  a  Bzopos 
foornyuyal,  a  melyet  a  —  pal6ozok  ftomydhak  mondanak! 
Ez  a  sz^kely  furfangnak  Csimborasszdja  yolna  —  ba  yolna. 

Engedjiik  meg  azonban  jdkedyiinkben  m6g  azt  is,  bogy  a 
sz^kelyek  csakngyan  osszet^yesztbett^k  yolna  a  szop6s  bomyut 
Brassd  ydros&yal,  6%  t^rjtLnk  6X  a  tiirelmes  olyasd  szfyes  engedel- 
m^yel  egy  tijabb  neb^zs^gre.  Mindy^gig  csakis  a  Brassd  magya- 
r4zat&ra  yonatkoz<5  dllft&sokat  fogom  bfr&lni;  mert  a  Fi6k  k^t 
czikk^ben  el0fordul6  egy^bfajtat^yed^seknek^filoldgiaipontatlan- 
s&goknak,  sajnos,  se  szere,  se  sz&ma. 

Miyel  Fidk  azt  biszi,  bogy  a  sz^kely  n^p  ajk&n  6\6  Barasso 
alak  r^gibb  6s  eredetibb  a  koznyelvi  Brasad  alakndl,  egy  lep^ssel 
toydbb  halad.  Ismerye  az  6  konnyen  hfy6  lelk^t,  most  m&r  nem 
fogunk  meglepfidni  koyetkezd  okoskod&s^n: 

»Tadtam,  bogy  Magyarorsz&gon  sok  8z6j&r&8  yan  mind  szUyoa, 
mind  tiszta  magyar  yiddken,  a  hoi  az  o  hangot  tiszt&n  d-nak  ejtik 
8z6  kdzep^n.  Hallottam  a  tiszai  szdj&r&sban  condra-nak  hangs6  ss6t 
fehdrmegyei  ember  ajk&rdl  tiszt&n  can^ra<nak,  a  vacok  8z6t  vacak' 
nak;  a  kokast  kakasnaky  a  kolbdszt  kdlhdsznak  ejteni.  Sot  magAt 
a  Boros  tulajdonneyet  is  igen  sok  yiddk  ejti  ^aro^-nak.  Esek,  azt 
hiszem,  mind  ^ItalAnosan  ismert  dolgok,  teh&t  a  *Boros8d  neyet 
egybevetettem  a  Barassd  y&ros  n^yyel  6s  azt  hiszem,  bogy  nem  t6ye- 
dek,  mikor  a  kettdt  egy  6b  ugyanazon  8z6  dialektikns  y&ltozatAnak 
yeazem.  Persze  a  Barassd  alakhoz  a  *Borossdbdl  Atmenetiil  sioIgAl- 
hatott  a  "^Barossdf  ma  m&r  nem  letezd  kiejtds,  melyrdl  egyetlen  I6p6s 
&tyezet  a  Barassdhoz,  Brassd  y&roa  eredeti  magyar  ney4hez.«  (Nyr. 
30:22.; 


A    BRA886    K^Y    ^8   EOT    MAGTAB    HANGT6rtAnT.  493 

EMszor  is  rosszul  tudja  Fidk,  hogy  Magyarorsz&gon  sok 
8z6j&r&8  yan,  a  mely  az  o  hangot  d-nak  ejti  8z6  kozep^n.  Ilyen 
egyetien  egy  sincsen.  De  van  egy,  a  mely  koznyelvi  o  hely^n 
mindig  a  hangot  ejt,  s  ez  a  kiskiiktilldi  nyelvj&r&s.  Ott  term^- 
szetesen  a  hart  is  barnak  ejtik;  de  azt  taldn  m^gse  hiszi  ¥i6kj 
hogy  a  Brasso  yid^ki  sz^kelyek  a  kiskUkiilMinegyei  nyelyj&r4s 
hat^ksa  alatt  kezdt^k  yolna  el  a  *boro8J6t  ^barosj&nak  ejteni? 
Egyes  szayakban  minden  nyelyj&r&sunkban  tort^nt  o  >  a 
hangy^ltozas,  de  a  &or  o-ja  csak  a  Brassdtdl  nem  csekdly  t&yol- 
84gra  leyd  moldyai  cs^gdkn&l  y&lt  —  egy  kozldnek  tanus&ga 
szerint  —  egy  fokkal  nyiltabbra.*  Ha  majd  Fidk  bebizonyitja, 
hogy  a  hdromszeki  sz^kelyek  is  barnak  mondj&k  a  bortj  vagy 
legaldbb  azt,  hogy  a  BaroSj  Baross  n^y  csakugyan  a  Borosndk 
tijabb  y&ltozata,  akkor  majd  elhiszem,  hogy  a  *horo8J(Sii6l  is  y&l- 
hatott  *baro8J(f.  De  addig  kdnytelen  yagyok  hitetlensdgemben 
megmaradni. 

Ei6k|  a  ki  etimologiz&l&s&ban  tigy  l&tszik  alig  ismer  sz&mba- 
yehetd  akad&lyt,  nagyon  konnyen  megmagyar^zza  term^szetesen 
azt  isy  hogy  a  konnytl  szerrei  meg&Uapftott  *baro8Jdh6l  hogy  lett 
*bara8Jd.  EgyszerCLen  tigy,  hogy  a  m^odik  hangzd  az  elsdhoz 
illeszkedett  (Ph.  K.  38 :  675.)  Olyan  nyugodtan  mondja  ezt,  hogy 
aligha  sejti,  milyen  nagy  f&t  mozgatott  meg  ezzel.  Nem  csek£- 
lyebb  dolgot  tulajdonft  ezzel  a  h&romszeki  nyelyj&rdsnak  (mert 
hiszen  ezen  kell  ayugodnia  egdsz  szdfejt^s^nekX  mint  azt  a 
harmadik  fajta  hangzdilleszked^st,  a  melynek  ldtez£s^r6l  tayalyig 
senkinek  sejtelme  so  yolt,  a  mfg  napyil&gra  nem  keriilt  a  Kis- 
kiikuUa  fels«  folydadnak  n6h4ny  kozs^g^bflL  (Vo.  Nyr.  32:561.) 
Ott  csakugyan:  papak,  ahaz,  gycUag,  nagyaJc,  stb.  hallhato 
papok,  ahozy  gycUog,  nagyok,  stb.  helyett,  de  ugyanott  persze 
cselekettetn,  esett,  kegdek,  stb.  helyefct  is  csdekettem,  esett,  kezdek^ 
stb.  hallhatd.  A  mlg  tehdt  Ei6k  az  a  es  o,  e  es  e  hangoknak  az 
als6  nyely&lUs  sor^n  yal6  illeszkedesdt  a  h&romsz^ki  nyelyjdr&s- 
ban  is  ki  nem  mntatja,  mindaddig  b&tor  yagyok  tam&skodni 
abban  is,  hogy  a  *baro8J(},  "^barossd  m&sodik  azdtagj^nak  o  hangja 
az  elsdnek  a  hangj&hoz  illeszkedett  yolna. 

M&r  szinte  kifdradtam  a  meddd  czdfol^ban^  pedig  h&tra 
yan  m6g  a  fekete  leyes,  az  »tij  magyar  hangt6rv6ny«. 

*  Babinyi  M6ze8  dolgOE6t4r8unk  (ki  ketsser  Tolt  a  C84iig6kx)41  tanul- 
minytiton)  ezt  az  adatot  nem  tudja  igazolni.  A  szerk. 


494  HOROER  ANTAL.    A  BRA896  VtY  ^8  BOT  NAQTAR  HAKOTdRV^KT. 

A  m&sodik  nehezs^g,  mely  miatt  annak  idej^n,  a  Nyelvdr- 
ben^  elfogadhatatlannak  jelentettem  ki  Fi6k  magyar&zat&t,  rovi- 
den  ism^telve,  a  kovetkezA  volt.  Ha  a  Barassd  volna  az  eredetibb 
alak,  akkor  csakis  az  oUlh  nyelv  kozyetftte^vel'*'  terjedhetett 
el  az  ^llftdlag  djabb  Brasso  alak.  M&r  pedig  ha  ittekintjiik  az 
ol&h  nyelv  magyar  jdyev^nyszavait,  azt  l&tjuk,  bogy  a  mely  bz6 
a  magyarban  har-f  bor^  szdtagon  kezdddik,  az  az  oUhban  is  csak 
fgy  kezdfidik  nem  pedig  br-  m&ssalhangzdcsoporton. 

Ez  ellenvet^semet  Fi<5k  az  elsdn^l  bizony&ra  ]6yal  stilyo- 
sabbnak  tartja,  mert  ellenstilyoz&s&ra  feltal&l  [ez,  k^rem,  nem 
t^yed^s  felfedez  helyett !]  egy  dj  magyar  hangtory^nyt.  A  yal6baii 
meglevfl  prddd,  Bretty6,  Truest,  Krasso  alakok  alapj&n  ugyanis  azt 
a  meglepfi  dj  tant  hirdeti,  hogy  a  magyar  nyelyben  is  yan 
JiangsiUycsuszamlds,  melynek  koyetkeztdben  »a  haDgsdlyt-yesztett 
elsd  szdtagbdl  a  8z6tagk£pz6  elem,  a  mag&nhangz6,  kiesik  is  a 
sz<5  dj  alakj&ban  k6t  m&ssalhangzds  szokezdetet  mutate.  (Uo.  672.) 

Osakhogy  ez  a  dolog  sem  dgy  yan  Am,  a  hogy  Fidk  gon- 
dolja.  A  jelens^gnek,  melyre  r&mutat,  magyar&sat&^rt  nem  kell 
a  szanszkrit  nyelyhez  fordnlnnnk,  s  dj  hangt6ry4nyt  sem  kell 
kedy^^rt  feltaUlnnnk.  Kifog&stalanul  megmagyar&zta  j&szs&gi  tij- 
szdkozlem^ny^ben  m&r  Szab6  Isty^n,  a  kit  id4z  is  Fi6k,  de  filre- 
6rti.  Szabd  ugyanis  (Nyr.  29 :  92.)  a  kSyetkezflt  kozli :  ^prdde: 
a  pardd6  sz6t  ejtik  fgy  uradz&8b61«.  Erre  Fi6k  a  koyetkezA 
mulatsd^gos  megjegyz^st  teszi:  »Igy  ejtik  t^nyleg,  de  nemcsak  a 
J&szs&gban,  hanem  tin  minden  magyar  yid^ken;  6%  igy  ejtik, 
nem  >uradz&8b61«  —  urazdst  maga  a  prddfyik  sz6  jelent^se  fejez 
ki,  hanem  yalami  mds  okb<$l;  h&tr&bb  megkeresstik  az  ok&t« 
(Do.  669.) 

Megpr6b&lom  kiss^  yil&gosabban  kifejteni  azt,  a  mit  kiilonben 
m&r  Szab6  Isty&n  is  el^g  ^rthetden  megmagyar&zott.  A  paraszt- 
ember  ^szreyeszi,  hogy  az  urak  drdtua}s,  /ranc^i^nak,  /^n^nek. 
grddicsnaky  grdfuak,  krajcedrnakj  K^isztiisnBkj  prdftdnak  mond- 
j&k  azt,  a  mit  6  dorotnhkj  faranczidnsikj  fir'issnek^garddicsn&kjgorof- 
nak,  harajcedfusikj  Kh'isztusnsik.  porobdnBk  mond.  Nosza^  felteszi 

*  Fi6k  (i.  h.  671.)  mintegy  szemreh&ny&skepen  ezt  mondja:  >Horger 
erd^sen  bizonykodik  a  mellett,  hogy  az  ol4h  oyelv  hat484t  t^teleizdk  fel  a 
Bra886  alak  kifejld^d^^ben.*  A  min  FitSk  itt  meg1itk5zni  UtBsik,  az  nagyon 
termeszetes  dolog.  Hiseen  a  sz&szok,  a  kik  itt  m6g  8z6ba  J5h6tn6nek,  sose 
inondt4k  a  y&ro«t  se  BrassdnBk^  se  BarasaduAk^  hanem  mind  miig  Krunen- 
nak  inondj4k. 


KALMIr    ELEK.    a    MAGYAR    C0N8E0UTI0    TEMPORUN.  495 

magaban,  hogy  ezenttil  6  is  ur  as  an  fog  besz^Ini.  Es  mond  is 
drototy  franczidt,  frisset,  stft  parade  helyett  is  prddit,  Ter4zsi 
helyett  is  Tr&sity  Berettyo  helyett  is  Brettyot*  Eppen  olyan 
hamis  analdgia  okozta  teved^s  ez,  mint  mikor  a  magyar  paraszt- 
nak  lev^lir&s  kozben  ott  motoszk&l  a  fejeben,  hogy  gyermek- 
kor&ban  arra  tanftotta  a  mester  lir,  hogy  ijen,  ojan,  juk,  bogja, 
8tb.  helyett  azt  kell  frnia,  hogy  ilyen,  olyan,  lyuk,  boglya,  s  az^rt 
jdmbor  igyekezet^ben  lyd  egfezseget  kfvdn  ^s  hasonW  lyokat 

Kets6gtelen,  hogy  az  dj  »magyar  hangtorveny*  ezzel  a 
szakemberek  el6tt  regdta  ismeretes  magyardzattal  romba  dolt  es 
romjai  al&  temette  a  Brassd  n^vnek  jobb  ugyre  m^ltd  buzgalom- 
mal  felepftett  Fi6k-f4Ie  etimol6gi&j&t  is. 

HoEOER  Aktai^. 


A  MAGYAR  CONSECUTIO  TEMPORUM. 

Bocs&natot  kSrek,  hogy  elemi  dolgokat  fogok  elore  bocs&tani. 

Mint  ismeretes,  legmfly^sziesebben  a  latinban  van  kifejlddve 
az  iddk  illeszkedese,  mit  a  nyelvtanok  consecutio  temporum-nak 
neveznek.  Ez  abban  dll,  hogy  a  mellekmondat  igeje  nem  a  besz^- 
hez,  hanem  a  ffimondathoz  illeszkedik  id6  tekintet^ben.  T.  i.  ha 
a  f6mondatban  tigynevezett  >f6iddben«  ^11  az  ige,  akkor  a  mellek- 
mondat igeje  is  »f6id6be<^  jon;  ha  pedig  tigynevezett  »tort6neti 
idd«  fordul  el6  a  fdmondatban,  akkor  a  mell^kmondatban  is 
»torteneti  id3«  kell.  Vides,  tU  alta  stet  nive  candidum  Soracte? 
(L&tod,  mint  fehSrlik  a  magas  h6t(51  a  Soracte  hegye?):  ket 
jelen  idfi;  ellenben:  Videbam,  ^it  alta  staret  nive  candidum  So- 
racte ?  (L&ttam,  mint  feh^rlett  [latinul  nem  lehetne  itt  is :  feher- 
lik]  Soracte?):  k6t  mnlt  idfi.  De  a  latin  consecutio  temportim 
kettfis  viszonyt  tartalmaz,  a  tempus-okon  kfviil  a  cselekv^s  &lla- 
pot&nak,  az  actid-ndik  viszony&t  is,  —  es  ebben  a  tekintetben 
is  nem  a  besz^hez,  hanem  a  fdmondat  cselekves^hez  viszonyftjuk, 

*  Ha  Fi6k  k^tsegtelenUl  ki  tudja  mutatni,  hogy  a  Krassd  alak  csak- 
Qgyan  i&jabb  a  Karassoji&X,  akkor  annak  keletkezese  is  csak  ilyen  m6don 
magyar&zhatd.  i&i  e  ket  alaknak  egymashoz  val6  yiszonydr^l  semmifele  hata- 
rozott  'velem^nyt  sem  tudok  magamnak  alkotni,  mert  a  bi*as86i  411ami 
f^roaliskolinak  koldus  szegenysegu  tan4ri  kony vtara,  a  mely  soha  alapfelszere- 
leat  86  kapott,  erre  Yonatkoz61ag  semminemu  forr&ssal  nem  szolg^l.  8  a 
k^rdes  a  mi  esetiinkben  tal4n  megsem  olyan  fontos,  hogry  kdlon  e  czelb61 
valamelyik  budapesti  vagy  kolozsv^ri  nyilv&nos  kfinyvt&rbol  hozassak  le  egy 
cBom6  konyyet,  melynek  postaberet  is  nekem  kell  megflzetnem  —  egy  tijabban 
felfedezett  miniszteri  rendelet  6rtelm4ben,  a  melynek  yal68zlnuleg  az  a 
oz^lja^  bogy  a  yideki  tan&roknak  tudom&nyos  toy&bbkepz4s6t  megkdnnyebbitse. 


496  ealmXr  blbk. 

alkalmazzuk  a  mell^kmondat  cselekv^^t.  Ha  a  mell^kmondat 
a  fdmondattal  egyidejfl,  akkor  az  tigyney.  praesem-t&h6l,  vagyis 
folyamatos  t^b6i  k^pezziik  a  sztiks^ges  idtft;  ha  pedig  a  mell^k- 
mondat  el6idejCi,  akkor  a  perfectum  vagyis  bev^gzett  tShSi  kell 
vilasztanunk  a  megfelelfi  f0-  vagy  tort^neti  id6  alakj&t.  A  nyely 
takar^kossdg&n^l  fogva  az  ut6idejtL  mell^kmondat  ig^j^t  legtobb- 
nyire  a  folyamatos  t^bdl,  mint  m^g  be  nem  v^zett  tdbdl  alkotja 
a  latin,  csak  a  participiumos  szerkezetekben,  vagy  alakokban  van 
az  utdidejiis^gre  kiilon  futurum-i6.  Legyildgosabban  61  az  id5- 
illeszked^s  az  tigyney.  fiiggd  besz^dben,  oratio  obliqi44-hsinj  middn 
m^nak,  yagy  magunknak  m&skori  besz^d^t  rovicUtye,  dtalakftya 
ism^teljUk. 

£z  az  idAilleszked^s  a  mai  nydyekben  is  megyan,  leginkibb 
az  olaszban,  kisebb  m^rt^kben  a  franczidban,  n^metben  6a  a  szUy 
nyelyekben,  A  n^metben  kiilonosen  az  tigyney.  imperfectum,  yagyis 
tort^neti  mult  haszn&lata  mutatja  az  illeszked^st :  Du  weisst 
nicht,  dass  er  es  war.  Du  glavbtest  nichtj  doss  er  es  ware. 

Yan-e  a  magyarban  ilyen  iddilleszked^s  ? 

Azt  szokds  mondani,  bogy  nincsen,  mert  a  jelen  a  multtal 
keyeredhetik :  Ldttam,  hogy  hejon;  m&sr^szt  pedig  a  -t  k4pz6s 
y^gzett  jelenbdl  sz^mazd  mnltat,  teh&t  eredetileg  y^gzetts^et 
jelentd  alakot  is  haszndljuk  folyd  mult  gyan&nt  egyidejiis^g  kifeje- 
z^s^re  is:  Ldttamj  mikor  bejdit  De  in  azt  illftom,  s  a  koyet- 
kezdkkel  be  is  fogom  bizonyftani,  hogy  yan  a  magyarban  is  bizonyos 
idfiilleszked^s  a  fiiggd  besz^dben. 

M^  r^gen  jegyezgettem  imitt-amott  p41d&kat  ez  idfiillesz- 
ked^sre,  de  most  egy  konyybfil  oly  bds^gesen  nyujthatok  t&  p^Id&t, 
hogy  teljesen  fdl5sleges  regi,  elszdrt  helyekr61  yett  p41d&imat 
eldkeresni  mell^jiik.  Ez  a  konyy  Sienkiewicz  Henrik  Quo  Vadis 
czfmil  reg^ny^nek  magyar  fordlt&sa  Szekr^nyi  Lajostdl 
(Budapest  1903.  3.  kiadds).  Nagyon  sz^pen  yan  forditya,  s  nem- 
csak  eg^szen  modem  magyars&ggal,  hanem  l&tniyaI6,  hogy  a  for- 
ditd  tudatosau  koyeti  a  Nyely6r  elyeit.  De  egy  k^rd^ben,  6pen 
a  fiiggA  besz^d  id6-szab&lyaiban  hib&s  tory^nyt  szabott  mag&nak, 
illetve  yal6szin(ileg  f^lrecsalogatt&k  az  eredetinek  illeszkedd  mult 
idejft  alakjai ;  s  epen  miyel  a  m6g  ki  nem  mondott,  iiletflleg  meg 
nem  tanult  nyelytonrenyek  meglSt^t  csak  akkor  yeszsziik  eszre, 
mikor  yalaki  megserti  dket,  azirt  az  6  hib&i  mutatj&k  meg,  mi 
az  igeiddk  haszndlat&nak  szabdlya  a  magyar  fugg6  besz^dben. 
A  p^lddkban  a  helyes  haszndlatot  ritkftott,  a  hib&s  haszni- 
latot  dult  betuyel  fogom  jelolni. 

A  szab&ly  kiilonben  rovid  6s  abban  dll  hogy  fiiggfi  beszM 
tdrgyi  yagy  alanyi  mell^kmondataiban  csak  az  eldidejii  mell^kmon- 
datok  ig^j^t  lehet  -t  k^pzds  alakban  haszndlni,  a^  egyidejH  meUik- 
mondat  igej4ben  a  foly6  tohol  val6  jelent  kell  megtartanij  mert 
ide  m^g  nem  terjeszkedett  &t  a  -t  k6pz(5s  alak  mint  foly<S  mult 
a  folyo  cseleky^s  toy6b6l  k^pzett  alaknak  kiszon'tds&ra. 

P^lddk  a  helyes  szerkezetre: 


A    MAOTAR   OOHflBGUnO    TEMPORUM.  497 

TTgyan  as  a  gondolat  cik&zott  &t  agyto,  bogy  Ligi4t  akkor  is 
hatalm&ban  411  elTitetni,  de  ^restoy  bogy  ezt  nem  szabad  tennie 
—  68  kdptelen  re4.  (1:223.)  A  Merkar  jelmez6ben  ley5  fdrfiak 
kSifil  senki  se  tartotta  azfiks^gesnek  a  t^es  yasaal  megprdb&lni,  vajjon 
61-e  m^g.  (2:179.)  FetronioB  egy  pillanatig  se  k6telkedett,  bogy 
Nero  igazat  mond  ebben  a  pillanatban  6b  bogy  a  zene  nemesebb 
6nelmeket  6breszt   lelk^ben,  mely  rendesen  a  legvastagabb  Snz^ssel^ 

a  legbUnSsebb  58zt5n5kkel  volt  eltelve,  az4rt    ^Uiiken  felel6 

(2 :  50.  A  volt'ot  ngyanis  a  8zerz6  mondja,  nem  P.  gondolja.) 
A  kuty&k  4rezt6k  ugyan,  bogy  a  vad&llatok  b6rei  alatt  emberek 
rejt5znek,  de  mivel  eg^sz  mozdolatlanal  maradtak,  nem  mertek 
tUst^nt  re&jak  robanni.  (2 :  83.  Maradtak  az  lr6  szava,  nem  a  kuty&k 
^rz^se.) 

A  -^k^pzfis  alak  csak  az  eldidejfi  t&rgyi  mell6kmondatok- 
ban,  yagy  a  nem  t&rgyi  mell^kmondatokban  van  belye. 

P4ld4k  az  elSidejfi  mell6kmondatokra: 
Yinicias  68  Ligia  68zre  is  vette  azonnal,  bogy  [P6ter]  baja 
teljesen  f eb6r  1  e 1 1,  bogy  termete  megbajlott^s  gondtdl  bar6zd&lt 
area  bizonys^got  tett  (?  tesz ?)  arr6l,  mik6pp  szenvedett  a  szeg6ny 
&ldozatokkal,  kiket  Nero  diibe  6b  5rfilt  kegyetlens6ge  tonkre  tett. 
(2:270.  Most  m&r  nines  ^Idozat,  teb&t  csak  szenvede^  velUk  az 
&ldozat  idej6n ;  a  bizonys^gt^tel  lebet  az  >6Bzre  vette  <  p&rja,  yagyis 
a  Bzerz5  szava  6s  ekkor  belyes,  de  ba  az  is  az  6szrey6tel  t6rgya, 
akkor  rossz,  mart  egyidejCL  s  enn6lfogya  jelen  kellene:  b.  tesz.) 
De  y6gre  m6gis  bel6tta,  bogy  t5bb6  nem  t6pbeti  ki  5t  sziy6b61, 
bogy  a  re6  yal6  gondolat  egy  pillanatra  se  bagyta  el  s  bogy  az 
minden  cBelekedet6n61,  a  j5kn&l  68  rosszaknAl  befoly&solja  6t.  (1 :  272.) 
&ezte,  bogy  befejezte  miiy6t  6s  tadta  m&t^  bogy  a  tanft&s, 
melynek  eg68Z  6let6t  szentelte,  el  fog  terjedni,  mint  a  ball6m. 
(2:279.)  Alm6lkodya  n6ztek  a  k6pre,  mely  el5ttak  yolt,  mintba 
nem  binn6k  azt,  ami  szemdk  elott  lejdtszMott.  (2:259.) 

F61d6k  a  nem  t6rgyi  mondatokra: 

£&  amint  most  oly  tebetetlenUl,  sasra  eml6keztetd  arccal  I6tta 
&gy&n,  amint  szem6t  szenyed61yesen  esdve  re6  ir&nyozva  tartotta, 
amint  fgy  megaebesftve  ereje  dac6ra  erStlenlil,  telve  al&zattal,  szere- 
lemmel,  telve  08od6lattal  re&  pillantva,  eldtte  fekUdt,  mindannak 
megte8te8fil6s6t  Utta  benne,  amit  valaba  Almaiban  6bajtott.  (1 :  248. 
Itt  az  egyidejfi  mondat  ig6je  is  4  k6pz6By  mert  nem  t&rgyi  mondat) 
De  a  bal6l  dj  f6lelembe  ejt6  6ket,  mivel  ut6nna  mit  se  v6rtak  tdbb6, 
mig  es  a  ligiai  6ri&s  68  ez  a  le6ny,  aki  vir&gboz  basonlltott 
6b  most  nyomorolt  szalmto  bSrtdnben  fekUdt,  Srdmmel  y6rta  azt, 
mintba  a  boldogs&g  kapuit  nyitn6  meg  sz&mukra.  (2^  247.  Ezek  nem 
t&rgyi  mell6kmondatok,  az6rt  lebet  az  egyidejfL  ige  is  -t  k6pzds.) 
Petronias  bomloka  rdgt5n  elborult.  Aggodalommal  telve  gondolt 
arra  a  ve8z61yre,  mely  Ligi6t  6s Viniciust  fenyegette,  akik  irtot 
Bzeretettel  viseltetett.   (2:117.) 

MAQTAB     NTSLVdR.    XXZHI.  84 


498  kalmIb  blxe. 

Mint  l&tjuk,  a  Urgyi  melldkmondatban  a  magyar  ige  ere- 
deti  alakj&ban  marad,  vagyis  a  fiiggfi  besz^dben  is  olyan  id6beii 
marad,  a  minfiben  volt  az  eredeti  egyenes  besz^dben.  M^g  pedig 
ak&r  jelentfi,  ak&r  felt^teles,  vagy  felszdlitd  m<5d  kell  a  mellek- 
mondatbaD;  ez  mind  eredeti  alakjdban  marad,  mert  csak  fgy 
lehet  ^pen  olyan  egyidejti  a  ffiig^vel,  mint  Yolt  eredetileg  a  beszed 
idejfivel;  pi: 

MegparancBOlta,  hogy  mindenkire  yigy&zzanak.  (1:116.) 
A  n4p  4gett  a  tUrelmetlens^gtdl,  hogy  szlve  megbizonyoBodj6k, 
▼ajjon  ...  (2 :  182.)  M^g  egyszer  j5tt  re&  a  kis^rt^s,  mely  eg^sz 
Yal6j&t  f 5lh&borf totta.  itgy  van!...  Kivolna  k^pes  Ligi&t  t51e 
elszakltani?  (1:302.)  Bizonyos  volt  feldle,  hogy  Ligia  soha  nem 
hagyn4  a  keresztSny  hit  egyetlen-egy  parancs&t  se  figyelmen  klvM 
az  5  kedv66rty  m6g  ha  8zeretn6  is  6t.  (1:198.) 

Hogy  a  mell^knSyi  igenevek  (mind  a  h&rom)  pentosan  feje- 
zik  ki  a  cselekyds  ^llapot&nak  yiszony&t  a  {0ig6hez,  az  nagyon 
ismeretes  r^sze  a  magyar  iddilleszked^  tory^ny^nek:  »Borzalom 
fogta  el  a  jelenleydket«  (2:113),  akkor,  mikor  m6g  ott 
yoltak;  »Borzalom  fogta  el  a  jelen  yoltakat«  annyi  lenne,  hogy 
akkor  fogta  el  a  borzalom,  mikor  m&r  tobbS  nem  yoltak  ott. 
Eszerint  a  »participium  praesens*  a  multban  is  egyidejds^get 
jelent. 

A  magyarban  fiiggd  beszed  yan  mond&st,  toy&bbd  az 
^szrevey^st  (mint  l&t,  hall,  6tqz  stb.)?  y^gre  az  akar^st, 
parancsot  jelen t6  ig^k  mellett.  Mindezen  ig^k  mellett  akkor 
is,  ha  multban  &llanak,  a  t&rgyi  mell^kmondat  jelen  idej^t 
meg  kell  tartani,  ha  ezen  ig^kkel  egyszerre  folyt  le  a  cselek- 
y^tik,  mert  ilyenkor  nem  a  beszSd  idejShez,  hanem  ezen  ig^khez 
igazodik  a  fUggd  mondat  Ilyenkor  a  multat  haszn&lni  annyit 
tenne,  mintha  az  illetd  ige  cseleky&e  eUtt  lett  yolna  m&r  befejezye 
a  f iiggd  mondat  cseleky^se  s  ez  tobbnyire  ^rthetetlens^get  sztil. 
Mint  l&tni  fogjuk,  a  hib&s  p^ld&k  fgy  kiszakftya  mind  k^t^rtel- 
mAek,  vagy  4pen  ^rthetetlenek,  mindamellett,  hogy  lehetd  teljes- 
s^giikben  id^zem  a  mondatokat: 

A  n^pet  &malat  fogta  el  .  .  .  Bel&tt&k,  hogy  ez  a  csapat  nem 
kegyelmet  kMj  sz&mukra  nem  Utezett  (?)  cirknsz,  nem  litetUk 
szeml^ldk,  se  senMus,  se  cs&sz&r.  (2:183.  Mintha  a  csapat  eldhb 
k6rt  yolna  kegyelmet  s  aznt&n  kerUlt  yolna  a  n^p  el^;  pedig  nem 
fgy  t5rt6nt)  Ah,  to  »haragy6  Ar6s«  ?  Midrt  nem  jdtt6l  Beneyentumba? 
Azt  mondt&k,  beteg  volidl  6s  arcod  csakngyan  megy^ltozott. 
(1 :  283.  Mintha  a  B.-ba  menetel  el6tt  lett  yolna  beteg.)  Neki  nem  yolt 
el6g,  hogy  a  le&ny  tiszta  m  a  r  a  d  t,  hogy  a  szerelem  hatalma  el51  mene- 
kOlni  akart,  hogy  neki  mindent  f&jdalommal  telten  68  bOnbtodlag 
m  e  g  y  a  1 1 0 1 1.  (1 :  256.  Teh&t :  akart,  de  nem  sikenilt ;  pedig  tadjok, 
hogy  sikerUlt,  6s  m6g  mindig  a  k  a  r.)  Elgondolta,  hogy  (Ligia)  as  eldzo 
6jjel  az  Ostrianumban  yolt,  az  eg6sz  nap  6t  &  p  o  1 1  a,  teh&t  nagyon 


A  MAGYAR  GONBEGUTIO  TEMPORUX.  499 

Mradtnak  keUett  lennie,  68  most,  miut&n  mindny&jan  nyugalomra 
t6rteky  egyediil  5  virrasztott  AgytoAL  Igy  nem  volt  csoda,  hogy 
elf&radt,  ^8  t^nyleg  mozdulatlanuli  lehnnyt  szemmel  filt  ott.  (1 :  238. 
KeUett:  az  elSsd  ^jjelre  4rthetd;  virrMztott  m&r  nem  aa  »elgondolta< 
t&rgya,  hanem  az  lr6  elbeszdldse  volna.) 

Helytelen  a  jelen  id6  ^ty^toztatdsa  multta  s  homdlyt  okoz 
az  itt  jelent^s  szerint  csoportosftott  igSk  mellett. 
A)  Tuddst  jelentd  ig4k  6s  szdk: 

Tudta,  hogy  a  88tod6kolt  16p68  nagyon  mer^sz  volt.  (1:198. 
Pedig  a  Up^st  m6g  nem  tettdk  meg!)  A  ligetben  nem  tndtam, 
hogy  6  vM  az,  aki  velem  hesziU,  (1 :  299.  Ez  csak  az  ely&Us  atto 
lenne  helyes,  pedig  az  illet6  tigy  6rti,  hogy  mig  vele  beszdlt,  nem 
tudta,  hogy  6  az.)  De  Petronius  tndta,  hogy  a  praetori&nasok 
mindenhat6  praefektusa  mily  nagyon  gyiUdlte  St.  (2 :  266.  Pedig  a 
gyfilOlet  m6g  tartott.)  A  Palatinuson  nagyon  j6l  tudt&k,  hogy 
Flavins,  DomitiUa,  Pomponia  G-raecina,  Oomelius  Pudens  ^sYinicius 
Krisztos  vall&s&t  kdvettik.  (2 :  144.  Pedig  ezek  m6g  6ltek  s  nem  hagyt&k 
el azt a valUst.)  —  De  az  6rz6kek  eme  k&bults&g&ban  is  tndat&val 
bfrt  annaky  hogy  ez  a  fd,  mely  fdl6je  ha  jolt  (?),  dr&ga  volt  neki. 
(1 :  244.)  A  Iegkfil5nb5zdbb  orsz&gokban  tett  v&ndorUsai  k5zben 
mindig  tudat&ra  jdtt  annak,  hogy  mindenlitt  B6ma  68  az  5 
16gi6i  uralhoAtaky  de  az  6ri&8i,  a  cs48z6r  8zem6ly6ben  megtestesOlt 
hatalomr6l  csak  most  szerzett  yalddi  fogalmat.  (2:23.)  Petronius 
mindenekel5tt  iddt  akart  nyemi,  mert  azt  gondolta  mag^ban, 
mihelyt  a  csAsz&r  Achaj&ba  utazik,  Tigellinns,  aki  nem  Mett  a 
m{lv6szethez,  ism6t  &tengedi  az  elsd  helyet.  (1 :  296.  Ez  az  ir6  szava ; 
mintha  P.  nem  tudta  volna,  hogy  T.  nem  6rt  a  mfiv^szethez.)  Y^gre 
azt  gondolT&n,  hogy  ez  volt  az,  ami  6t  elv&lasztja  Lig^t6l, 
lelke  tele  I6n  gyfildlettel  ir&nta.  (1:253.)  Sokan  ellenben  azt  gon- 
delt&k,  hogy  az  id6zetekkel  csak  el  akarja  mag&t  68  m&sokat 
kAbitani,  mfg  lelk6t  f6lelem  68  r6mfQet  tdltdtte  el.  (2:  301.)  De  annyi 
okoss&ga  m6g  megmaradt,  hogy  azt  gondolta,  P6ter  im&dsAga 
tdbbet  6  r,  mint  az  5v6.  P6ter  neki  i  g  6  r  t  e  Ligi&t,  P6ter  k  e  r  e  s  z- 
tel6  meg  6t,  P6ter  csod&kat  tehetetty  teh&t  P6ter  nyujtson  neki 
menekY6st  6s  segedelmet.  (2 :  148.)  "^b  mi6rt  ne  valdsftsa  meg  6 
[maga]  ezt  a  tervet?  Hiszen  6  er6lyesebb,  tetszet6sebb  6s  fiatalabb 
voUf  mint  a  tdbbi  augusti&nusok.  Nero  ugyan  harminc  I6gi6  f5l5tt 
rendelkezeitf  melyek  a  birodalom  hat^rain  dlltakj  de  nem  lehetett-e 
f5lt6telezni,  hogy  ezek  a  I6gi6k  Bdma  6g6s6nek,  a  templomok 
6g686nek  hir6re  vezdreikkel  egyUtt  follAzadnak?  iSs  Yinicius 
ebben  az  esetben  kivivhatn^  a  cs&sz&rs&got.  (2:67.)  —  Az  a 
gondolat  t&madt  agy6ban,  .  . .  hogy  ez  az  aggasty&n  .  .  .  Ligi&t 
csakugyan  elrabolja  6s  olyan  utakra  vezeti,  melyek  idegenek  voltak 
r&  n6zYe.  (1:235.)  Aza  gondolat  villant  meg  agy6ban,  hogy 
bizonynyal  ez  az  oka  annak  az  ellenszenvnek,  melyet  az  6  r6mai 
lelke  ama  tanit&s  ir&nt  ^zett  (1 :  280.)  Az  a  gondolat,  hogy 
ezt  a  kedves,  szent  le&nyt  elveszfti,  hogy  a  haUl  eldtt  taUn  oly 

34* 


500  kaimIk  elek. 

kinokat  kell  Bzenvednie  [e  l^nynek],  melyek  iszonytibbak  voUakf 
mint  mftga  a  hal&l,  megfagja8Bt&  a  vdrt  ereiben.  (2 :  146.)  M6g 
egyszer  j5tt  re4  a  kis^rt^s  68  eg^az Yal6j4t f 5lhAborltotta.  ti^gy 
van!...  Ha  egyszer  kedves6Y6  t  e  1 1  e  LigUt,  bizonynyal  nem 
maradt  m&s  sz&m&ra,  mint  bogy  5r5kre  az  maradjon.  Mit  torMott 
azt&n  valamennyi  taDit&ssal !  Mik  voltak  neki  az  Ssszes  kereazt^nyek 
irgalmass&gukkal  6s  komor  tanlt&sakkal  ?  Nem  volt  itt  az  ideje, 
bogy  mindezt  ler&zza?  Nem  volt  itt  az  ideje,  bogy  oly  dletet 
kezdjen,  min6t  a  tSbbiek  61  nek.  Neki  azUn  tigyia  mindegy  voUf 
mit  t  e  s  z  Ligia  aztto,  68  mik6pp  a  k  a  r  j  a,  vagy  t  a  d  j  a  a  megtort6nt 
dolgot  5s8zbangz&8ba  bozni  a  tanit&ssal,  amelyet  kdvetett  Mindezek 
a  dolgok  nem  jdttek  tekintetbe!  A  fddolog  az  volt,  bogy  az  5v6 
legyen  6s  pedig  m6g  ma.  Az  is  k6rd68  volt,  meg6llnak»e  lelk6ben 
azok  a  tanit&sok,  ba  ezt  a  re4  n6zye  tij  viUgot  megismeri  kia6r- 
t6seiYel,  ordmeivel,  gy5ny9reivel.  (1:301 — 2.  Ez  vagy  az  fr6  szava, 
yagy  ba  Viniciusd,  akkor  csak  az  elkovetett  cselekedet  ut&n  mint- 
egy  5nnonmag4t  mentegetve  mondbatta  vohia  el,  nem  pedig  eldzetes 
topr6nked68k6p.)  ifis  el6gedetten  t&vozott,  miyel  m4r  most  biztos 
volt,  bogy  Nero  .  .  .  nem  engedett  ilyen  b&l&s  t&rgyat  elrontatni. 
(2:267.)  —  De  itt  se  volt  senki.  Yinicius  meg  volt  gy6zddve, 
bogy  [6  a]  Ligia  oubiculum&ban  volt  (2 :  70.  Pedig  m6g  a  cubi- 
culomban  Ml)  Hogy  d  maga  is  mennyire  megv&ltozott,  azzal  m6g 
nem  volt  tiszt&ban,  mivel  azeldtt  minden  embert  68  dolgot  sajAt 
term68zete  szerint  it6lt  meg,  most  pedig  arra  a  meggy6z6d6Bre 
j  u  t  o  1 1,  bogy  m&8  emberek  m&s  szemmel  niztek,  m&s  sziwel  4reztdc 
68  bogy  az  igazs&goss&g  6s  a  8zem61y6s  el5ny  nem  jdrt  mindig  egy&tt. 
(1 :  270.  Ez  igaz&n  6rtbetetlen.  Ezeldtt  6reztek  68  n6ztek  mA8k6p 
vagy  most  is,  mikor  erre  gondolt?) 

B)  J^zrevevest  jelentfl  ig6k  s  kitStelek: 

Ligia  nagyon  j5l  6szrevette,  mi  ment  Yiniciusban  v6gbe, 
mint  kUzdott  mag&val,  mik6pp  Idzadt  fol  eg6sz  term6Bzete  e  tanltto 
ellen.  (1 :  254.  Pedig  mindez  a  szeme  el6tt  ment  v6gbe  6s  akkor 
l&tta,  nem  pedig  mikor  a  v&ltoz&s  m6r  k6szen  volt)  S  mikor  most 
6Bzrevette,  bogy  lelke  m61y6n  m&s  6rzelmek  6s  v&gyak  kezdtek 
t6madni,  nagy  aggodalom  6s  f6lelem  fogta  el.  (1 :  249.)  —  A  n6z5k 
azonnal  fdlfogt&k,  bogy  ez  a  neb6z,  kov6csolt  r6zbe  borkolt  test 
azon  volt,  bogy  a  barcot  egyetlen  egy  d5f6Bsel  eldontse.  Ekdzben  a 
b&l6-vetd  majd  fel6  ugrott,  majd  vissza.  (2:177.)  Mindig  vil&go- 
sabb  Idn  elotte,  bogy  ann&l  kedvesebb  l6'n  neki,  min6l  ink&bb 
keriilte  6t.  (1:250.)  Egy  csap&sra  vilAgos  I5n  mindenki  el6tt, 
mik6pp  ez  nem  &ldozat,  aki  a  baUl  el6  menty  banem  gydz5,  ki 
diadal&t  Unnepelte.  (2:279.)  F6  Ir  eismerbet  etlen  volt,  bogy 
mindny6jan  valami  rendkivlilit,  csod&latost  vdrtak,  (2 :  88.)  Poppaea, 
a  n6i  8z6ps6g  iamer6je,  az  elsd  pillant&sra  fdlismerte,  bogy  eg6az 
Rdm&ban  tal6n  Ligia  volt  az  egyetlen,  aki  Bz6ps6gre  kidUta  vele 
(P.-val)  a  versenyt.  (2 :  125.)  I^b  ebben  az  esetben  ismeretes  volt, 
bogy    embereid  felel6ss6ggel  tartoztak,    bogy    buntet6s    fenyegeti 


A    MAGYAR    OOVBECUTIO    TEMPOBUK.  501 

6ketf  ha  megluBaUsnk  megbil&Bal.  (1:117.)  —  Menet  kSaben  fej^t 
asakadatlanul  miDdkdt  oldalra  fordftotta,  ssemdt  n^ha  behtinyta,  6b 
aatin  iflm6t  arra  a  m6dra  f  i  g  y  e  1 1,  amelyen  a  sokas^  6t  Udvdzdlte, 
(3il9.  Ez  IB  k6te8,  ha  fflggd  k^rd^s,  akkor  rossa,  ha  az  ir6  BZAVa, 
akkar  j6.)  Egy  f6rfi  Oharon  jelmezdben  arra  [a  kapura]  hArom 
p6r5lyc8ap&8t  mdrt,  mintegy  azt  jelezy^n,  bogy  mindazok,  kik 
mSgdtte  iartdzkodtakf  a  baUl  fiai.  (2:176.)  A  gSrdg  ^rezte,  mily 
nagyon  nehds  volt  az  ersz^ny  6b  l&jra  fdlb&torodott.  (1 :  199.)  —  Nero 
Create,  hogy  a  tdbbieket  mind  6nz68  vezette,  mikor  verseit  oly 
tAlf&gosan  magaszidltdkf  csak  6  [Petronins]  becsiUte  a  kdlt^szetet 
dnmag&^rt,  csak  6  birt  ^xzilkkel  ir&nta  6b  osak  oly  veraeket  diesirt 
meg,  amelyek  megirdemeliik.  (2 :  135.  Fedig  P.  m6g  6\i  6%  jelen  volt, 
mikor  N.  ezeket  gondolta.)  Igen,  Create,  hogy  az  if  jii  hat&rtalanol 
Bxerette,  istenUetU  dt,  Create,  hogy  ez  a  hajthatatlan  ember  most  az 
'6y6  voltf  teatestdMelkestdli  rabszolg&ja  voltf  b  alAzatossAga,  valamint 
sajii  haialmAnak  tadata  a  boldogi&g  6rzet6vel  tdlt^  el  dt.  (1 :  248. 
Osak  akkor  volna  helyes,  ha  t5bb6  nem  lett  volna  mindez  igaa,  ha 
a  helyzet  mAr  megvi^tozott  volna.)  Hab&r  .  . .  nem  emlit^k  Ligia 
ney6t,  Yinicins  rndgse  tndott  a  re6  yal6  gondolatt61  szabadulni. 
T^gy  6rezte,  hogy  szemei  mindenUtt  k6vetUk  5t  6b  ez  az  ^rzelem 
k^nyelmetlen  6rz68t  t&masztott  lelk^ben.  (1:271.)  Mind  a  ketten 
▼dgtelenfid  boldogok  val&nak  ebben  a  pillanatban,  mivel  ^rezt^k, 
hogy  nem  csnp&n  BzerelmSk,  hanem  egy  fen86bb  hatalom  is  ^des, 
falbonthatatlan  kSteldkkel  f&zte  dket  egyUvd,  hogy  dk  egym&86i| 
hogy  8zerelm5k  tl&l^li  a  haUlt  is.  (2:34.)  —  Linast  kinpadra 
▼onUk  6b  meggyStdrUk,  de  mikor  1  &  1 1  &  k,  hogy  k5zel  volt  a  haUl- 
hoz,  Bzabadon  bocsAtott&k  5t.  (2:164.)  Ann&l  jobban  l&thatta, 
mi  volt  el5tte.  (2:72.)  Petronins  elb^mult,  mikor  l&tta,  hogy 
Yinicins  arc&n  mindig  nagyobb  nyugalom,  sdt  sajAts^gos  vid&ms^ 
mutatkozott.  2 :  226.)  —  A  f^nyrillanisok,  melyek  gondolatait  meg- 
▼il6glt6k,  csak  azt  az  egyet  tUntettdk  fdl  el6tte  teljes  yiUgos- 
s&gban :  ha  Ligia  itt  volt  a  temetdben,  ha  Krisztus  vall&s&t  k  5  y  e  t  i, 
azt  haUotta  s  az  dthatotta  5t,  akkor  soha  sem  lesz  az  5  kedyese. 
(1:190  —  1.  Igy  kiszakitva,  nem  is  hinndk,  hogy  m6g  ott  is  yan- 
nak  a  temetdben  6b  hallgatj&k  a  pr^ik&ci6t.)  Ekdzben  fdl t tint 
neki|  hegy  az  Ssszes  jelenlevdk  arc&n  ilnnepies,  meghatott  kifejez6B 
volt.  (2:88.)  Szatlan  elragadtat&snkban  ligy  tetszett,  hogy  a 
cipruszoki  mirtuszbokrok  6b  a  kerti  h&z  repkdnye  k5zt  a  szerelem 
kertj^ben  jdrtak,  (2 : 4.  Pedig  nekik  tetszett  tLgy,  nem  mtoiak,  6s 
akkor,  mikor  m^g  ott  j&rtak.)  E  szavak  nagy  nyugtalans6gba  ejtet- 
t6k  Petroniust,  mivel  tLgy  tetszett,  hogy  egyenest  Ligidra  vonat- 
AroifaAr.  (2: 136.)  Megtudta,  hogy  a  bdrtSnbe  yal6  bemenetel  tdbb6 
senkinek  se  volt  megengedve  s  tudta,  hogy  Yiniciust  csak  az  ar6n&- 
ban  fogja  viszontl&tni.  (2:163.)  —  Ydgre  meg^rtette,  hogy 
yesz^lyes  volt  toy&bb  is  ellen&llni  k5yetel6s6nek.  (2 :  262.)  De  mind« 
ketten  meg6rtett6k  azt  is,  hogy  senkinek  se  volt  szabad  mag&t 
a  hal&l  al6l  kivonnia,  [teh&t  nekik  semi].  (2:270.)  Meg6rtette, 
hogy  (Ligia)  csupin  hite  folyt&n  lett  olyan,  mint  amind  volt  (1 :  238.) 


502  kalmIr  elbk. 

—  OlaucuB  orvoB  kijelent6,  bogy  Ligia  f dlgydgyul  . .  •  Az  6r5- 
ket .  .  .  megnyerte.  Attys,  a  tetembordoz6  csak  a  tov&bbi  paran- 
csokra  vdrt,  (2:199.)  De  egyiittal  azt  is  bi2onyftotta[eza 
kSrulmdny],  bogy  6t  azigortibban  6riztik^  mint  a  tdbbieket.  (2 :  204.) 
Arra  c6lzott  Cbilon,  bogy  azt  az  aggasty&nti  aki  as  Apostolt 
kisMe,  Olaucusnak  tartja,  bab&r  kisebbnek  Idtszott,  mint  abogyan 
eml^kazik  re&.  (1 :  202.  Nem  is  mondandk,  bogy  az  apostol  68  Q. 
mdg  elSttiik  mennek.)  lit  gondolatmenete  birtelen  megakadt,  mert 
azt  kdrdezte,  vajjon  belyesli-e  majd  Ligia  az  6  elj&r&s4t  Gbilon 
irdnt  ?  Hiszen  a  vall&s,  amelyet  Mvetett,  azt  parancsolta,  bogy  min- 
den  b6ntalmat  meg  kell  bocsAtani.  (1 :  304.)  Erre  csak  ez  az  egy 
felelet  volt:  bogy  re&  ndzve  nem  volt  se  rem^ny  se  menekv^s. 
(1 :  254.)  Cbilon  els&ppadt.  A  bideg  bat&rozotts^  Yinicios  8z6p 
arc&n  semmi  r e m 6 n y t  nem  nyajtott  arra,  bogy  csak  kegyetlen 
tr6f&t  Uzdtt  yele.  (1:303.)  —  A  bir,  bogy  6  k5zel6ben  van,  bogy 
most  csakbamar  megl&tja  azt  a  I6nyt,  aki  neki  legdr^&bb  vdi  a 
▼il&gon,  m6lyen  megrendftd  5t.  (2:104.)  EszSkbe  jutott,  bogy 
d  kezes  volt  6s  mint  kezesnek  szabads&g&ban  dUt  b&rmely  istensdget 
tisztelni  s  Igy  megbiintet^se  a  n6pjog  megs^rt^s^t  jelenti  (2:253.) 
Azt  is  megyallotta  Ligitoak,  bogy  el  akarta  feledni  5t,  de 
nem  b  i  r  t  a  .  .  .  M&soknak  a  P&rk&k  szabtdk  meg  6letdknek  Y^g^t, 
de  6  meg  volt  gySzddve,  bogy  az  5  y6g6t  szerelmi  f&jdalom,  kiel^gi- 
tetlen  y&gy  id^zi  eld.  (2:1.)  Hasztalan  kuzddtt  ama  yallom&s 
ellen  is,  bogy  alig  tt^dta  tdbb6  ndlktQozni  l&tisAt,  bogy  bangja  napon- 
kint  kedyesebb  volt  el6tte,  bogy  minden  erej^yel  kfizdenie  keUett 
ama  y&gy  ellen,  mikdpp  &gy4n&l  id6zzon.  (1 :  250.)  —  [Petronios] 
Most  mdr  tiszt&ban  yolt  azzal,  bogy  6  6a  Yinicios  nem  MetUk 
meg  tobb6  egym&st.  (1 :  295.  Ez  csak  akkor  lenne  ]6,  ba  a  meg 
nem  ^rt^snek  yalami  kSyetkezese  lett  yolna,  yagy  ba  a  megdrt^sre 
m&r  tobb6  nem  lett  yolna  szliks^g.)  iSletdben  eldszdr  kellett  b  e  1  &  t- 
nia,  bogy  batalma  folott  m6g  yalami  magasabb  is  volt^  68  &lm6l- 
kodya  k6rdezte :  mi  az  ?  (1 :  198.)  Az  Aogust&nak  nyily&n  biz  elg  e  1 1, 
bogy  oly  f6rfiak  hajtottdk  a  cB6nakj&t,  akik  konzuli  m6lt6s&got  yisel- 
tek,  yagy  ilyenek  fiai  yoltak.  (2 :  25.  Fedig  a  csdnak&z&s  alatt  6rezte 
ezt  a  bizelg5  korulm6nyt.)  Tigellinus  el6g  okos  yolt  arra,  begy 
tiszt&ban  legyen  azzal,  mi  hidnyzott  n&la,  6s  miyel  l&tta,  bogy 
se  Petroniusszal,  se  Lucanusszal,  se  m&sokkal  nem  yersenyezbet... 
(1 :  289.)  —  Szfve  birtelen  megdermedt  kebel6ben.  Azt  bitte,  bogy 
az  istennoben,  a  f 6lbolddal  f ej6n,  Ligi&t  i  s  m  e  r  t  e  £51  .  .  .  bab&r 
most  l&tta,  bogy  a  Diana  nem  Ligia  volt  6s  kSzelebbrol  n6zye 
nem  is  hasorUitott  bozz&,  a  ttils&gosan  erds  benyomis  megb6nft& 
erej6t.  (1 :  292.)  T5bb6  nem  k6telkedett,  bogy  Tarsusi  F6lt  Idita 
maga  elott.  (1:257.  Pedig  P4l  m6g  el5tte  yan.)  iSs  most  kitflnt, 
bogy  az  tj  bit  k6t  feje  m6g  61etben  volt,  a  sz6ky4rOsban  tartdzkodtak. 
(2:271.)  —  Ebben  a  pillanatban  az  eg68z  gyiilekezet  sz&m4ra  nem 
16tezett  se  B6ma,  sem  driilt  csAsz&r  .  .  .  csak  Ejrisztas  Utezett  sz&* 
mukra,  aki  a  sz&razfold5n  6s  tengeren,  a  mennyen,  az  eg6sz  yilAgon 
uralkodott.  (1: 194.  A  goudolatot  jelentd  fogalom  a  ^gyiUekezet  sza- 


▲   MAQTAB    CONSEGUTIO    TKMPORUM.  503 

mdra^  Bssyakban  van.)  L&ttad-e . .  Ath^nben  azt  a  hires  Bzarmata  p&nc6lt, 
mely  I6pat&kb6l  volt  k^saftye,  yagy  Euboe&ban  Agamemnon  haj6j4t  6s 
aat  a  cs^sz^t,  mely  Helena  bal  melldnek  fonn4j4ra  van  Sntve  ?  (1 :  278.) 

C)  Akardst  jelentd  ig^k  s  kifejezesek: 
Fegyvertelen&l    &llt    ott,    erdsen  el  lev^n  hat&rozva^  hogy 

b^k^n  6b  tUrelmesen  ndz  a  hal&l  el6,  mint  a  >Biir&nyka«  koyet6- 
j^hez  iUett.  (2:257.)  Yinicius  a  kapu  eldtt  &llya  maradt  68  y&rt, 
mig  az  elit^lteket  ktvezeitik.  !^jf61t&jban  y6gre  kiUralt  a  bSrtSn 
kapuja  .  .  (2 :  228.  A  kiyezet^s  m6g  nem  &llt  be  a  y&rds  kezdete- 
kor,  teh&t  nem  lehetne  az  igdnek  y^gzett  alakja.) 

D)  A  fel8»6l444  ea  6hajt6  nUidnak  is  a  jelene  kell 
az  iddilleszked^ssel  j&r6  ig6k  mellett  az  egyidejds^g  kifejez686re 
8  ezt  tobbnyire  helyes  p61d&kkal  igazolbatom,  mert  e  mddok  ellen 
alig  egyszer-k^tszer  y6t  a  fordlt6 ;  a  mi  kifogds  a  lenti  p61d&kban 
eMfordulhat,  tobbnyire  a  jelentd  mddra  esik: 

Ohilon  ekSzben  m6g  a  kertekben  bolyongott  andlkiil,  bogy 
t  a  d  n  &,  merre  fordnljon.  Csak  most  drezte  ism6t»  bogy  o  gyonge, 
megtort  aggastydn  volt  (2 :  234.)  B&mulya  6rezte,  mily  iir  vdlasztd 
el  dt  ezektol  az  emberektdL  IJgyan  m&r  r6ges-r6gen  j6l  tudta,  mit 
tart 8 on  feldlOk.  (2:129.)  0  pedig  megdrtd,  bogy  a  tdmeg  azt 
kovetelte,  bogy  a  d  j  &  k  yissza  6let6t  6s  szabads&g&t,  de  6  nem  mag&ra 
gondolt.  (2  :  260.)  Mindezt  t]  t&mad&ssal  jutalmazza  meg ?  Yald- 
ban  mint  rabszolg&t  btizza  a  cubiculumba  baj4n&l  fogya?  Hogyan 
tehette  volna  ezt,  mikor  nemcsak  kivdnta,  banem  teljes  Ielk6b6l  sze- 
reite  6t  68  az6rt  szerettey  mivel  olyan,  amilyen  volt?  iSs  hir- 
telen  azt  6rezte,  bogy  nem  e  1 6  g  neki  ...  (1 :  302.  Ez  az  ir6 
Bzay&nak  Utszik,  bolott  a  yinicia86.)  Csakhamar  az  a  meggydzdd68 
yert  benne  gydkeret,  bogy  6  csak  j&t6kszerUl  szolgdUt  ez  emberek 
kez6ben  6s  okosabban  tettyolna,  ha  nem  mntatja,  mennyire 
8zfy6n  viselte  Ligia  megszabadft4s&t.  (2:147.  Pedig  m6g  a  j&t6kDak 
nem  yolt  y6ge.)  De  Nero  csak  akkor  kelt  titra,  mikor  a  l&ngok  a 
»domns  transitoriibac  kaptak,  akkor  azt^n  sietett,  bogy  el  ne 
mulaszsza  azt  a  pillanatot,  mikor  a  t{[zy6sz  legfelsdbb  fok&t 
Me  el.  (2:95.)  Yinicius  azt  bitte,  bogy  most  fltStt  Nero  6r&ja 
6s  a  y4roB  romlAs&nak  e  szSrnyeteg,  e  gonoszteyS  bolond  ye8zt6t 
kell  maga  ut&n  yonnia.  Ha  akadt  yalami  ember,  akinek  el6g 
bitorsAga  volt  arra,  bogy  a  k6ts6gbeesett  n6pnek  6l6re  411  j  on,  a 
fordulat  n6b4ny  6ra  mnlya  bekoyetkezbetik.  (2:67.)  ti^gy 
tetszett  neki,  mintha  azt,  aki6rt  oly  forr6n  eped,  bosszii  t&yoll6t 
ut^n  ism6t  fogadkatja.  (1 :  176.  »fogadhatn&«  kellene.)  Most  egy- 
szerre  yiUgossd  Idn  el6tte,  bogy  ez  az  tij  yalUs  olyan  6rzelmeket 
tdmasztott  a  I6lekben,  melyeket  abban  a  yildgban,  amelyben  ^t, 
nem  Mettek  6s  bizonyos  yolt  f el51e,  bogy  Ligia  soba  nem  b  a  g  y  n  & 
a  kere8zt6ny  hit  egyetlen-egy  parancsdt  se  figyelmen  kfydl  az  6 
kedy66rt,  m6g  ha  szeretn6  is  5t;  hogy  az  5  5r5mei  ktil5nbdzok 
voltak  azokt6l  az  drdmekt^l,  amelyeknek  o,  amelyeknek  Petronius, 
a  C8&8z&r  ttdyara  6seg6szB6ma  hddolt  (1 :  198.)  Bendkfytili  jeleneteket 


504  kalmXr  elek.  ▲  maotar  ooKSKcnno  tempobum. 

▼&rtak  8  a  ii6z5k  kSzt  ellens^ges  hangalat  nralkodott.  Mi  mindent  nem 
kSvettek  el  ezek  as  emberek,  akikre  most  vdrakoztak,  6k  tett6k  1 5  n  k  r  e 
B6xn&t ...  kis  gyermekek  y6r6t  i  1 1  &  k  . . .  Esek^rt  m6g  a  legkegyei- 
lenebb  kfnz&sok  se  voltak  elegenddk  68  a  n^p  6gett  a  tfirelmetlens^tSl, 
kogy  szive  megbizonyosodj^k,  vajjon  stb.  (S :  182.  Eidr  t 
nines  a  magyarban  a  felsz6lft6  m6dnak  y^gzett  alakja,  mert  fme,  a 
leggyakrabban  lehets^ges  f6lsz6llt6  m6dra  az  idSilleezked^s  szab&lya 
Bzerint  nines  sziiks^ge.)  M6g  egyszer  j5tt  re&  a  kfs^rt^s  ^s  egdss 
val6j&t  falh&boritotta.  'd'gy  van!  ez  alkalom  volt  6b  m6g  milyen 
biztoB  alkalom.  Ki  volna  k^pes  Ligi&t  t51e  elragadni,  ha  egyszer 
n&la  volt?  (1:301—2.  Az  els6  volt  az  ir6  szavtoak  Utszik,  pedig 
a  Yinicius^;  a  misodik  azt  jelenti,  hogy  most  ugyan  nines  niLla  L., 
de  az  5v6,  mert  m&r  egyszer  y6lt  n&la;  pedig  csak  arra  gondol  Y., 
hogy  ha  majd  n&la  lesz  L.,  akkor  senki  sem  Yeheti  el  t61e.) 
El^g  lelkiismeretes  volt  arra,  hogy  fSlfogja,  mik6pp  ily  elj&r&s  alA- 
▼al6s^  lett  volna.  (1 :  223.  Azt  hinn6k,  hogy  az  alkalem  az  ily 
eljAr&sra  elmulti  pedig  6ppen  akkor  volt  m6g  meg.) 

E)  Az  igenevek  ellen  is  szoktak  v^teni,  f6k^p  a  folyd 
igenevet  cserSlik  el  befejezettel  az^rt,  mert  a  besz^d  idejeben 
m&r  elmult  a  cselekv^s,  holott  azt  kellene  tekintetbe  venni,  hogy 
az  ^llitm^ny  idejeben  m^g  tartott.  De  megesik,  hogy  viszont  a 
Y^gzett  igen6Y  helyett  alkalmaznak  foly6  igeneYet,  holott  az  &llft- 
m&ny  idejeben  m&r  nem  foly  a  cseleky^se: 

Borzalom  fogta  el  a  jelenleYdket.  Mindenki  ^este,  hogy 
a  cB&sz4r  nem  trifdXt  tdbb^,  s  hogy  Y^gzetes  pillanat  eldtt  y  a  n  n  a  k. 
(2:113.)  Or5mt61  ragyog6  arccal  figyelt  Ligia  e  szayakra:  Az  Ssz- 
szes  jelenleyfiknek  m&r  sokat  kellett  szenvednidk  a  ssiddk 
iilddz^se  miatt  ...  A  b6k6s  sziciliai  utaz&s  azonban  mindeme  nyng- 
talansAgoknak  Y6get  Yet  6s  tij,  boldog  kor  yirrad  6let5kre.  Ha 
Yinicins  csnp&n  Ligi&t  akarta  volna  megmenteni,  nem  hallgat  szaYaira, 
mert  csak  er6szakkal  tdvozott  volna  Pdter  apostolt^l  6a  Liniist6l,  de 
Yinicius  azt  mond  ja  nekik :  » Jertek  Yelem !  az  6n  fdldem  a  ti  f5ldetek.< 
(2  :  106 — 7.)  A  t5meg  eln^mult,  hogy  ann4l  fesziUtebb  figyelemmel 
k  f  s  6  r  j  e  a  tdrt4nteket  (2 :  183 ;  helyesen  a  tbrt^ndket.)  Orispus  f enyeget6 
6s  k6rlelhetetlen  szavai  ut&n  az  5sszes  jelenvoltak  [helyesen:  jelen- 
levdk]  szfY^re  balzsamk6nt  hatottak  F6ter  szaYai.  (2:90 — 91.) 
E15sz5r  Pis6t,  az  5sszeeskUv6s  fej6t  Y6gezt6k  ki,  nt&na  kSyetkeztek 
Seneca,  Lucanus  ...  a  cs&sz&ron  egykor  eg6sz  l6lekkel  C8Hgg6 
[helyesen:    csUggott]    Subrins    Flavius  68    Snlpicius  Asper.  (2:283.) 

Ezek  ut^n  Yil&gos  a  szab&ly :  a  monddst,  eszrevey^st,  akar^st 
jelent6  sz6k  ut&n  az  egyidej^  mell6kmondat  (legtobbszor  t&rgyi, 
8  rendesen  7io^^-kotdsz6s  mondat)  ig6jenek  mindig  a  jelen  iddben 
kell  megmaradnia;  a  mellekn^yi  igen6ynek  pedig  b&rmely  ige 
mellett  csak  a   »jelene«,   foly6  alakja  fejezi  ki  az   egyidejiis^get. 

Ez  ugyan  csek61y  koru  illeszkedes,  de  m6gis  iddilleszked^s. 

KALMiR    EliBK. 


RFBINTI   m5zE8.    IBODALMI   K52irTELVthfK   SZdKDTCSE.  506 

IRODALMI  KOZNTELVfiNK  SZ6KINCSE. 

—  Esixn^k  ^8  adatok  irodalmi  kdzDyelyfink  ineg&llapit484hoz.  — 

Eeyes  nyelrfilozdfiai  axiom&nk  van,  de  az  az  egy  megdont- 
hetetlen  igazs&g,  bogy  minden  tij  nyelvi  forma  az  egy£nb61 
indul  ki.  Mint  a  t6ba  dobott  k6  korott  a  gyttriidzd  halULm,  tigy 
terjed  sz^t  azut^  az  egy^nben  keletkezett  6j  nyelvi  forma  az 
eg^sz  nyeWi  kozoss^gben.  De  mi  az  eg^sz  koznyelv?  Egy  nagy 
sereg  nyelvi  egyen  nyelvi  mfikod^s^nek  osszess^ge.  Mid6n  teb&t 
a  ma  616  koznyelvet  akarom  megismerni,  az  egy6ni  nyelvjelens^- 
gekbfil  kell  kiindulnom.  S  mintbogy  egyelfire  az  egy^ni  nyelv- 
jelens^geket  csak  az  irodalom  titj&n  ismerhetjiik  meg,  ott  is  csak 
a  m^lyen  hatd  nyelvegyfinek  —  a  nagy,  n^pszerft,  bat6  fnSk  — 
nyelvi  alkoMsaibdl  kell  kiindulnunk.  Irodalmi  koznyelviink  tudo- 
m&nyos  alapti  megbat&roz&sa  teb4t  nemcsak  nemzeti,  banem 
tudom&nyos  feladatunk  is.  Nyelviink  teljesen  dn&116  s  minden 
m&s  nyelvtfil  kiilonbSzS  belyzete  kotelessegiinkk^  teszi,  bogy  ez 
ir&nyti  mnnkdlkodfisunkban  ne  baladjunk  idegen  mint&k  ut&n. 
Elildn5s  belyzetUnk  a  kutat&s  kiilonds  titjait  koveteli.  Osetleni- 
botlani  fognnk  rajta,  kiilSnosen  addig,  mfg  tit  nem  torik  a 
bozdton  &t  De  a  megtort  titon  baladva  azatdn  sz^p  t&j  l&tfisa 
lesz  aj&nd6kunk:  el^biink  fog  tdrulni  a  magyar  koznyelv  gyo- 
nyord  panor&m&ja,  keleti  szfnpomp&j^ban,  melynek  sziizi  sz^ps^g^t 
bosszti  ^vszdzadoknak  ingerkedfi  cs&bft&sai  sem  ront&k  meg. 
Halav&nyra  s&padt  a  volgamenti  lovas  unok&j&nak  olajbama 
arcza;  nyelvi  k^szs^gSbe  is  bebatolt  az  eurdpai  kultura.  De  nem 
ismeri  az  a  n^pl^lek  torteneti  61etet,  a  ki  bdba  borul  emiatt. 
Minden  6let  torteneti  s  minden  torteneti  vdltozd.  M6rt  ne  vAl- 
tozbatn^k  b&t  a  nyelv,  melynek  41ete  nem  is  egy6b,  banem 
folytonos  v&ltoz&s?  E  folytonos  v&ltoz&snak  ktilonosen  k£t  kiilsd 
forrdsa  van.  K^t  bfis^ges  forr&sbdl  szedi  manaps&g  a  besz616 
magyar  nyelvi  egy^n  tij  nyelvi  kfipz^seinek  indft6kait  E  forrAsok : 
a  nagy  fr6k  mdvei  s  az  lijsdgok  has&bjai. 

A  ma  616  6s  bat6  nagy  fr6k  tij  nyelvkincs^nek  meg&lla- 
pft&sa  s  az  616  nyelvre  val6  batds&nak  kifejt^se  maradjon  eztittal 
viz8gdl6disaink  kor^n  kfvCLl.  Nagy  sor  ez,  rdla  val6  sok  mondani 
valdnk  m&s  kapcsolatban  jut  majd  kifejez^sre. 

Enn^l  tijszerCLbb  s  ^rdekes  az  a  megfigyel&iink,  bogy  az 
ti  j  8  &  g  0  k  nyelvi  bat&sa  mely  s  maradandd  s  rendszeres  kifejt^se 
koteless^giink.   A  sokszor  megvetett,  f&radt  agyti,  szeg^ny  tijs&g- 


506  RUBnrn  m6ze8. 

ir6  fid,  a  mint  6]nek  idej^n  hfrt  fogalmaz  vagy  tr^fds  rajzot 
(croqais)  fr,  m^lyen  belenytQ  a  nyelvi  form&k  ^let^be.  Ir&sa, 
mint  sokszor  eg^sz  6\ete  is,  mtil6  termfezet(L,  ma  olvassuk,  holnap 
elfeledjiik.  De  az  a  dorgedelmes  vez^rczikk,  az  a  kis  m6k&z6  rajz 
a  nyelvi  hat&s  szempontj&bdl  csak  l&tszdlag  v^z  iel.  Valamint- 
hogy  a  hangzd  s  a  levegdbe  szerteroppen6  tij  nyelvi  form&k  sem 
veszendfik.  Ezek  is,  amazok  is  anal6gids  alkot&sokra  sarkalj&k  a 
hallgatdt,  illetve  az  olvas6t.  Oh  h&ny  magyar  embernek  egyetlen 
magyar  olvasm&nya  a  magyar  tijsig!  A  napi-  6s  hetilapok  e 
tiszteletrem^lti}  nyelvi  hat&sait  figyelemmel  kell  kis^rnie  annak, 
a  ki  nem  a  teljes  szdt&r  k^ptelen  eszmSin  andalog,  hanem  tudo- 
m&nyos  8zempontb61  akarja  l&tni  maga  el6tt  a  nyelv  elet^t. 

ils  ez  olyan  munka,  a  melyhez  nem  kell  valami  szornyfi 
nagy  tud&s.  A  statisztikai  anyag  egybegytijt^^hez  minden  magya- 
ral  fr6  ^rt  Mindny&jan  olvasunk  djs&got,  sokan  tij  konyveket. 
Olvasm&nyainkban  mindny&junknak  tdntek  m&r  fel  saj&tos  szavak 
6s  saj&tos  8z6ha8zn&Iatok.  A  mint  feltuntek,  mdr  hatottak  nydvi 
keses^unkre,  mdr  szerepiik  van  a  magyar  nyelv  SetebeUj  mdr 
feljegys^e  mdtdk. 

Ez  a  mai  frott  koznyelv  meg&llapftds&nak  elstf  feladata. 
Nem  a  romba  d61t  mult  csonka  emlekeit-,  hanem  a  m^g  && 
jelen  6\6  fejldd^seit  vizsg&ljuk!  Csak  akkor  ^lunk  biztos  tndo- 
m^nyos  alapokon. 

A  nyelvemlSkek  csddj^nek  kordban  Slunk.  Ha  mdr  nem 
kaphattunk  egyebet  a  multbdl,  mint  egy  latin  kodbe  burkolt, 
halva  szuletett  irott  nyelvet,  adjunk  mi  a  jov6nek  irodalmi 
koznyelviink  megdllapit&s&hoz  el6  alakokat  Mindny&junknak 
kotelessSge  anyanyelviinknek  mtLvelSse.  BendelkezSsiinkre  ill  a 
Nyelvfir,  melynek  tiszteletremSltd  multja  jdr&zt  e  nyelv  mdvelS- 
sSben  telt  el  a  hozz&tehetjiik :  dicsdsegesen,  gyiimolcsozden.  Iro- 
dalmi koznyelviink  kincseshdza  czimmel  tij  rovat  vAr  benniinket 
vendSgszeretd  has&b jain.  Gyeriink  e  vendSgseregbe !  Bizony  kote- 
lessSget  teljesftlink.  Es  olyan  konnyii,  olyan  kedves  s  oly  fontos 
e  kotelessSgnek  teljesf tSse  !^ 

*■  Termeazetesen  nem  csupdn  tiJ84gokb61  kell  gyiijteni.  Mig  a  nagy  itdk 
rendszeres  es  nyilv^nos  feldolgoz48a  nem  kezdfidik  meg,  jegyezzunk  minden 
olvaam&njmnkb^l.  Itt  k5zreadott  kis  gyiijtemenyem  mint4al  szolgilhat  a  mun- 
k4ban.  Legjobb  a  kSnyyben  a  kuldnofl  kifejez^t  megjegyezni,  a  lapszimot 
felimi  8  az  egesz  konyv  elolvasasa  at4n  a  gyiijt^flt  kiozednl&zni.  Minthogy 
r^gi  szayak  fel^led^e,  t&j  szavak  elterjedese  a  k5znyelv  6leUnek  igen  fontos 


iROOALMi  kOzntelyOnk  sz6kikc8e.  507 

Aggat :  »Nem  sokat  aggattanii  eddig  se  kutattam  |  Bizv&st  a  mi 
tetszett  tehetted  iniattam.«  Baksay,  Ili^z:20. 

aggn6:  »Hi8zen  elsov^nyodott  emldje  sz&zesztendds  aggndnek  is 
lehet«  EStvds  K.:  A  nagy  per  2:195. 

agguL:  »E  p&rt  vez6re  az  agguld  De&k  Ferenc  volt !«  Eotvos  K. : 
A  nagy  per  2  :  88. 

dperie :  »Paulay  Aperte  kijelentette . . .«  V&radi  Antal,  Uj  Id6k 
10:25. 

dUagember :  »  . . .  ez  m&r  nagy  dolog,  ami  megddbbenti  a  gyenge- 
B^gek  p^pj^yel  gytirt  &tlagembert<  Miksz&tb,  Pesti  Napl6    54:284. 

haggadoz:  »A  paraszt  ember  baggadozva  megy  egyik  mondatt61 
a  misikig;  a  szavakat  megr&gja,  a  mondatok  ^rtelm^t  lassan  emdszti.c 
O&rdonyi  G^za:  Pesti  Hirlap  25:341. 

hakafdntaskodik :  >A  y&rakoz&s  &tkozottul  £51  volt  csigizva,  mint 
olyan  darabbal  szemben,  amely  m&r  az  Akad6mi&ban  is  bakaf&ntos- 
kodott.«  y&radi  Antal,  Eml^keim  IJj  Id5k  10:26.  [Itt  a.  m.  l&batlan- 
kodott;  de  rendesen  a.  m.  adaddkoskodik,  makacskodik,  kbtekedik. 
igy  pi.  J6kain&l,  Kis  kir&lyok  1 :  92.,  vo.  MTsz.] 

baUagddl:  »Oreg  bonydd,  fak6  pany6k&s  ruhdban  |  Ballagd&l 
az    utc&n    csondes    egymag&bau.«    O&rdonyi    G^za,    IJj    Id6k    1903. 

hdvaadg:  »...  ah!  be  sz^p  kegyedtdl  az  ilyen  b4ya8&g.«  Szabd 
Endre,  Dosztojeyszki :  A  j&t6kos  napl6ja  f ordft&s&ban,  (Magyar  kSnyy- 
t&r)  38.  L 

becserkel:  »yalami  k^mjiik  lehetett  a  syalizsdroknak,  Borost 
becserkelt^k,  megk5zelltettdk.«  Edtyos  K  Egyet6rtds,  1903  &prilis  3. 

hehahzsol:  »Behabz8olj&k  az  els6  reggelit«  Abr&nyi  Emil. 
Budapeeti  Napl6  9:17. 

hdekortyant:  »Kra8znolBzka  gr6fn6  belekortyant  a  csdsz^dbe,  s 
mikor  leteszi,  r&d  neyetve  mondja. . .«  Kozma  Andor,  Az  JJJB&g  2: 141. 

belekoinyeleskedik :  »Fabatk&t  sem  6t  az,  belekotnyeleskedni 
m&s  emberek  dolg&ba.«  Herczeg  Ferenc,  IJj  Iddk   9:552. 

benemM:  »...  kis  ndi  kab&t,  yeres-feb^r  fekete  koczk&yal.c 
»Fel86  te8t6re  felbuztak  egy  rongyos  ndi  kab&tot,  ugynevezett  ottbon- 
k&t  yagy  benem6rdt.«   Eoty5s  K.:  A  nagy  per  1:252  ^s  2:7. 

bicebdca ;  »  . .  melyet  neki  b5lcsen  |  Szerzett  Hepbaisztosz  bice« 
b6ca  isten.c  Baksay,  Ili&sz   22. 

bizony:  *Ig6rd  meg  b&t  k^rlek  s  bizonyoddal  ints  r&.«  »Jelt 
is  adok  r<3la,  bizonyomat  intem.«  Baksay,  Ili&sz  19. 

bokkol :  »Mindj&rt   hat    battel    a    lakodalmunk    at4n    bokkolni 

jellemzdi,  a  mir  8z6t&rakban  egyszer  k6zz^tett  regi  ^  t^jszayak  haszn&lat^nak 
megfigyel^ae  is  a  mi  tisztnuk  lesz.  [Yd.  Zolnai  Gy.  es  Simonyi  Zs.  T4J8z<S- 
tarl6zat  Nyr.  22.  23.  24.  k.  Antibarbarus :  Helyes  8z6alkot48  Nyr.  9 :  505. 
Konig  Gydrgy :  Nyelviink  y&ltoz&sa  Nyr.  32 :  20.  Yasverd  Bajmund :  Hirlap- 
irodalmi  adatok  Nyr.  17:276.  Koy&os  M&rton:  Mai  irodalmnnk  Bz6t4r4hoa 
Nyr.  33  :  283,  407.]  E.  M. 


508  RUBINTI   m6zB8. 

kezdett.«  I&b  »Sz6Yal :  kiflltemabokkol&st*  Herczeg  Ferenc,  As  Ujsig 
2:176. 

bongor:  »Bongorta  tolokra  tele-k6zzel  hinte.«  Baksay,  Ili&Bz  17. 

horzsdk:  »6h  te  kutya-szemfi,  szarvas-szinfi  bor-zs&kic    TJo.  9. 

buniberdd:  »A  stltemdnyes  n^nit  folrezzentette  valamely  bum- 
berd6.<  Agai  Adolf  (Forz6)  Budapesti  Napl6  8:243. 

bumfordi:  »Ah,  istenemuram,  milyen  bamfordi!<  Szab^  Endre, 
Doszt.  A  j&t.  napL  M.  k5nyvt.  74.  1. 

bundapdliiika:  »Gondolom  magambaiii  ennek  is  beadoit  az  a 
gyal&zat08  bimdap&linka.«  Kenedi  G^za,  Az  TTja^g  1 : 4. 

csajkds:  »A  nemes  csajk&sok  kozt  neki  volt  a  legszebb  birtoka 
^8  a  legnyalkibb  n^gyeae.*  Herczeg  Ferencz,  Az  XJjs6g  2:176. 

csemmerU:  yOsemmentett  a  sz&j&val,  azt&n  njra  kortyogott.« 
Girdenyi  Gdza,  Egyet^ri^s  37:229. 

caerepdr:  »Yalami  cserep&r  f6hadDagy.«  E5ty5B  K  Egyet^rt^s 
38 :  290. 

csibellirez:  »A  repedezd,  omladozd  falakbdl  bokrok  6s  yiral6 
fU  pezsdiilt,  a  szemetes  udvaron  kis  fekete  malacok  tdrtak,  kacs&k 
b&pogtak  ^8  csib^k  csibeller6ztek.«  Pesti  Napl6  55:198. 

csUlabizdl:  »MeQt  P6ter,  Mib&ly  ellenben  nekidUlt  az  asztal- 
nak  68  az  fr&88al  mulatozott.  Megn^zegette  e]fllr51-b&tabr6l,  as  ablak- 
nak  tartotta,  simitgatta,  v^gre  csillabiz&lni  kezdte.«  Szemere  Gy5rgy, 
Az  TJjs&g  2:195. 

csutakol:  »Kadocsa  unok&it  m&r  r6ges-r6gen  uralta  ez  a  f5ld, 
mikor  a  magyar  badak  m^g  yalabol  AzsiAban  cantakoltik  a  parip&i- 
kat;«  Herczeg  Ferencz,  Bnda  dbreddse. 

csirk^rdkdtor :  »A  koiSns^g  csirkepr6k&tornak  vagy  mezei 
prok&tornak  neyezte  6ket.«  E5ty5s  K.:  A  nagy  per  2:70. 

didd'sunoka:  »A  csendbiztos  is  hires  kumc  hdsnek,  Yay  L^zl6- 
oak  dMd8unok&ja«.  IJo.  2:207. 

dinnye-sipka :  >Hol  h4tra,  hoi  meg  eldre  tolya  tark6j&ban  a 
dinnye-sipk&t,  tar  homlok&t  8ik&lgatja.<  Agai  Adolf  az  L  M.  L  T. 
1902.  6vkonyy6ben. 

doglddik:  »Nyomoraltaii  yerg5dott  a  padldn,  mint  egy  d5gl5d6 
kutya.«  Kozma  Asdor,  Yasdmapi  IJjs^g  50 :  827. 

elhajlit:  »K68Zuletleii  yolt&ra  val6  hivatkoz&ssal  az  aj&nlatot 
kosz5nettel  hajlitja  el  mag&t6L«  Agai  Adolf.  L  M.  L  T.  1902.  dyk. 

elhijdz:  »S  amint  szeme  elh^j&z  az  andalft6  jelenet  foldtt.«  IT.  o. 

elkdbarol:  »E1  se  k6borolt&k  phthiai  telkemet.«  Baksay,  Di^z  6. 

elkovetkezik :  »A  r6gi  szak&c8n6  s  szobal&ny  a  csaUd  elntaz- 
t&yal  yagy  y^gk^p  elk5yetkezik  a  h&zt6l,  yagy  megdllapod&s  azerint 
y&rom&nyoB  &llapotba  keHil.  Porz6:  Budapesti  Napl6  8:226. 

ellakik :  >A  szent  f^rfiu  fait  mint  a  tuz  ds  iyott  mint  a  homok. 
Mikor    m&r  ellakott: .  .  .«  I.  M.  I.  T.   1902.  6yk6nyye.  Agai  Adolf. 

elme^esztd  oilet,    Alexander   Bern6t.  Fil.  Ir6k   T&r.    15:70. 

el6reereszt:  >  Eldre  kell  m^g  azt  is  ereszteni,  bogy  e  miatt 
nines  a  sziyemben  ngyneyezett  szent  harag .  .  .<  Kenedi  G^za, 
Az  UjsAg  1 :  4. 


IRODALMI    KOZHTELYONK    SZdKIlfCSE.  509 

eUzkddik:  »CBillog6|  vid&m  diet  folyt,  csupa  kiskirftlyok  yoltak 
a  kdpyiseldk.  A  hatalomdrt  nem  el5zkdd5tt  senki.c  MikssHth  Kalinin : 
Vas&rnapi  Ujs&g  40:1903,  50.  dvf, 

eniberkedik:  »K5ztak  erdm  szerdnt  6n  is  emberkedtem.c  Baksay, 
Iliira  10. 

emUkrajz :  »  .  .  .  mert  v&ltoztatnom  as  emldkrajson,  vagy  egyea 
r^Bsleteit  elfojtanom  nem  volt  szabad.c  Agai  Adolf,  I.  M.  L  T. 
1902.  dTkdnyve  68.  1. 

idmanya:  »6  akkor  k^pyiseld  yolt,  ddenanyja  key^ssel  el6bb 
halt  el  .  .  .€  y^radi  Antal,  Emldkeim,  Uj  Iddk  10:26. 

faxnis:  »E)  hit  k6rjen  szimpUn  bocs&natot  attul  a  faxnis 
kisasBzonytul,  oszt  meglesz.c  Szemere  GyOrgy.  Az  TJjs&g  2:183. 

felesig :  [asszony] :  >M]d6n  m6g  maga  is  lednysorban  volt  (most 
se  felesdg,    csak    asszony  .  .  .«,    Porz6,  Budapesti  Napl6  8 :  226. 

felhdm:  >  .  .  •  a  b6mek  kUls6.  kdrge,  melynek  tndds  neve: 
epidermis,  magyaml :  felh&m.<  EQtvos  K&roly :  A  nagy  per  1 :  254,  294. 

finia:  »Tana  most  m&r  igen  vigy&z  as  illemre:  abbahagyja  a 
hazndozAst,  ink&bb  tudom&nyosfint&khozfolyamodik.c  Szemere  GySrgy : 
Az  TTjs&g  2 :  195. 

fSUemvevis:  »]Spen  oly  teljes  folsemvevdsBel  beszdlt  velem,  ha 
tal&lkoztnnk .  •  .<  Szab6  Endre :  Dosztojevszki :  A  j&tdkos  napldja  21.1. 

fdlvddol:  »Im'  benne  van  a  levdlben,  amit  kotdnk  a  szolga- 
bir6  el5tt,  hogy  tizenegyeddn  folv&doljuk  rdszibe  a  kepdt  .  .  .<  Bud. 
Napl6  9  :  182,  1. 

fura:  »Nagyon  furiin  yagyok  a  kdpekkel.«  Herczeg  Ferencz, 
TJi  Id6k  9  :  410. 

gddor:  »A  bej&r6  g&domak  tetejdben  nyul&nk,  szdke  fiatal  ur : 
a  sebes  haj6nak  gazd&ja  .  ..«    Agai    Adolf,  I.  M.  I.  T.    1902.    6yk. 

gdU^oz:  >A  belsd  h&zba  yal6,  a  fiatalabb  asszony  a  kis  Unya 
BzoknyAj&t  fejtegette,  hogy  kitoldja,  ujra  galldrozza,  mert  tavaly 
piinkSsd  6ta  kindtte.<  M6ra  Istv&n,  Magyarorsz&g  2:128,  3.  1. 

hadarint :  »No,  ez  bolond  —  ki&ltott  fdl  a  babuska  —  kezdvel 
hadarintya.c  8zab6  Endre  Doszt.  A  j&t.  napl.  ford.  104.  L 

handdbanda:  »Ezek  az  6  fdnydben  yergddtek  s  nem  birya  sem 
tad&s&t  sem  fzldsdt:  a  ndpies  fintort,  a  hazafias  dnhajkod&st,  az 
fzetlen,  p6re  handaband&t  tettdk  meg  milydszeti  elynek.<  EndrSdi 
S&ndor  Magyar  Eemekfrbk:  50. 

hdnytorgat :  » A  fiatal  hallgatdk  temdrdek  yitdban  h&nytorgatt4k 
a  problemit  a  nagy  Xenophanes  el6tt.«  Kozma  Andor,  Yas.  UjsAg 
50 :  826. 

hadtdtid:  »Arra  az  abodi  bucsu  yal6,  ha6tiitul  6ta,  mindeu 
derdk,  helyre  legdny  ott  sz&moskodik  le.«  Egyetdrtds,  37:23. 

Kara :  »nyak&n  nagy,  yeres  rojtos  hara  kendd.<  Edty5s  K. :  A  nagy 
per  1:252. 

hdt(U :  »Mint  juhnyijb6l  a  szam&r,  ugy  h&talt  ki  a  kolldgium 
a  y&ros  h4zai  k5ztil.<   Eiedl    Frigyes:    Magyar    Eemekir6k,    41:19. 

h^ekujjdz:  >Az  iigydsz  persze  faggatta,  hogy  midrt  nem  sz6lalt 


510  RUBOTTI   m6zE8. 

meg  eldbb  a  safve,  mikor  a  feles^e  in6g  idegen  emberekkel  hejje- 
ha]j&zott.«  Herczeg  Ferencz,  Az  Uja^  2:24. 

hirShes:  yllyenkor  a  kdzdnsSg  hfr6he&<  Bartha  Mikl^s,  Magyar- 
orsz&g  10:201. 

Mrol:  »A  tobbiek  eldtt  tigyis  OrSkk^tig  hdrol,  bogy  a  bare- 
ban  6n  segitek  n6kik.<  Baksay,  Ili&sz  19. 

igr^l'igre:  »Igr61-fgre,  a  mint  mondom,  ott  beBz6ld  el.< 
Baksay,  Ili&sz;  23. 

imette:  »l8ten-jelen688el  volt  dolgom  imette.«  Baksay,  Ilitos:  25. 

inarogyott:  »Te  erSs,  eg^szs^ges  f6rfi  yolt&l,  ez  a  metazS  pedig 
dszt5y6r,  kidbezett,  inarogyott .  .  .«  Eatvds  K. :  A  nagy  per  2 :  243. 

it(flet-idd:  »De  b&t  az  ilyen  ft^let-idSben,  ki  memd  megoldani 
bitv&ny  cB6nak&t?«  Agai  Adolf,  I.  M.  I.  T.  1902.  6vf. 

johdz:  >H6ra  sz^p  ssav&ra  mind  sorra  job6znak«.  Baksay- 
Ili48z  23. 

^karicscUni  tudsz,  de  kenyeret  szerezni  nenL«  Oaal  Mdies, 
Az  U)8&g  2:183. 

kavalkdd:  »Eb6dre  visszatdrtem  a  gyerekekkel  s  eg^az  karal- 
kAddal  tal&lkoztam  .  .  .«  Szab6  Endre,  Doszt.  A  j&t.  napl.  5.  L 

kertel :  »Hilz6dozott,  kertelt,  ingadozOtt  ugyan  a  zsidd  egy  ideig.* 
E5tT5B  K.:  A  nagy  per  2:17;  »Ne  kerteljen,  feleljen!«  Szemere 
GySrgy,  Az  UJ8«g,  2:195. 

kiszeret:  *'Sem  az6rt  fogom  megdlni,  mert  kiszeretek  beldle...< 
Szab6  Endre,  Doszt.  A  j&t.  napl.  41.  L 

ktszifUik :  » Agamemnonnak  is  akblvok  kiszfnlik  az  dkes  Khry- 
zeisztc  Baksay,  Ili&sz.  13. 

kiffic:  »6b,  s&rbesz^dii  k6ficok!  A  f^nyen  nem  fog  szdpiszok.c 
Eeviczky  Gynla:  Heliofdbok. 

kdk^s :  »Ha  senki  se  lesz  a  kuton,  f5l  ne  kapaszkodj  a  kAv&ra, 
bozzA  ne  nynlj  az  ostorf&boz,  ugyse  bfm&l  a  y5d5rrel .  . .  De  meg 
a  kntban  van  a  k6k6B,  aki  megr&ntana.c  M6ra  Istv&n:  Magyarorsz^g 
2:128,  4. 

konterfintereskedik :  »Ne  konterfintereskedj6k  az  ur.  Nyiltanki 
vele :  akar-e  verekedni .  .  .  ?<  »De]szen  —  y&gta  ki  a  szerelmes 
tan&csos  —  most  m&r  ne  konterfintereskedjenek  az  nrak.<  Az  TJjs^ 
2:183.  Szemere  Gy5rgy. 

kdty:  »Hdt  ez  a  sok  poggyisz!  K6ty!  Number,  nem  ember!* 
Baksay,  Ili&8z:31. 

kovez :  »  .  .  6  Utta  .  .  .  ,  bogy  gyerekek  kdveztdk  az  uton  a 
katy&t.€  T5mark6ny  Ist?&n,  Pesti  Hirlap,  25:192. 

kozeskozepe:  »Mikor  6n,  5t  battel  ezelStt,  Badapeatr5l  elazok- 
tem  Norinberg&ba,  nem  gondoltam  arra,  bogy  a  germ&ns&g  szlydnek 
eme kSzeskdzepdn . . .«  Magyar  Nemzet  22 :  201.  Kozma  A.  (Andronicas.) 

kdzgyUlolet:  »Be&omlik  a  kozgyttldlet  minden  itka,  Ugyv6di 
munk&it  se  y6gezbeti.«  E5ty5s  K. :  A  nagy  per  2:72  6b  66. 

kuka:  »L&tod,  te  kuka:  —  ki&ltott  a  babuska.*  8zab6  Endre, 
Doszt.  A  j&t.  napl.  12.  1. 

kun^roz:    [kunlroz]:     »L&s8a;    mondta    szemeit    ddrgdlye,    — 


IRODALHI    KdZNTELYtNK    8Z6kING8E.  611 

m6rt  kun^rozott  annyit?*  Szemere  GySrgy,  Az  Ujs&g  2: 183.  »Eg7ik 
88ab<3ja  egyszer  m&r  annyirs  »kttnirozta«,  hogy  j6  pajt4sa  .  .  .  kido- 
batta  a  azMibdl .  .  .  D'Artagnan,  Az  Uja^g,  2 :  189. 

lafatyol:  »Mit  lafatyol  Sssze-vissza  ?«  Szemere  Gydrgy,  Az 
TJJ8&g  2 :  195. 

lazsnak:  »L&nccal,  k(5t611el,  szijjal,  terhel6yel,  lazsnakkal  stb. 
oda  nem  k<5thetik.«  EStvOs  K. :  A  nagy  per  2:  53. 

leffen:  »  .  .  .  elbdmultomban  leleffent  a  kezem.<  8zab6  E.  Doszt. 
A  j&t.  napl.  74.  1. 

litlen :  » Amire  fejemmel  Igy  adorn  a  y&laszt,  l^tlenre,  fon&kra, 
medddre  se  y&raz.«  Baksay,  Ili&sz.  19. 

l^mc :  »06lya,  libuc,  varju  nyomAt  a  falusi  gyerek  tiszt&n  meg 
tudja  kal5nbdztetnL«  EStvds  K.:  A  nagy  per:  265. 

Idszinek:  A  magyar  embernek  8z&zf<§le  8zaya  yan  a  Idazinek 
jelz^s^re.  Fekete,  feh^r,  szib-ke,  deres,  ya8dere8,  barna,  fak6,  8&rga, 
arany8z6rti,  aranyalmi8,  t^li  8zennyes,  hdka,  ke8ej,  eg^raxin^  dara- 
Bz6rt[,  ySros  68  pej  s  m^g  ndhdny  .  .  .  De  a  pej  i8  8okf6le.  Yil&gos 
pejy  8dt6t  pej,  8&rga  6b  piroe  pej.  A  sdt^t  pejt  gyakran  fekete  pej- 
nek  is  neyezik.<  E5ty58  K. :  A  nagy  per  2:118. 

Idtold:  »Gsii£neye  yolt:  a  l5tol6.«  Eotyos,  A  nagy  per  2:116. 

magardbfrds :  >S  ha  csak  egy-kdt  eszl&ri  tana  akadt,  aki  egy 
6yi  k6pzel5d68  s  magar&blrds  nt&n  k6k  Bzemr5l  .  .  .  besz^l*  Edtyos 
K.:  A  nagy  per,  2: 190. 

magauralom:  Alexander  Bern&t,  Diderot,  Fil.  Ir.  T&ra  15  :  10. 1. 

megdalol:  »S  ha  gy5nge  Bz6yal  megdalollak«,  yersben,  Bud. 
Napl.  8:228. 

meggandolkozik :  »Jobb  tett  eldtt  meggondolkozni,  minteem 
aznt&n  megb&nni.«  Sebesty^n  K&roly:  A  gQrdg  gondolkod&8  kezdetei 
191.  1. 

meggyalogol :  >!l@jjelenk6nt  maga  is  meggyalogolt  a  szob&ban 
egy-k6t  8t&diamnyit.€  Kozma  Andor,  Vas.  XJjs.  50:827. 

megtorlik:  »Lelk6ben  megtorlott  85t6t  8zenyed611yel.«  Baksay^ 
Ili&8z:  4. 

mimikri:  »A  mimikri  az  alkalmazkodis,  a  hozz&simol&s  t5r- 
y6nye  itt  is  beyAlt.«  Agai  Adolf,  I.  M.  I.  T.  6yk.  1902:67. 

mormoldsz:  »Az  agg  im&j&t  mormol&ssza,  8  nyugodni  t6r  meg 
egyedai.c  A  H6t  15:390. 

neszd:  >]Sn  ilgy  neszelem,  yalamely  reciprocit&sos  masz4j  yan 
a  dolog  m5g5tt.«   Az  XJjs&g,  Kozma  Andor  2:2. 

nincsetlens^g :  »Annyi  bizonyos,  hogy  yal6di  parasztember, 
csal&dos  parasztember,  aki  nincsetlens^gbe  jntott,  csak  egyetlenegy 
yolt  kSzottftk  tayaly  t^len,  az  sem  alamizsn&t  k6rt,  hanem  mank&t.« 
Tdm5rk6ny  Isty&n,  Pesfci  Hirlap  8325.  sz. 

nydras :  »A  bir6i  jegyzdkonyy  filzesnek  neyezi  ezt  a  helyet, 
az  eszUri  n6p  ny&raBnak.«  Eotyos  K. :  A  nagy  per  1:288.;  »Hol 
eltiintek  eldlUk  a  tutajok,  amint  a  part  68  a  parti  ftizesek,  szilyft- 
sok  6s  ny&rasok  elfodt6k  eldttUk  a  yizet  .  .  .«  IT.  o.  2 :  29. 

olyhd:    »Minthogy    pedig    lehetetlen,    hogy  isten   meg  akarjon 


512  RUBiinri  m6zsb.  irodalmi  k6zhtslv^k  szdKnrcsE. 

csalni,  as  is  bizonyos,  hogy  nem  oljhA  adta  nekem  ama  k^pesB^et, 
^<>g7t  ^A  annak  rendje  szerint  6lek  vele,  yalaha  t^yedhessek.  Alexan- 
der:  Descartes  86.  1. 

orv:  >M6lyen  vansak  a  fold  alatt,  neh^s  yolna  az  oryoknak 
odajatni.<  E5ty58  K:  A  nagy  per  2:130. 

otthonka:  »FelB6  testdre  felhoztak  egy  rongyos  kab&tot,  ugy- 
neyezett  otthonk&t  yagy  benem6r5t.<  TJ.  o.  2:7. 

6ca:  >AzuUn  kihallgatj&k  Braun  Jozef&t,  az  6  testy^roocse 
yolt  az  elttmt  Am&lia.<  TJ.  o.  1 :  139.<  Zsbfi  kozel  hirom  6yyel  yolt 
id5sebb,  mint  Eszter  5cc8e.«  IT.  o.  1:285. 

dsszetimpordl :  »Kell  yalami  term^szetes  er6,  amely  a  tennteet 
ellenere  dsszetimpor&lt  katalmat  osszetartja.«  T6th  B6la,  Festi  Hir- 
lap  25:222. 

&88zerimdz:  »A  Jugend  cimti  szecesszids  6b  —  a  maga  &lli- 
t^a  szerint  —  trdf&s  lap  a  mult  h6ten  Ssszerim&zta  MagyarorszAgot.* 
T6th  B^la,  Festi  Hirlap  25:224. 

688zev4nholondgazemberez :  »Bel6pett,  dsszeydnbolondgazemberezte 
s  leyigta  a  kdt^lrdl.c  Kozma  Andor,  Yas.  IJjs.  50:827. 

6d6ng:  »Sajt  Mih&ly  a  sz^riiskertj^ben  dd5ngdtt.<  Szemere 
Gy5rgy,  Az  TJisAg,  2:195. 

packdz:  »yajjon  nem  pack&znak-e  yelfink  ott  is?«  Edtyds  K: 
A  nagy  per  2  :  62. 

rddium :  »Mint,  yalami  ridium,  mely  a  yak  embemek  is  f6ny« 
lik.€  Miksz&th  K&lm&n,  Az  Ujs&g  2:17. 

recefice :  >  .  .  .  Az  a  baj,  hogy  igen  k4ba  paraszt  yagyok,  nem 
igen  6rtek  az  uri  recefic6kbon.«  Szemere  Oy5rgy,  Az  Ujs&g  2:  195. 

rehiU:  >M&r  korhadoz6ban  yan  hajdink  szerfija;  kdtelunk 
rehlUye.c  Baksay,  Ili^sz  27. 

riogat:  »Komor  arc&yal  s  rekedt  hangj&yal  s  k&roml6  szayai- 
yal  riogatta  a  makacs  ember t.<  EdtySs  K. :  A  nagy  per,  2 :  216. 

ri^tol :  >Diib5s  r&  az  akbfy,  szidja  is  magiban,  de  6  Agamem- 
nont  rdtolja  jay4ban.«  Baksay,  Ili&sz  30. 

aemmi-ember :  »Hity4ny,8emmi-emberyolndk  igaz&ban.<  17.  o.  11. 

8emtmifel4:  Sdt^t  a  k^p  mindenfel^,  semmi  dereng^s  8enunifel6.< 
E5ty5s  K&roly,  Festi  Hirlap  26:148  (Yezdrcikk). 

8Uv6lv6ny :  »  .  .  .  if  ju  kezdSnek  ^rzi  mag&t,  huszonkdt  esztendds 
s!lyoly6nynek.«  Herczeg  Ferencz.  Uj  Iddk  9:317. 

szatying:  »Szalagot,  b&but,  gyerekj4t6kot|  szatyingot,  filleres 
gyOrilket,  csillogd  semmis^geket  4riilt.«  EotySs  K. :  A  nagy  per  2 :  115. 

szekdl:  >Keressen  m&s  persz6n&t  a  nagysigos  ur,  6n  nem 
szek&ltatom  magamat   tov&bb«.    Szemere    G^yQrgy,  Az  IJJ86g  2 :  183. 

8zekatura:  »Az  apr6  szekatur^kat,  amelyeket  el  kell  yiselnie, 
szint^n  nem  tal&ljak.«  Ambros  ZolUn,  Az  Ujs^  2:189;  K6bor 
Tam4s:  Az  Ujs&g,  2:237. 

szelemenfa:  »A  csArda  tetej^nek  szelemenf&ja  yolt  a  k6t  y&r* 
megye  bat&ryonala«.  E5ty5s  K.  1.  T6th  R  A  magyar  anekdota- 
kincs,  5:201. 

szerfa:  »M&r  korbadoz6ban  haj6ink  8zerf&ja.«  Bak8ay,Ili&8z:  27. 


8Z.  CSXSzXr  LORXhD.  ADATOK  a  KELETI  SZ^KELTSlto  NYELY^HEZ.        513 

Uikerg6dzi$:  >8  n^mi  tekei|fddz68  at&n  at6bb  es  is  nyiltan 
beismeri.*  E5ty5B  K.:  A  nagy  per,  2:38. 

iempdzik:  »Ha  sokat  teiiip6zik  ked  —  f enyeget6dzik  Pdter  — 
kisEdgelein  a  kapnra.c  Szemere  Gydrgy,  As  UjsAg  2:195. 

Uss^k'loBsik :  ^Tess^k-lAas^kmesdjeyininddssze  annyi  .  .<  Ambms 
Zoli&n,  Az  TJjs^  2:189. 

iokldsz:  »Mert  ba  a  tiszta  buz&nak  legfdlebb  csak  az  fires 
toklisza  ragad  az  emberbez,  a  bogincsnak  azonban  a  magva  iB.« 
Kenedi  G^za,  Az  XJjs&g  1 : 4. 

Ml'hurc:  >A  term^azet  a  hfmnek  jattat4  a  yal6  azdps^get: 
oroBzl&nban  a  sdr^nyt,  p&yiban  a  csod&s  ragyogdsu  toll-harcot.c 
Agai  Adolf,  Forz6,  Bud.  Napl.  8:243. 

t6rviny8z{kur :  >Bimbic8k6  besz^lie  el,  bogy  itdlt^k  el  dt  eez* 
teEd5re  a  miskolci    tarvdnysz^karak  Konkolyt.c    £!gyetdrt48,  37:23. 

UUyi'muiyi:  6  megroskadt,  tutyi-mutyi,  piszkos  y^n  ember 
yolt  m&r  8  naprdl-napra  bat&bb.<  Kozma  Andor,  Yaa.  IJjs.  50:827. 

tUremlik:  >A  folrizott  bajnal  laasaa  bostakozd  yiUgoaaiga 
most  tUremlik  it  a  y^kony  felbd-foltokon.*  Homok,  Pesti  Hirlap,  25 :  28. 

Hherdha :  »Az  a  fiatal  ember,  a  sirga  Ubercibiyal  .  .<  Herczeg 
Ferencz,  Uj  Id6k  9:317. 

zargat:  »Yalami  bosszn  bottal  ki  is  zargatbatnAm  agyaa 
yissza  az  nccira  •  .  .<  TdmQrk^ny  Istyin,  Pesti  Hirlap  25 :  198. 

zurbol:  »A  csayar  6raketyeg68ii6l  egyform&bban  zarbolta  ai 
ezti  tengeryizet.*  T6tb  BOa,  Pesti  Hirlap  25:348. 

zUpog:  »Mi  bajod,  mi^rt  sirsz?  A  gyermek  zfipdgye  felelte: 
Az^rt  sfrok,  bogy  . .  .<  Edtyos  Kiroly:  A  nazar^nosok,  38.  L 

RuBimn  MdZES. 


ADATOK  A  KELETI  SZ£KELTS£6  NTELV^HEZ. 

Czofalyin,  a  h&romsz^ki  SzSpmezd  egyik  kis  kozs^g^ben 
tobb  n^pnyelyi  sajdts^ot  figyeltem  meg  a  ny&ron ;  azokbdl  kiy&- 
nom  itt  az  ^rdekesebbeket  kdzolni 

H  a  n  g  t  a  n  tekintet^ben  azokon  az  iltaULnos  n^pnyelyi  saj&t- 
8&gokon  kfviil,  melyekn^l  fogya  a  keleti  sz^kelys^get  &-z6  nyely- 
j^Lr^teriiletnek  mondjuk,  tobb  figyelemrem^ltd  jelens^ggel  talil- 
koztam.  —  Az  ir&nybat&roz6  8z6k  d-ja  tobbnyire  a-y&  royidiilt: 
hava  m^ssz?,  t^dd  rea  a  f^ut!  he^za  (hozz&)l  Szint^n  a  yan  ajs 
az  d-n  y^gz6dtf  szayakban  az  egyes  3.  szem,.  birtokos  szem^iyrag 
el6tt  az  6  hely^n:  csitkd  —  coitkaja.  —  Erdekes  toy&bbi.  hogy 
a  kozDyehi  d  hely^n  A-i  tal&lunk  a  hangroviditfi  6z6t6kben: 
»bizoDyo8an  hormad&r  yolt«  (b6reger).  —  A  6e  igekStdt  itt  is, 
mint  a  keleti  szSkelys^gben  &ltal&ban,  rendesen  ^-yel  ejtik :  hetU- 
ted  az  ajt6t?  —  bi;  hajtsd  hd  a  csirkiket,  kertVjan  csak  bd. 
Ez  a  kiejt^s  annyira  rendes,  bogy  meg  a  »Befordaltam  a  kony- 
h&ra  • .  .<  dalt  is  ily  kiejt^el  hallottam  Snekelni. 

MAOTAR    HTELydB.    XXZIII.  35 


514  SSBBXMLBT    OSXSZIr    LO&IKD. 

Kevesebb  ^zrer^telt  tettem  a  missalhangzdk  tekintet^ben. 
twe  egy-k^t  kttlonlegess^g :  huzsd  klizd,  Mskodik  kiiszkodik, 
csinydl  csin&l,  kdrinkodik  k&romkodik. 

A  mi  a  n^yragoz&st  illeti,  a  sz^kely  a  hoi,  havd  k^rd^ 
sekre  —  a  mint  ez  m&r  r6g6ta  ismeretes  —  akkor  szokott  hoz, 
hee  ragos  hat&roz6kkal  feleini,  ha  nem  szem^lyt  emlft.  Ez  utdbbi 
esetben  saj&tsAgos  -nitt,  -ni  ragos  alakokat  haszn&L  PL  Hoi  jir- 
t&l?  —  BaUzsiknitt  (BaULzs^kndl),  a  hietos  urnitt{trTx6X)\  hovi 
m^sz?  -~  Oergelyni  (Gergelyhez),  kovdcsni  (a  kov&cshoz),  stb. 
Ezt  annyira  kedveli  a  szSkely,  bogy,  ha  honnan  k^rdte-e  kell 
felelnie,  akkor  is  szereti  a  -tdl,  -tdl  ragos  kifejez&t  elkerUlni  s 
rendesen  fgy  felel:  papnitt  vcUamy  pedig  a  k^rdds  az:  hon- 
nan J588Z? 

Az  'irt  rag  helyett  rendesen  ^  fordul  el6:  m&t  mitt, 
8B4nd4tt  Bz6n&6Tt.  A  -valj  -vel  &lland6an  megtartja  a  v-t:  ez  insti- 
lom  olyan  ^rett,  bogy  csak  dUalomval  lehet  tele  binni  (a  ttil^rett 
gabona  aratisakor  vigy&zni  kell,  bogy  ne  hulljon  ki  sok  szem). 
-—  Gyakori  a  -t  k^pztfs  bat&rozd:  jdrdst,  Up4st^  bigvdst.  Ide 
tartozik  ez  is:  a  vUdg  azdjdra  nizt. 

Az  igeragoz&sban  a  befejezett  cselekydsA  igealakokat 
szeretik  megroyiditeni  a  sz<$tagok  dsszevonisa  &ltaL  PI.  zabot 
vettUnk  a  csirk^knek  (vetettUnk),  sokat  itt  az  ^jjel  (iTott). 

A  t&rgyas  ragoz&sban  a  -t  tSyft  ig6k  valamennyi  ^-hangti 
alakja  helyett  a  felsz61ft6  m6d  megfeleld  alakjait  haszn&lj^: 
tarcsa,  Idssukj  stb.  A  falu  »polg^a«,  ha  valami  oly  rendeletet  dobol 
ki,  mely  m^g  bfiyebb  titbaigazitisra  szorul,  rendesen  fgy  szokta 
befejezni  a  hirdet^t:  »Ha  yalaki  akarja  tndni,  milyen  formilag, 
—  a  koss^gi  bfr6  tnegutasiceaa.^ 

A  felszdlftd  m6dban  az  ige  mell61  alig  szokott  hi&nyozni  a 
'8za,  '8ze   nyomat^kosftd  szdcska:  jojjdnszef   niezeage,  Idssuksea. 

Az  esik  eso  mindig  iktelen:  mikor  nem  ess^  akkor  terftsUk 
ki  a  ruh&kat;  easeni  kezdett. 

A  k6pz6kr61.  A  keleti  sz6kely  n^pnyelvnek  saj&ts&ga, 
bogy  mindent  kicsinyfteni  szeret.  Leggyakoribb  kicsinyftd  k^pz0 
a  koznyelvi  -cska,  -^ske,  Ennek  azonban  csak  ftfn^v  mellett  van 
igazi  kicsinyftd  ^rt^ke :  h&ny  cairkecske  van  ?,  csak  ot  btiglydcska 
sz6n&m  lett,  a  kdsztrdcskdhan  van  az  ^teliik,  n^zzen  kicsi  macs- 
kacskdkAt  Ha  mell^kn^vhez  j&rul,  ink&bb  saj&ts&gos  fokoz6  jelen- 
t^e  van :  kiiil-e  ist&lom  a  ]6  mdegeeak&e  ?,  bosszu-e  az  at  ?  — 
h088zucska  biz'a. 

Az  igek^pz6k  kozUl  nagyon  gyakori  a  -gat  -get  gyakorftd 
k6pz6:  csongatyatf  megr^elget,  jdrogat  (sokat  j&rogat  hezz&nk), 
stb.  —  Nagyon  kedvelik  az  -<^ik,  -ddila  visszahatd  k4pz6t,  szen- 
▼edtf  Srtelemmel  is:  a  ruha  ma  nem  vevddik  sz^ba  (y^tetik), 
az  alszegben  nem  hallatddik  feUle  semmi  (hallatszik) ;  ahol  ez 
nem  taldUatddik,  megbiintettetik  (bfr6i  birdetm^ny). 

A  mondattani  szerkezetek  kdzUl  figyelemre  m41t6: 
inkdlb   tobb   s6  legyen  a  leyesben,   mintadbb   mi»  baja  legyen; 


ADATOK    A    KBLETI   SZfeSLTSto    NTELVteEZ. 


515 


nem  tudtam  urasan  besz^lni,  gondoltam:  nem  szdlok,  mintsdhb 
Uss&k  a  paraazteigomat.  Az  inkdbb  analdgUs  hat&Bsal  volt  a 
fnintsem-re.  —  Erdekes  szdrend :  nem  bclond  vagyokj  bogy  elmenjek. 

Tl^sztfk. 


avatik  :k<3fpoitf  avult  dolog. 
Meordkdsddik  :  belesa&rad,    bele- 

ragad. 
h&mbie84l:tk  megvert  gyermek  si- 

r&nkoB&sAra  mondjAk ;  ne  b5m- 

bic86lj  I 
csdppog :  tova  a  bodzaf a  f ele  cs&p- 

pog  az  Qgyik  csirke. 
csangorgai :  a  c6m&t  befilz^s  eI6tt 

CBongorgatni  Bzokt&k. 
csurongdl :  gyakorf t6  alak  a  csurog 

mellett ;  pL  bogy  csurong&l  (az 

686)! 

eldnesorogni  az   id5t :  t^ilenlil   el- 

tSlteni. 
Mddorog :  elkdsz&l,  elosaTarog. 
eUeremi :  elvisz,  eltiaztft,  eltAvolit 

▼mit ;  pi.  elteremtsd  est  inn^t, 

mart  nem  kerfilgetem  drokk^I 
irdekes : ^rdemeBy    6rdek6ben  All; 

pi.  ^rdekes   volt  lejdnniy  mert 

k^sdbb  nagyon  sdt^t  lett  vobaa. 
feUszMik :  f  eleszm^L 
fimtereg :  isn^-moEog,  matat. 
fuzsUus :  f ^lofizCL 
heprentyH :  ringyd. 
kol(mi08:U\eBzfi. 
lekacag :  kinevei.  Yalami  sflletlent 

u6ljak  B  lekacagjanak  ? 
lepesegtet  :  iStyagtet.    A   gyorsan 

men6    nagymellii   asszony   lep- 

csegteti  a  caicseit. 
lerak :  leez^l,  lehord.  Leraktam  ^n 

azt  tigy ! .  . . 
maiikdl :  koiorABi,  motoz. 
mdjkdz.'sa  anyja   ut4n  sirtokozd 

kiB   gyermekrdl    mondj&k;    pi. 

ob  be  cffdfal  m&jk&znak.  Yald- 

Bzinfileg  dBszeftigg  a  mated  ol&b 

sz6Tal,  Jelentdse:    anya,  mama. 
meghmder4$z :  %  kakas  megb&gja  a 

tytikot 


megWHyeni  :  meglotiyant,  megle- 
gyint ;  p.  ab&nyszor  biltra]5T5k, 
5r5kk6  megl5ttyentem  a  f ejemet 
awal  a  kdrtdvel  (mely  a  f&r61 
igen  lel6gott). 

megrekeazi  :  elz&r,  elrekeszt ;  pi. 
megrekesztettem  a  tytikot. 

megriielget :  dsBzebajtogat,  dssze- 
gSngyaiget 

megszakaszt  :  f^lbeszakft,  abba- 
bagy.  PL  most  megszakasztot- 
t&k,  de  njra  kezdenek  tojni 
(a  tytikok). 

meguiasU :  az  utasf Ust  megadja. 

mijezd  :6Mit  b6. 

mismdaol :  diBkuxilf  terefer^l. 

mulaiiroz :  gyakorf  t6  alakja  a  mtc- 
la^nak;  pi.  elment  egy  ven- 
ddgldbe  s  mulat^rozott. 

musztica :  tbrmeUkt^U  gaz.  PL  a 
kntat  ti8ztogat6  azt  mondja 
azoknaki  kik  a  csebret  f5lfel6 
btizz&k:  »Teli  van  a  cseber, 
vigy&zzatok,  az  a  musztica 
▼issza  ne  jdjjOn!< 

nagyosodik :  most  is  olyan,  csak 
egy  kicBit  nagyosodott  az  area. 

(fno;? :  f erdf t,  bazudik,  csak  6  is 
6nozta. 

pecenek  8zeg:Kipr6  szeg. 

pHtka :  ingeken  b  kSnny^  ndi  ni- 
bAken  a  gall^r  68  a  bAt  k5z6 
alkalmazott  er^teebb  bet^t  azzal 
a  rendeltet^Bsely  bogy  bizto- 
Bitsa  a  tartdBBiLgot  ^s  a  BzabA- 
lyoB  4ll&Bt.  yillpaizBnak  volna 
nevezbetft. 

pdty6g68 :  t5ty6g68. 

rdesHiihrkddik :  r&aehetmAxk  vmire, 
bogy  lenyomja. 

rdverekszik  Ymire:nagy    nebezen 
el6r  vmit,  Bzert  tesz  vmire. 
85* 


616  IBODALOM. 

riMMik :  alacsony  helyre  lefll,  le-  Sssse  a  test  elso  rdra^Toly  tigy, 

kncorodik.  hogy    a    kdt    r^si     egymAst^ 

rontsa  ki  a  nyavalya.  elszakadni  l&tszik. 

serit:  stijt;    pi.    b&rcsak    seritett  tappog :  to^og  ]  ni  hogy  tappog  a 
Yolnaalapock&jakoz^alap&ttal.  kicsi  kossta  (g6lya). 

sodar :  gyorsan  besz^l,  hadar.  itgy  tudakiroz :  tadakol ;  vo.  mnlaUros 
Bodor,  hogy  alig  6rteni  a  szay&t.  (a  studiroz,  egreeiros-Hle  igik 

szakadik :  fgy  nevezi  a  sz^kely  azt  p61d&j&ra). 

a  y6kony  kisebb  fajta  darazsat,  vdltozd :  igy  neyezik  a  f eh^memfit, 
mely  ny&ron  sz&raz  iddben  na-  inget  6s  gaty&t,  a  miket  bise- 

gyobb     mennyisdgben     jelenik  nyos  iddkdzben  y&ltoztatni  szo- 

meg    s    pusztftja  a  gylimdlcsd-  kott  az  ember, 

ket ;  —  hihetdleg  azdrt,  mert  vicog  •'  hangosan  nevetg^l ;  pi  mit 
ennek    a    potroha    alig    fttgg  vicogtatok   annyit  a    kertben  ? 

SZEREKLET    OsXSZXR   LdElSD. 


IBODALOM. 

ESnyr^szet. 

Kelemen  B^la.  Magyar  ^s  n^met  kdzi  Bz6tAr  II.  Uagyar-ndmet 
r^BZ  (Athenaeum.  8  k  50  f.). 

ICatona  Lajos.  A  Teleki-k<5dez  legendAi  (akad^miai  4rtekez^, 
1-60  k). 

Gr6f .  Sz^chenyi  IstvAn  mank&i  IE.  sorozat  1  k.  HiteL  ViUg. 
(Akad^mia.  Ara  10  k.)  FUggel^k:  Sz6jegyz6k  a  Hitelbes  is  a 
VilAghoz,  Szily  K&lmtot6l. 

Albany  J.  Toldi  est^je.  Magyar&zta  Lehr  A.  (Franklin.  Ara  8*60  k.) 

£gy.  Philologiai  K5zldny  9.  sz.  A  Fi6k-f61e  hangtSnr^ny 
(Schmidt  Jdzsef). 

Literarisches  Zentralblatt  45.  sz.  Ballagi  Alad&r,  fi^gi  ra. 
nyelvQnk  6b  a  NySz.  (Ism.  Bubioyi  M.) 

Ethnograpbia  7.  sz.  K^t  n^pies  Bz6l&sm5d  (Besa  D6u6). 
T5Yet6  kapa  (Gdnczy  Mikl6s). 

Sz&zadok  8.  sz.  Fdtl^ok  ^s  javft&sok  a  Magyar  OkleT6l-8z<)^ 
t&rhoz  (Szily  Kdlm&n). 

Term^szettudomAnyi  Koz]5ny  422.  fiiz.  A  tarvarjA  (Herman 
Ott6;  Kropf  Lajosnak  a  Nyr.  33 :  354.  1.  k5zolt  kifog&sait  is  czAfolja). 

VikAr  B^la:  Folklore  6s  gyorsirAs.  Oyorsirdszati  Lapok  1904.6vi 
4.  6b  6.  sz&m. 

Hevesi  J&nos :  Az  iskolai  konyvek  magyars^a.  Pdgdri  Iskolai 
Kozlony  1904.  4.  szAm. 

Kalm&r  Antal  dr. :  A  magyars4g  keletkezds^nek  iskolAi,  nyelW 
68  t6rt6nelmi  szempontbdl.  Szeged  is  vidike,  1904.  Y.  22. 

Ung  v&rmegye  hivataloa  helys6gneyeinek  jegyz6ke.  (MeU.  a 
Hiyatalos  Kozlony  24.  sz&m&hoz). 


A  ntelytGrtAnbti  8z6t1rhoz.  617 

Merker  M.  Az  analdgia  szerepe  a  gdrdg   hangtanban  ^a  alak- 
tanban.  (Budapest,  Stephaneum.) 

HelmAr  A.  Goain  nyelytaiiit&si  m<3dszere.  (Stampfel,  60  f.) 


A  NTELVT5RTfiNETI  SZ6tABH0Z. 

Nag^-nyayalya :  morbus  comitialis,  epilepsia.  Sz^ljegyzet  a 
kolozsv&ri  unit&rius  kolUgiam  kSnyyt&r&nak  egy  kdnyv^ben  (Gabaci- 
nias,  Hieronymas:  De  comitiali  morbo  libri  IIL  Yenetiis,  1561.): 
i^A*  Szekeljek  nagy  nyaucUianak  hydk^  (6.  1.).  A  bejegyz6s  1677 
t&i&T6\  Yal6,  a  k5ny  v  Y^g^re  ugyanis  ngyanazon  k^z  ezt  jegyzi  be : 
»Oaepi  euoluere  banc  libram  anno  1677  die  24.  Martij*  —  A  Sz6- 
kelyfolddn  ma  is  ismerik,  nemcsak  K&romsz^ken  (L.  MTsz.),  banem 
TJdvarbely  megy^ben  is:  »6  bogy  a  nagy-nyavalya  roncson  kil< 
(Tord&tfalva,  Medes^r).  A  >Zapfenstreicb<  is  azt  mondja  a  sz^kely 
bak&nak  »Kis  nyavalya,  nagy  nyavalya  rontson  ki.« 

PiLFI    Mi^TOK. 

8ejt.  (Nyr.  33:407).  »Az  erek  eel8  Istenre  paranczolok  mon- 
gyad  meg  mytb  seytez  az  Istennek  annyarol  ba  eredetb  bynben 
fogantatot  avagy  nem.<  (ifirdyC.  165.)  Yagy  tal&n  rossztil  olvasom 
igy:  sejtesz?  Eicska  Emil. 

Santtf^  kanMs.  A  NySz.  e  k^t  szara  b&rom  adatot  k5z51 
XYL  Bz&zadbeli  protestAns  fr6kt6L  Az  elsd  azt  mondja  a  katholikns 
papoknaky  bogy:  jobb  b&zass&gban  61ni,  mint  fal  mellett  a  catUival 
j&rni.  A  m&sodik  szerint:  szent  P&l  azt  mondja,  bogy  tArs  ndlkQl 
Qe  legyen  a  plispdk,  de  nem  rendelkezik  arrdl,  bogy  a  cautivBl 
bogy  jirjon.  A  barmadikban  y^gtll  azt  olvassok,  bogy:  a  b&zassAg 
aj&nd^k&t  igen  gytLldlik  a  cantos  bar&tok  6a  papok,  mert  azt  tartj&k, 
hogy  kisebb  bfin  a  par6znas4g,  mint  a  b&zass&g.  —  Azt  ngyan 
bizony&ra  m&r  a  NySz.  szerkesztdi  is  sejtett^k,  bogy  itt  a  bilzas- 
^lettel  ellent^tben  &116  par&zn&lkod68r<31  van  sz<3,  de  a  nyilYtovaltSan 
idegen  eredetfi  szd  pontes  jelent^s^t  meg  nem  &llapftbatv&n,  a  magya- 
r&zat  bely^re  csak  k6rd5jelet  tettek. 

A  mikor  a  NySz.  e  b6rom  adata  szemem  eld  kertllt,  azonnal 
eazembe  jntott,  a  mit  egyszer  egy  yig  t^rsasAgban  ballottam  a  katbo- 
likns  papokrdl.  Hogy  Allftdlag  fogadalmat  tesznek  arra,  hogy  dlni 
fognak:  caste;  si  non  caste,  caute.  Igaz-e,  nem  igaz*e?  —  nem 
tndom.  Egy  pap  bar&tom  azt  mondja,  bogy  csak  r6fog&s  s  nekem 
nines  okom  szav6ban  kdtelkedni.  De  az  &llft&s  igazs^ga  yagy  bamis- 
B^ga  az  tigyre  ndzve  teljesen  melldkes  is.  A  Idnyeges  csak  az,  bogy 
es  a  latin  sz61l6ige,  mely  bizony&ra  nagyon  rdgi  keletfi,  teljesen 
megpril&gitja  a  NySz.  kdrddses  adatait.  Kdtsdgtelen,  bogy  a  protes- 
tAns  ir<5k  erre  czdloztak.  A  katUi  mellett  &116  k6rd5jel  belydbe 
teb&t  most  m&r  odatebet6:  dvatos  par6zn&lkod&s ;  a  kautis  melld 
pedig:  6vatosan  par&zn&lkod(5.  Hoi^oeb  Antal. 


518  mrsLTifthrKLis. 

Eger   y4ro8   leyelesh&B&ban  jagyestem   ki    rendesis    kaibeo   a 
k5yetkez6  adatokat: 

szilrmives :  CBA]^6  (1796).  UveUs  M?;ley«ltAr  (1819). 

^6  8Z&  .'imtfLJitd  k5ig7fll68.  >Ssabad  vagyok,    mint   as  badai 

ku8omy6 :  giMg^LZOB  sserndtf^ssek.  varga*  (1795). 

Ugyisz  :miLr  egy    181S-iki   akU-  bdcsdros:  kereak^d  (1738  ^ybeU 

ban    tal&ltam;  de  nem  1igyy6-  u&ml&ban)  —  egri  sgiUetvhiy. 

det,    hanem    alkalmasint    per-  kuffantd :  koitL 

figyeldt  jelentett.  /ttveKJ :  legeld 

hiieB  ^y  vid6  (1818).  &t/Ia«<romojni« :  kiflanteroBni. 

kotymdny :  fATi%n€kf  mocsaras,  U-  idnyir  kes$keny((k :  dM^iAVktaMk^ 

po8  texiilet  vikony  Bzab6:iiAm^i  aaabd. 

(Bger  1898.)                 SzABd  IohXct. 


ntelvhOvel£s. 

Az  artikulns  magyarjai.  Oydszmagyarjaii  kell  yala  frnom, 
mert  az  ^arWculus  magyarjaitt  mAr  mis  jelent^sben  foglalta  le  a 
Nyr.  Bseptemberi  fQEetdben  B^ger  Bdla.  Neki  as  artikulns  magyar 
ney^t  jelenti  az  artikulus  niagyarja.  Nem  szerencs^s  rdyiditds,  mert 
megt^yeszti  a  j&mbor  oWas^t:  886  helyett  embert  gondoltat.  Elgy^b- 
k^nt  azonban  nem  dppen  magyartalan.  A  midta  fgy  bess^lfink:  »Mi 
ennek  a  magyarja?«  »Ennek  a  ssbnak  nines  magyarjat  (»BHogy 
mondj6k  est  magyarol  ?  Erre  nines  magyar  b86),  as6ta  nem  lehetlink 
nagyon  yAlogattSsak.  A  kifejes^s  idegensserfisdg^t  ligy  is  inkAbb 
a  Bsokatlan  t5bbes  sz&m  okozsa. 

De  artikulns  ide,  artikulns  oda,  a  baj  nem  itt  yan.  As  arti- 
kulns magyar  neyeiyel  m^  csak  el  leszOnk  yalahogy,  de  mit  csinAlnnk 
az  artikulns  magyarjaiyal,  mit  osin&lunk  a  >dery  die,  das«  nyomte 
kisarjadz^  f attytibajt&sokkal  ?  »A  Kary«  meg  >a  Fed6k<  m6g  csak 
bagyjAn.  Ezekr6l  menten  lerf  ndmet  yoltuk,  de  ott  a  sok  borjtLss&jas 
ingbe  biijt  germ&n:  >a  J&nos«  meg  >a  Pistac,  >a  Tdr5k<  meg 
>a  Koy&cs«.  Ezeknek  m&r  polgArjog^  is  yan  f^lig-meddig ;  a  n^pie^ 
ked6  fr6k  s  a  n^piesked^sben  tetszelgS  nemfr6k  (sit  yenia  yerbo!) 
baszn^j&k  (minthogy  yan  yiddk,  a  bol  a  n^p  is  fgy  besz^l),  s  nem 
is  sejtik,  mekkora  lekicsinyl^s  6s  >lesajn6l&s«  yan  abban,  ba  yalakirfil 
ast  mondj&k :  >Na,  itt  a  Fi8ta«.  8e  as  irodalmi  hagyom&ny,  se  a  k5s- 
nyely,  s6t  a  legtSbb  nyelyjto&s  sem  ismeri  est  a  szemdrmetlen  meg- 
tisztel6st.  J&mbor  szaryasmarba  >a  Pendasi«  meg  »a  Slati*,  ne 
tegyftk  emberrd,  s  Kati  meg  Pendzsi  szeg6ny,  maradjon  meg  leAnynak, 
a  mfg  meg^rdemlL  Az  emberek  ros8sm6j6s&ga  6gy  is  el6g  kfinnyoi 
csin&l  >a  Fendz6i<-t  bel5le.* 

T^jabban    kesd   Ubra   kapni  as  artiknlusnak    egy  mis   germAn 

*  Kdrjak  olya86inkat,  kdzolj^k  velOnk,  mely  yid^ken  teaznek  n^veltft 
a  ssem^lyneyek  el6.  A  9MerL 


ITTBLYMtWBL^fi.  519 

ixd  haauAlata.  Terjedhet  kedy^re,  inert  senki  sem  bAntja.  A  lapok 
6b  folydiratok  artikalnssal  me§^6inogatott  neveit  6rtem.  Van  bel6l&k 
b6yen:  Az  Ujsdg,  A  Hitf  A  Jog,  A  F6vdro8,  A  Czipiaz,  A  Kert, 
A  Odlya,  A  Polgdr,  A  HUd,  A  Pincz^,  A  Term^zet,  A  VendigUa, 
Az  Iddjdrds,  A  Zenekar^  Az  JUatvidd  sib.  stb. 

Egytdl-egyig  Bzemenszedett  ndmetess^g,  ut&naB&Ba,  vagy  m6lt6  p&rja 
a  nagyobbr^szt  azint^n  n6lnnk  termd :  Der  Landbote,  Der  Volksfreund, 
Die  Woche,  Der  Freim&tige,  Die  Witzrakeie,  Der  Vereinsboie,  Der  Starch, 
Die  Pdsaune,  Der  Oewerbsmann,  Der  Friedensbote  stb.  czfm^,  azaz 
neyu  lapoknak. 

A  tulajdoiindyk^nt  baszn&lt  magyar  fdn^v  csak  akkor  szoml 
t&masztdkray  ba  —  bogy  tgj  mondjam  —  j&rni  kezd,  ba  beBoroa6dik 
a  beszdld  mondaiiiyal6i  k5z6.  Egy6bk6nt  m^g  a  bilznak  sem  >a  hdz€ 
a  neve.  A  Dana  meg  a  Tisza  sem  >A  Duna«  meg  >A  Tiszat  a  yil6g- 
nak,  semmi£6le  t^rk^p^n,  a  Katyaka)>ar6nak  meg  a  Betekintsnek 
is  csak  >Katyakapard«  meg  >BetekintB«  a  becsOletes  neye,  sdt 
a  kSnyykeresked^B  is  csak  >K5nyykere8ked68«.  Az  addbiyatal  >Ad6- 
biyataU,  a  ndpiskola  >N6piBkola«,  az  ey.  ref.  koll6giam  >Ey.  Bef. 
Koll6giam«.  Minek  >Az  Ujs&gc  bAt  az  IJjsig?  Hiszen  az  a  yastag- 
betfis  8z6  yagy  szdcsoport  ott  a  bip  bomlokto  6ppen  olyan  n^y,  sdt 
tnlajdonn^y,  mint  ak6r  a  szerkesztfi  neye.  Igaz,  bogy  n^ynek  akto- 
mifdle  Bz6t  y^asztbatok.  Ha  nagyon  51  a  tr^fa,  skAx  laisis-nek,  yagy 
6ppen  J.-nak  is  keresztelbetek  akArmit,  mint  az  »tirloya8ok«  szoktik 
>yer8enyloyaikat«,  de  azt  milr  m^gsem  tebetem,  —  akArbogy  is 
5ljdn  a  tr^fa  —  bogy  AUjak  is  meg  menjek  is,  kereszteljek  is  meg 
ne  is,  adjak  yalaminek  tulajdonneyet  meg  ne  is,  mint  a  mesebeli 
le&ny.  Ha  talajdonn^y,  b6t  legyen  tulajdonn^y ;  ba  nines  r6la  semmi 
mondaniyaldm,  k6r  tigy  tenni  az  artiknlas  odabiggyeszt^s^yel,  mintba 
yoloa,  s  egdszen  fdldsleges  dolog  tAmogatni  azt,  a  mi  nem  szomlt 
t&mogatdsra.  M&snak  m6g  lebetek  i^Az  TJjsdg^,  magamnak  csak  >  Ujsdg* 
yagyok.  Az  Akad^mia  is  Akadimia  a  bomlokzat&n  s  csak  a  k6pes 
leyelezdlap  aljin  *Az  Akadimia*, 

Erddly,  H&romsz6k,  Marosszdk,  Aranyossz6k,  Gsfk,  Gyergy6, 
Bibar,  SyAjcz  el5tt  is  magyartalan  az  artiknlas  kitdtele,  pedig  ebben 
m^  nyely^sz-ember  is  meg-megbotlik.  Yiszont  az  Alfold,  a  Felyid6k, 
a  B&n&t,  a  BarczasAg  stb.  nem  lebetnek  el  n6ymatat6  n^lklU. 

j^gy^b  bibAs  basznAlat6r6l  eleget  besz^lt  a  Nyr.  J6  lesz  emezeket 
is  sz&mon  tartani.  Fiui  MIbtok. 

VdUat  vanUf  nyUa/n4f  hajadonf^t.  Balassa  Jbzsef, 
a  H.  Scblandt  programmdrtekez^s^nek  ismertetSje  a  (Nyr.  32  :  227) 
ai  6rtekez6  roy&s&ra  azt  mondja,  bogy  vdUai  vwiitni  >elayalt  s 
ma  m6r  nem  baszn&lt  kifejez6  8«.  — Tess^k  megbinni,  bogy 
nem  ayolt  el:  as  egdsz  orsz^ban  minden  rendd  6s  rangti  embw 
basznAlja;  kfyfile  baszn6lj6k  m6g  ezeket  a  yele  rokon  kifejez^seket 
6s  8z6kat  is:  f>dUai  von,  vdOdt  vonogatja,  viUvonitds^  vdUvonogatds. 
Ism^tlem':  vdllat  vonUni  nem  ayalt  eL 

Majd  az  6rtek  ez5nekn6mely,  nyelytan  ellen  yal<5  t6yed66sre  ma- 


620  FTBLYMOYSIJto. 

iatv6n  r&,  ast  is  mondja  as  ismertetd,  hogy  »nyelytani  hiba 
T  a  n«  ezekben  is :  nyitani  meg  hajadanfejt.  Igas,  hogy  as  egy  m&ssal- 
hangzdn  y6gz5d6  legtdbb  igetdboz  kdiSbangsd  n^lkCQ  j&rul  a  fdn^vi 
igeii6v  k^pzoje;  de  az  is  igaz,  hogy  egy  nUlssalhangzdn  v^gsddS 
sz&moa  olyan  igetovtliik  is  Yan,  a  melynek  namely  nyelvjArisban  is, 
a  kdznyelvben  is  ^s  bizony  m^g  az  irodalmi  syelvben  is  egyszer 
k9t6bangz<3  ndlkiil,  nUUkor  k6tdbangz6val  haszD&latoB  a  fon^vi  igeneye 
aszerint,  a  mint  a  besz^lonek  a  syelyizl^se  vagy  az  egyiket  vagy 
a  m&sikat  adja  az  ajak&ra.  tgj  mondj&k :  tanU-ni  ^s  toniit-a-ni,  ssd- 
Ht-ni  68  szdlU-a-ni,  szdritni  is  sztirit-a-ni,  fordit-ni  ^  fardit-Chm, 
szamit-ni  6s  szamit-a-ni,  szorit  ni  6s  szorfi-a-ni,  merd-ni  6b  meri- 
i-e-nif  nyerit-ni  6s  nyerit-e-nij  kerft-ni  6a  kerfte-ni  stb.  J6£ormin  ilyen 
baszD&latti  a  nyit  is,  teh&t  kdtfihaogzds  fondvi  igeneve  nyelvtani 
belyeas^g  tekintet^ben  sem  nem  jobb,  sem  nem  rosszabb  a  felsorol* 
tak6D&l.  [Yd.  m6g  8z6k.  nyitsa;  mint  tanitsa  stb. ;  DanAn  bil  nyisia, 
de  nyittanu  —  A  szerk.] 

A  mi  a  hajadanfejt  ei  illeti,  tudYalev5,  hogy  ez,  m6g  pedig 
4BZokottabban  igy:  hajdonfejt,  az  eg6sz  sz6kelyB6gnek  ftltaUnosan 
haszn&lt  r6ges-r6gi  szava.  Ezt  helyes  v&lasztAssal  6s  tndatosan  Schlandt 
is  ilyenUl  haszn&lta,  teh6.t  m&r  ez6rt  sem  sorolhat6  az  6rtekez6nek 
nyelYtanilag  hib&s  szavai  koz6.  Egy6bir&nt  is  Hgy  hiszem,  kdnnyd 
lenne  kimiutatni,  hogy  hajadanfejt  (hajadon  f6yel)  6poly  key6886 
hib48  alak,  mint  Ure8  kizt  (iires  k6zzel).* 

Faal  Qtula. 

SSv6n»  A  magyar  nyelvtan*fr6k  nem  haladnak  a  korral. 
Sorra  vizsgAltam  az  lij,  lijabb  6s  legiijabb  nyelvtanokat  s  egyetlen* 
egyet  sem  taUltam  olyat,  a  melyben  benne  Yolna  a  n6yat6k  kfizdtt 
a  riv4n,  —  Mit,  h&t  ez  is  n6Yat6  ?  k6rdik  elmaradt  ny&jaa  olvaadiffl. 
Bizony  n6vat6 ;  de  nem  olyan  kopott  r6gi  •  n6Yat6,  mint  az  alatt^ 
el6ttf  utdn  meg  a  tdbbi,  hanem  Ujdonat-Hj,  s  mint  ilyennek  naprbl- 
napra  nagyobb  a  divatja.  Yalaki  hallott  besz61ni  arr6l,  hogy  az  dlial 
haBzn6lata  n6mete8.  K6t  igaz  is,  hogy  n6meteB  —  akkor,  a  mikor; 
B  ilyenkor  kerlilni  kell.  De  mikor?  Hja  persze,  azt  tadni  kellene! 
De  ha  nem  tudja  az  ember?  Akkor  ligy  segft  mag&n,  hogy  ezt  a 
gyanils  n6metet  egyszer  s  mindenkorra  sz&mkiveti.  S  ligy  is  t5rt6nt. 
A  Bzeg6ny  becsUletes,  t6sgy5kereB  magyar  <Utal  Bz6ra  kimondt&k  az 
&tkot,  kiz&rt&k  a  magyar  nyelvbdl.  Hirlapfr6  most  m&r  a  vilAg  min- 
den  kincs66rt  sem  ▼enn6  a  toU&ra.  Volt,  nines.  De  valamit  m6gi8 
csak  kellett  a  hely6be  Allftani,  s  kap6ra  jott  a  riv^,  Szeg6ny  j&mbor- 
nak  eldbb  meglehetds  szCLk  volt  a  szerepkdre,  de  most  hamaroean 
megsokasodott  a  dolga,  mert  az  dltal-naik  minden  teend5j6t  re&bizt&k. 
86t  mihelyt  6Bzreyett6k,   hogy    nem  roskad  le  a  manka  terhe   alatt, 

*  Yo.  HajadonfStt  szaladt  ki  az  udvarra  (J6k :  Eppor  si  m.  2 :  174). 
Hogy  Ores  kest  ha£a  ne  menjen  (32 :  48.  Kiakukulld  m.).  fgy  kit  kizt  e  h. 
k6t  k6zzel  (dz6k.)  68  n6hol  hajdon-ftint  68  hajadcn-fint.  Vo.  MTsz.  6i 
MHatdroz6k  1  :  351  es  354.  —  De  az  irodalmi  nyelvben  ritk&bban  fordalnak  eM. 

A  Bzerk. 


ntelymOysl^s.  521 

m6g  tSbbet  raktak  a  v&lliirs.  Most  ixi4r  alig  yan  olyan  rag  yagj 
n^Tutd,  a  mely  helyett  ne  ha8zn&ln6k.  Ha  valaki  nem  tudja,  milyen 
ragot  vagy  a^vutdt  haszn&ljon,  akkor  a  r^v^-nel  segft  mag&n.  Az  min- 
4enre  jd.  Ime  ndh&ny  p^lda: 

>A  t&zet  reggel  vett^k  dszre  a  j6r<5keldk  a  teinplomb6l  kit6dal6 
flist  r^^c  (Festi  Hirlap  1904.  &pr.  2.) 

>A  kSzons^g  hozz4ssokott  Dnmas  probl6m6ihoZ|  jobban  mondva  : 
megbocs&totta  neki  t^teleit  egy^b  ragyogd  6rdemei  r^^.<  (Bada- 
pesti  Hirlap  1903.  okt.  24.) 

>Koloz8y6rt  sz&nalmas  vasuti  588zek5ttet^se  r^4n  kikapcsolt6k 
EQrap&baL«  (Festi  Hirlap  1904.  jaD.  22.) 

>A  10  centet  teb&t  osak  az6rt  kdvetelik  be,  bogy  a  ki&Uitott 
nyugtatv6nyok  riv^  a  kalauz  ellendrizbetd  legyen.«  (Budapesti  Hirlap 
1904.  szept.  21.) 

»A  k&y6h6zak  ponyY&8  terassz&n,  vagy  benn  az  6rDy6k  riv4n 
bfivSsnek  k^pzolt  termekben  oly  kimeriilten  Ulddg^ltek  a  veDd^gek, 
mintba  . .  .«  (Budapesti  Hirlap   1904.  jiil.  19.) 

YaltSban  gyQnydru,  szemenszedett  magyars&g !  Ha  fgy  haladunk, 
nemsokAra  ilyeneket  is  olvaBhatunk  majd :  »Nagy  S4ndor  a  gordiasi 
c8om6t  kardja  riv^  kott^v&gta;«  vagy:  »A  kiilfoldi  venddgek  kttl5n- 
Yonat  rivin  ^rkeztek  nieg;<  ayagy:  »Az  6rUlt  a  nyitott  ablak  r^t;^ 
kiugrott  az  utcz6ra«y  stb. 

Mioek  is  az  a  tdm^rdek  rag  meg  n6vnt6,  mikor  valameDnyit 
a  Bokoldald  r^vin-nel  belyettesitbetj&k !  Bem^lem.  bogy  a  legesleg- 
lijabb  oyelvtanok  nem  lesznek  oly  maradiak,  mint  az  lijabbak  ^s  leg- 
lijabbak,  banem  ott  fog  benniik  diszelegni  ez  a  hasznos  sz5  az  6t 
megilletd  belyen:  a  nivutdk  r4v4n!* 

SZAMOSFALVI    GsBaELT. 

Germanizmnsok.  Az  &U  Ige  hlMs  haszn&lata.  B&rmeny- 

nyire  is  irtjuk  a  germanizmust,  m^gis  6gy  terem,  mint  a  dadva. 
Osak  egy-k^t  pillant&st  yessQnk  egyes  bfrlapokba,  m&ris  garmad6yal 
tal&lkozunk  yel&k.  A  Pesti  Hirlap  aug.  6-i  sz&m&ban  ilyen  czfmet 
l&ttam  a  napi  birek  kdzdtt :  ^Meghalasztoit  csecsemd^  ;  ^rtsd  rajta : 
olyan  csecsemd,  melynek  baUla  bir^t  kdltdtt^k.  TJgyanezen  bfr  y^gdn 
pedig  ez  olyasbatd:  »A  kis  Btia  ngyancsak  soktig  fog  6lni,  mert 
5t  az  orsz^  yalamennyi  lapja  meghalaHa*,  —  belyesen  magyaral: 
mert  rdla  azt  frta  az  orsz&g  yalamennyi  lapja,  bogy  megbali.  All.  lapon, 
ngjancsak  ebben  a  sz&mban  ezeket  olyaabatjak :  >  A  fdy&roeban  ugyanis 
egy  idd  6ta  tdbb  tifuszbetegedds  adja  el6  magdU  belyesen:  foritdi 
^.  y^g&l  egy  igen  elterjedt  germanizmnsra  6bajtan&m  figyelmeztetni 
e  folydirat  olyasdit  6s  ez  az  dU  ige  baszn&lata.  Ak&rbftnyszor  ballja 
as  ember  latin  tan&roktdl,  bogy  a  tanul6kt6l  azt  k^rdik,  bogy  ez  az 
ige  hoi  dUj  abelyett  bogy  azt  k^rdendk:  » Milyen  alak  ez9*  Ai    dLi 

*  Mintha  csak  az  Mot  tij  szerepkor^r^l  olya8ii4nk !  A  k^ez  rossz  a 
n^et  bilden  helydn,  de  az  cUkot  j6.  »A  tanir  a  magyar  kulturinak  r^z^t 
alkotja.«  »Mint  a  kerek  a  gepnek  r^zet  alkotja . .  .<  A  ezerk. 


522  mrsLYMt^TELAs. 

ig^nek  e  haszn^ata  a  ndmet  stehen  ige  ferdfUsa  8s6r6l*8sdra.  Wo 
sieht  diese  Farm?  TankSnTYekben  l^pien-nyomen  taUlkozank  as 
dU  ige  ilyen  hib&s  hasEn^atAval.  LAssimk  csak  egy-k6t  igen  dter- 
jedt  (fiB  tegyfik  hozz6,  igen  jd)  nyelvtani.  Firchala  Latin  nyel^- 
tan&nak  (1901.)  183.  §.-ban  ez  van:  Dativus  dll  a  kSvetkesd  mell6k- 
nevek  mellett.  A  195.  §.-ban:  aenitfvas  ofaieGt.  dtt  —  220.  §. 
Genitivosban  dU  as  ^Iftm&ny  kieg^B8it5je  —  203.  §.  Genitfvna- 
ban  dll  a  T^dolABt,  elft^ldst,  felment^st  jelentd  ig^k  mellett^  —  6b 
fgy  toT&bb  as  egdsz  mondattanban.  As  dU  ige  helyett  itt  a  van 
vagy  haszndlaios  ssdt  kell  alkalmasni.  Mennyivel  jobban  bangsik  a 
magyar  ffilnek,  ha  fgy  volna:  Genii,  obiect.  van  vagy  kasmdtatos. 
A  228.  §.  Abl.  instrum.  dU  a  kdvetkesS  ig^k  mellett,  e  helyett: 
abl.  instr.  hasxndlatos  vagy  abL  instr.-t  haszndlunk.  —  Ugyanfgy 
Maywald:  G5r5g  nyelvtan  1900.  173.  §.  —  1.  Mint  alany  All 
as  infinitiTos.  2.  Mint  t&rgy  6b  egyHttal  6rtelmi  kieg^ssftd  All  ax 
infinitfyuB  stb.  Annyira  meggySkeresedett  m&r  as  dll  ig^nek  es  a 
roBBZ  haBSD&lata,  hogy  unos-antalan  halljuk,  pedig  egy  kis  vigyAsat- 
tal  elkeralhetn6k.  Minek  ilyen  n^metesB^get  folyton  hassn&lni,  mikor 
van  helyette  el6g  jd  magyar  kif ejes6aflnk  ? 

(BeregBz&sz.)  Ekdsei  Gerzsoh. 

A  mi  e  csikkecske  elej6n  van  mondva,  ahhos  nem  j6mlhatnnk 
hoss&.  Nem  lehet  ast  mondani^  hogy  meghaiasziani  6b  meghalalni 
helytelentd  yolna  magyarul.  As  irodalomban  Bsokatlan,  de  a  n6p- 
nyeWben  6ppenB6ggel  nem.  M&r  KreBsnericB  Bs6tAra  emlfti:  »Eleget 
halattAky  pedig  meet  iB  61:  Batis  sparBerunt  earn  moritnram  pro 
certo,  et  tamen  adhucdam  yivitc  A  Nyrben  Ve8zpr6mb6l  k5s6lt6k: 
>Meghalt:  m&r  k6t  hete  halatt&k.«  S  a  MTbs.  hozsAteBsi,  hogy  a 
Sz6kelyfolddn  is  mondj&k:  Halatjdk  a  beteget;  tovAbbA  Halason: 
M&  r6gtita  halaBstj&k,  pedig  esse  Ag&ba  Bines  mdgh&nL  A  mfiveltetd 
k6pz6Bnek  ugyanilyen  pregn&ns  haszn&lat&t  mutatjAk  m6g  esek: 
hibdztat,  szdrmaztat;  a  forditd  itt  ast  mondatja  Horatinssal  stb.  — 
As  eldadja  magdt  Bsint6n  nem  lehet  n6meteB;  a  n6met  ast  mondja: 
vorfdUen,  sich  zutragen,  nem  pedig  sick  vorg^>en.  —  A  azerk. 

F^rjhezment  ll6k  neye.  A  napi  lapok  Sserkesst6i  tlTsene- 
tek  csimfi  rovata  egy  id6  dta  nyely6Bseti  k6rd6Bekkel  is  foglal- 
kosik  B  nem  egysser  talpraoBett  feleletben  ektatja  ki  olvasdit,  mit 
hogyan  kell  mondaniok.  Bozgalm&ban  azonban  n6ha  elveti  a  snlykoi 
PL  >A  magyar  jogfelfog&Bban  a  n5  a  f6rje  nev6t  viseli.  Tehit  ha 
BslUet6si  neT6t  nem  emlftjUk  (pi.  Feh6r  M&rtonn6  Bsflletett  Feketa 
Melanie),  akkor  fgy  kell  mondani:  Feh6r  Melanie.c  (As  UJBAg,  11. 
272.)  —  Medicina  peior  morbo.  A  Nyr.  m&r  Bokssor  elmondta,  hogy 
a  n5  f6rj6nek  mind  a  k6t  neT6t  5r5kli.  Feh6r  M4rtonn6  BsilL  Fekete 
Melanie  sohaBom  lehet  Feh6r  Melanie.  Ilyen  sagyra  5B8seyiB8zaB&got 
nem  ismer  a  magyar  6ssj&r68. 

Piun  MisTOH. 


MAOYARi2ATOK|    HBLTBBIOAZfTlSOK.  523 

haotarAzatok,  heltreioazItAsok. 

Styitsdgos  ragok  a  r&bakdzl  nyelTJirteban.  Igen  drdekes, 

hogy  a  ritka  -int  m6dhat&ro86  rag  nyelvjAr&simkban  jdval  gyakoribb, 
mint  a  kSsDyelvben  s  hogy  teljes  alakj&t  megtartja  n&lunk  is :  bdketini 
(=  hegj6Yei[),  esapatirU  (ran  a  mfr^d),  fdlosird  («  bas^toan,  m^rt^ken 
tdl),  fmini  (hosszti  i-vel,  mert  ebb61  ered:  fUltdTint  y.  fiiltdint,  pi. 
fiatini  UtdUo  jaz  Aniit,  as  as:  faitdySiiX  kipesint  (—  erej^hez  marten), 
f*d8zerini  (»  igaz&ban,  derekasan),  riszini,  (e  helyett  ast  is  mond- 
jik :  riszbe'),  ^dk^dmasint  (=  alkalmaaint,  val^Bzintaeg),  szerint 

De  m6g  ^rdekesebb  a  k9yetkez6  jelens^,  a  melyb61  egdssen 
yiUgosan  kitixnik,  —  tigy,  hogy  a  laikos  is  els5  pillanatra  belit- 
hatja,  —  hogy  a  ragok,  s  a  k^psdk  is,  611&II6  Bz6kb6l  kelet- 
keasnek.  A  szdm  sz6  ugyanis  a  mi  nyelyjArAsnnkban  hat&ro86  rag 
sserep^t  jAtssaaa  s  mint  ilyent,  igen  sfiriln  hassn&lj&k.  PI.  »ss6k- 
flsAm  lopty&k  a  buz&t;  szek'^rsz&m  horgy&k  el  a  f&i;  5lBz&m  aggya 
el  a  f6t ;  dlsz&m  yilszi  ja  z5kr9knek  a  yetett  kukoric&t  (itt  az  olszdm 
mis  drtelmiiy  mint  az  el6bbi  mondatban);  kosArszAm,  zsomporsz&m, 
mir^6sz6m;  ySdorsz&m  issza  ja  yizet;  icesz&m,  pintszAm,  litersz&m, 
ak^68z6m,  hekt^dsz&m  hordattya  a  bort;  fantszAm,  kil°68z&m,  m&zso- 
ss&m  horgy&k  szfU^  (sz^jjel)  ja  bust;  ^drasz&m,  h^^tsz&m,  h^dnap- 
ssAm,  e8ztend^6sz6m ;  pL  h^6nap8z&m  se  Uthatom  a  8zeret^6met; 
esztend^dsz&m  sS  (j)i8sik  bort  (=  t5bb  6y  is  elmtQik  an6lkfll,  hogy 
bort  inn^k);  szizsz&my  ezSrsz&m  yiiggyAk  ki  (j)a  f&kot  stb.  stb.  — 
A  fSlhozott  p^ld6kb6l  kittlnik,  hogy  a  szdm  hat6roz6  ragot  mdrt^k-, 
m6d*,  id5-  ^s  sz&mhattoozdkban  haszn&lj&k  a  r&bakdziek  igen  gyakran.* 

A  r^i  f6n6y  n&lunk  term^szetesen  ri^nek  hangzik  s  ebben  az 
alakban  hoi  rag,  hoi  k6pz6  szerep^t  j&tszsza ;  de  csak  a  tdszAmneyek- 
hez  s  egy  p&r  hat4rezatlan  sz&mn^yhez  szokott  jtoolni :  errit,  k^^trit, 
hAromrit,  nfgyrit,  dtrlt»  hatrit,  h^^trft,  ny^dcrft,  stb.  sz&zrft  stb.  sok- 
rlt...  PL  k^^trlt  hajtotta  ja  p6cik6j&t,  m^^se  tdr5tt  <6  (=^  el); 
nfgyrft  hajtotta  ja  pakr^6czot,  at  tekertS  ja  derek&ro.  Toy&bb 
k^pezye:  irritfl,  k^^tritU,  hiromrftii,  nigyrlta  stb.  S  ezekb61  mdd- 
hat&roz6k  erednek:  Srrftiiyen,  k^dtritfiyen,  h&romrftflyen  stb. 

Patti  Isryiir. 

Lopd.  (33:43.  408.)  Baj&r6l  ismerem,  igaz,  hogy  csak  a 
gyermeknyelvbdl.  M6g  eml^kezetemben  yan  az  a  yersike,  melyet  arra 
a  tdrsunkra  mondogattunk,  a  ki  yalaminket  elyitte.  Sz61  pedig  fgy: 

Lopdf  Iqpd,  loptat6, 
Kerek  al4  os68ztat6, 
Tozl&ng  —  6gei6^ 
Vessett  katya  —  kergetC! 

A  gyermeknyelyben  a  lopds  is  jftrja:  telopds!  Annak  mondj&k, 
a  kire  mir  t5bbsz9r  r&bizonyult  az  apr6bb  cseneget^s. 

Csefk6  Gtula« 

*  L.  a  9gdfnra  n^yat6  t4rgyal&a&t  MHaUuros6k  2 :  289.         A  9zcrk. 


524  lUaTARlZATOK,    HELTRKiaAZ^iSOK. 

JSiS;  (i».  N6gr£dban  mindink&bb  elterjed  ez  a  ssdl&s.  Hs 
▼alaki  valamely  nevets^geB  koholm&nyt  komoly  dolog  gyan&nt  ujsAgol, 
yagy  valamely  jelent^ktelen  hfmek  komoly  fontoss&got  tulajdonfti 
yagy  egy&ltaUban  megtaUlja  szarya  k5z6tt  a  t6gy^t :  hallgatdi  rende- 
sen  fgy  y&laszolnak:  Ez  azl  —  E  sztSl&snak  ez  drtelemben  yal6 
alkalmaz&silnak  eredete  igen  ^rdekes.  L.  y&ros  yasdti  AllomAsAnak 
f5n5ke  egyszer  yonal6r5ket  (bakterokat)  yizsg&ztatott.  Komoly  m6lt6- 
86ggal  foglalta  el  az  elnSki  sz^ket  8  imfgyen  kezd^  meg  a  yizsgftla- 
tot:  >Mit  tenne  maga,  ba  a  nyilt  p&ly&n  egy  kocsi  y&ratlanul  el- 
Bzabaduly^n,  a  y&g6nyon  yisszafel^  robanna?*  >]3n  k^rem  —  felelt 
a   k^rdezett  —  r6zsecsom6kat    rakn^k  a  kerekek    al&.«    »Niinnem!« 

—  felelt  a  fdn5k  szak^rtelemmel.  —  ^l^s  maga?«  k^rdezte  a  nUisi- 
kat.  »!^Q  k^rem  azonnal  t&rsaim^rt  azaladn^k,  bogy  egyesUlt  erfiyel 
igyekezzUnk  megdllitani  az  elszabadult  kocsi t.«  Nnnnem!  £smaga?< 

—  k^rd^  a  barmadikat.  »]fia!  '&xk  k^rem  al&ssan  szaladn^k,  abogy 
csak  birn^k  a  tekintetes  f6n6k  lirboz  ^s  jelenten^m,  bogy :  Tekintetes 
f5o6k  tirnak  al&ssan  jelentem,  elszabadult  egy  kocsi. «  *Ez  azU 
y&laszolt  az  elndki  m6lt<3B&got  yiseld  tekintes  fdn5k  lir  megel^gedetten. 

KeTSK^S    QT6zd    ZsiOMOHD. 

TarvaiyH.  (Nyr.  83:411.)  Ezt  a  mad&meyet  a  n^ptdl  itten 
sobasem  ballottam ;  a  kdzmond&s  pedig  itten  igy  61 :  L&ttam  6n  m6g 
kardn  yarjilt,  yagy:  !^n  is  Uttam  kar6n  yarjUt.  (Udyarbely  megya 
Betblenfalya.) 

Paal  GhrtruL. 

Egy-ktit  megjegyz^S  a  Neyel^stan  ismertet6s6re.  A  447.  lapon 
kdzOlt  n6b&ny  ismertetd  sor  ir6ja  azt  sejti,  bogy  Neyel^stanom 
nines  minden  pUgiam  n^lkttl.  Ezt  a  sejtelm^t  arra  alapftja,  bogy 
6n  egyik  mondatban  ezt  mondtam :  a  magyar  ember  neyeli  a  balmot, 
a  m&sikban  pedig  ezt:  neyeli  a  fiiyet.  Ez  pedig  csak  iSgy  eshetett 
meg,  bogy  balom  6s  M  (Halm  6s  Gras)  egy  6s  ugyanaz  a  n6met 
eredetiben.  Nem  sz6lok  a  koyetkeztet6s  mer6Bzs6g6rdl,  megel6gszem 
azzal  az  &llft6ssal,  bogy  a  magyar  ember  neyeli  a  balmot  is.  Neyeli, 
yagyis  nagyobbf tja ;  a  n6met  ellenben  nem  neyeli,  mert  n&la  a  neya- 
l6s  sz6  ilyen  6rtelmii  nagyobbit&st  nem  jelent .  .  .  KUl5nben  teljesen 
szabad  a  bizonyit&sa  annak,  yajjon  eredeti-e  Neyel6stanom,  yagy 
nem  ?  —  A  tdrsadalfnulds  68  tdrsadalmitds  sz6t  nem  az  eredetis* 
ked6s  yitte  k5nyyembe,  banein  az  a  tdreky6s,  bogy  a  f ogalmat  min6l 
tal6l6bban  neyezzem  meg  s  bogy  egy  8z6t  t5bb  kiil9nb5z5  fogalom 
jelol686re  baszn&lnom  ne  kelljen.  Ha  az  »egy6niil<  6s  »egy6nit«  sza- 
yak  kifog&stalanok,  nem  rosszabbak  az  6n  >barb6r  bangz6s1i«  szayaim 
sem,  csak  6ppen  szokatlanok.  —  y6gre  azt,  bog^  kSnyyemet  14  6ye8 
gyermekeknek  sz&ntam,  P.  I.  tir  csak  ftlmodbatta.  Kdnyyem  nem 
iskolai  k6zik9nyy,  ez  k€Ll8ej6n  6s  bel8ej6n  egyar&nt  szembeszOkden 
megl&tszik. 

PfiBBS   SilTDOB. 


MAOTA&lZATOK,    HSLTREIOAJEiTisOK.  525 

As  'ikntemfljng.  Horger  Antal Sz^kelytidYarhelytai  Brassdig 
CBimii  nyelyj&r&si  tanolm&ny&baii  olvasom,  hogy  a  Bika  erdej^n  ttil 
levd  Alsdr&kos,  Felsdr&kos  s  a  t61<ik  keletre  es6  kSss^gek  a  tdbbes 
8.  Bz.  birtokos  szem^lyragnak  -okf  -dk  alakj6t  az  -ik  raggal  cser^Iik 
fel,  vagyis:  lavok,  kezdk,  f^ggydk  helyett  ezt  mondj6k:  loinkj  kezik, 
fffggyik.  Az  -ok,  dk  ragot  a  paldcz  is  felcser^li  -ik-kel,  de  csakis 
magashangii  szdkban ;  p.  o.  kereseityok  helyett  mondj&k :  keresettyik ; 
Ukenok  h.  fekenik;  fffggydk  h.  f6ggyik  stb.,  de  lovok  h.  ^ovifc-ot, 
Kizok  helyett  hdzik-oi,  kalapdcsok  h.  kalapdesik-ot  itt  sose  hallottam. 

BoRSODI    Li.8ZL6. 

ITyU,  bSka.  A  Nyr.  32:115.  ^s  390.  lapjto  azt  vitatja 
Baloghy  Dezso,  hogy  a  nyil  szeget  jelent  6b  hast  Es  nam  enged  a 
48-b<3l  akkor  sem,  a  mikor  Ad&m  Imre  (32 :  508)  olyan  Bz^pen  meg- 
magyar&zza,  hogy  bizony  nem  Bzeg,  de  nem  is  hds  a  oyil.  —  N^onk 
KClesden  (Tolna  m.)  a  nyil  fdnevet  nem  ismeri  a  n^p,  CBakis  a  meg- 
nyUaUik  ig6t.  —  A  16  pat4jtoak  h6tsar6sz6n  kiemelkedd  nyilalakd 
r^azt  Mkdnak  mondj6k.  £z  az  eg^sz  korom&Uom&nyn^  puh&bb  r^az. 
Ezt  nem  is  faragj&k  patkoUskor,  mert  itt  igen  6rz6keny  a  16.  Ha 
a  pat&t  j6l  megfigyeljiik,  l&tjuk,  hogy  a  kerUlet^vel  p&rhuzamosan 
2 — 3  czentim^ternyire  a  k5r5m  sz^l^tdl  egy  vilAgosabb  szfnu  feh6r 
csik  htizddik.  Ezt  feMr  vond  (vonal)nak  nevezik.  Ha  a  kovAcs  fer« 
d6n  veri  be  a  szdget,  hogy  hegye  a  feh^r  vonalon  belUl  hatol  a 
k5r5mbe,  akkor  fnegnyUallik  a  Id  Idba,  m^g  pedig  a  h^kdban^  ott,  a  hoi 
az  Bzdt&gazik.  B^k&nak  nevezik  m^g  a  16  elsfi  Ub&n  beliil  a  t6rd- 
del  egy  ir&nyban  Uto  kis  Tarazeriiy  tojAsdadalakii  szdrtelen    r^szt  is. 

KoRITSiKSZKT    C)tt6. 

NyU.*  Ig^nytelen,  csaktigy  tal6lomra  kilott  nyilam  immAr 
eg68z  kis  putsot  id^zett  el6,  mely  a  helyt,  hogy  ddl6re  akama  jatni, 
mind  bonyolultabbft  v&lik.  Ez  okn&l  fogva  BzQks^g^t  l&tom,  hogy  a  do- 
loghoz  p&r  szdval  tijb6l  is  hozz&Bz6ljak :  h&tha  eziittal  sikerQl  f ej^n 
taUlnom  a  szeget.  Bdvebben  megh&Dyva-vetve  ugyanis  az  ilgyet,  arra 
jutottam:  hogy  a  nyir,  nyU  sz6  tulajdonk^p  eredetileg  nem  annyira 
sagitt&t,  mint  ink&bb  az  arcuat  (ivet,  f  jat,  vQ.  nyil  ig6vel)  jelent6,  a  mint 
jelenti  ezt  ma  is  I  Alapf tom  pedig  ezt  a  fSltev^eemet  azon  kdrQlmdnyre, 
mely  szerint  a  sagitta  teljes  neye  tulajdonk^p  »nyilye8sz6«,  teh&t  a  nyU, 
mint  ij  yesszeje  lenne,  mid6n  azt&n  a  sagitt&t  jelentd  nyU  egyszerfLen 
egygye  ama  alany&t  vedlett  retrograd  fejletfi  8z6inknak,  melyek 
nyelvflnkben  bdven  tal&lbat6k.  8  im,  ezt  a  dolgot  Utom  hivatva, 
hogy  k^rd^sQnk  z&rj&hoz  kales  gyan&nt  szolg6ljon.  Tekintve  ugyanis 
«  pata  kordmh&za  >illety6b«  [igy]  »hordoz6  sz^le  kerek-ivded  alakj6t«, 
okvetlen  szemunkbe  tUnik  ennek  (f elajzott)  f  jhez  yald  hasoDl6B&ga.  8  m6g 

*  Ezt  a  czikket  a  Bten6nek  hat&rosott  klv&ns&ir&ra,  u6t  erflyee  k5yo- 
MMn  kdzoljfik ;  minden  Agyn.  komment&rt  fOlMegesnek  tartank. 

A  szerk. 


526  EaYTELBa. 

ink6bb  taUl  es  a  hasonlaty  ha  as  ily  pata  sarkas  patk6yal  is  elUtoU. 
NoSy  ha  m&rmost  l&tjak,  bogy  ezen  f jat  is  jelentd  nyllban  a  nyir* 
(b^ka-)  k^p6ben  sa^pen  elhelyezve  bennfoglaltaiik  a  fiyfl  mint  Te88i6 
(ennek  hegye)  is,  —  ebben,  egy  f dlremagyartohatlan  Bs6p  ^s  tasnl- 
B&goB  k^pe  &11  el5ttiiiik  nyelyk5lt6  dseink  ama  gyakorlatinak,  mely 
szerint  term^szetesen  gondolkozv&n,  a  8z6kat :  a  ma  mAr  elhal^Aoyalt 
metafor&kat  ily  bdlcs,  szeml^letes  logikAval  alkossa.  Ez  az  ffsi  8z6- 
k6p  ktddnben  nem  is  All  mag&ban.  lit  a  >iiyelv51t6sc,  az  6s  mfmoU 
besz^dmdd  ez  elpasztnlhatlan  csSkev^nye,  mely  obscen  jelent^se  mel- 
lett  bizony&ra  nyfUdv^st  is  kiv&nt  volt  at&noznL  De  taniiskodhaiik 
ily  fdltev^siink  mellett  az  az  ^rdekes  tal&lkoz6s  is,  hogy  nyelTOnkben 
az  1y-,  vagy  ink&bb  ij*alakti  sz&j  —  ajk  —  (vo.  ajz  6b  ij)^  mfg  a  nyll- 
(t6r-  stb.)  forma  lingva  a  nyelv  nevet  viseli.  Ezzel  teh&t,  t.  i.  hogy 
a  pata  peremdt  ennek  eleven  r^sz^vel  egyfitt  f^yir-,  nyi^k^p  is 
ne^ezt^k  ^olt,  meg  lenne  oldva  a  ihus-e  vagy  szeg?<  k^rd^s  elsS 
r^sze.  H6tra  m6g  a  m6sodik.  bogy  t.  i.  »szeg-e  a  nyfl?«  A  nyfl  68 
szeg  nyelvkdzi  anal<3gi6j6ra  va&t  el5bbr61  (Nyr.  32 :  390.)  r&mutattam, 
middn  a  »yeilhen«  ^s  >8zegM«  (s  >klince«),  s  m&sr^szt  az  iv  sz6t9vii 
ivolya-HXe  egyez^sre  (mit  a  szerkesztds^g  is  kib6yftett)  bivatkoz- 
tam.  Itt  mdg  csap&n  arra  a  k5r&lm6nyre  kfyAnok  kiterjeszkedni, 
hogy  dgy  a  nyil,  mint  a  szeg,  a  igy  az  ivolya  6s  szegMf6l6nek  is 
az  >fys6g«  vala  jellegzo  fogalma.  A  szeg-re  ndzve  kelldk^p  tanu- 
sitja  ezt  a  zug,  szeglet,  sziget*  stb.  S5t  ebben  Utszik  gydkerezni 
a  villa  fogalma  is  (L.  nffir:  forka  ungulae,  hafgabelX*^*  mire  n^zre 
ism6t  a  szigtmy  (k6t-,  h&romAgH,  nyllhegyii,)  szolg&lhat  bizonys&goL 
Arra  n^zve  ktll5nben,  hogy  az  6s  eszkSzdk,  fegyrerek  tdbbnevlik 
val&nak,  koronatanu  az  a  kSrHlmdny,  hogy  a  magyar  dr  (ebben 
dru,  drveris  stb.)  teljesen  egyez  a  n6met  pfeUAtl  (woUfeil  stb.), 
mibSl  az  kdvetkozik,  hogy  az  dr  (pi.  ebben  Bugidr)  eredetileg  szinte 
nyilat,  illety^bb  [igy]  nyilvesszot  jelentett  volt.  Ha  ezekhez 
hozz6adjak  m6g,  hogy  a  nyilalds  szegez^-k^^  is  j&ratos,  bizony-bizony 
aligha  be  nem  Y&lik  ama  m&sik  f5ltey6sem  is,  hogy  a  szeget  nyir^, 
nyU'tkak  is  neyezhett^k  yala  . . 

Baloohy  DbzsA. 

EOT  VE  LEO. 

A  m^terrendszer  mdSZaTai.  Az  tljkori  m^terrendsser  mfiszavai 
kfllon  erre  a  cz6lra  alkotott,  tudomAnyos  elnevez^sek,  melyek  a 
franczia  nyelvkincsben  kUl9n&ll6  szdcsopertot  tesznek.  A  mdter- 
rendszernek  lij  beoszUs&val  eld&Uott  szUks^g  teremtette  meg  dket; 
^  hogy  a  sz&zadokon  &t  haszn&lt,  megdjithatatlan  r6gi  neve- 
ket    m&B,    tiszt&n    az    tj    rendszer    cz61j&hoz    alkalmazott    nevekkel 

*  Inn^t  az  is  kitunik,  hogy  a  aziget  sz6  eredetileg  felszigetet  jelentett  volt. 

**  L&sd  kiilonbeD  a  sztoios  nyflhegy  alakok  koz5tt  as  osstj&k  rokonok 

vilUs  nyilait.  8  megjegyzem  v^gtil,  hogy  a  stylos  a  kigy6  (s&rk&ny)  nyelv6t 

(L.  »kigy6nyelv-fuc)  nyilalaktiv&  tette,   holott  az  a  termessetben  eUenkei6n 

villaszeru. 


KaTTSLBQ.  527 

helyetteBfts^k.  As  e  cz^lra  kiy&laBstandd  m{Uiz<Sk  megftllapft&s&t  agy 
biBottsAgra  bisUk,  mely  fSladaUt  Snktoyes  m6doii  teljesitette  ugyan, 
de  znAsk^p  nem  is  teljesftbette.  A  d^lkdrbososllB&g  tfzmilliomod  rdra^- 
ben  meg^lapltott  egys^gnek  a  bisottsig  Urgyal&aai  folyt&n  a  g5r6g 
fdtQ0V'h6l  alkotott  mitre  lett  a  neve  (ehbes  as  egys^ghea  igazodott 
nemosak  valamennyi  bosastisAg-,  ter&let-  68  t6rfogatm6rt6k,  banem  a 
BtUymdrt^k  is).  Ez  egys^g  tSbbszdrdseixiek  jel51686re  g5r5g,  b&nyado- 
sainak  jel5l^6re  pedig  latin  sz&nmeveket  alkalmaztak :  a  tfzszerest 
d6ca-  (g5r.  d^xa),  a  sz&zszorost  hecUh  (IWaroy),  az  ezerszerest  kilo- 
(XiXuH),  tizezerszerest  myria-  (jAVQiaq)  el6tagd  dsszet^tellel  fejezi^k 
ki;  a  tizedr^szt  dM-  (lat.  decem\  a  sz4zadr6szt  eenti-  (eefUum),  az 
azredr^szt  miUi'  (miUe)  szdval  jeldlt^k.  A  terCQetm^rt^knek  egy  tiz 
mdteres  oldald  n^gyzetben  megszabott  egysdg^t  a  latin  area  sz6b6l 
alkotott  are  n^yyel  nevezt^k^  a  fam^rt^knek  egy  kobm^terben  meg- 
AUapitott  ti  egysdgdt  pedig  a  stire  n^Tvel,  mely  a  g5rdg  ottQeog 
(kem^ny,  t5m5r,  sziltod,  k5b-)  szdbdl  lett ;  az  Urm6rt6k  tj  egysdg^nek, 
a  k5bdeczim6temek  jeldl^s^re  a  lUre  8z6t  fogadt&k  el,  melyet  a 
kdrlQbelUl  ugyanolyan  nagys^Lgd  r^gi  gabonam^rt^k  litron  nevMlL 
csiniltak  (talto  kapcsolatban  ^an  az  ^-  6a  Bt!dym6rt6k-jel5l5  gdr. 
Xltga  sz6yal  is).  Ezeket  az  tij  neveket  tdrv^nyea  kibirdet^ssel  ^s 
rendeletekkel  iktatt&k  be  a  fraaczia  nyelv  szdkincs^be. 

(Zeitscbrift  f&r  franzdziscbe  Sprachennd  Litteratur.  26: 108 — 4. 
Forditotta  Nagy  J6z8ef.)  Kubt  Glaskr. 

JDMum  KolOWdrint.  A  latin  iratok  mostan&ban  az  6  Fel- 
8^e  szentesitette  Claudiopolis  6s  8z6rmaz6ka  a  ClaudiopoUtanus  belyett, 
gyakran  Kolozsvdri  6s  Kolozsvdriensist  terjesztenek.  Egyetemi  y&ro- 
Bunk  neve  k6tf6le  ortografi&val  baszndlatos:  Kolozsvdr  6b  Kolosvdr. 
Kolozsvdr  (Gologe-vdr  fmA  a  franczia)  a  t&jias,  provinci&lis  kiejt^s 
ir^azk  s  6n  a  zala-  6s  vasv&rmegyei  sz&rmaz&sti  f6rfidt  Z8-ez6  kiejt6- 
B6r61  (izs »» is,  v&rozs,  porozs,  vdrdzs  stb. ;  ilyen  a  tAjias  KdrSzs, 
Marezs  is*  k5nnyen  megiBmerem.  A  latin  alfab6tamnak  Z8  betfije 
nines,  y&rosunk  neve  latinosftAaakor  teb&t  helyesebb  az  etimol6giai 
8z6t5y6t  (Kolosvdr)  forgalomba  vinni  s  a  kUlfoldnek  y&rosank  neve 
lefr&s4t  megkonnyiteni.  B6l  M&tyds  Oompendiolam  . .  .  principatns 
Transsilvaniae  geograpbicum  1779.  137.  1.  Kolosv&r  r6gi  neve 
CluSj  Colus  6vdr,  Clusvdrf  Claudiopolis.  A  kiilfdld  n6pe  tapasztal4som 
szerint  z8-6s  tnlajdonneveinkkel  nem  boldogtil;  bold.  Hazslinszky, 
6rdemes  f6rfitink  neT6t  mindenf6lek6peny  csak  zs  betilj6vel  nem  tndja 
belyesen  fmi.  De  kiilf5ldi  leveleimbol  is  mell6kelbetn6k  eg68Z  bal- 
mazt,  mely  igazolja,  bogy  Kolozsyto  ney6t  a  legfurcs&bban  ferdftik, 
ellenben  a  bogy  6n  szoktatom  dket,  a  Kolosvdr  nevet  bib6tlandl 
lrj4k.  Ideje   Tolna  m4r  a  kettds    m688albangz6inkat    egyszerfivel   f51« 

*  Marozs  is,  porozs  kifponyeg  —  igy  sehol  se  besz6lnek,  ellenben 
Mdrozsbaf  vdrozsba,  az  ilyeneket  minden  magyar  ember  zs-yel  mondja,  az 
•-le  k6vetkezd  l&gy  hang  miatt.  A  zalai  a  vasmegyei  csak  annyiban  megy 
messzebb,  bogy  v  el6tt  is  megl6gyitja  a  kem6ny  m488alhangz6t :  itt  izs  van, 
id  van,  od  i^t,  Vazs  vdrmegye,  A  szerk. 


528  BaYTBLEO. 

eserdlni,  szinte  borzad  a  hajam  KreSSesenCKiuSS  IfttAsAn.  Addig  is, 
mfg  erre  a  Bor  r&kertQ|  tan&csoaabb  volna  itthon,  a  a  kiU£5ld5ii 
as  etimol6giai  Kolosy&rt  a  t&jias  KolossvAr  helyett  gyakrabban 
pl6nt&lni.  De  bizonyos  tovAbbft,  bogy  y&rosaiik  latinoBftott  alakjAnak, 
as  6  Fels^ge  asentesftette  Glaudiopolis  melldzni  akariaAval  EolaS' 
varinum  (Kolo8v&riiinm)-Dak  kell  lennie  a  ekkor  datum  Kolo8vdrim 
aj&nlatoa.  BobbIb  Ynrcn. 

SzerkeSKtAi  izenet.*  —  H.  Z.  NyeWSazeti  ^rtekea^aeket 
ebben  a  rovatban  nem  igen  kdzlQnk,  kiy&na&g&ra  azonban  k^sza^ggel 
y^aazolnnk.  Abban  caakugyan  igaza  yan,  hogy  a  magyar  nyely  « 
mult  19-ik  Bz6zad  elej^n,  illetdleg  a  18-ik  az&zad  y^g^n  igen  aok 
BB6t  yett  At  a  franczi&b61,  ezeket  azonban  nem  lehet  igazi  &ty6telek- 
nek  tartaniy  banem  affile  pillanatnyi  kdlcaSnzdaeknek,  a  melyeket  a 
nyelytiaztaailgra  yald  tdreky^a  caakbamar  ki  ia  kflazdbSlt.  Eg^az  mim 
lapra  tartoznak  azok  a  Bzayak,  a  melyeket  ^yazftzadok  el6tt  t^nyleg 
Atyetttlnky  y^gk^p  megtartottunk  a  ligy  Atalakitottunk,  bogy  ma  mAr 
Benkinek  ae  jut  eaz^be  bennQk  francsia  jftyey^nyt  keresni.  P^ld&nl 
ott  yan  a  tUoldSf  a  bogy  a  kendertOr^at  a  ndp  ia  neyezi.  Est  a 
franczia  tiUa^e-nak  mondja,  a  mi  eg^azen  ugyanaz  a  bz6,  csak  a 
magyar  egy  kiasd  megtoldotta,  mint  a  hogy  eredeti  magyar  igetfiket 
IB  azeret  megtoldani.  Ndgr&dban  p6ld6ul  e  helyett:  itt  b&ltam,  ast 
mondja  a  n6p:  itt  hdldLiam  atb.  S  ha  n^mi  k^telkeddaael  fogadnA 
e  az6  magyar&zat&t  6b  hajland6  lenne  a  haaonld  hangz&at  a  y^letlen 
mfLy^nek  tartani,  ajAnljuk  figyelm^be  a  k5yetkezo  azayakai.  Vegyiik 
p6ld&ul  ezt  a  az6t:  kocsonya  —  nemde  j6  magyaroe  a  hangzfoa? 
Nob  h6t  ezt  franczi&ul  fromage  de  cocAon-nak  neyezik.  H&t  a  cadka- 
madarat  tudja-e  hogy  francziAnl  choucaH-UBk  hfyj&k?  A  harangU' 
TOzdS'XXBkj  azaz  l&rm&yal  yal6  felizgat&anak  a  fogalma  ia  kSzd  All  a 
harangozds  fogalm&hoz,  a  kama  ia  haaonlit  a  com-fii^e-hez,  a  hogy  a 
kom&maaazonyt  a  franczia  hiyja.  Az  aezM  franczi&ul  octer-nek  neye- 
zik, az  &rya  gyermeket  orp^<lin-nek,  az  dlam  f^met  coI(mi-bin*nek  sib. 
De  mindezekn6l  ^rdekeaebb  tudni,  hogy  a  koporaiS  ia  tiazta  franczia 
8z6.  Franczi&ul  ugyania  a  azemfSdelet  coiii;^-/'etf-nek  neyezik;  a  kol 
a  feu  nem  tflzet,  hanem  halottat  jelent.  M&r  moat  el6g  arra  gon- 
dolniy  hogy  a  couvertet  a  magyar  kupertdnak,  illetdleg  koperUmak 
alakitotta  At,  eg^az  k^ta^gtelen  teh&t,  hogy  r^gi  eleink  a  couvert- 
feu-t  eiabb  kupertf^y  majd  kopertfd,  y^gQl  koporf6nak  ejtett^k. 
A  koporfd  azut&n  koparsdvd  kdnnyen  y&ltozott  &t,  merr.  az  ^  az  r 
ut&n  5nk6nt  alakul  &t  9  hanggA,  ha  hib&tlan  a  besz^ld  szery,  a  mely 
kiejti,  a  mint  yiazont  a  hib&a  az  s-t  ejti  f-nek.  Az  aem  lehetetlen, 
hogy  a  franczia  berceau  da  a  magyar  Mlcsd  kozt  yan  yalami  rokon- 
a&g,  mert  e  8z6t  a  Sz6kelyf5ld5n  ma  ia  belcsdnek  ejtik,  a6t  Allftdlag 
ndhol  bercsdnek  ia. 

*  Az  Egyetert^  X.  19-i  8z4m&b61  yeezazok  &t  est  as  figyea  tMk% 
—  legal&bb  anaak  I&tazik,  mert  akanra  se  lehetne  ogyeaebben  kifigorAsni 
a  n&lnnk  diy6  ddlibaboa  nyelyessked^t  A  Nyr,  uerk. 


XT^NYELYI    HAGYOMXnTOK.  629 

NfiPNYELVI  HAGTOMANTOK. 
Tr^ffe  taUlds  mesA. 

Aki  ma  p&rul,    mikor  mos?    A  Yaafaz6k    feneke.  (Az  kormos.) 
M^r  szurik  meg  a  tejet?  Mer  nem  lehet  megmosni. 
Mi  C8in&  az  Isten,  ha  esik  az  essd?  S&rt. 
N^gy  Uba,  k^t  y&lla,  egy  csucsos  sapk&ja.  Mi  az?   Csutora. 
Isten    Bohase    Ut,    kir&l    <3kor    lit,  paraszt    ember  mindSg.  Mi 
az?  Isten  sohase  Ut  istent,  me  csak  eggy  yan,  kir&l  csak  tal&kozik 
6kor  kir&Ua,  paraszt  ember  paraBztt4  mindig. 

Meddig  szalad  a  nyul  az  erdobe?  A  kozepiig.  (Mer  aszt&n 
kifel6  szalad.) 

Mijen  fa  van  lektobb  az  erd5n?  05rbe. 
Micain&l  a  bor  az  Uvegbe?  Nedvess^get. 

Hun  buzt&k  fd  eldszor  a  v&szoDgaty&t  ?  A  kenderfoddn.  (A  ken- 
dert  tSgy  t^pik  tovestu.) 

Mit  eszik  a  nyiil  htisbagydkedden  d^lbe?  Eb^det 
Mikor  kobak  a  kobak?  Mikor  maga  van.  (Mer  ha  kett5  van, 
akkor  m&  kobakok.) 

Mikor  veszti  e  a  kobak  a  nevit?  Mikor  kapiny&t  csin&nak 
beliile.  Ha  a  kobak  <3daUbu  eggy  darabot  lev&gnak,  meregetS  lesz 
beliiie.  Eszt  hljj&k  kapiny&nak.) 

Mijjen  sz6r  van  lektobb  a  lovon?  L6sz5r. 
Mije  nines  az  istennek?  Istene.  (Mert  osszesen  egy  van.) 
H&nj  nyelve  van  a  caoknyai  hat6rnak?  Hat.  (Hat  &rnak). 
Mindenk^pen  ojan  mind  a  diszn6  megse  az.  Mi  az  ?  Malac. 
VArda  (Somogy  m.)  (jtIbor  Andob. 


dgyaZf  megdgyaz :  &gjAt  vet.  h6r%  oZma ;  boralma. 

djnye,  dnye:einje\  hd'ri  egir  :h6Teg6r,  denev^r. 

dUigaidf   dlogatd.AZ  a  gyermek,  a      budi : Amy ^ksz^k. 

ki  a  tek^z^sn^l  a  b&bokat  Allit-  bugyli  bicska :  fanyelfi  bicsak. 

gat  ja.  bumbdr :  szarvasbog&r. 

dmy^ka :  &Txxic&.  butika :  loh^j,  batik. 

bajCf  8z6l6bajc :  BzoiSke^cs.  bUzsdg :  nyiSizalig,     Annyi     a    n^p, 

&ait(25a :  kancsal.  csakiigy  buzsog. 

bikaiekiiyd :  ioly&mi  kagyl6.  cefet  :c&{&t,    Hogy  vagy?  —   Oe- 

belegdnia :  pelargonium.  f  etii ! 

&t/ra;sulyom  (Trapa  natans).  c^dz  :c€\oz, 

bilind:!,    csenevesz   szolofiirt,  2.      otmba^ :  cib&l. 

a  flirt  egy  r^sze.  Nines  ezen  a      cincdr :  I,  p6k,  2.  cinc^r. 

t5k^n  egy  bilind  se.  c%pd:B,  rosszul  kipattogott    kuko- 

bolondftd :  SolsLUikm  nigrum.  rica. 

boszorkdnypille :  6jjeli  lepke.  citrusfa :  c^drus. 

UOTAB    KYKLV6lU    X2XIII.  36 


630 


N^KYELYI    HAGTOMimrOK. 


csatncsog :  cs^mcsog. 

csdrma :  l&rin&s,    Hallgas   m^r,    te 

csdrma! 
csdrmdl :  zAJongj  l&rm&z. 
csempe :  csorba. 
cseszte :  ^rintette    a   labda    j&t^k- 

kdzben      valamelyik      j&t^kost. 

Nem  v6t  meg,   ceak  csesztef 
csetres :  mosogatlan    konyhaeddny. 
C8iv:cB6,  £gy  csiv  kukorica. 
csevejde:!,    zaj;  l&rma,  2.  l&rm&s 

gyermekbad.  M&  megin  itt  v<3t 

az  eg^Bz  csevejde, 
C9igra :  csiga,  gyeiinekj&t^kszer. 
csigrdzik :  o^toTTdA  hajtja  a  csig&t. 
ts%kl%:^sh&  C86nak,  l^lekvesztd. 
csomiszol :  sz616t  i5r  a  csomiszol6« 

yal;    —  csomiszoldf   csomiszld: 

sz616tord,  bank6sy^gii  fanid. 
csosza :  gbrbesz&jii. 
csdmdge :  szUretlen  must. 
csdrgdfdnk :  cs5rege. 
csuma :  az  alma,  a  k5rte  csutk^ja. 
csumpi  galamb :  kSz&ns^ges,  hosszil- 

ca3rii  galambfaj. 
csupdl :  tdp. 

csurgds.AZ  eress  csepeg5je. 
csusztat :  h^kkz^  szClr,   kacs&z  ;    kis 

szogben  lapos  kayicsot  dob  a  viz 

tUkrere    s    az  v6gigugr6l  rajta. 
€8ucs:ek  kors6,  kanta  csScse. 
dencol,  ledencol :  r&f ekszik  a  yetett 

6gyra  a  Ssszegyiiri, 
diddk :  tATs&ngi  Alarcos. 
({dme;k5y^r  ember. 
dragacs :  targonca. 
elkormdl :  ellop. 
estike :  ^ryftcska. 
6g  :  mennyezet  a  szents^g  fdldtt 

kormenetek  alkalm&yal. 
fasina :  r5zse. 
f ojdsd :  orh&nc. 

fosdka :  apr6szem<i     s6rga     szilya. 
frdcst^\    focstej :  a     megborjazott 

teb^n  teje. 
futdcska  ckerii  ^  mezei    foly6ka. 

gebickil :  eyick^l. 


geda :  kecske. 

gl6ngy6 :  nyakigUb,  langal^ta. 
gombocska :  azAzszorsz^p. 
gdmdle:egj  gSmole    t6r6,  marok- 

kal  5k5lnagy8^ura  SsBzenyomott 

tiirddarab;  yo.  gomolya, 
grebcsi :  yer6b. 
guci :  gumi. 
gugay  gu8a:go\jy&. 
gugdSf  gusds :  goljy&s. 
gugsdl :  kukaol. 
gufiga :  karika. 
gyakni :  k5z5sttlni. 
gy6c8a :  gyere  yigy6  gytksdt :  y6gy 

a  b6tadra! 
gyorgyina,     gyurgyina  :  georgina. 
gyUrke:^  keny^r  felbaaadt  r^sze. 
hazudds :  hazug. 
had :  h&iBzitif  m^azdrosm&sz^. 
hucsi  :kiB  C8ik6. 
humni :  bunyni. 
Mrtisztit6 :  b^ltisztfta     (yftgabidi 

alkalmazott). 
hUss :  b(iv5s. 
inderkedik :  ingerkedik. 
kdcs  kif:  kacsahajt<5  8z6. 
kandli :  kan&ri. 

kdszolddik :  lassan  k^sziil5dik. 
A:eMr*  kSb^csel,  kobSg. 
kelerdh,  /p^fZeriM ;  kalar6b. 
k4ny'e8it6:  k6nes6. 
Ar^opm  :  yer^bfi<3ka  (azl.  cMapci), 
klepa-fillu:\tYQnjv\t   fOlfi  diaznd, 

kutya. 
koszvakar6:  a  borb^ly  gtinyney& 
kotanyoz :  katat,  keresg^l. 
kdcsoge :  kecsege. 
kdny^ :  k5ny9k. 

kormos  csuka.-A  b6katr6f68  neyey 
k6rd$fa :  kdris. 
kdrte:vC\y  az  inga^rftn. 
kr{ling :  zdldike  (n^m.  QrUnUngh 
kuka :  n^ma. 

kuk^(l)j  mig  :n6m\di  meg  I 
kukumaddr :  kakak. 
kukulifdnk:hsAh6aii6. 
ku8zi:kia  kutya. 
kutyahal :  ebibal. 


NiPKTKLYHAOYOMAKYOK. 


.531 


Idnyok  pic%rk^je:A%   olyan    fiti,  a 

ki  a  Itoyok  kdzdtt  szeret  tar- 

tdskodniy  j^tszani,  sib. 
Idrfa :  Alarc. 

ldtd:oB6s%t  mezei  rend  dr. 
leveles :  bfinds,  hib&s,  r^szes,  ludaa. 

Te  is  leyeles  vagyebbe  a  dologba! 
lukeCf    lukedli :  gy epmest  er    seg^d. 
mdjusfa :  jegenyefa. 
makszi:  m&gf  kUlSnSsen  szentjAnos- 

keny6rmag.    (A    diAknyelyben.) 
mdUf  gdrheny,  ganea,  prdsza  :  ku- 

koricalisztbdl   kdsztilt  eledelek. 
mdUsskodik :  b&m^szkodik. 
nutszka :  m&Bzkf  Alarcos. 
mairica  :leYon6  k6p. 
megszaporodott :  gyereke  szUletett. 
meldk ;  mamlasi. 
miiidSr :  kesertLsd. 
miskdrol :  ber^l  (diszndt). 
miila ;  oetoba,  mafia. 
nehisaig :  nyayalyator^s. 
njfna :  nagyn^ni,  n^ne. 
nyehd:^  csizmadi&k  gtinyneve. 
nyervog :  ny&Tog. 

nyesteni:  ny esni.  Megny osteite  a  f  At. 
nyihdroz :  nevetg^l. 
dcsdl :  6c8&rol. 
oesmanda :  ocsmtoy. 
onoka :  unokatestT^r.     Mink     elsS 

onok&k  Tagynnk  egym&8s&. 
paesa:  tdcBa.    Eg^sz  pacs&t  csin^t 

ayT&  a  vizzd. 
pazal :  pazarol. 

l^eca^ ;  horg&szik  ;  (v6.  peca,  pice), 
pecdld :  horg^z<3eszk5z. 
pempd :  gyermekk&sa. 
peniszl'es :  pen^szes. 
petrezsilom :  petrezselyem. 
picurka :  piciny. 
picsog :  sir. 
pUka :  kavics. 
piUe:l.   lepke,    2.    a    megszegett 

keny^r  leT&gott  r^sze. 
I^nofce ;  j&t^kszer ;    mdsutt:   bige, 

pige,  pilincke,  pitty,  clmer,  stb. 
pipikend^ :  YiT^oB     piros    kendd. 


pityere :  di^ny^ksa^k. 

plfUtyogatd  :  balosalogatd    hAlAsz- 

eszkdz;  (t9.  kuttogaid.) 
pokdvar :  pokolvar. 
poszdtds :  k&kab^ia. 
prigli :  Y6konj  t&sifa;   (n^m.  pril- 

gelhclz). 

pucok :  vakond. 

pt^'/;katyau8zit6  8z6. 

I'ttj^a^ :  uszf tja  a  kuty&t. 

rapes :  himldhelyes. 

remunda :  teslett  6leta   ndszemely. 

r/;r6v. 

segghurgenc :  seggbnkf  eno,  gyermek* 
j&tdk. 

serege :  sereg^ly. 

8iidld:skZ  6ra  ing6ja. 

sikdl :  sik&rol. 

sing :  1.  a  ker6k  vasptotja,  2. 
yastiti  sin. 

sistat,  sisiak :  loTdbely  (Sdiiess- 
staU). 

smdtrdl :  tesz-yesz. 

sorolesztd:  85r6leszt6. 

9«^a ;  eatenk^nt,  a  j&tek  y^gezt^- 
▼el,  egyik  j&tszd  gyermek  meg- 
iiti  a  m&sikat  s  ezt  mondja: 
te  yagy  a  snga!  Ez  igyekszik 
yisszaadni  az  Ut^st,  yagy  egy 
m&sik  t&rs&t  csapja  meg,  bogy  a 
sugasdgdt  annak  adja  At,  A  kit 
utolj&ra  1it5ttek  meg,  az  marad 
m&snap  estig  a  stiga,  rajta  ma- 
rad a  sugasdg, 

sunkalopd :  p&sztort&ska    (ndydny). 

szemitlapicka :  szem^tlap&t. 

szivdrvdnyos  fcu^ ;  sziyattytis    ktit 

tapogat^ :  ha\&sz6  eszkoz;  tijabban 
tapogatd'ji&k  is  mondj&k. 

tapogatizik :  hal&Bzik  a  tapogat^- 
yal.  MenjUnk  tapogaUz^iii! 

ier^get:  ietiigei  (rub&t). 

teta  :jx^m^  nagyn^ni. 

Ugldz:YdL99^.  (rub&t). 

Ugldzdvas :  yasald. 

iokla:9i  toll  t5ye. 

^'nM;t5nk. 


532  ir^PKTELYi  haotokInyok. 

idrdkpaprika :  a^t6,    csfpds    vdrSs      vdscU :  YAfArol. 

paprika.  vrdcsdl :  babonAz. 

turcsia   orn«  .'nagyon   pisze  orrti.      zargat :  zay&t,  kerget. 
unsldg^  «n«% ;  k^nnid     a     boros      zsdercU :  zah6l. 

hord6k  tisztogatAsAra.  zsubrik :  zbiy&uj. 

(B»ja-)  C8EFK6  Qtuul. 

Takdcsmestermttszitk. 

(Szatm4r  m.) 

A  8zdv68z6k  (szdni)  y.  esztovdta  r^szei:  k^t  oldal  hordja  a 
8ZOTdaz6k  Osszes  tdbbi  alkotdr^sz^t ;  az  als6  ^s  fel86  rigely  (2 — 2) 
tartja  ossze  el5l-h&tul  az  oldalakat  s  alkotnak  egyiittv^ve  olyan 
kockaformAt,  a  melynek  az  ^lei  vannak  csak  meg.  MeUfondl',  esUszd- 
6b  vdszandorong,  hoDgeralakii  fAk,  egyikre  a  fon&l  van  felhajtva. 
(feltekerTe),  a  mAsikra  a  inAr  megszdtt  y&szon  csavarodik^  a  mell  ^s 
cBti8z6dorong  pedig  a  tAbzozi  kifeszit^sdt  segiti  el5  a  szoritd  kerik- 
keif  mely  a  T&szondoroDg  y^g^re  van  erosftTe.  Bordaldda,  jAromalakti 
szerkezet,  belejon  a  borda  (bet  pAlca  k5z6  sfirtLen  egymAs  melld  6kelt 
D&dl^cecBk^k).  N^gy  nyUstf  a  bord&Tal  egyiitt  a  fonalat  v&laaztj&k 
sz6t  p&ros  sz&lank^nt.  Gsigdk  6s  csigaszijakf  ezekkel  mozognak  le  s 
fel  a  nydatbk,  felv&ltva  ketto-ketto  s  alkotnak  igy  egy-egy  nyilAst, 
ezen  fut  azt&n  keresziiil  a  vetiild',  benne  a  hilpdlcdwxl  %  a  csdvdy 
melyre  fonal  van  gombolyltva.  Kit  Idbitdf  a  tak&cs  Ubai  ezen  mozog- 
nak, a  l&bit6k  a  Idbitdvassalf  v6gak5n  a  Idbitdfejbe  vannak  foglalva. 
FeaziiC  ^s  kolonCf  az  elobbi  a  vAsznat  sz^less^g^ben,  az  ut6bbi  pedig 
a  seftek  (vdkony  sfma  l^clapok)  seg^lydvel  a  fonalat  hosszAban  tartja 
kifeszftve. 

Egydb  alkotdr^szek  a  szovdsz^ken :  kezd6vdszon,  v4gz6  fa,  fonal^ 
pdlca,  csUtartd  (kis  Udik6)^  dorgoUj  mely  a  y&szon  simit&sAra  szolgAl ; 
ken6'  is  sikdrkefik^  az  elobbi  szdrbSl,  az  ut6bbi  gyok6rb61,  a  bolyhoa 
fonalat  simftj&k  le  yel5k  a  ken6  U  (lisztbdl,  krumplib6l)  seg^ly^yel. 
P6c,  deszka  az  oldalf&k  felso  r^szdn  Atf ektetve ;  szicpad  (sitzen) 
ttlopad  a  takAcs  rdsz^re.  B6fj  ar-ak,  tekerdfa,  fogas,  a  fonalnak  a 
sz5v58z6kre  yal6  feltey^sekor  ezzel  osztj&k  a  fonalat  r6szekre  (tin- 
csekre);  ieker6  fa, 

A  C8U116  (cB{lyol6,  csUvolni)  r^azei :  kerik,  csUsldda,  nagy  68 
aprd  csil'kf  a  nagyok  fAb6l,  bodz&b6l,  az  apr6k  n&db6l;  hajtd  vds^ 
motdUa  r5vid  fonaldarabnak,  kit  kis  kerik  bosazii  fonalnak. 

A  vetdf  a  mdr  felcaQvolt  fonalat  ennek  aeg^ly^yel  k^szitik  el 
a  Bz5vdsz6kre;  nagy  mot6llaalakii  szersz&m,  olyan  ringlispilforma, 
a  mely  6piigy  forog  egy  kard  kSrUl,  mint  amaz.  B^szei :  kifeszitd  fdky 
heszedO  fa,  vet^dtna^  drdtok. 

Megemlftend6  m6g  a  nyustkeszftdskor  baazn&latos  nyiistkdtdszik. 
Kiildnb5z5  vdszannemek:  kamuka,  r6g  kiment  a  divatbdl,  ma  mAr 
nem  is  k^azftik,  b&r  igen  sz6p  y&szon  yoU  killonf^le  mintAkkal. 
rajzokkaly  k^paorozatokkal ;  ilyenfdle  a  sdhos  (v&szon)  is,  asintto 
kiveszdben    van.    ma  m&r    csak  a  sima    vdszon,  a  kSzSna^ges  y&sson 


N^NYELVI   HAOYOMimrOK.  633 

diyik,  ebb61  k^szQl  a  fdldmlves  6s  munk&sember  feh^rneinUje,  azt&n 
az  abrosza,  tdriilk5z5je ;  az  utdbbiakbao  azUn  csik  piros,  k^k  is 
szokott  beI6je  keriilni  (csikos  v&szon);  a  csik  tobbf^e:  8zimpla, 
duppla,  tarka,  hdrsany  (tiszta  v5ros)  csik. 

FancUelnevezisek :  felmen6  (a  mit  a  fonaldoroDgra  tekernek), 
heverd  (felcs&vSlve),  vikony,  vastag  (zsdk)  fonal ;  piros  pamut  (fejtd), 
feh^r  68  k6k  pamnt. 

KUlonfile  elnevezisek :  sz6n\y  lesz^i,  feltekemi  (feltenni  a  f ona- 
lat),  leereszteni  (szov^skor,  ken^skor  a  fonalat  a  doroDgr6l),  felkenni. 

H&nyas  borda?  H&nyas  nyiist?  H&nj  p&szm&s?  H&ny  j&r&s? 
M&nj  pisili  ?  (BUschel :  c8om6,  tines.)  ( Az  ut6bbiak  a  ▼et^sndl  haazni- 
latos  kifejezdsek). 

WiNKLKB    J6Z8EF. 

Adomik. 

Egyes  kdss^gekriil :  Atkdroim  egy  gyereket  [==  fitit]  ly&nn&k 
kereszteltek,  mer  r^szeg  Y6t  ab  b&b&.  Agy  gyerekem  mer  rkjik  m&r&tt 
&ly  lyfi-nneve,  oszt  dty  hit&k,   hoty  Fistft  B6zsi.  — 

At  tdrijkls.  annyi  sog  gomb6cot  fosztek  eccerre,  hon  nem  birt&k 
mind  megennyi,  oszt  eltettek  m&akorra.  De-j-as  sog  gomb5c  mind 
meppenfszedett.  Kapt&k,  mebborotv&tak,  oszt  ligy  ettek  meg.   — 

At  tdri  veszett  koss6 :  BeleMjt  &sz  8z6,  oszt  stivitetk,  at  tarijak 
meg  &SZ  tutt&k,  hogy  meweszett  oszt  &gyom  vert^k.   — 

lUdinn  ak  kddmont  mekkoszordtdk :  Lagziba  v5t  hivatalos  kr 
r^deji  ember,  oszt  zsiros  y6t  ak  kodmone.  Kimosnyi  nem  lehetet, 
kapt&  mekkosz5rfite.    — 

Az  dddcsikk  ab  bagont  (waggon)  beldri!  tolt&k.  Aszont&k,  bogy 
kg  gdzos  is  tit  tolly  a  (ligy  tolja".  — 

Szen-J&k&bon  (Zagyva-Szent-Jakab)  jegybe  j&r  kt  torony  at 
templomv&l  (a  torony  a  templom  mell6,  kiilon  van  dpftve).  — 

—  Oreg  v&gyok  6m  m41  lelkem,  —  mondja  a  cseresnyef&n 
cseresnydt  Bzed6  asszony.  —  Debogy  a;  iszem  m6g  af  f&ra  j  is  fel 
tnd  kem  m&sznyi.  —  Kdnnyd-j-illyem  ikrk,  &mellyiknek  &v  v6ge  &f 
f6ddm  van!  — 

—  Mi  lett?  gyerek?  —  Nem.  —  Akkor  lyan,  —  A,  az6 
mer  memmonta  T&laki.   — 

Az  ecceri  ember,  mikor  diszndt  &kart  dlynyi,  ab  b&trtissd  l&b& 
kdz6  sztirt  ad  diszndnak,  mer  z&k&nyos  v6t  ety  kicsit  kf  feje.  Aszongyli 
neki  hi  felesfge:  »Mi  csin&  ked,  ember?  Ab  b&triiss6  lab&  koz6 
aztlrt  ke?«   —  Hallg&ss.  Asszony!  Fstj  kx  ann&k  ott  is.  — 

As  s&rg&  cipdt  az6  borgylik,  boty  pdroUy^k  (spdroi)  ks  snbickot. 

(Gyongyos-Hal&sz.  Heves  m.)  Naoy  J6z8ef. 


534 


N^NYELVI    HAOYOMInYOK. 


JLiA&r  Kata/ 


Hogy  Avegyem  Kdd&r  KaUt, 
Zsell6r5innek  sz^p  le&ny&t! 

Nem  dngeddm  6d58  fijam! 
Van  uraknak  ss^p  letoya. 

Nek5m  nem  kell  ura  g^ermSk, 
De  kSll  nek5m  K&d&r  Kata. 

!^mehecc  most  Oyula  Morton, 
Kitagadlak,  nem  vagy  fijam^ 
Sem  ecc5r,  sem  m&ccor. 

Hozd  ki  koosis  a  lovamat, 
Hogj  mdnnyek  e  hosszii  ntra, 
Mett  az  any&m  kitagadott. 

De  ha  j6  meggonddkozndk, 
T&n  mdgis  gyermbke  lenn^k. 

Elindala  MArton  di^k, 
Aszt  megl&ssa  K&d&r  Kata. 

6h  Ajjon  meg  M&rton  di&k, 
Aggyak  ^n  eggy  fej6r  rtlv&t; 
Mik6  rtiy&m  v6rr6  T^lik, 
Hal&lom  akk6  tdrt^nik. 

Elindula  M&rton  di&k, 
Bel^tek^nt  torsoly&ba ; 
Hit  a  rdva  vdrrfi  y&l6k, 
Hal&lo  akko  tort^n^k. 

Yisszav&gtot  Gyula  Morton, 
Tal&jja  A  8z5l5pA3ztort. 
P&8ztor,  p&8ztor,  8zdl5-p&sztor, 
A  falaba'  mi  hfr  vagyon? 

Semmi  bfr  ainca  a  faluba, 
K&d&r  Kata  veszni  foga, 
Be\6  vettek  eggy  m6j  t6ba. 

F&sztor,  p&sztor,  8zdl5-p&sztor 
Vigy  el  engom  id  m&rty&r&; 
Nekdd  adorn  a  lovamot, 
Minden  nyerSg  azeraz&moatd, 
Csenos  f^kbs  kant&rost6. 

(Kadicsfalva,  Udvarhely  m.) 


Elindula  M&rten  di&k, 
^^mSnyen  a  i6  m&rty&ra. 

:&w'e  Kata,  vaj  mekhdti, 
Vaj  csak  r6lam  gond6koztA? 
Se  nem  6ldk,  se  nem  halok, 
Osak  kiedr6  gond6kodok. 

Ara  szdra  bel^azSke, 
K&d&r  KaUt  megdldte. 

Hirit  veszi  Gyulain^, 
Mind  a  kettdt  kiydtet^. 

Az  Sggyiknek  csen&tatott 
S&rga  m&rytok5-kopo886t. 
A  m&siknak  csSn&tatott 
Piros  m&rT&nk6-kopo886t. 

Az  eggyiket  temettette 
Az  6t&rnak  elejibe; 
A  masikat  temettet4 
Az  6t6rnak  h&ta  mell6. 

Az  eggyik5n  nevekdddtt 
FArja  n^kii  eggy  szekffi  ss&l; 
A  misikon  nevekoddtt 
F&rja  n^kil  rozmarint  sz&l. 

Add^g,  adddg  nevekSdOtt. 
Am^g   5s8ze5lSk5z5tt. 

ilSszrevdtte  G^alain6, 
Mind  a  kettdt  kiv^tetd; 
Kezi  kozdtt  add^g  tartA, 
Mig  aiokot  ebervftssUL 

Atkozott  vagy  ddda  anyiml 
!]3lt5mbe  ae  hagytA  b^kit, 
Hbtom  ut&n  se  baco  b^kit. 

Mosdd  vized  vdrr^  v&jon, 
A  konyered  kdvd  v&joni 
Kendd  rtiv&d  l&ngot  vessdn, 
Viz  el6tted  fdfakaggyon, 
SAr  ut&nad  meg&raggyon! 

KoBOirozT  LcRB- 


*  A  Vadr6z8&k  bu)Iad4j&nak  v&ltozata. 


N^NYELYI    HAOTOMiNYOK.  535 

Gliiiyneyek. 

Oiin^fnevek  csalddnevekkel.  Festd  (Kot&cb)  J&nos,  Oirmes  (Jakab) 
Samn,  Haskd  (Y&ncsa)  Samu,  Kokella  (Fej^r)  J&nos,  Dull6  (Fej6r) 
Samn,  Sz6ke  (Sz&sz)  Istv&n,  Jabrancsi  (Kossta)  J&nos,  Falisor  (Yajda) 
IstT&n,  KM  (P&l)  Mih&ly,  Full  (F&l)  Gybrgy,  Berss&n  (S&ra)  Isty&o, 
Marha  (KoBsta)  Gtj^rgj,  Horgas  Kajcsa  (Kajcsa  Istvto),  KeccSrborbAt 
(Kis)  Andrifl,  Ormester  (Barka)  Mih&ly,  Picnla  (Szdkely)  Sama, 
HnzB&r  (SAra)  Mih&ly,  Csorba  (BaUzs)  Mih&ly,  Pucu  (Sz^kely) 
Andr&s,  Karika  (Tat)  Mih^Iy,  Misz  (Kajcsa)  Mih&ly. 

(H^tfaln,  Brassdm.)  Obefk6  Gtula.. 

N^petimoldgUk. 

Egyik  dan&nttili  kdzs^gben  a  rektor  arra  k^rteaprezsbit^riumot, 
bogy  a  tSrv^nyazabta  korp6tldkot  atalv&nyozza  ki  a  r^sz^re.  — 
Korpdtlik!  Micsoda  farcsa  azd!  TJgyan  mi  lebet?  okoskodtak  az 
atyafiak.  A  k^rv^ny  felolvaB&sa  nt&n  f51&ll  azUn  az  egyik  polg&rt&rs 
6b  megsz5lal,  amint  kdvetkezik :  £d,  tisztdlt  prezabit^riunii  egy  szdyal 
86  vagyok  elrontdja  aoDak,  bogy  a  mi  tisztdlt  rektor  urank  korty- 
pdtUkot  kapjon;  s  mivelbogy  az  id6ii  jd  term6siink  v6t,  ammondd 
Yagyok,  yeasHk  ki  a  kortyp6tlikot,  a  bogy  Isten  teremtette,  term6- 
sietben.  Magam  is  adok  bozzA  vagy  tiz  litert  a  tavalyi  term^sb&l  .  .  . 
Az  indftT&nyt  egybangiilag  elfogadt&k. 

(1904-  1:16.)  NipisKOLAi  TanCoy. 

—  Hovi  megy  szomszdd  ? 

—  Menek  a  Faistenbe. 

—  £n  meg  az  TTristenn^  vdtam. 

Hogy  pedig  senki  ne  gondolja,  bogy  itt  k6t  ktildnbozd  Istent 
im&d6  mondja  el  bit^nek  kegyes  oselekedeteit,  sz&ks^ges  tudni,  bogy 
Bercsik  M&ty&s  uram  Feuersteinboz  megy  egy  feii6k6  v^gett,  a  mi 
kasz&l&sboz,  arat&sboz  sztiks^geltetik.  Ez  csak  Fenersteinn&l  kapbat6 
a  faluban.  De  meg  Fejes  J&nos  uram  se  jbn  a  templomb6l,  Amb&tor  az 
TJ'ristent  is  emlegette,  banem  Obrenstein  iim6l  j&rt,  a  bol  be  lebet 
szekur&lni  a  l&bon  leT6  jdsz&got  mindenf61e  istenyer^s  ellen. 

(Magyars&g  1902.  9:24.)  EIn  JENd. 

Vastengdf  egy  j&mbor  izraelita  mell^kneve,  Weinstengel  ney^bSl 
csayarya.  (Hont-Fiizes-Oyarmat.) 

Ojtomporog,  dQl5  y.  belyndy  a  szempczi  szdldbegyen.  Ha  nem 
csalddom,  a  n6met  Altenberg-b51  magyarftya. 

Makdca-domb.  (Gr.  Sztgydrgy.)  Makd-damb.  (Hont-Fiizes-Gyar- 
mat.)  Halom  a  garam-szentgydrgyi  bat^rban.  Ney^t  g-sztgy5rgyi 
bagyom4ny  szerint  onnan  yette,  bogy  egy  magyar  yez6r  azt  Qzente 
a  balmon  t&boroz6  tSrSknek,  mikor  els6  felssdlitAsra  nem  adta  meg 
mag&t:  >No,  ma  kdccH   teszlek  benneteket!« 

SiNDOR  Ben6. 


536  IZENSTEK. 

IZENETEK. 

M*  Z.  K6tked^6re  a  y&laszt  Egyyeleg  royatunkban  tal&lja. 

P«  I.  A  magyar  nydv  nemet  kiadisa  meg  nem  jelent  meg,  de  kesiol. 

Be^rkezett  k^zlratok*  Tolnai  Y.  Adatok  a  i  hanghoz.  ^  B.  M.  Mit 
csin^lnak  a  n^metek.  —  T5r5k  I.  Az  orvosok  nyelve.  —  Ketak^  Oy.  Zs. 
Egy  nyelvtan  hib&i.  —  Babinstein  M.  Javitott  Bzentlrds-forditist!  —  Sztrokay  L. 
Helyreigazit&sok.  Tr^f&s  n^pies  magyar4zatok.  —  Borb&s  Y.  Magyar  helyes- 
ir&8.  —  Benk6czy  E.  K^t  8z&116ige  stb.  ^  Harmos  8.  Egyyeleg.  —  Mih&lik  I. 
T&j8z6k.  —  Blanftr  J.  T6J8z6k.  —  Korentsy  8.  K.  Kutyaneyek. 

Yftlaszokat  kiildtek  :  Beke  0.  Bel&nyi  T.  Berze  Nagy  J.  Borb48  F. 
Boraodi  L.  Gond4n  E.  G5nczi  M.  Kriza  8.  Nagy  J.  Paal  Gy.  Bey^sz  E. 
Szegleti  I.  8ztrokay  L.  Teleky  I.  Torok  I. 

BekilldStt  kSnyrek.  Magyar  k0nyyt4r  390—1.  T&bori  B.  Az  6\ei 
folytatAsokban.  392.  I.  P.  8mith :  KulondB  hAzassfig.  —  Szab6  L.  J6kai  dlete 
^8  muyei  (B&kosi  J.  Bp.  Hlrlap  ujsagy&llalata).  —  S4r6i  BzBbd  L.  A  had- 
sereg  ds  a  yoroskereszt-egylet  (M6rkn8  S.).  —  F^y&rosi  szfnh.  mu80ra  192 — 195. 
Henneqain  6a  Bilhaud  :^G86k-pirnl&k.  Kampis  J.  Badxi6thyQd.  —  01c86  konyr- 
t&r  1359 — 61.  Mannel  J.  koltem6nyeib61.  Lechat  H.  A  gdr5g  szobr&szat.  — 
Bdkefi  A.  A  Dngonic8-t4r8a8&g  jelentese  az  1903.  eyr61.  —  A  Dngonics-t&rsa- 
Bkg  emlekunnepe  1904.  III.  11.  —  6kori  Lezikon  (ntol86  fazet).  —  Belteky  K. 
A  magyars&g  megerdsiteae  Szabolos  y&rmegydben  (Karczag  ea  B&ny&Bz).  — 
Ifj.  Yutkoyics  8.  Magyar  Alkotm&nyjog.  (Pozsony,  Yigand).  —  J6kai  M6r 
onmag&r61,  Bed  thy  Z8oIt  beyezeteseyel  (Franklin).  —  Pdterfy  Jen6  dsszegytg- 
tott  mank&i  III.  k.  (Franklin,  1903.  6ra  5.50).  —  Lenkei  H.  Uj  yersek 
(Pallas,  2.50).  —  Beniczkyne  Bajza  L.  Yegzetes  teyed^  (Lampel.  Kdt  k5tet 
4  K).  —  Dodel  A.  M6ze8-e  yagy  Darwin.  Ford.  Tarczai  L.  (Bpesi,  Martoe 
A.  1.80.)  —  Magyar  Kdnyyt4r  393—6 :  Szemely^nyek  Priskos  Bhetor  tfire- 
dekeibdl.  Jean  Mariet :  Aldozat.  Bado  A. :  Firddszi  8ahn6mej&b6l. 


•mrnr  UHet  1904.  Deczember  16.  X.  fOset 

MAGYAE  NYELVOR 


BierkasBtl 

smnrn  zsmoro 


Ifi  Nvmi^lMf-fMt  lit 


A  HA6TAR  OSI  BITHUS. 

—  FdlolTaaAs  a  Ki8falady-Una86g  okt6beri  ulMn.  — 

A  kik  Arany  J&nos  6ta  a  magjar  nemzeti  ritmus  torv^- 
nyeit  kutatt&k,  rendszerint  be^rt^k  az  djabb  n^p-  48  mdkolt^- 
szet-  ktilonf^le  ritmus-form&inak  oszt&lyozds&yal,  abelyett  bogy 
Astipusukat  kerest^k  volna  legr^gibb  kolt6i  marady&nyainkbaiu 
Innen  van,  bogy  r4gi  kolt&zetiink  ritmus&t  m4g  most  is  sUrii 
hom&ly  takarja,  melyet  az  itt-ott  megkoczk&ztatott  magyar&zatok 
^ppens^ggel  nem  voltak  k^pesek  eloszlatni.  Mindj&rt  a  legr^gibb 
fonnmaradt  magyar  versnek,  az  ti.  n.  Konigsbergi  Tored^knek 
ritmusa  sines  eddigel4  elfogadbatd  mddon  meg&llapftya.  Mert  az 
a  litmus,  melyet  Beotby  6h  N^gyesy  az  6nek  utolsd  k4t  sor&ban 
Y^lnek  feltal&lni  6s  mely  azonos  volna  a  Himfy-sor  ritmus&val: 

Ez  az  isten  |  mint  esmdrjClk  |  kit  Bzepl6  nem  |  illethet ; 
Mert  ba  isten  |  5  nem  volna  |  benne  bindt  |  lelbetnejnk 

az  4nek  tobbi  r4sz4re  a  legnagyobb  er01tet4ssel  sem  illeszthettf 
T&.  Hogy  pedig  »az  eml4k  lefrdja  —  mint  Beotby  mondja  — 
nem  4rezte  benne  a  verset  s  told&sokkal  6b  y&ltoztat&sokkal  meg- 
rontotta«,  az  magyar&zatnak  nem  el4g,  mert  az  igazi  ritmust  a 
toldfisok  6b  ydltoztat&sok  al61  is  ki  kellene  ^rezniink.  Erthettf 
tebdt,  bogy  olyanok  is  akadtak,  a  kik  az  emlftett  ritmusba, 
melynek  gyors  temp6ja  amdgy  sem  iUik  az  4nek  &jtatos  bang* 
j^oz,  bele  nem  nyugodbatvdn,  egydltaldn  k4ts4gbe  yont^  a 
Konigsbergi  Tored^knek  yers  yolt&t,  —  s  ebben  term^szetesen 
nem  yolt  igazuk.  Mert,  bogy  az  eml4k  szayaiyal  41jek:  »Tudjnk, 
Utjuk,  bogy  yers,  .de  mi  legyen  ritmusa,  azt  nem  tudbatjuk*. 
Yagy  eddig  legal&bb  nem  tudtuk. 

Hogy  mily  otletszeriien  tort^nt  olykor  r4gi  kpltdi  marad- 
y&nyaink  ritmusdnak  meg&Uapft&sa,  annak  legjellemz6bb  p41d&j£t 
mutatja  a  >Szent  Ldszlo  kir&lyr61  yald  4nek«.  Yalakitdl  azt 
k^rdeznAk,  bogy  mi  ennek   az  4neknek  ritmusa,   menten  r&mon- 

MAOTAB    HTXLT^^B.    XXXIII*  37 


638  gXbor  lOKicz. 

dand  a  legnagyobb  hat£rozotts&ggal|  a  mit  yerstanaink  6s  irodalom- 
tort^neti  k^zikonyyeink  ^yek  6ta  tanftanak  —  ugyancsak  a  leg- 
nagyobb hat&rozottsaggal.  A  Szent  L&szl6  Snek^nek  ritmusa? 
Hiszen  az  napndl  yil&gosabb! 

Mikoron  |  mdglen  ||  gyermekded  |  yoln&l 
6s5dnek  j  ney^n  ||  L&8zl6  16n  |  neyed 

yagy:  Te  arczal  |  teljes  |  sz^p  piros  |  yal&l 

Testedben  |  tiszta  ||  lelkedben  |  f^nyes 

Nem  illik-e  r&  tokSletesen  a  >Ei8  kacsa  |  fiirdik  I  fekete  i 
t6ba«  ismeretes  gyermekdal  ritmusa? 

H&t  erre  a  n^gy  sorra  csakugyan  r&illik,  az  tagadhataUan. 
De  yajjon  a  tobbire  is  ?  Ezt  kellett  yolna  yalakinek  megyizsg&lni 
^s  akkor  6szreyebette  yolna,  bogy  e  n^gy  soron  kfyiil,  melyet 
SziUldy  Aron  a  R^gi  Magyar  Eoltdk  T&r&ban  ^s  ut&na  a  tobbiek 
e  ritmus  bizonyit6  p6ld&j&nhk  id^znek,  az  eg^  nagy  4nekben 
m^g  csak  egyetlen  egy  sor  akad,  melyre  ez  a  ritmus  igaz&n  tA- 
illesztbetd.  Mert  a  ki  az  ilyen  sorokat: 

Nekonk   sziletil 
Mennybdl  adat&l 
Olaj  sz&rmazik     stb. 

a  »Elis  kacsa  ftLrdik«  ritmusdra  akarja  iitemezni;  ekk^ppen: 

Nek5nk  szi  |  {etll 
Mennybdl  a  |  daiAl 
Olaj  sz&r  I  mazik 

az  el&rulja,  bogy  egy  szikra  ritmus^rz^ke  sincsen.  De  m6g  ha 
azt  is  megengedjtik,  bogy  az  ^nok  minden  tiz8z6tagii  sorfira  —  ba 
torik  ha  szakad!  —  rderdszakoljdk  ezt  a  ritmust,  mSg  akkor  is 
az  a  bib^je  marad  a  dolognak,  hogy  az  ^nek  72  sora  koziil  ossze- 
sen  csak  30  ilyen  tfzszdtagti  sor  akad,  a  tobbi  43  sorban,  teh&t 
az  4neknek  j6yal  nagyobb  feleben  8,  9,  11,  12  ^s  13  8z6tagii 
sorok  y&ltakoznak  a  legszab41ytalanabb  osszeyisszas&gban.  tis  az 
ilyen  f^lsorokat,  melyek  majd  6 — 7  sz6tagra  nydlnak,  mint: 

Idyezl^gy  kegyelmes 
Kihoza  B^la  ker&ly 
Templomot  rakat&l     stb. 

majd  4  sz6tagra  zsugorodnak  ossze,  mint: 

F^nlik  mint  nap 

Osak  sz^ps^ged  stb. 


A.   MAGTAB    681    RnHUS.  539 

tal&n  m^gsem  szabad  a  »Ki8  kacsa  flirdik*  ritmus^ak  Pro- 
kniste8-&g7&ba  szorftani! 

Szilddy  erre  azt  a  formul&t  tal^ta:  >HaUrozottan  Srez- 
heUS,  bogy  a  3  &  2  sztftagti  litemekre  oszt&s  volt  a  szerz6  torek- 
▼^86,  ez  azonban  ritk&n  sikertilt  neki  annyira,  bogy  a  sormetszeteket 
18  megtarthatta  Yolna«.  Nagyon  k^nyelmes  magyar&zat,  de  valdj^- 
ban  semmi  ^rtehne  sincsen.  K^zikonyveink  pedig  egyszerfien  le- 
nyomatj&k  azokat  a  sorokat,  melyek  az  a  priori  meg&llapftott 
ritmus  mellett  bizonyitanak,  a  tobbit  nem  firtatjak  Az  ilyen 
in6d8zerr6l  persze  a  zsolt&rokban  is  bezameteres  versel^st  lehetne 
kisiitni ! 

Magamnak  egy  szerencs^s  y^letlen  adta  kezembe  az  emlitett 
4nekek  ritmus&nak  kulcs&t,  mely  egydttal  a  magyar  dsi  ritmus 
titk&t  is  felt&rja.  Mikor  n4hdny  b6nappal  ezeldtt  a  r^gi  magyar 
koltfii  maradv&nyokat  forgattam,  EddafordMsaim  bat^sa  alatt 
mSg  a  fiilembe  csengett  az  6sgerm&n  Sposz  ritmusa.  Ennek  tor- 
yenyei  nagyj&ban  ismeretesek.  Tudjuk,  bogy  az  eddai  6b  egy- 
i,ltal&ban  az  6-germ&n  versnek  elemei:  a  bangstilyos  ritmus  4s 
az  alliter&czi6.  Egy  eddai  teljes  verssor  k4t  roTid  sorbdl  &I1, 
melyeknek  mindegyik^beu  MUTc&i  hangsiUyos  azdtag  emdkedik 
ki,  majd  kisebb,  majd  nagyobb  sz&mii  bangsiilytalan  sz6tagok 
koziil.  A  k6t  rovid  sort  a  bangstUyos  szdtagok  alliter&ldsa  koti 
ossze  egym^sal;  4s  pedig  ide&lis,  de  mdr  az  Edd&ban  is  csak 
litk&bban  el4rt  formdja  ennek  az,  ba  az  elsfi  sornak  mindk4t 
bangstilyos  szdtagja,  vagy  mondjuk :  iktusa  csendiil  ossze  a  m&so- 
dik  sornak  egyik  iktus&yal.  PL  o. 

tha  hafdi  Helga 
inn  hngum  st6ra 

Tagy  bogy  fordft&saimb61  id4zzek: 

bogy  run&kba  rejti 
rettenetes  harcz&t. 

Rendesen  azonban  el4g,  ba^  mindegyik  sornak  egy-egy  bang- 
stilyos szdtagja  alliter^  egym&ssal.  K4t  ilyen  teljes  sor  (teb&t  n4gy 
rovid  sor)  tesz  egy  f41str6f&t ;  ez  k4tszer  .vdve  adja  a  teljes  epikus 
strdf&t,  melyet  a  skaldok  a  YII.  sz&zadban  41t  Starkadr  nevA 
koltfi  ut&n  Starkadarlagnak  neveztek. 

Az  alliter4czi6ra  n^zve  megjegyzendtf,  bogy  magdiibangz6k 
is  alliterdlbatnak  egymdssal,  m4g  pedig  szigorti  szab&ly  szerint 
inkdbb  kulonbozd,   mint   egyenld  mag&nbangz6k,  mert   biszen  az 

37* 


540  eiBOR  lONicz. 

alliter4czi6t  ilyenkor  nem  a   mAg&nhangz6k   egyenlds^e,   hanem 
a  Yok&lisok  kiejt^s6t  megel0z0  l&gj  hehezet  (spiritus  lenis)  adja,  pL : 

Osr^gi  Idftkben, 
mikor  aasok  ^ekeltek. 

Ezek  Yoln&nak  Dagyjdban  az  6-germdn  ritmus  torv^nyev 
illuBztr^&s&ra  ide  iktatom  az  Eddinak  egy  versszak^t : 

Skamt  ISt  Tisi  ok  hann  hardan  Idt 

Tigs  at  bida  Handing  Teginn, 

tha  er  fylkir  Yar  than  er  lengi  r^d 

fimt&n  Yetra;  l5ndam  ok  thegnum. 

▼agy  fordf tisaimbdl : 

De  ideje  llaiatdmem  TiU  kell  haladnom 

a  hajnal  dsY^ny^n  a  tejdt  llidjin, 

'&B  felh6k5n  futtatnom  mikor  Talball  kakaaa 

feb^r  paripdmat.  a  Yit6zeket  k51tL 

A  mint  a  Konigsbergi  Tored^ket  olYasgattam  4»  &Ita- 
Unosan  elfogadott  ritmusa  ir&nt  k^ts^gem  t^madY&n,  keresni 
kezdtem  az  igazit,  —  egyszerre  szinte  ontudatlannl  erre  |az 
6-8kandin&Y  ritmnsra  pr6b41tam  az  ^neket  litemezni.  tis  fmet 
Magam  is  meglepddtem,  mikor  l&ttam,  milyen  pomp^an  gordiil 
rajta  Y^ges-YOgig.  Az  elsd  pillanatban  azt  hittem,  bogy  a  meg* 
szokott  ritmus  okozta  k&pr£zat  tlzi  Yolem  j£t4k&t.  De  mikor  tijra 
meg  djra  elskanddltam  az  ^neket^  majd  basonm^Ls&t  is  szemttgyre 
Y^YO  abban  n^h&ny  eddig  fel  nem  tiint  saj^tsigot  Yettem  ^szre,. 
melyek  mind  erre  a  ritmusra  Yallottak,  akkor  l&ttam,  bogy  ]6 
nyomon  j&rok. 

A  Konigsbergi  T6red6k  tehit  —  eg^szben  ycyo  h&rom, 
k^sAbi  toldd^nak  felt4telezbet6  8z<5  kikiiszSboi^e  ut&n  —  a  koYot- 
kezd  kifogistalan  ritmusti  harmadf^l  str6flt  adja: 

Wylagnoc  A^e^rdetaital  ^  jfWjuc  la^iuc  oYt 

ez  nem  leYt  wala,  scuz  leannac 

bug  setiz  lean  qui  vleben  tart  fiot,* 

fiot  scitflbessen,  furiscte  mtma, 

^cuiTsegnek  tukere  etety  ymleti, 

t<9tan  maradhassun  ug  hug  ana  sciluttet, 

es  nekunk  Ayrunc  de  qui  legen^  a^, 

benue  ne  leyessen.  azut  nem  tudhotiuc. 

*  A  kdziratban :  fugaa  rohtonc.  —  '  A  k^zir.  chndaltus  fiot.  —  *  A^^k^sir* 
qui  legen  neky  atia. 


A    MAGTAR    681    RITMU9«  ,  641 

Ez  02  y^n,  mynt  em&erinc, 
quit  ac^ley  nem  IZlethet, 
mert  ha  ysten  ev  num  uolna 
benne  bynut  lelhetneync. 

Ezt  a  ritmuBt,  melynek  helyess^g^t  els6  haU&sra  is  mindenki 
meg^rzi,  az  ^nek  facsimil^j^nek  fentemlftettem  saj&ts&gai  m^ 
«zembetiiii0bben  bizonyftj&k.  Ilyenek  elfiszor  azok  az  eddig  kellfi 
figyelemre  nem  m^ltatott  pontok,  melyek  az  ^nek  egyes  monda- 
tait  —  I&t8z61ag  minden  ok  nSlkiil,  sdt  az  Srtelem  ellen^re  — 
kett^  Bzakftj^,  pi.  o. : 

hug  scuz  lean  •  fiot  sciulhessen  •  scuzsegnec  tukere  •  tistan 
maradhassun  • 

Most  m&r  ^rtjiik,  hogy  ezek  a  pontok  az  egyes  verssorok 
▼4g6t  jelzik  az  egyfolyt&ban  frt  szoyegben. 

Epfgy  ritmusunkat  bizonyftja  az  is,  hogy  az  egte  emldk- 
ben  csak  h&rom  nagy  betuvel  kezdfidd  sz6  akad  ^s  ezeket  eppen 
az  im^nt  nyert  str6f&k  kezdet^n  tal&ljuk.  Yil&gos  tehdt,  hogy  az 
^nek  leir6ja,  mikor  a  pergamennel  takar^koskodni  akarv&n  a  soro- 
kat  egyfolytdban  T^gig  irta,  az  egyes  str6f4k  kezdet4t  nagy  betUyel, 
3,  verssorok  v^g^t  pedig  ponttal  jel51te. 

De  ha  a  Konigsbergi  Tored^k  ritmusa  —  mint  kimutattuk  — 
<»akagyan  teljesen  osszev&g  az  6-skandin&y  kolt^szet  ritmus&yal, 
nagyon  kin&lkozik  az  a  gondolat,  hogy  eszerint  a  jelen  esetben 
nem  is  eredeti  magyar,  hanem  idegenbfil  &tyett  ritmussal  yan 
dolgunk.  YaldszintLnek  tetszik  az  a  feltey^s,  hogy  yalamely  bar&t, 
A  ki  az  6-germ&n  ritmusti  n6met  yall&sos  ^nekeket,  a  milyen 
pL  a  Muspilli  yagy  a  Heliand,  j61  ismerhette,  ezeknek  rit- 
mns^ra  prdb&lt  magyar  yall&sos  yerset  Irni.  De  m6g  az  is  lehet- 
^^ges  yolna,  hogy  a  Konigsbergi  Tored^kben  yoltak^pen  csak  6t- 
tiltet^se  maradt  rednk  yalamely  n^met  4neknek,  melynek  forditdja 
az  eredetinek  ritmus&t  U  ut&nozni  igyekezett. 

Mindezeket  a  Iehet6s6geket  eleinte  magam  is  megh&nytam* 
yetettenu  De  azut&n  m&s  ir&nyba  terelte  gondolataimat  yalami, 
a  mi  m&r  Eddafordft&saita  kozben  is  szeget  iit5tt  yolt  fejembe. 
Eeltfint  ugyanis  akkoriban,  hogy  az  Edda  ritmusa,  mint  for- 
4ft&somban  is  klfejez^sre  iparkodtam  juttatni,  mennyire  meg- 
•egyezik  a  magyar  nyely  term^szet^yel,  tigyhogy  ak^  tdsgyokeres 
magyar  ritmusnak  gondolhatn^  yalaki. 

H&tha  csakugyan  az?  Ez  a  gondolat  yillant  most  it  agya- 
mon.  Hitha  akkor,  mikor  az   Edda  ritmus&t  y^ltem  nyelyiinkbe 


648  oXbor  iGKJlcz. 

itiiltetni,  voltak^pen  dseredeti  magyar  ritmust  pengettem  ?  Ha  az- 
alliter&czi6  a  magyar,  illetve  a  finnugor  nyelvekben  epoly  ott- 
honos,  mint  a  germ&n  n^pek  kolt^szet^ben,  m^rt  ne  lehetett  volna 
maga  az  a  ritmus,  melynek  erfisft^s^re  az  alliter&czid  szolg&l,  a 
magyamak  is  6si  ritmusa?  Hiszen  a  magyar  hangsdlyos  ritmus, 
a  milyennek  Arany  Jinos  6ta  ismerjiik,  l^nyeg^ben  amtigy  is 
el^g  kozel  631  az  6-8kandin£y  ritmushoz.  Mind  a  kett6  az  iitem 
egy  tagj&nak  hangstilyos  kiemel^s^n  alapszik.  Csakhogy  az  d-skan- 
din&y  ritmusban  egy,  sot  Tc&  hangsulytalan  szdtag  is  megddzheti 
a  verssor  elsd  iktiisdt,  mintegy  utemeWzfit  (auftakt-oi)  kepezye, 
a  magyar  ritmus  pedig  mindig  liiktetdyel  kezdddik.  Azut&n  meg 
—  okozati  osszeftigg&ben  az  eldbbiyel  —  a  germ^n  ritmusban 
csak  az  ikttisok,  az  emelkedesek  szdmitanak,  a  hozzdjuk  simtild 
hangsHlytalanok  szdma  szabadon  vdltakozhatik^  holott  a  magyar- 
ban  az  iitemeknek  e  y^tozatoss&gdt  az  egyiiy^  tartozd  sorok 
egyenlfi  hossziis&ga  korUtozza. 

De  az  a  k6rd&,  hogy  mindig  ilyen  yolt-e  a  magyar  ritmus. 
Nem  yaldszfnfibb-e,  hogy  csak  k&6bb,  a  rim  hat^Lsa  alatt  y&lt 
ilyen  egyenletessS  ?  A  rfm  megkoyetelte  a  sorok  egyenlfi  terje- 
delmet,  tehdt  el6szor  is  el  kellett  tiintetnie  a  majd  royidebb, 
majd  hosszabb  iitemeldzdket,  tigysz61y£n  lenyesegetni  a  sor  elejen 
ki4116  r^szekety  —  azut&n  pedig  az  iitemek  hangstilytalan  szd* 
tagjainak  sz&m^t  kellett  szab&lyos  rendbe  szoritania.  De  az  6sr 
magyar  ritmus,  mely  mSg  nem  yolt  a  rim  h&mj&ba  fogya.  az 
Iitemek  zenei  hat&rain  beliil  szabadon  mozoghatott,  6poly  szabadon, 
mint  az  Edd&nak  fentjellemzett  ritmusa.  Es  akkor  az  6si  magyar 
ritmus  tok^letesen  osszey&gott  az  6-skandin&y  ritmussal,  b&r  attdl 
eg&zen  fiiggetleniil  fejl6ddtt 

Ez  a  feltey^s  term^zetesen  csak  tigy  tarthat  sz&mot  elfo- 
gad&sra,  ha  a  Konigsbergi  Tored^ken  kfyiil  m6g  m&sutt  is  ki- 
mutathat6k  ennek  a  ritmusnak  yalamelyes  nyomai.  Ezeket  kellett 
teh&t  keresnem,  6s  rSgibb  koltdi  marady&nyaink  gySr  yolt&hoz 
kdpest  ar&nylag  el^g  ilyen  nyomra  akadtam.  Mindj&rt  a  Pann6nia 
Megy^tel^r<5l  sz616  dneknek  dppen  azon  rSsz^ben,  melyet  m&r 
Arany  J&nos  r^gibb  szoyeg  marady&ny&nak  tartott,  egy  kifog&s- 
talan  szak&t  tal&ltam  ennek  a  ritmusnak: 

Feldedei  odtad  I>«na  visit 

Fej^r  ^yan,  ^ranyas  n^ergen 

&  /{yedet  Jirkort  val6 

AnjkjM  fAen,  Nagy  szdks^geihea. 


A.   MAOTAR   681   BmfUS» 


643 


A  regAs  ^nekek  koziil,  melyeket  Sebesty^n  Gyula  oly  csocUi- 
latos  mtfdon  keltett  tij  ^letre,  £ppen  a  legtipikusabb  r^szek  szint^n 
yil&gos  jel^t  mutatj^  ennek  a  ritmusnak. 

Ezek  a  8orok:     Misemond6  gyertya 
gynjtatlan  gynlladjon 


sz^p  m^salhangztfs 


alliter4czi6Yaly  vagy: 

adjon  az  tlristen 
ennek  a  gazdtoak 


mag&nhangzds  botiirimmel^  bizonyft^knak  ugyan  m^g  nem  alkal- 
masak,  mert  kozons^ges  alexandrinuBoknak'"  is  vehetjilk.  De  m&r 
a  koyetkez6k: 


egy  hold  f5ldon 
8Z&Z  kereszt  buz&t 
egy  bold  r^ten 
Bzto  szek^r  sz^n&t, 
egy  ludja  alatt 
Bz&z  libafiat 
egy  tyuk  alatt 
8Z&Z  csirkefiat. 


vagy: 


annyi  tur<3t, 

mint  r^ten  a  tur&s ; 

annyi  tejet, 

mint  tengerbe'  a  yiz. 

adjon  az  liristen 
ennek  a  gazd&nak 
hat  Bz6p   5krot, 
h&rom  barest     stb.  stb. 


m&r  az  utemek  szdtagbeli  bossz&nak  ama  szabads&g&t  mutatj&k, 
melyet  a  keresett  dsi  ritmus  jellemzff  saj^ts&ganak  ismertiink  feL 
De  a  legTil&gosabban  ^s  minden  k^ts^get  kiz&rd  m6don 
mntatkozik  ez  a  ritmus  4ppen  abban  az  Snekben,  melynek  eddig 
elfogadott  ritmus&t  az  im^nt  annyira  elfogadhatatlannak  taUUtuk 
—  6Ttem  a  Szent  Ldszld  kir^yt  dics6ft6  ^neket.  Az  elsd  str6f&k- 
ban  az  utemek  hangsdly&t  m£g  az  alliter&czi6  is  61esfti,  ez  azon- 
ban  az  ^nek  tov&bbi  soraiban  egyre  ritk&bban  ^s  bigyadtabban 
fordul  el6,  nem  is  csoda,  hiszen  az  alliter£czi6  e  koltem^ny  kelet- 
kez&ekor  m&r  hanyatldfelben  lehetett  Hanem  maga  az  a  ritmus, 
melyet  ^n  6si  magyar  ritmusnak  hiszek,  az  eg^sz  ^neken  akad&ly- 
talanul  pereg  veges-y^gig: 


Idyezldgy  Aregyelmes 
szeni  L&szl6  A;er&lyl 
ifagyarorsz&gnak 
^des  o^talma, 
Szent  keMjok  kozt 
drdgal&txiB  gyongy, 
esUl&gok  kozbit 
/'/nesB^ges  mHag. 

*  Vagyis  tizenkettoanek. 


SzefUhdroma^gnsk 
vagy  te  szolg&iskf 
JizuA  Z'm^rtusnak 
nyomdoka  Ard'yeti; 
Te  szent  {^ieknek 
tiaziA  eddnye, 
Sziz  lf(iritoak 
volasztott  vit^ze. 


A  aterk. 


644  oiBOB    IOMIgZ.    a    MAOTAR    681   RITMUS, 

IfogyarorszAgnak  Teneked  aty&d 

vagy  kerilj  ma^attya,  kegyeB  J^^a  ker&lj, 

Szent  kerilyoknik  hogy  hozz&  /ripest 

fines  ^ilkdre:  kegjes  keriij  lenn^l. 

!^s  igy  toY&bb  az  eg^sz  eneken  vegig  egyetlenegy  hib&s 
8or  D^lkiil. 

De  ez  a  ritmus,  mely  az  ^neknek  niinden  sor&ban  tiszt&n 
megcsendiil,  egytittal  magdnak  az  ^neknek  keletkez^s^re  is  vilAgot 
▼et.  Eddig  a  Szent  h&szl6  kir&Iyrdl  Tal6  eneket  az  ugyanazon 
k6dexben  r&nk  maradt  » Salve  benigDe«  kezdetfi  latin  vers  for- 
dit&s&nak  tartott^.  Most  azonban,  hogy  tfisgyokeres  magyar 
ritmust  sikeriilt  benne  kimutatDunk,  holott  a  latin  ^nekben  sem 
a  rfmnek,  sem  a  latin  himnnsok  valamely  metmm&nak  nyoma 
sincsen,  k^ts^gtelen,  hogy  nem  a  latin  inek  az  eredeti^  hanem  a 
magyar,  6h  fgy  r^gebbi  —  amtigy  is  el^g  szeg^ny  —  irodalmunk 
az  dsi  ritmus  kutat&sa  kozben  egy  sz^p  ^s  igaz  magyar  ^rzestdl 
ithatott  koltem^nynyel  gazdagodott.  Hiszen  ez  4ppen  az  igazs^ 
krit^riuma,  hogy  vildgdnil  tijabb  igazs&got  tal&lhatunk! 

A  latin  ^nek  szoyeg^nek  behatdbb  yizsg&lata  kozben  azon- 
ban m^g  egy  tijabb  6s  nem  kev6sb£  drdekes  t^nyt  sikeriilt  fel- 
derftenem.  A  latin  yersnek  rfmtelen  6b  semmif^le  idtfm^rt^kes 
yersel^sre  nem  alkalmazhatd  sorai  ugyanis  8z6tagbeli  terjedelemre 
is  a  legy&ltozatosabb  kSpet  mutatj&k.  De  h&t  m^gis,  mi  lehet  a 
ritmusa?  k^rd^m  magamt61  ^s  megprdb&ltam  a  legklilonosebbeket 
6b  a  legtdvolabb  esdket^  mfg  y^gre  r&akadtam  az  igazira  —  egtesen 
kozelben!  A  latin  £nek  ritmusa  t.  i.  teljesen  azonos  a  magyar 
eredetinek  im^nt  meg411apftott  ritmus^yal.  L&ssuk  csak: 

SaiYB  ^enigne  Tu  ^rtnitatis 

rex  Xadifilae,  ciiZtor  /Sdelis, 

Unnicae  plehia  Jesu  C%mti 

dtUciB  iMitrone,  ve^igia  /«rrens, 

regis  regum  c^jHritus  sancii 

gemmsk  praecl&r&j  vas  tu  dilectum, 

5fderum  coeli  electe  imgil 

|?raefulgidum   sidns.  a/mae  ifariae     stb. 

L&tniyal6,  hogy  a  dedk-fordit6  ak&r  zenei  okokb61,  ak&r 
fordftdi  htls4gb0l  a  magyar  eredetinek  ritmus&t  is  &ttiltette,  noha 
az  a  latin  nyely  hangstily&nak  tory^nyeiyel  nem  igen  egyeztet- 
het6  ossze. 

De  mSg  a  hoi  csak  szerSt  ejthette,  a  hangsiilyokat  £lesft6 
alliter&czidk  megcsendit^s^re  is  torekedett,  mint  pi.  o. 


OOMBOCZ    ZOLTXN.    TOb6K   JdYXV^TSZATAINK    KT^RD^S^HEZ.  545 

tu  nobis  Batas  —  qao  none  quiescia  —  . 

ta  tartaromm  oleo  Sudat 

terror  eomm  —  Sacrum  Sepolcrum     stb.  stb. 

Mindezekbffl  teMt  viULgosan  meg&llapithat6,  bogy  a  Szent 
Laszl6  kirdlyrdl  Yal6  ^nekben  eredeti  magyar  verset  birunk, 
melynek  ritmusa  tijabb,  er6s  bizonylt^ka  a  Konigsbergi  Toredek- 
ben  ^8  egyebiitt  kimutatott  ritmus  dseredeti  magyar  Yolt&naL 

Ennek  a  ritmusnak  gyokereit  a  finnugor  kolt^szetben  ^s 
€l&gaz&s&t  a  kesfibbi  magyar  n^p-  ^s  mftkolt^szetben  kimutatni  — 
egy  mdsik  dolgozatomnak  lesz  a  feladata. 

Budapesten,  1904  oktdber  20. 

GXbor  loMicz. 

TOROK  jOVEV£NTSZAVAINK  K&RDiStHEZ. 

Kozismert  dolog,  bogy  a  honfoglal&s  el6tti  magyars&g  mftvelt- 
seg^ben  a  ytorok'  fajii  nepekkel  yaI6  erintkezes  milyen  mely  nyomo- 
kat  hagyott  Ez  firintkezes  nyelvi  eml6kei,  r4gi  ,torok'  jovev^ny- 
szayaink  yil^gosan  bizonyftj&k,  bogy  mit  koszonhettek  dseink  a 
magasabb  mtLvelts^gi  fokon  &116  toroks^gnek.  A  torok  szomsz^dtdl 
tanultik  el,  —  bogy  egyebet  ne  emlitsek  —  a  foldmfvelest  (drpaf 
htiza^  aratniy  eJce,  Icender,  tilolni,  szose  stb.)  az  411atteny&zt6st 
(ohor,  bika,  borju,  tind,  tino,  csihd,  disznOj  agdr  stb.)  86t  m6g  a 
boriydst  is  (bor,  szoUo,  sepro  stb.)  Az  Erintkezes  tehdt  nem  yolt 
foliiletes,  s  nagyon  yaloszintl,  bogy  a  nyelyi  hat&s  mellett  y^r- 
keyered^ssel  is  jdrt 

Mdr  ennyibdl  is  k^tsfigtelen,  bogy  r6gi  torok  jovey^ny- 
szayaink  m6dszeres  tanulm&nyoz&sa  nem  csak  nyelyiink  tort^ne- 
tenek,  hanem  dstort^netiinknek  s  ethnologi&nknak  is  egyik  leg- 
fontosabb  f51adata.  Pedig  az  igazat  megyallya,  ebben  a  k^rd^sben 
ma  sem  latunk  tiszt&bban,  mint  yagy  30  ^yyel  ezeldtt,  *  mikor 
B  u  d  e  n  z  a  Nyelytnd.  Kozlem6nyek  10.  kotetfiben  V  6  m  b  e  r  y  Ma- 
gyar-torok  szdegyeztetSseit  bir^lya,  eldsz^r  utalt  arra,  bogy  tSrok 
joyeyenyszayaink  jobbdra  csuyasos  hangsajdtsdgokat  tiintetnek  fol, 
^  az  4tad6  nyelyet,  a  melybfil  —  y^lem^nye  szerint  —  a  csnyas 
n^p  es  nyelye  maradt  r&nk,  d-csuvasnah  neyezte  el.  Az6ta  a 
kimutatott  torok  joyey6nyszayak  sz^ma  —  s  ez  ftfk^pen  Mun- 
k&csi  Bem&t  Erdeme  —  majdnem  megk^tszerezddStt,  de  azok 
a  hangtani  nebezsEgek,  a '  melyekre  m&r  Budenz  is  utalt,  m^g 
ma  is  megoldatlanok. 


546  OOMBOGZ  zoltjLk. 

Mert  igaz  ugyan,  kogy  itorok'  joYeyenyszaYaink  olyan  nyeh- 
b61  Yal6k,  a  mely  sok  hangsaj&ts&gra  megegyezett  a  mai  csuyas 
nyelwel;  megvolt  benne  —  egyebek  kozott  —  a  rotaczizmus 
(z>r)  a  mely  a  mai  torok  nyelyek  koziil  legnagyobb  mSrt&ben 
£ppen  a  csavasnak  sajdts&ga  (pi.  tenger,  okor,  hard  stb.);  meg- 
volt  benne,  —  legal&bb  bizonyoa  fokig,  a  szdkezdfi  hs  >  x^  (pi. 
hom6\s)  8  a  td  szdtagbeli  -a-  >  -!-  hangy&ltozds  (b^a,  tind)  stb. 
stb.,  a  melyek  mind  a  csuvast  is  jellemzik:  de  m&sr^szt  az  is 
k^ts^gtelen,  bogy  ,torok'  jovey^nyszayaink  nem  egy  hangsaj&ts^a 
l^nyegesen  elt^rnek  a  mai  csuvas  nyelyttfl.  Hogy  csak  n^h&nyat 
emlitsek,  a  csuvasban  ki&nyzik  a  szdkezd6  zong^s  &-;  torok 
joyey^nyszayaink,  n^h&ny  k^tes  esetet  nem  tekintye,  csak  a  zon- 
g4s  h'i  ismerik  (pi.  hiTca,  b^ko,  bdj,  bo^yH  stb.).  A  csuyasban  a 
8z6kezd6  koztorok  j-nek  s-  felel  meg;  torok  joyey^nyszayaink, 
—  ismit  h4rom-n6gy  esetet  nem  tekintye  —  gy-s  szdkezdetet 
tiintetnek  fol  (pi.  gyertya,  gyilmolcs,  gyilru,  gyilszu),  ez  pedig 
(7-b6l  fejl6dott)  cF-torok  eldzm^nyt  folt^telez.  A  csuyasban  a  koz- 
torok -ah  'dk  sz6y6g  helyett  -a,  -d'-t  talilunk;  torok  joyeyfiny- 
szayaink  -rf,  -^,  -w,  -tJ^je  mindenkSpen  -ay,  -ay  yagy  -aw,  -aw, 
yagy  pedig  -o,  -o,  -U,  -u  s2dy£gre  utal  stb.  Ha  teh&t  a  mellette  es 
ellene  sz616  ^ryeket  kell6  6yatoss£ggal  merlegeljiik,  egyelfire  alig  &llft- 
hatunk  tobbet,  mint  kogy  az  a  ,tordk'  nyely,  a  melybdl  joyey^ny* 
szayaink  yal6k,  tobb  bangsaj&ts&gra  egyezett  meg  a  mai  csuyas 
nyelyyel,  mint  a  koztorok  tfpussal. 

Van  azonban  egy^b  nek4zs4g  is.  Mdr  B&lint  G&bor  ^s  Budenz, 
^s  djabban  Munk^csi  tobbszor  utalt  arra,  kogy  n^k&ny  magyar 
8z6nak  pontos  m&sa  a  keleti  altajis&gban,  a  mongolban  es  mand- 
sdban  jelentkezik.  Simonyi  szerint  ugyan  (PUF.  1: 127.)  ki  lebet 
mutatni,  bogy  az  dty^tel  a  legtobb  esetben  nem  a  mongolbdl 
kozyetleniil,  kanem  yalamely  torok  nyely  kozyetit&^yel  tort^nt, 
mindamellett  szerinte  is  yan  nSb&ny  eset,  a  mikor  a  mongol 
eredetet  alig  yonkatjuk  k^ts^gbe.  Ime  tal&lomra  n6k&ny  p61da: 
ix^Agy*  ig^  <  mong.  iige  a  8z6,  az  ige  |  magy.  nZ<2-  (yo.  a  r^giseg- 
ben  iMet)  uldoz  <  mong.  vMe"  elde-  iildozni,  kergetni  |  magy. 
erdem  <  mong.  erdem  mandsti  erdemu  iigyessSg,  tebets4g,  ^rdem, 
er^ny  (a  torok  nyelyek  koziil  csak  a  kdnban  meg  az  ujgurban 
drddm)  stb.  stb. 

Torok  joyeyenyszayaink  legfontosabb  kerd^se  m&v  most 
az,  kogy  az  elsd  csoport  szayai  —  neyezziik  royiden  csuyas 
csoportDak  —  s  a  m&sodik,  a  mongol  csoport  szayai   csakugyan 


t6r5k  jCyey^tszayaikk  KtRD'tsisEz,  547 

kuldnboz6  iddben,  ket  kiilonbozd  nyelybtfl  keriiltek-e  a  magyars&g 
nyelY^be.  Yannak-e  kSts^gbeyonhatatlan  vagy  legal&bb  elfogad- 
kat6  hangtani  okaink  arra,  bogy  a  k4t  csoport  szavait  egym&stdl 
kiilony&laszszuk  ?  S  mivel  ez  a  kSrd^s  m6g  egyel6re  y^glegesen 
ddontve  nincsen,  vajjon  nem  iddeldtti-e  Munk&csi  elmSlete,  a 
mely  a  mongol  csoport  szavait,  yagy  legal&bb  egy  rSsztiket,  ha 
kozvetett  titon  is,  a  htinok  nyely^bdl  sz&rmaztatja  ? 

K^ts^gtelennek  tartom  s  az  aUbb  kozolt  n^h&ny  p^ld&yal 
tal&n  bizonyftanom  is  sikeriil,  bogy  e  fontos  kSrdSsek  mddszeres 
megold&s&t  csak  akkor  rem^betjiik,  ba  egyr^szt  a  toroks^g 
viszonya  a  mongols^hoz,  mdsr^szt  a  csuyas  viszonya  a  toroks^g- 
bez  is  a  mongolsdghoz  yeglegesen  tisztizva  lesz.  Hogy  e  teren 
eddig  milyen  kev^s  tort^nt,  koztudom&sti  dolog  s  ez  a  key^  is^ 
milyen  k^tes  6rt(!kil  s  milyen  foliiletes  megfigyelds  eredm^nye ! 

Pedig  a  r^szletekbe  men<5  rendszeres  kutat&snak  ket  dolgot 
konnyd  bizonyf tania :  1.  bogy  a  inoDgols&g  es  a  toroks^g  sokkal 
szorosabb  rokonsdgban  tartoznak  ossze  egym&ssal,  mintsem  els5 
pillanatra,  foliiletes  yizsg&lat  ni&n  binndk.  2.  bogy  ugyanazok 
yagy  legaUbb  nagyr^szt  ugyanazok  a  bangy&ltoz&sok,  a  melyek 
a  CBuyast  a  koztorok  tipastol  olyan  ^lesen  megkiilonboztetik^ 
ugyanazok  a  bangsaj&ts&gok  jellemzik  a  mongols&got  is  a  koz-- 
torok  tfpussal  szemben. 

E  t^telek  r^letes  igazol&sa  term^szetesen  nem  lebet  fol- 
adatom  e  royid  czikk  kereteben ;  egyebiitt  tigy  is  lesz  erre  alkal- 
mam.  E  uSh&nj  p^ld&n  csak  azt  akarom  bemutatni,  bogy  a 
mongol-torok  bangyiszonyok  belyes  folismerSs^nek  mennyiben  lebet 
fontossiga  torok  joyeyenyszayaink  k^rd^s^ben  is. 

Ismeretes  dolog,  bogy  a  koztorok  tipussal  szemben  a  csuyast 
a  rotaczizmus  mellett  (-e  >  -r)  egy  sok  tekintetben  analdg  hang- 
y^ltozAs,  a  lamdaizmus  is  jellemzi  (-i>  I).  XJgyanez  a  lamdaizmua 
m^  most  megyan  az  eg^z  keleti  altajis&gban,  a  mongolban  ^s 
a  mandstiban  is:  eredeti  szdkoz^pi  es  sz6y^gi  altaji  *-§  iy^J 
bogy  a  p&rbuzamoss&g  a  rotaczizmussal  teljes  legyen  '^-z)  bizonyoa 
bangtani  belyzetben  M£  y&ltozik.  Ime  n^biny  p61da: 

Eolok,  holydk  (kolke-t;  a  Kulcs4r-k6dexben  helh).  Eredeti 
jelent^se  tudyal6y6leg  kutyakolok,  catulus  (yo.  ebadta  kolTce)  s 
iltal&nosabban  fiatal  &lla(i  (pL  macskakolok  stb.).  A  NySz.  4s  az 
Oklsz.  csak  ezekben  a  jelent^sekben  ismeri.  A  hoUh  sz6  magyar&za- 
t&yal  m&t  tobben  megprdb&lkoztak.  Alig  szorul  cz^olatra  Y&mb^ry 
egyeztettee   ("ioto'i  =  oszmanli    keUh    szfirtelen    [6retlen]    illapot 


548  aOMBOGZ    ZOLTIk.    T6b6k    J^TETtoYSZATAOrK    KiRDisiHEZ. 

p.  o.  dinny^rdl  is  mondhatd.  Badlofih&l  Mldk  eine  schlechte 
unreife  Melone).  M&r  Budenz  is  a  l&tszatos  egyez^k  k5z6 
sorolta.  A  MXJSz.  a  kdlok  sz6t  eredeti  finnugor  szdnak  tartja  b 
A  ,toj^'  jelentdstL  zUrj^n  iotk  szdval  veti  egyba  ToY&bbfejti 
Budenz  magyar&zaUt  Munk&csi  Bernit  (AEE.  419—420).  Szerinte 
mind  a  magyar,  mind  a  zUrj^n  sz6  jovey^nyszd  az  &rjas&g  terii- 
let£r61.  A  ftfbb  adatok,  a  melyekre  hiyatkozik,  tijperzsa  kddai 
»kind,  kleines;  foetus,  embryo«,  pahlavi  kdtak  ,gyermek';  a  kau- 
kizusi  nyelyekbtfl:  kabardin  gedykhe  >Ei«,  rutui  giUiigf  gvlug 
u.  a.  TJgyanott  Munk&csi  azt  is  megemliti,  bogy  >mes8ze  keleten, 
a  mongolban  is  tal&lkozunk  szorosan  ide  ill0  egyez&seU :  guliyej 
gtUtiye  »un  jeune  chien,  un  petit«  (Eow.)  s  szerinte  »nagyon 
hihetA,  bogy  a  h&rom  kiilon  ir&nyban  jelentkeztf  I  ejiis  a  koz58 
eredeti  dent&lis  spirans  ilyes  fejlem^nyt  eltfsegftd  (taUn  osztj&k 
I'Ule)  v&ltozatin  alapszik«.  Ha  mir  most  —  egyelfire  nem  vizs- 
g&lva,  bogy  a  ziirj^n  kol^k  csakugyan  &t]Sl  vagy  kauk&zusi  jovey^ny- 
fizd-e,  —  figyelembe  veszszUk,  bogy  a  magyar  kdlok  alakra  68 
jelent^re  n^zve  egyar&nt  kozel  &11  a  mongol  guluye-hez  s  tavo- 
labb  a  ztLrjSn  6s  drja-kauk^zusi  alakoktdl,  onk^nt  folmeriil  az  a 
k^rd^s,  bogy  vajjon  nem  egyszerCLbb  6s  term^szetesebb-e  az  elAbi 
csoportot  az  utdbbitdl  klilonv&lasztani,  s  a  magyar  8z6t  egyenesen 
a  mongoUal  bozni  kapcsolatba.  Ann&l  ink&bb  meg  kell  ezt  ten* 
niink,  mert  a  mongol  gilliye  nem  &rja  joyev^nyszd  ^s  nem  is  fill 
€gyedul  az  altajisfigban.  Ha  szemmel  tartjuk  az  im^nt  mondotta* 
kat  a  mongolsdg  lamdaizmusardl,  nem  lesz  neb^z  a  pontos  torok 
megfeleltfket  megtalfilni:  oszmdnli  kosdk  ein  Eameeljunges,  ein 
junges  Tier  iiberbaupt;  kuciik  der  junge  Hund  |  teleuti  tatfir 
kiiSUk  u.  a. ;  kucukld"  ^kSlykezni*  |  tobolszki  tat&r  kiisHk  kutya- 
kolok  I  kirgiz  kiliuk  die  Jungen  der  Tiere ;  kuMktd-  Junge  wer- 
fen  (Radloff).  Ezek  utdn  alig  vonbatjuk  kdts^gbe,  bogy  i6ldh 
szavunk  is  r^gi  »tor6k-mongol«   jovey^nyszayaink   k5z6   tartosik. 

Del  (dele-t).  Pontos  mfisai,  mint  eddig  is  ismeretes  yolt,  a 
keleti  altajisfigbdl :  mongol  diUi,  k3z6p,  d61,  6jt6l ;  |  mandsd-tunguz 
didtn  ,kozep^  A  toroks^g  ebben  az  esetben  is  megtartotta  az 
eredetibb  -§  bangot;  a  mongol  diili  szabfilyos  megfelelfii  a  koz- 
torok  tu§,  ids  ,d^l'  (der  Mittag,  der  Sfiden). 

A  mongol  sz6kezd6  d-nek  a  toroks^gben  r&zint  t-,  (dr) 
r^szint  ;-  &  fejlem^nyei  (3-j  i-,  rf-,  s-)  felelnek  meg.  Ime  egy  p^lda : 

T5(7y  szayunk  Munkdcsi  szerint  (KSz.  3:194,  196)  rSgi 
t3rdk-mongol  joyey^nyszd  s  megfeleldi  mongol   ddeij  Enter  der 


8ZILA8I  m6ricz.  A  be8z£dbA8zek  osztIlyozjLsa.  54^ 

weiblichen  Tiere  |  mandsti  delen  id.  |  teleuti,  tdin  id.  Tdgy  ere* 
detibb  alakja  tSlgy,  a  mi  pontosan  mef^elelne  a  teleuti  telin  alap* 
]4n  kikovetkeztethetd  *tel(T)x  alaknak.  Az  emlitett  hangtory^ny 
segfts^g^vel  ism^t  konnjfi  lesz  a  mongol  deley  stb.  torok  misait 
megtal&Inunk :  csagataj,  kdn  jdlin  ,Eater'  |  barabo  jUin  id.  | 
kaz&Di  taUr  jUen  id.  |  baskir  jekn  \  csuvas  anatri  Me  |  virjali 
ail'Vl  id.  Vil&gos  ebbSl  az  is,  bogy  a  Munk&csi  idezte  teleuti 
telin  nem  lehet  eredeti  torok  sz6y  hanem  mongol  jdvev^ny  a 
hogy  a  magyar  tdgy  nem  Yonbat6  ide,  mert  a  mongol  tSrok 
alapalak  d-yel,  vagy  ^-Tel  kezdtfdott,  6b  semmiesetre  sem  ^-vel. 
M^gegyszer  ism^tlem:  mielfitt  r^gi  torok  joyeytoyazaTaink 
mddszeres  yizsg&latdba  fogn&nk,  tiszt&znunk  kell  a  torok-csuyas- 
mongol  bangyiszonyokat. 

60MBOGZ  ZoltIk. 


A  besz£dr£szek  osztAlyozAsa. 

(V6ge.) 
III.  Ige  &  n^szd.* 

MegkUl5mb5ztetik  az  ig^t  a  szem^lyragok,  az  actiynm  6» 
passiynm,  a  m6d  6a  iddjelek.  A  szem^lyragok  szempontj&bdl  teb&t 
a  partic.  s  infin.  nem  tartoznak  az  ig^bez.  De  a  f.  ugor  nyel- 
yekben  ugyanezek  a  szem^lyragok  a  n^yszdhoz  is  j&rulbatnak|. 
sdt  a^  mordyinban  pi.  eg^szen  hasonlo  szerepldssel,  pL  alfa-n  oreg 
ember  yagyok,  at'ort  6.  e.  yagy,  aHa-tamay  -tada  6.  e.  yagyunk,  yagy- 
tok;  sdt  esetragos  n6ysz6kboz  is,  pi.  i^sa  y&rosban,  ossa-n 
y&rosban  yagyok,  oisltama  y&rosban  yagyunk;  mon  Ifasan  ^n  itt 
yagyok,  min  t'oAtama  mi  itt  yagyunk ;  a  3.  szem^lyn^l  nem  teszik 
ki  a  ragot,  pi.  son  at'a  6  oreg,  plur.  sin  alfat. 

Mondattani  szerepeben  az  ige  rendesen  mint  &llftm^y  sze- 
repel.  De  m&t  teljes  alakj&ban  is  nyerhet  n6ysz6i  szerepet.  Lebet 
cdany^  pi.  »M^lt6  az^rt,  hogy  kfnos  erfiyel  ellene  t&madjunk,  tdle 
ely&ljunk,  ne  tal&nt&n  utolj^ra  a  nem  hagyhatom  legyen  bel6le 
Faludi  SztE.  96.  Ha  pedig  a  nem-adom  yagyon  el6ttunk  FaL 
XJdyE.  2 :  67.  Addig  csudaljuk  az  embert,  a  mig  fennforog  fel61e 
a  meg  nem  foghatom  IJdyE.  200.  Es  ha  tal&n  a  nem  akarom  toy&bb 
b&ntan&  Bomanust  Konst  1 : 4.  Megtanf t  a  joszte  =  joyendtf  Yadr. 

*  Simanyi :  Ndy8z6knl  hasznilt  igealakok  Nyr.  7 :  434. 


550  8ZILA8I  m6ricz. 

Majd  lesz  ne  mulass  N^p.  Hom&lyos  beszedj^bdl  nem  egy^b  hanem 
a  taMd  el  maradott  rednk  Fal.  A  m^s^nak  nebdntsd  a  neve. 
A  milyen  a  j6  nap,  olyan  a  fogadj  isten,  Ez  az  a  Yoros  bor, 
kinek  neve  bdnom.  K&lm&n  Vadvirdgok  173.  A  nem  b&nombtil 
lesz  a  bdnom,  Kozm.  Egy-k^t  napi  dinom-ddnom,  holtig  tartd 
szdnom-bdnom.  Kozm.  Tobbet  6r  egy  h&dezem  sz&z  heres&nnd. 
Kozm.  Nem  is  yalami  mondom-mondom.  P6sah4zi  Nyr.  5  :  459. 
Sok  nines  6rzi  a  vagyont.  Kozm.  Motoz  van  a  fejibe  Nyr.  1 :  384. 
Majd  lesz  hapsz.  Buda  m&r  volt  a  mi,  Etele  a  Uszen  Ar.  BHal. 
Ejnye  hdt  hoi  j&rhat  most  ez  a  f^z  benne  Ar.  Toldi.  A  fAsz 
kergetett  Fal.  Konst.  y:3.  Tobbet  olt  meg  a  rendetlen  [eszem- 
iszoniy  hogysem  a  kard.  SztE.  97. 

Mondat  tdrgya :  Megvette  a  fdszit  Vadr.  509.  Mjent  kidlt 
IslerMdjont  se  mondott.  E  nyelvet  ^rt^  a  l&ny  s  ezen  viszonzi 
a  szeretUTcet  Ar.  Ldtszihoi  nem  ismerek  Ar.  Ada  b&tors&got, 
novels  a  merszet  Ar.  BH. 

Hatdrozd:  Megvallom  in  theoria  azaz  gondohm  szerint  Bz^p 
dolog  NemE  85.  Es  mire  vald  emberben  az  epe?  Hanem  bogy 
az  ilyen  alkalmatoss^gokban  haragszomra  fakadjon?  NU  75. 
Haragszomra  mutatnak  a  szfvek.  UdvE.  172.  Oly  hiszemben 
yagyok  NemE.  98.  Most  is  csalbdl  6s  nem  fdszbol  lippene  meg. 
Tompa  Szuhaj  M.  Kettejok'  e  merszen  ki  tudja  mi  6ri?  Ar. 
TSz.  12:53.  Adj  egy  kicsiny  vizet  isten  fizessAe  Nyr.  6:231. 
Taldlomra  (mondta)  Nyr.  5:58.  A  voltra  a  zsid6  nem  &d. 
Az  erd^lyi  ember  nem  az  adom&t  szolgdl.  Mikes.  Nem  ttcdtom" 
mal  felely^n.  Bdday  napl6ja  1709.  A  vanbul  nem  tudott  meg- 
41ni,  most  a  nincsenbiU  is  musz^j  Nyr.  4:277.  Osak  aszongydkbtd 
tudja.  N6p. 

BirtoTc:  A  16nak  n4gy  hotUk-]^  van,  m^gis  megl&bik  Km. 
A  kinek  merije  Tan,  l^pjen  be.  Abonyi :  A  mi  n6t  3 :  143.  Meg- 
engedem,  bogy  magad  e  koteless4gr61  iulonb  hiszedben  legy,  de 
emiatt  senkit  se  k&rhoztass  Fal.  97  (Toldy)  yo.  hogyha  nem 
mondott  yolna  egyebet  a  Credo  a  te  hiszemednA  uo.  212. 

Ezek  reszben  elvont  nom.  deverb.  helyettesft6i,  reszint  az 
ellent^t  kifejez^s^re  yal6k  s  megfeleltf  kiilnyz6  n^yszdk  p6tl<5i. 
Mind  a  k^tfigle  per  analogiam  a  nom.  deyerbale  utdn  jott  l^tre. 
M^ik  r^sziik  yiszont  gyakori  8z61&8m6dok  dllitm^ya  s  elliptikus 
pL  a  fdsz,  kapszj  mersz,  mig  y^gre  nemelyik  jelzdb6l  ill  appo- 
aiti6b61  lett   f6n6yy6,  yalamint  a   mellSkn^v  szokta.  (Sim.  id.  L) 


A    BESZ^DBiSZEK    OSZTIlTOZIsA.  551 

Ilyenek  kiv&lt  a  nagy  sz&md  gdnynevek  mint:  Pillancs, 
Huppancs  (kov^r  ember),  Toppancs  (nehfe  Idp^sfi),  Gebbencs 
(lomh&n  j&ro).  Eredetiikre  vallanak  a  kovetkezd  teljesebb  jelzett 
8z68  kifejez^sek :  T^rgy  meg  Kati ;  Nebizdri  bdcsi ;  T6df tsd 
Jakab;  Reszket  farkd;  Toj&s  Miska. 

G-yakoriak  ugyanazon  t&rgyhoz  yagy  szem^lyhez  fiiz6dd 
8z61&smddokb61,  teh&t  16iiyeg6ben  szint^n  jelz6kb61  vdlt  fiSnevek, 
az  ilyenek:  Vess-ki,  a  ki  a  kArtyiban  a  j&tikot  kezdi;  Lebuj, 
Betekincs  (v6.  Nekeresdi  csdrda),  bujjbele  v.  hujbeli  =  kodmen ;  — 
gdnynevek:  Takarcs  (takarfts  =  f5sveny),  HaUom  (a  ki  mindig 
ezt  mondta)  vo.  1iaUomhesz4d^  Mitugrdsz^  Hunigyunk  (vo.  p&pai 
didkn^v :  Tipiomen,  Tiphagdmen).  —  Kutyanevek :  Ugass,  Vigydzz, 
Csipdmeg,  Fogdmeg  (=  panddr  is  I),  to.  Nosza,  Bajta,  TJtdn  szin- 
t^n  kutyanevek  ndgatd  szdkbdl.  Ebvagy,  Fogsz,  Hazvdsz,  Kivagy, 
Mitldtsz,  MiveUlsz^  Mitvissz,  kutyanevek  KrizAn&l ;  Bujdos  16n6v, 
Ide  sorolanddk  ezek  is:  rikkancs,  rivancs^  lappancs,  puffancs, 
viUancs,  libbencs,  nyiffancs.  A  nebdncsvirdg,  nefdejcs,  ne  nyulj 
hozzdm, 

Szdval  leggyakoribb  (vagy  tal&n  ez  az  egyetlen  mddja),  bogy 
el6szor  jelzo,  teh&t  mell^kn^vi  szerepben  haszn^lta  a  nyelv  az 
ilyen  f6n6vve  v&lt  igealakokat. 

Konnyd  is  az  Atmenet  az  ig^bdl  a  melleknevre,  mint  az 
igenev  bizonyftja.  Csak  a  momentdn  vagy  ism^tltfdd  cselekv^st 
dUanddnak,  huzamosnak  vagyis  a  cselekvd  szemdlyhez  Allanddan 
v.  tobbszorosen  bozz&f dzve  kell  gondolnunk  s  megkapjuk  a  tulaj- 
donsdrg  fogalmdrt.  Yiszont  megmarad  igei  termdszete  annyiban, 
bogy  a)  cselekvd  s  szenvedo  ^rtelemben  AUhat,  pL  sz&ntd  ember  <^ 
8z.-{dld;  b)  megmarad  igei  termdszete  a  batdrozdk  vonzat&ban 
pi.  ^gbe  ndzd;  nydllal  folyd  szitkai;  c)  mondatbeli  szerepe  szin- 
tdn  igei,  pi.  mad&r  l&tta  czipd ;  nyaka  tekert  beszdd ;  »8ok  nyeltem 
bdm  miatt,  nem  lesz  imm&r  gondom<  (Eimay);  >add  l&tnom 
deriilten  kiv&ntam  8zemdlydt«   (uo.)- 

Hasonldkdp  a  rokon  nyelvekben  pi.  a  vogulban  a  participiu- 
mot  megeldzd  fdnSv  lehet  ennek  alanya  vagy  t&rgya,  pL  vdr-mis' 
^idj  vqnixijim  saHken  >hegyi  tiinddr  simogatta  fiirtocskdd* 
{sisxij)  ^^  puykd  X?^^^  por-nS  ifogavesztett  boszorkdny*  (tirgy), 
mint  a  magyarban  is :  baromeld  mezd  <V3  szavatartd ;  agyafdrt,  isten- 
adta  <v>  eszeveszett.  (Vog.  osszet.  NyK.  26:187.) 

Tudvaldvd  tov&bb^  bogy  az  igendvbdl  egdszen  kozonsdgesen 
lesznek  fdnevek,  dpdgy  s  ugyanazon  mddon,  mint  a  melldkndvbdl ; 


652  8ZILABI  m6bicz. 

de  m6g  ezek  is  megtartj&k  igei  termtoetiiket,  mert  hoi  alany 
kiB^ri,  pi.  csorda  ddeldj  hoi  t&rgy:  isten  tagadd,  sfit  t&rgyraggal: 
latent  fdo  CzeglSdi  Jke.  Jelen  yadnak  m^g  az  £U  lyukat  dsdh 
is  Com.  J&n.  146.  (m^g  felttindbb  infinitlynssal :  diet  poh&mak- 
j&nak  innya  addjdnak  totte  yala  Szathm.  cent  200.).  Hat&rozd- 
val:  az  mi  eUttilnc  iaroc  Mon.  Apol.  260.  uton  dMk  to.  lUon 
jdrd  Oom.  Vest  52.  {Sonny e:  Az  o,  o  k^pztfs  igen^y,  Budenz 
Alb.  195  kv.). 

Alkalmasint  abbdl,  hogy  az  igen^v  mint  jelz6  is  igei  ter- 
m^szeM  maradhat,  szfirmazhattak  az  clyan  szdl&sok,  hogy  valds&gos 
ige  is  haszn&ltatik  jelz6  gyan&nt,  pi.  Faludib61:  Esgemiszom 
bajnok  NU.  118.  A  nem  tudom  mi  kiv&ns^ok  NA.  82.  Az  eszem 
iszom  boldogsdg  NA.  96.  Merd  gondolom  kep  NA.  58.  A  magol- 
mondjdk'jdadgokra  osztonozn^k  NA.  15.  Egy  nem-Bomemisga 
Anglus  NU.  116.  Tilalmas  mulatdsra  6s  mandottam  mire  osztja 
£let4t  NU.  54.  Ha  mikor  az  adorn  dolgdban  vagyunk  XJdyE.  2 :  56. 
Az  dhiseem  &  elhitetem  dolg&ban  vigy&zya  UdvE.  3 :  49.  Te  ttidod 
mesters^ggel  Konst.  IV.  3.  tin  fia  nem  vagyok  a  te  monddd 
molndrnak  TE.  198.  Sok  temonddd  kdzt  lesz  yesztere  jutisa. 
(Ebbdl  a  temonda  m&r  Mikesn^I,  yo.  temondafeszek  Kriza,  te*' 
mond&l,  temond&roz  BSzab6  D^  1.  Sim.  i.  h.  443).  Ti  pedig  ezer 
hizelked^ssel  8  ti-tudjdtoh  mesters^ggel  ostromolj&tok  Faludi  92. 
(Toldy).  Szerkesztett  szayaink  az  ^pen  most  tdrgyaldk  yiszonyon 
alapalnak  (Brassai).  Sz&mos  idey&g6  p^ld&t  gyiijtott  ossze  Simonyi 
emlftett  ^rtekez^s^ben  Nyr.  7:434.  ky.,  pi.  Csak^or  hdnd-d 
vesd^  modra  Nyr.  3 :  424.  Olyan  tedd  ide  tedd  oda  leg(Sny,"Arany  ~ 
iTTfipm.  163.  Tedd-ki'hadd-hiUjdn  legdny  Nyr.  6:268.  Esgem- 
isgom  t5rz8ok6b61  sz&rmaztak  eleim  (gtinydal),  yo. :  Tobbet  51  meg  ^ 
a  rendetlen  esz^^iszvm,  mllit  a  kard  (Kozm.).  Hosszti  8gibnom- 
hdnom  idd  J<5kai  Tarka  yiliig  58  (yo.  mint  ftfn^y :  Jigy^ket  napi 
dinom-ddnom,  holtig  tart6  szdnom-hd/nom  Kozm.).  Soha  megadom 
fejeben,  vissea  nem  adorn  fej^ben  yitte  el  Erd.  km.  Tobbsmes 
nadr&g,  kirdlyfi  y&  Jobbsincs  Kriza  s  Nyr.  4:431  tulajdonney. 
Elfogyott  a  tiirdm  olaja  Nyr.  1 :  457  yo.  Kosd  be  tur-olapal  Erd. 
kozm.  Turomfii  Elriza  356.  HaUombeazid  Nyr.  5:58.  Be  nem 
szeretem  gyerek  yagy  Nyr.  6:367. 

Mint  l&ttak,  sokan  az  ilyen  jelzdbfil  f6n6yy6  y&ltak  s  any- 
nyira  jutott  n^melyik,  hogy  n4ysz6i  k£pz6t  kapott :  Nines  nagyobb 
baj  a  nincsens4gnd  Nyr.  2 :  420.  Vagyonsdg  =  essentia  Grel. 
Katona  Corpus  gramm.  318.   yd.  Fal.   Lelked   halhatatlan  6»  a.: 


A    BESZtDKASZEK    OSZTILTOZIsA.  553 

o  vagyonsdga  v^get  nem  er  569  (Toldy)  v6,  mai  vansdg ;  fejsebe, 
felszbe  Nyr.  5 :  330  =  f^lenk. 

Szdl&sokbol  ydltak  ki  az  ilyenek:  Istenhozzddot  mondani; 
tTojc^aidt  lesz  neki;  Szaja  pedig  r&ment  egy  hdia  istenre  (vo. 
Lehr)  Arany  I.  330.  Olyan  mihaszndh  Nyr.  5 :  267  vo.  Mihaszna 
Andrds.  Ezt  az  isteni  ^rtelmet  nem  ad&,  bogy  semmi  haszna 
belenk  z&puljon  Arany,  Haml.  113.  Nem  hu-heU  m6don  kell 
vAlasztani  Fal.  68  vo.  Hubele  BaUzs ;  Nosza  rajta  formin  hozzd 
reszelkednek  Fal.  71. 

IV.  MelUhn4v  es  adverhium/^ 

Az  adverbium  legkozelebbi  rokona  a  mell^knevnek.  Valamint 
amaz,  dgy  emez  is  jelz6,  m^g  pedig  az  ige  s  a  mell^kn^v  jelzfije. 

Formai  kUlombseg,  bogy  az  adverbium  nem  volna  ragoz- 
bat6,  mivel  m&ris  ragos  alak.  Ez  azonban  nem  teljesen  meg- 
kiilonboztetd  v^aszt^k,  mivel  a  mell^knSvi  jelz6  is  ragtalan  marad 
a  jelzett  8z6  eldtt  a  magyarban  s  a  legtobb  rokon  nyelvben,  86t 
a  n^metben  mint  &llftm&ny  is.  Viszont  gyakran  az  adverbium 
is  tij  ragot  kap,  mint  al&bb  megUtjnk. 

1.  Leg^rdekesebb  az  a  szerepcsere,  mely  a  mell^kn^v  s  ad- 
verbium kSzott  jd  l^tre.  Ez  abban  ill,  bogy  a  tulajdons&g  s  a 
cselekv^s  jelzfije  gyan&nt  adverbium  helyett  mellSkn^v  haszndltatik. 
A  nyelvben  erre  az  els6  alkalom  a  nom.  actionis  s  agenti8-b61 
ered  pL  j6  elbeszelo;  8Z^  ir6;  oios,  viidgos  he8z4d ;  jeles  csele- 
kedet ;  Tdtilnfi  kocsis  stb.  Ezekben,  minthogy  a  jelzett  szdk  f 6nevek, 
formailag  helyes  a  mell^knevi  jelz6,  de  ^rtelmileg  ezek  voltakep 
adverbiumok,  mert  a  cselekvdsnek  modjdt  jelolik  meg.  Megfordftva 
az  '8y  'taian  k^pzds  fdn^vv^  vdlt  melleknevek  eldtt  formailag, 
vagy  legal&bb  kezdetben  vagyis  m^g  miel6tt  fdnevvS  v&ltak,  az 
adverbium!  jelzd  volna  a  helyes,  de  tartalmilag  a  mell^knevi 
igazolt,  pi.  gonosz  ttzsords;  okos  tandcsos;  gyenge  erotelen. 

Kiilonosen  Srdekes  a  mell^knevi  igen^v  szerepl^se,  mivel  ez 
hoi  on4116  ftfnev,  hoi  meg  valdsdgos  igei  term&zetii,  ligy  bogy 
ndmileg  k^tf^lekep  lehet  jelzfivel  meghatd.rozva,  pi.  bo  (a  boven) 
termd  Vor.  Zal.  III.,  bo  (boven)  koltb  MNy.  6 :  318,  j6(l)  ihatd 
uo.  333,  kora  (kordn)  kelo  stb.   Ilyen  mddon  konnyen  zavarodas 

♦  Simonyi :  0D41168itott  hat4roz6k  BadAlb.  48  kv.  —  Verees  Ignicz : 
A  meU^kn6v  tanihoz  Pet6fib61  Nyr.  9 :  S07.  —  Simonyi :  Bagvoaztett  hat4- 
roz6k  uo.  314.  —  P.  Thewrewk  E. :  A  magyar  nominativusrdl  Phil.  KozL  1  :  9. 

MAOTAA     NTELV6b.    ZZZIII.  88 


654  8ZILA8I  m6ricz. 

tort^nhetett,  kiilonosen  ha  r&addsul  m4g  a  mell^kn^y  is  alkalmat 
adott  T&,  Mert  vannak  mell^knevek  is,  melyek  inkibb  vagy  Klig 
adverbialis  jelent&uek,  pL  kesl),  helyes,  kicsiny,  nagy,  dso,  titdso; 
mert  ezek  kiilsd  tulajdons&got  jelentenek,  id6t,  heljet,  m6dot 
vagy  csak  esetleges  tulajdons&got,  miDt  az  s  ^s  -i  kSpzdsek, 
pi.  vizes  7'uha,  v6.  ilres  he8z4d ;  heserves  hidbdlds;  eredeti  alak; 
vdrosi  szoMs  stb. 

Erdekes  ellentet  s  egytittal  e  felfog&s  bizonys&ga  az,  bogy 
gyakran  az  adverb,  alakilag  is  mell^kneyye  y&lik,  s  bogy  ez  tobb- 
nyire  az  -i,  -8,  -so  k^pz6kkel  tort^nik,  pi. 

'i  k6pz6vel:  a)  ragos  n6v8z6kb61:  ejjeli,  estveli,  nappali, 
holvcUi,  eldbbeni  stb.,  egyszeri,  mikenti,  vdrosonki,  foldemi,  legdn- 
temi,  ledntai; 

b)  hat4roz6  sz6kb61:  ittenij  kozeli,  tdvoli,  rogUmi,  haman, 
ifjontij  ^venti,  tavali; 

c)  n^vutds  Mnevekbdl:  hegy-alaiti,  iskola  koriUi,  szulok 
irdnti^  vegn^kuli,  szdszerinti,  teg7iapel5tti,  tiszdntuli^  falunaMi; 

'S  k^pzfivel:  alantas,  kdzdtteSy  fentes,  oldaitoSy  vlzszinteSy 
heledeS'beli,  vo.  telides-teli,  v^gedes-v^gig,  hamaros,  rogtonos,  nyU- 
vdnos,  magdnos,  ingyenes,  szerinteSf  oldallagos,  folosleges,  helyettes^ 
visszds,  viszontagos,  ideigUnes,  ismetes,  megintes; 

so  k6pz6vel:  belsOf  benso,  alsd,  eldlso,  aldlsd,  utolsd,  hdtulsd. 
kdzdpso^  kozbiUso  stb. 

Hasonldk  f.  tuonainenj  tuonain  »minapi«,  ajottain-en  >id6n- 
kenti«,  heti-nen  »rogt6ni«,  ^szt  sealne  »ottani«,  sU-ne  litteni*, 
itsend-inen  »magdnos«,  erittdin-en  »kiil6n6s«,  avona-inen  »nyilt, 
nyitottc,  edelli-nen,  ^tne  >eluls6,  el6bbi«,  sisdUinen,  sBaUne 
»bels6«,  keskellinen,  vahel-ne  »k6zbiils6«,  pddUinen,  iUevcd-rie 
>fol86.  —  N^metben:  alleinig,  hiesigj  dortig,  obig,  jetzig  stb. 
(1.  Sim.  BAlb.,  Paul  Prinz.  342). 

YiszoQt,  mint  Idttuk,  szdmos  esetben  a  nom.  act.  s  agentis 
mellett  a  mell6kn4y  tiszt&n  liat^ozdi  jelent^stl.  Ez  is  anal6gi£ul 
szolgdlhatott. 

2.  Term^zetes,  bogy  a  fdnevye  y&U  mell^kn^y  jelz6je  gyak- 
ran lehet  mell^kn^v,  pi.  nagy  beteg ;  szeg4ny  vak;  szeg&ny  gaz» 
dagok;  irtdztato  szornyu ;  nagy  soUtben  jottilnk  Jiaza;  oly  sz^les 
v6.  gonosz  mostolux.  A  rendetlen  flet  leszedte  az  eleven  pirost 
dbrizatjirdl.  Tengeri  zdld  NE.  171.  unneplo  czifrdval  jelennek 
meg  NA.  176.  r^gi  kolcson  NU.  81.  nagy  nagyba  jitszik  NU.  132. 
Az  6ra  j6  k4sdre  ]&r  Pet. 


A  BEsztDB^zsK  osztIlyozXsa.  665 

M^kor  meg  a  {6n6YY6  yilt  mell^kn^v  jelzfije  is  adver- 
l)ium  pi.  Nagyan  heveset  (sr ;  az  ih^tatoss&g  nagyon  j6hM  teszen 
benniinket;  nem  az  tartatik  nagyon  gazdagnah,  a  kinek  sok 
vagyon;  vo.  nyilvdn  beszSd.  EWtte  kit&rul  az  orokJeon  det 
Pesti  G&bor.  —  Ism^t  ok  arra,  hogj  a  mell^kn^v  s  hat&roz6  sze- 
repe  keveredjek. 

3.  Kozos  a  k^t  besz^drSsz  szerepe  abban  is,  bogy  mind  akettd 
lehet  dllftm&nyi  kieg^sz(t6,  ill  ^llftminy,  pi.  Itt  az  id6 ;  itt  vagyok ; 
oda  vagyok;  el  innen ;  hi  vde;  csunydtd  van.  86t  gyakran  a 
melleknSvi  dllftm&ny  ertelmileg  ugyancsak  adverbium,  mert  nem 
az  alany  tnlajdons&g&t,  hanem  cselekv^se  m6dj&t  jelenti,  pi.  Ez  a 
16  sz&rnyU  sebes;  bardtom  nagyon  szives ;  ez  az  ember  nagyon 
csendes. 

Ilyen  okokb61  tort^nt,  bogy  a  mellekn^v  jelzfije  ism^t  mell^k- 
nev  adverbium  helyett,  pi.  PeWfibSl:  Jd  hosszu  bot;  hdmiilatos 
^zep  vilig ;  viritd  8z4p  tavasz ;  vad  hulldmos  61et ;  vad  ifju  korom ; 
egesz  nagy  csillagok.  (Veress.) 

M&s  az  eset,  mid<5n  k^t  mell£kn6vb6l  dvandva-osszet^tel 
lesz,  mint  p^ld.  szog-sdrga;  bamorpiros;  bodor-deres;  dali- 
voids.  Ezek  mddjdra  alakultak  az  ilyenek,  a  hoi  az  egyik  mell^k- 
nev  mdr  jelzdje  az  osszet^telbeli  m&sodik  mell6kn^vnek,  mint: 
vildgosMk;  haragoszold;  soUtzold ;  hupih^k. 

Vannak  v6gre  d.  n.  erfisftS  mell^kn^vi  osszetitelek,  mint: 
ieljes  lehetetlen ;  ritka  szdp ;  szornyU  rut ;  szornyil  sebes ;  iszonyu 
keserii ;  nagy  j6  uram ;  jo  nagy. 

Az  ilyenek  mintija  rSszben  az  emlftett  ftfn^vve  vdlt  mell^k- 
nevek  jelzos  szerkezete,  r^szben  az  olyan  fajta  osszet^telek,  a  melyek 
els6  tagja  f6n6v,  a  m&aodik  mell^kn^v,  pi.  aczd-tiszta  tiikor  Ar. 
dardzskarcsu  a  dereka  Erd.  galambosz  fej  Ar.  halott  sdrga  Ar. 
j^ghideg  Pet  virpiros  Ar. 

Ezek  az  osszetetelek  hasonl6s&gon  alapulnak.  Az  el6tag  nem 
teljes,  banem  csak  szdkebb  jelent^sben  6rv4nyesul,  az  utdtaghoz 
jkIkalmazkod6  v&ltakoz6  jelent^sben.  Sok  van  ilyen  a  n^metben: 
blitZ'Schnell ;  hiinds-diirr ;  kreuz-brav;  finnben:  lumi'Valkea; 
tnli'punainen, 

Jelent^slik  szerint  ezek  a  ftfnevek  az  id^zett  osszetetelek 
el6tag]&ban  valds&gos  adverbiumok.  M&sr^szt  azonban  szoros 
kapcsolatban  vannak  az  olyan  osszet^telekkel,  a  melyeknek  mind 
-a  k6t  tagja  f6n6v,  de  jelent^sbeli   kapcsolatuk  szint^n  a  hasonld* 

38* 


556  8Z1LA8I  m6ricz. 

s&gOD  alapszik.  Ilyenek  pi.  csigal^pcsd ;  sdyemhaj.  Igen  gjakoriak 
3  eredetiek  a  vogalban,  pi.  jdyi-lU  »j^gl6,  a.  a.  fehSrszdrfi  16<  ; 
"Air-ldpa  >Tes8z6-  a.  a,  v6kony  farkd«  idyMUi  »verfb-  a.  a. 
par&nyi  leheletc 

Ezek  azok  az  analdgi&k,  a  mely  folyt^n  l^trejott  ez  a  szer- 
kezet,  bogy  t.  i.  adyerbium  helyett  mell^kn^y  a  mell^kn^Tiiek  a 
jelzdje.  De  volt  ennek  m&s  kovetkezm^nye  is.  Az,  bogy  m^g  az 
adyerbium  jelz6j^nek  is  megmaradhatott  a  mell^kn^v.  Mert  ba 
elkezdt^k  mondani  szornyU  sebes^  term^szetesen  mondhatt&k  igy 
is  8^6rnyii  sebesen  Pet.,  ez  ut4n  komar  soUt  fgy  is  homor  soteten^ 
f  gy  erthetd  a  peld&k  egy  r&ze,  a  melyeket  Yeress  Ign.  Pet6fib61 
gyiijtott  s  Simonyi  pdtl&ssal  bdvftett,  pi.  Pet-bdl:  erotelen  nio- 
gorvdn  n4z ;  eUdpldlt  volna  gydng4d  gondosan;  61t  egy  l&nyka 
olyan  ifju  sz^en;  szep  csendesen,  Es  ba  egyszer  ez  a  szok&s 
megindult,  bat&rt  neki  csak  az  frd  fzl^se  szabbatott. 

De  terjesztbette  ezt  a  nyelvszok&st  m^g  m&sf^le  analogia 
is.  Az  adyerbinmok  t.  i.  ragos  n^yszdk.  Yiszont  ismeretes,  bogy 
ragok  s  k^pz6k  is  gyakran  csak  egyszer  tStetnek  ki,  midon  ism^t- 
16dn6nek,  p^ld.  dga-bogdt;  fur-faragnah;  6t  vagy  luiton  void" 
nak;  6n  magamat  l&tom  egyre  dultdbb  hcUvdnyabban,  Yajda 
J.  (Simonyi,  Nyr.  9:319.)  Kozons^gesek :  Jceserves  fdjdcUma 
8  bujdban;  az  dveeetek  s gyonyoroktSl  tart6zkod}atok.Y9l6&imSie% 
dsi  szokis,  mert  a  rokon  nyelyekben  is  ismeretes,  pi.  oszt  neda 
ksdefj  neda  kurodijet  lira  seye  »n6gj  keze  s  n6gj  l&b&n  feszitsd 
keresztrec  Patk.  168,  17.  Zurj.  piu>m  pdialomnlmH^  dojisni  >fdt- 
ttLnk  siitetiinket  megett£k«  Lytk.  41.  Cser.  os  tuwer  jdasom 
oi-at  >feb^r  ing(et)  s  nadrdgot  bdz  fel«  G.  28. 

Igy  magyardzbatdk :  szives  oromest,  edes  oromest  k48e  oro- 
mest  Toy&bbd  igy  is  alakulhattak  az  ilyesf^l^k:  tompa  torotten. 
Yor.  Zal&n  III.  dgy  pus2ta  nyersen  feladya.  Ar.  denk  viddman 
tdrsalognak.  Yajda  J.  besz^le  oly  ^desen,  seelid  seemermesen.  Yajda 
(Sim.  i,  b.  315).  Pet.-b61  bilszke  dtirvdn;  erdtelen  mogarvdn  nez; 
borong  homdlyos  szomorun  az  dszi  kod.  (Yeress  i.  b.  308). 

Innen  konnyd  az  dtmenet  az  ilyen  kif ejezdsekbez :  a  g&lya 
ment  sebea  haladva  Pet.;  kis  vdrtatva  Nyr.  2:463  lebzsel  k^z- 
akarva  Ar. ;  kdnyes  szorpolve  iszik.  J6kai.  Ha  ezen  gerund.-boz 
bozz&yeszsziik  a  f.  e.  jeles  beszed,  jo  C8elekedet't616kety  middn  a 
nom.  deyerbale  eldtt  ^rtelmileg  adyerbium  a  mell^kn^yi  jelzd 
akkor  megertbetjuk  az  ilyet  is:  rettento  megijedt;  borzasztd  meg- 
haragtidott.  Annyiyal  is  inkdbb,  mert  amdgy  is  yan  el^g  batdrozo^ 


A  BEBZ^Bl^azEK  osztIlyozIsa.  557 

3.  mely  mitr  eredetileg  ragtalanul  I6p  fol  az  ilyen  szerep^ben, 
pi.  &  harmadnap  felt&mada.  Eat.  Leg.  Bovid  nap  l^zen  foldben 
DjugoT^a.  Erd.  11.  247.  Eg^sz  Mrom  nap  tartott  a  lakodalom. 
Vadr.  Nines  nyugta  egy  dra.  Erd.  1:119.  (v5.  Thewrewk  i.  h.) 
JBdnap;  minap;  megy  mendeg^l  orszdg  vildg ;  Tdthek  voltam; 
FtUdik  megyek ;  szornyil  m6d  megijedt ;  egdsz  maqdn  hiviU  Yolt ; 
ora  szdm  csavarog;  mezUldb,  nigyMzldb ;  hanyatt-homloh ;  fomere- 
deJc;  ezen  m6d;  rezmtt  jAr,  megy.  (Sim.  Nyr.  9:314.)  (Gyalog, 
balog  m&r  elavult  melleknevek  vo.  gyalogos,  hallgatag.)  Nem 
^llftjuk,  hogy  mind  6sregi  eredet,  de  el^g  bel61e  n^h&ny  is,  bogy 
lehetdve  tegye  a  ragtalan  adverbium  haszn&lat&t.  Hogy  pedig  ez 
6si  saj&ts&g  marad^ka  a  magyarban  is,  a  rokonnjelvek  bizonyftj&k. 
,  Nagyon  elterjedt  a  vogulban  (Vog.  osszet.  165  kv.)  pi.  ISsiy  Vqyy^ 
am  ti  mine^im  >vad4szhurkos  ut(ra)  megyek* ;  sUtd  muj  joxtem 
yum  >h6t  vendigseg(b6l)  irkezett  f6rfi« ;  tuji  x^tel  »ny4ri  napon«  ; 
ji'te  JcJiqtel  >ejjel  nappal«  ;  sdU  tal,  sUt  tflw  »h6t  t^len,  h6t  ny&ron< 
s  nemcsak  hely-  s  id6hatdroz6k  fordulnak  el6  ragtalanul. 

A  sz&mos  adatbdl  illjon  itt  m&s  nyeWekbdl :  LappN.  moUdm 
aeig  >egy  ideig«  Quigst.  9.  jugja  »minden  6jjel«  uo.  29.  Pitel. 
td'd'orpdivS  »6j(jel)  nap(pal)  Hal.  5: 88.  Cser.  sorco  pundaS  iudem 
»(auf)  dem  boden  der  krippe  babe  ich  heu«  P.  43.  skesocmoio 
keco  »a  sziilet&e  napj&(n)«,  kurok  kuzai  jooSj  kurok  fiolai  asat 
>hegy(re)  mdszni  nehez,  begy(r61)  leszillani  konnyd*.  Ziirj.  oj-vun 
*ej(jel)  nap(pal)  Lytk.  35.  talun  »ma«  uo.  41.  Oszt.  tarn  luy 
*ezen  a  nyir(on)«  uo.  22.  tldey  ur  jdnyot  »az  el6  videk(be)  ment« 
Patk.  66. 

Nem  egy^b  tov£bb&  mint  szint^n  hat&roz<5  jelzdje  a  mell^k- 
nev  az  ilyenekben:  nagy  neha;  nagy  elore;  nagy  be;  nagy 
ritkdn  stb. 

Uj  mint&kat  szolg^tatott  az  anal6gi&ra  az  igekotds  ig^kbAl 
alkotott  f6n4v,  pi.  ditaljdrds,  kimenet  stb.  Ezeket  konnyCi  tigy 
felfogni,  hogy  ki  jdrat  s  fgy  alakulhattak  dUal  ut  (sot  dttcUabb 
ut)j  kiut,  keresztiilszdlma,  osszemarok,  dteresztik,  viszonvdiasz, 
eUen-pdrt,  rogton  torv&ny,  fel-konty,  U-konty ;  fonn  ill.  fdszdwd^ 
felperes,  felhangon;  kev^sb^  kill6mb6z6  Dundn  tul  orszdg^  belol 
betegs^j  oda  ki  Hjsdg,  helyre  Uginy.  Ez  utdbbiak  nyom&n :  torve 
hah,  lencse;  borba  korte,  tejbe  kdsa  (vo.  tdlba  fott,  Uhen  fiM). 

Most  kovetkezik  eg^sz  csapat  on&116  adverbium  s  kiilonf^le 
eredetfi:  itt^  ottj  hogyan,  mintj  azonnal,  akkor,  mikor  stb.  n6v- 
mdsb61;  koeel,  tdvolj  hdtul,  keresztiU,  alatt,  hanyatt,  kozoUj  egyiUt, 


558  yall6  allert. 

hidba,  m^dn  stb,  n6v8z6kb61;  bent^  font,  rajt  ragok  s  ige- 
koWkbfil. 

Yalamint  yannak  inagyar&z6  osszet^telek,  a  melyben  az  uto- 
tag  tulajdonk^pen  felesleges,  iniyel  a  mdsik  m&r  mag^ban  foglalja 
ennek  a  fogalmdt  is,  mint:  zUr-zavar,  dros-hereskedo,  Jcor-heteg^ 
baj'Viadal,  hdlvdny-oszlop  (Vog.  ossz.  179  kv.),  tigy  emezeknel 
is  ilyenek:  ahlcor  nap,  akkor  h4ten,  hajdan-kor,  td-tul-formdn, 
a  melyekben  az  adyerbiumok  mdr  miDt  jelz6k  szerepelnek. 

Ondlldak  ley^n  legnagyobb  rdsziik  iljra  ragozhato:  tdvolba. 
kiviilrdl;  benekj  kinek,  fd(l)nek ;  errenek,  iddnak  GKJcsejben; 
hozzdrnig,  heig,  mdig,  mostandig ;  rogton^en;  ifigyenhen  stb.  (1. 
Sim.  Bud.  Alb.  nagy  p^ldat&r&t).  S6t  k^pzdket  is  kapnak  gyak- 
ran:  tdvulka,  tdvoldad,  feljebbecske ;  mostanij  mdskoH;  mdsofU 
szori;  magdnosj  hamaros,  felsn,  beUd;  mosiansdg,  aligsdg  stb. 
(1.  Sim.  uo.). 

M&sr^szt;  miyel  ondllos^guk  mellett  is  yalamely  ki  nem 
mondott  hely,  id6,  m6d  kepzete  term^szetesen  hozz&juk  jdrul, 
konnyen  jelz6k4nt  is  szerepelhetnek :  a  tdvol  erdo;  kozel  vdros; 
messze  tdj  stb.,  a  mire  ktilomben  is  eleg  analogia  a  f.  e.  dital-ut- 
Ulek.  Konnyd  azut&n,  bogy  a  fokragot  is  megkaphassdk :  dltalabb 
ut,  tdvolabb  viddk,  kozelebb  forrds,  yo.  legaidbb ;  noha  tudyaleydleg 
ilyenkor  gyakrabban  az  i  k^pzdyel  szoktdk  oket  gyarapftani. 

Ennek  a  kStkulacsossdgnak  k5szonhetik  azt  is,  hogy  a 
fokoz&sban  is  mell^kn^yi  alakuak:  kozelebb,  tdvolabb,  elobb,  utobb^ 
csak  tigy  mint:  kiitydndl  kutydbb  s  hasonl6k.  (Simonyi,  Bud. 
Alb.  55.  1.) 

SziLASI  M6RICZ. 


t6t  j6vev£ntsz6k. 

A  totok  r^gi  lak6i  Felyid^kiinknek.  Nyehtort^neti  bizonyi- 
t^kok  szerint  (1.  Melich  J.  czikk^t  a  Nyelyt.  Kozl.  XXXII.) 
m&t  a  XIL  szdzadban  laktak  a  Garam,  V&g,  Nyitra  folyok 
yiddken.  Balogh  Pdl  ethnographiai  kutatdsai  is  arra  az  ered- 
m^nyre  yezettek,  hogy  a  t6t  n^p  multja  »a  honalapft&s  ideje  fel6 
messze  yisszanyiil.<  (L.  A  nepfajok  Magyarorsz&gon,  Bpest,  1902. 
460.  1.).  Teyes  teh&t  a  Nagy  K4pe8  ViUgtortinet  IV.  kotetenek 
{630.  1.)  abbeli  &llft&sa,  hogy  at<5tok  a  XV.  sz^ad  huszita  nioz- 
galmaiban  bey^ndorolt  cseheknek  az  ut6dai. 

A  magyarsdgnak  erintkez^se  a  tdtsdggal  imm&r  sok  szaza- 
dos  multra  tekint  yissza.  E  hosszti  id6  alatt  kolcsonSsen  hatottak 


t6t  j6tey±txybz6k,  559 

egym&sra.  Kolcsonhat&st  tal^ank  az  Aei  minden  vonatkoz^ksiban. 
E  kolcsonhat&snak  legszembeotl6bb  bizonyitSkai  a  joYev^nyszdk, 
a  melyeket  itt  dsszegyiijtottem. 

A  t6t  sz6k  bey^ndorUsa  nyelyj&rdsainkba  m6g  egyre  tart, 
s6t  novekszik  8  ennek  tobbrendbeli  oka  van.  Elsd  helyen  kell  ezek 
kozott  emlfteni  a  t6tok  magyarosod&s^t,  illetoleg  a  magyar  nyelv- 
ismeretnek  egyre  fokoz6d6  t^rfoglaUsdt  a  t6tok  kozott  az  iskola, 
a  katonas&g,  a  hivatalok  6s  egydb  t^nyezdk  &ltal.  Balogh  F&l 
konyye   ekesen  tanuskodik  a   tdtok  magyarosod&sa   mellett. 

Az  ^letyiszonyok  djabbkori  megy&ltozdsa  is  eldmozdftja  a 
tot  sz6k  bev&ndorl&sdt  nyelyjdr&sainkba.  A  falyak  lak6i  a  y&ro- 
sokba  tddulnak.  Az  tij  y&rosi  lakosok  kozott  tetemes  sz&mot 
tesznek  a  t6t  iparosok,  gyiri  ^s  ^pft6  munk&sok,  csel^dek. 

Sok  t6t  joyey^nysz<5  honosul  meg  a  t<3t  mezdgazdasdgi  mun- 
k^isok  r^ven  is,  a  kik  kora  tayaszt61  k^s6  fiszig  magyar  yid^ken 
lakydn,  elsaj&tftj&k  a  magyar  nyelvet. 

E  megmagyarosodott  yagy  legalibb  magyarul  is  besz^W 
totok  hozzdk  forgalomba  a  t<5t  joyeyenysz6kat,  a  melyek  a  minden- 
napi  ^rintkez^ben,  a  magyar  t&rsalg&sban  is  meghonosulnak. 

T6t  joyey^nyszayaink  legnagyobb  r&ze  djabb  keletfi  es 
C8up4n  helyi  jelentdsegu ;  rendszerint  csak  a  n^p  ajkdn  haszn&latos. 

A  meghonosult  t6t  sz6k  nemcsak  tarkitj^k  a  nyely  sz6- 
kincs^t,  hanem  hangtani  idegenszeriis^geket  is  meghonosftanak 
benne.  Egyes  yid^keken  mdr  nem  idegenkedik  a  magyars^  a 
m^Lssalbangzdk  torl6dds&t61  sem.  A  Bozsnyd  yid^ken  lakd  magyar- 
sag  pi.  ilyen  szdkat  haszn&l:  sphh:  piszok,  sztrihog :  locsol, 
sztrapacska:  krumplis  teszta  stb. 

Minthogy  a  t6t  nyely  8z6kincs^ben  tom^rdek  n^met  is  m&s 
idegen  joyeyenysz6  yan,  el6fordul  az  az  eset  is,  bogy  ezek  az  eredeti- 
leg  idegen  szdk  tdt  kozyet^ssel  keriiltek  nyelyj&rdsainkba.  Az 
ilyen  szayak  term^szetesen  a  tdt  joyev^nyszdk  koze  tartoznak. 
Oly  szdkrdl  yan  itt  szd,  a  melyek  a  tdtban  szdlteben  haszndla- 
tosak,  mig  a  magyarban  csak  oly  yegyesajkd  yid^keken  jArato- 
sak,  ahol  a  ndmetseg  szdmar&nya  a  tdtsdg  mellett  eleny^szfi  csekdly. 
Tdt  kozyetessel  keriiltek  a  magyarba :  filpas^  frajcamirka,  frajerJca^ 
pelendrehj  rajnyelka^  surcik,  svdbel  s  eflfele  djabb  keletfl  jove- 


Megjegyzdsek :  1.  Azon  magyar  adatokra  ndzye,  a  melyek  mel- 
lett nines  jelezye  a  yiddk,  a  hoi  haszn^latosak,  —  a  Szinnyei-f^le 
Magyar  T&jszdt&r  nyujt  felyil^goslt&st. 

2.  A  tdt  adatokat  Loos  (L.)  Jancsovics  (J.)  Bemoldk  (B.) 
Bzdt&raibdl  63  Z6tureczky  A.  P.  Slovenskd  prislovi  porekadla  a 
Hslovi  cz.  mfiydbdl  meritettem.  A  tdt  szdt&rak  hi^nyoss^ga  6s  elayult- 
s&ga  miatt  kdnytelen  yoltam  itt-ott  a  tdt  ndpnyelyben  j&rtas  pl6b&- 
noaokn^l  is  tudakozddni.  tgj  h6t  a  tdt  szdt&rakbdl  hiinyzd  adato- 
k§rt  is  kezessdget  y^llalhato^. 


560 


tall5  albert. 


abarlovik :  mosogatd  d^zsa  (Abauj 
HL  Nyr.  25 :  240).  —  t.  *obar^ 
lovik? 

ambril :  napernyo  (Rozsnyd  Nyr. 
8 :  564).  —  t.  ambriely  ambrel, 
kSznyelvi  sz6  a  lat.  umbrella-hdh 

apatikdr:  gydgyszer^sz  (M&tyus- 
fdlde  Nyr.  7:41).  —  t.  opa- 
Hkdr :  ua. 

babka  :  hAzfoddlnek  val6  fejes 
zsiip.  —  t.  habka:  ua.  a  ndp- 
nyelvben. 

bablonaf  hahlon :  gyapot.  —  t. 
bablnaf  havlna:nA,  (L.). 

babra,  babra-monka.  —  t.  h(Arai! : 
piszkft  ig^bol  vald  elYon&s. 
(L.  Nyr.  27:122). 

habros :  ikgyetlen.  dologhitr&ltat6 
(Nyr.  25:431).  —  t.  babroS: 
ua.  Az  8  mint  denominalis  6b 
deverbalis  k^pzo  magy.  eredetCL. 
V5.  brid  >  bridos ;  hlad  >  hla- 
doS  (ZAt.  161  1.);  kradinit*> 
kradoS  (L.). 

bacsa,  baca,  bacso,  bdcso :  sz&m&d6 
juh&sz;  bacso-gazda  (Barkbs&g 
Nyr.  32:520).  —  t.  iora .-ua. 
A  bacso  alak  diminutivum,  mint 
Fero,  Jano  (V5.  Nyr.  22 :  75). 

baldka  :kiB6Tiet.  —  t.  baldchaif : 
felriaszt,  felUrm&z  (L.)  ig6b61 
val5  elvon&s,  mint  csuszk&l  >> 
csuszka  stb. 

balamuia :  baj,  galiba,  alkalmatlan- 
8&g,  kellemetlens^g.  —  t.  bala- 
muiu :  ua.  (L.).  A  magyarban 
csak  vegyesajkii  viddken  j&ra- 
tosy  a  t6tban  koznyelvi  ds  csa- 
Udja  is  van  ;  pi.  balamutn^,  bala- 
mutstvo. 

5dZ/d  :mankd,  h6naljiiiank6  (Pal6c 
vid.  Nyr.  22 :  574).  —  t.  barla: 
ua.  (L.). 

MnAra :  seborvoBok    k5pdly5zd   ha- 


rangja.  —  t.  baHka :  SblSs  ed6ny ; 

banky   ^tovd/ :  kdp51ydzni  (L.). 
barbara  :  b6g6.     —    t.    barbora: 

ua.  (L.). 
beda:JAJl  »No  iszen,  beda  neked, 

ha  eld  nem  16psz!<  (Pal6c  vid. 

Nyr.  22 :  574.).  —  t.  beda :  jaj ! ; 

beda  pre  beda :  6  jaj !  (L.) 
bicdlf    tnegbicdl  :  ver     (Bars     m. 

gyermeknyelven).  —  t.  bit! :  ver, 

incat' :  ua. 
biglajz :  vasald  (Rozsnyb  vid.  Nyr. 

33:222).    —    t.  piglajz,  pigU 

ajzen:uA.   (L.)    a    ndm.  V(lgel-     \M 

eisen-bdl.    A    tdtban   kdznyelvi 

a  pigVovaif :  vasal  ig^vel  egyiitt. 
blizina :  disznb  I6pe.  —  t.  brzlina : 

Idp. 
fro&d/r  cltocseszii   (Paldc  vid.  Nyr. 

22 :  572).    —    t.    bcMk  :  apr6 

bog6r,  fdreg  a  n^pnyelvben. 
bobkdr,   bopkdros,  bahkdr,   babka- 

ros*:  h&zal6  t6t  (Feh^r,  Pest, 
'     Sopron  m.)  —  t.  *bobkdrf 
bobo:  IdB^rtet   (Pal6c    vid.)  —  t 

bobo:viA.  (L.). 
bojnyik,  bojnyik,  bonyik;  b^inyiky 

bunyik,  bunyik,  zbunyik':!.  zsi- 

v&ny,  uton&ll5 ;  2.  kusz&lt  hajii 

6s  mogorva  n^z^sCi. 
barovnyica :  &f  onya     (Rozsnyd    6s 

vid.  Nyr.    33:222).    —  t.  fco- 

rovnica.'UA.  (L.). 
bdtka:  top&nka.    —  t.  botka:  kis 

csizma  (L.). 
botyka  :  petty    (Pal6o    vid.    Nyr. 

23 :  42).  —  t.  bodka,  pont  (B.) 

—  mik6nt  dsszet^telei    mutat- 

j6k  petty  'j.  is  van.  Yd.    bod- 

kasty,  bodkovany :  pettjoBj  pon- 

tozott  (L.). 
bdzsik :  1.  p6nzhord6  mad&r  (ijeszt6 

sz6)  ;  2.  bdzsik :  ujjnagys&gd  em- 

berf orm&jd  liddrc,  a  mely  p6nit 

Lord  (Paldc  vid.  Nyr.  22 :  42). 


*  Yo.    »Nem   Y4lt   a  jnagyarbdl   soha    tyuk^z,    0lajk4roB,    babk4ros, 
rongy&sz,  toll8zedd«.  J6kai :  Bab  B4by  2:13. 


t6t    JdTEytKTSZ6K. 


661 


—  t.  bdiikf  bSiek :  b&lv&ny,  kifl 
isten  (L.)*  A  Bs6nak  2.  jelen- 
t^se  as  eredetibb  68  elterjed- 
tebb.  E  mellett  bizonyitanak 
a  diblik,  cemoknainik  t6i  my- 
thikufl  16nyek|  a  melyek  vil&- 
gos  etymon jakn&]  fogva  (diabol: 
ordog,  5iemy  k&az :  f ekete  pap) 
emberi  alakra  emldkeztetnek. 
Hogy  a  boiik  apr6  I6nyt  jelent, 
azt  dimin.  alakja  mellett,  vele 
rokon  jelent^sii  zmok  :  man6, 
liddrc  (L.)  is  megerdsfti.  A  t6t- 
ban  eg^Bzen  kdzdnsdges  az  ilyen 
basonlat :  >mal^,  jako  zmok«. 
A  bdzsik  mad&rkdpzete  onnan 
ered,  bogy  a  ndp  k^pzelete  a 
mythikas  l^nyeket  Bz&rnyasok- 
nak  k^pzeli.  >M&  skriatka,  ^o 
peniaze  vl&£i«  (Z&t.  159.  !.)• 
t.  szdUs  a  moUett  tanuskodik, 
bogy  a  b&zi  isten,  man6  a  t. 
mytbologiaszerint  is  pdnzt  bord. 

bradavka :  szem^lcB  (Abauj  megye 
Nyr.  25 :  240).  —  t.  hradovka, 
(n^pies);  bradavica,  bradovica 
(L.):  ua. 

braierkinya :  olyan  no,  ki  az  olt&r- 
egyesUlet  tagja  (Abauj  m.  Nyr. 
25:240).  —  t.  hraterkina :  ii9k, 

bratyina :  ToVomsiikg  cstLfneve  (Pa- 
Idc  vid.  Nyr.  23 :  42).  brati'na : 
atyafisAg.  ~  t.  hratrina :  ikv- 
sas&g,  braderacbaf t  (L.)-  A  bra- 
tanec-bratranec  (L.)  mellett 
61  bizony&ra  *hraiina  is.  Vd. 
haraiina  :  bar&tn6  (Bdk^s  m. 
8Arr6t). 

hrengdcs:  1.  keskeny  szalag,  mely- 
lyel  a  leinyok  bajfonatjukat 
osszekdtik ;  2.  az  a  csokor,  me- 
\yet  a  parasztl&nyok  ellil  a 
pmszlin  bordanak.  —  t.  bren- 
kal  :  bong6,  klirrer  (L.).  a 
hrvikat :  lAjg^  biig  j.  igdbdl. 

bridos  :  piszkos.  —  t.  hrydoh: 
mocskos   f^rfi    gdnyneye.    E16- 


ioT^xilhrydoika  (femininum)  is. 
(Zit.  22  1.) 

hrinkdl :  cincog  (Bozsnyd  vid.  Nyr. 
33:222).  —  t.  6m/ca^ :  cs6r5g, 
c8or5mp5l  (L.)  6b  cincog  is  a 
n^pnyelvben.  IJt5bbi  jelent^sdt 
t4mogatja  a  hmkadlo :  cimbalom 
(L.)  8z6  is. 

brizgdl  (Kassa  vid.  Nyr.  17 :  482  ; 
Abadj  m.  Nyr.  9 :  478) ;  brizgol 
(Rozsnyd  Nyr.  8:235):  v4lo- 
gat,  turk&l;  kelletleniil  eszik, 
belebabr&l  vlmibe.  —  t.  bryz- 
gat'  V.  brzgaif  sa  (t&jsz6);  pi. 
nebryzgaj  sa  v  jedle :  ne  babr&l j 
az  dtelben:  ua.  Azonos  vele 
a  t.  j?rs/:a^' .' f ecskend,  spritzen 
(L.),  zerstreuen.  V5.  preszmog, 

brunclik :  kis  ember.  —  t.  brunclik, 
prunclik:  ua. 

bruncsog:  morog,  d5rm8g.  —  t. 
bmcatf :  z5rog,  ztlg  (L.) ;  brfat^  : 
bong   (J.)    frriira?  :morog   (L.) 

buddr,  ^ar  .*  Arnyekszdk.  —  t. 
buddr:u&.  (L.). 

buhndt :  Ut^s,  h&tbaUt^s,  n6ba  maga 
a  h&t  (Fal6cs&g  Nyr.  23:42). 
—  t.  buchndt:vL&.  (J.).  Vo. 
bti^ndtol :  hi,ihA  ver.  A  t5tban: 
ZasadU  mu  buchndt  —  obuchndt 
(Z&t.  249  1.) 

bukta:  1.  kelt  Uszi&h6\  val6  sUte- 
m^ny  fzzel  tdltve  vagy  a  n6l- 
kUl;  2.  kemdnyebb  f&nk;  3. 
kttkorica-gomb5c  vagy  ink&bb 
baluska.  —  t.  biu:hta:i6i  t^szta 

(J.) 

buviskdl :  alszik     (gyermeknyelven 

N6gr4d  m.  TolmAcs  Nyr.  18 :  48 ; 

Heves  m.).  — .  t.  bHvat',  buvic- 

katfixuk,  (bec6z5ieg). 
cevema ;  c^rna    (Nyitra   vid.  Nyr. 

33 :  462).  —  t,  cvema:w.  (L.). 
cimetrurka :  f ab^jas    cs^es    f&nk 

(Rozsny6    vid.    Nyr.    33:222). 

Az   dsszet^tel  elsfi  fole  a  ndm. 

zimmetf  a  mely  a  t5tban  cimet 

alakban     sokkal     elterjedtebb, 


562 


vall6  albekt. 


mint  a  Skorica :  !ih6j  (L.);  a 
m&sodik  a  t.  rUrka :  csdvecske 
(L.)  Vo.  rUra. 

cirka  sgYujio  (Nyitra  m.  Nyr. 
28:496).  —  t.  sirka:gjnit6 
(sira  kdnbdl  kics.) 

cupka :  gyiimolcsnek  a  sz&ra  (Hont 
hl  Nyr.  14:575);  &gc8om6 
Nyitra  vid.  Nyr.  53 :  463).  — 
t.  cupka :  ua.  (t&jsz6  az  irodalmi 
stopka,  stepka  mellett).  Ismerek 
Stupka  csaUdnevet  is. 

csapkdl :  csapkod,  babr&l  (Pal6c 
vid.  Nyr.  23:192).  —  t.  cap- 
kai! :  csepeg,  nedvesft  (L.)  Az 
^Idnyelvben  sokkal  tdlgabb  a  je- 
lent^se ;  pi.  nacapkat'  jedlo  do 
taniera  z  mt^y;6telt  kicsap- 
kodni  a  tdlb61  a  t&ny^rba; 
nevapkaj :  necl'apkaj  (Wapkaif : 
lubickol  L.)  iu  vodu:  ne  lo- 
csold,  ne  babr&ld  a  vizet. 

csecsetka,  csacsatka  :  kenderike, 
piroB  fejii  kis  mad&rka  (Pal6c 
vid.  Nyr.  18  :  238).  —  t. 
cecetka:xiA.  A  Felvid^ken  Ce- 
de tka  mint  tulajdonn^v  is  isme- 
retes. 

cserpdk :  nXdrsk  erdsltett  d^zsa-fdle 
faed^ny,  mellyel  a  vizet  a  j6- 
BZ&g  sz&mdra  a  vizgyiijto  me- 
dencebol  kicserpdljdk  (Abatij 
m.  Nyr.  33:21).  —  t.  cerpaif  : 
merit ;    crpdk :  meroed^ny    (L.) 

c5/t;6 ;  sdska.  —  t.  H'ava:\i&,  (L.), 
Scava :  ua.  (B.)  V5.  csdvik^  csdvig 
—  C8eh-t6t  H'avlk  (SI.  kalen- 
ddlr  1904.  69  1.),  Uovik :  %6^)iA, 
sdsk&nak  ennival6  sz&ra. 

csevice,  cevice^  csevicce :  savanyti- 
viz,  savanytivizes  ktit.  —  t. 
^^atnca :  saaerbrunn  (L.) 

csiminy^  csominy  :  apr6  dardlzs, 
kecskedar&zs,  poszmeh.  —  t. 
i-mel :  poszmeh,  vadm^h  (L.).  Az 
h  ^Vf  ^y  bangv&ltoz&sra  n^zve 
analogia :  B6l,  B^ly,  B^ny  hely- 
ndv. 


csincsarara :  cinege  (Pal5c8&g).  — 
t.  ciwarara  (hangut&nzd  8z6)  Z. 

csipkdros :  v&szonoal  kereskedo  tdt 
(Abatij  m.  Nyr.  31 :  350).  —  t. 
cipkdr:u&.  magyaros  k^pzdssel, 
v5.  miszdros. 

csisSf  csissatok  ! :  csitt !  csendben 
legyetek!  (Abaiij  m.  Nyr.  33: 
21).  —  A  csitt  indulatszdnak 
ezen  ragos  alakjaira  befoly^Lssal 
lehetett  a  cuSat'  :  hallgatni^ 
schweigen  (L.)  igSnek  impera- 
tivusa :  (*i(if,  plor.  cuite. 

csucskd :  lencae,  —  t.  colka :  vla' 
(L.). 

csviringol :  cincog  a  cigdny.  —  t. 
iivirinkat* :  ua.  (L.). 

d'evirc'e :  (Nyitra  m.  Nyr.  28 :  45 1) ; 
verecce,  verice,  verice ;  ver^cke, 
verekce,  verdcke :  I6cajt5;  kert- 
ajt<5  V.  kiskapu.  —  t.  dvierce, 
dverce :  kis  ajtd,  diminutivum  a 
dvere:&ii6  sz6b6l. 

dobre :  t6t  (Heves  m.  Nyr.  2  :  525). 
—  t.  dobre :  j6l,  hat&roz6sz6  ;  a 
t6t  typuB  megjelol^s^re  szolg&l, 
mint  pi.  a  t6tban  a  dade^  more 
cigdnysz6k  a  »cig&ny«  helyett. 

drancir,  drancir  :  zsarold,  nyuz6 
(a  ki  drdg&n  fizetteti  meg  a 
portfikAjdt).  —  t.  drancir^  dran- 
cter.fosztd,  rabl6  (L.) 

dratyva :  a  csizmadi&k  szurkos  f o- 
nala  (Esztergom).  —  t.  dratva  : 
ua.  (L.) 

drimdl,  (Jrema/ .' szunydk&l.  —  t. 
drtenta^' ;  ua.  (L). 

drinddlds :  a  cs&rd&snak  dalolva 
t&ncol&sa  (Kassa  vid.  Nyr. 
24  :  384).  —  t.  dmdat! :  csdvAl, 
ut&na  j&v  (L.)  ig^nek  tov&bb- 
kdpz^se.  A  t.  dmd(icka :  maul- 
trommel  (L.)y  doromb,  a  mellett 
bizonylti  hogy  az  alapige  fogal- 
m&hoz  hangk^pzet  is  t&rsul. 

drin^aL' lotyogtet  (kis  gyermeket, 
olbe  kapva);  drangdl :  rikucig&lf 


t6t    JdYEY^NTSZ^K. 


563 


t.    drgat',    drknUt' :\ok,     meg- 

15k.  (L.). 
droidr :  dr6to8  t6t  ( Abadj  m.  Nyr. 

25  :  240).  —  t,  drotdr :  ua.  (L.). 
druzsba,  drusba,  dmzsba,  durozsba, 

dorosba,  dorosba,  dorozsba :  vd- 

f6ly.  —  t.  druiba.'VLA.  (L.). 
dub :  m^hkas  (Nyitra  m.  Nyr.  28 : 

495).      —     t.     dub    :    tolgyfa 

(metonymia). 
dudrdl :  mskg&hAJk    dQrm5g.    —    t. 

dudlat\  dudrat^ :  morog   (L.). 
dunes  :csom6,  daganat    (Bark68&g 

Nyr.  32 :  52 1).  —  vo.  t.  gundia  : 

caomdy    fagorcs,     ddc     (t&jsz6), 

dundeV,    dundlik :  csomag,    nya- 

Uby  bUschel    (L.).  Y'6.    guncsd. 
duika  :MhoB  banka.   —  t.   dudok 

(gen.  ace.  dudka)  :hud'6a,  biibos 

banka  (L.). 
^jaj!  indulatszd  a  mdltatlankod&a 

kifejez^B^re     (Abauj     m.    Nyr. 

32:21).     —    t.    e;a;/ :  ejnye- 

ejnye. 
/ajTfa.-pipa    (Pal6c8Ag    Nyr.    30: 

389).  —  t.  fajka:vL&.  (L.) 
/er/fdZ ;  az6tloc8ol.     —    t.    frkaf: 

ua.  (L.). 
filpas,  filkas,  filkos&r :  fuzf6b6l  font 

k^tfUlu    kos&r    (Hont    m.  Nyr. 

29:331).    —    t.    filpas    {Z&t. 

290  l.):ua.  £  fdk^pen  tdtlakta 

vid^ken  nem  egyenesen  a  sz&sz 

felwes  &tv6tele,  hanem  t6t  koz- 

▼etit^ssel    keriilt    a    magyarba. 

A  fUkas  alakban  n^petimol6gi&- 

Tal  van   dolgunk. 
frajcamirka :  szobal&ny,     komorna 

(Abadj  m.  Nyr.    25:240).    — 

t.   frajcimerka    (t&J8z6)  a  ndm. 

frauenzimmer-hiSi., 
frajerka :  BzeTet6  (Abadj  m.  Nyr. 

25:240).     —    t.   frajerka:n&. 

(L.).  Van   hixnnemd    alakja  is: 


frajer;    mindketto  kdznyelvl  a 
tdtban.  Yd.  ndm.  freier. 
frengdl :  pred&l,  pazarol  (Y&c  Tsz.) 

—  t.  frkat' :  hAny,  8z6r  (L.)  da 
ndpies  fmgat',  (rozfrngat'  pe- 
niaze :  pdnzt  pazarol,  Garam- 
szentkereazt,  Bars  m.). 

/Wc«Ara ;  nasenstiiber.  —  t.  frcka: 
ua.  (L.). 

f&rik,hLrik:  1.  talicska,  egykereku 
kocsi;  2.  k^tkereku  kocsi.  — 
t.  /iiri/f ;  targonca  (L.  V5.  Nyr. 
26 :  226). 

gamha :  ajak,  Had  (kuL)  a  duzzadt 
ajak.  —  t.  ganiba :  azi^if  ^J^^ 
(L.).  —  Gambdcs :  &jk&3  kors6. 

—  t.  ^am^c  ;ua. 

gebtdya,  gebuju,  gebul&i  gebula, 
gebulya :  hal  -  maszlag.  —  t.  ge* 
&t<;a;hal6tek    (L.).    IJjabb  sz6. 

getyelina 'Adhere  (Nyitra  m.  Nyr. 
28  :  497).  gatyalina  :  lucerna 
(Nyitra  m.  Nyr.  33:464).  — 
t.  getelinaj  d'atelina,  jatelina :  ua. 

grenya  ikiB  sz&n,  melyet  kisebb 
teher  sz&llft^s&ra,  talyiga  gya- 
n&nt  haszn&lnak.  —  t.  kme, 
krnacky :  ua. 

gugyela :  hosszdk&a  csomdba  esa- 
vart  len  vagy  kender,  a  meny- 
nyit  egyszerre  felteaznek  a 
rokkdra.  —  t.  kudel' :  k6c,  csepil. 
(L.)  A  tdtban  az&rmazdkai  is 
▼annak :  kddeUr,  kddelit'sa  stb. 

gtUa  :  labda  (Nyitra  vid.  Nyr. 
33:461).  —  t.  gul'a  (kiejt^a- 
ben  rendszerint  csak  gula) : 
goly6|  gomb  (L.).* 

gyezsep6gyes  :  egyttgyd,  dgyefo- 
gyott,  bamba.  —  t.  ^kde  ie 
pojdei€ :  hov&  m^gyaz  kifeje- 
zda  n^Yszdul  haazn&lva.  Bizo- 
ny&ra  a  t6t  mez5gazdaB^i  mun- 
k&sok  gt&nyneye  volt  ez  erede- 
tileg.    Ilyen    gt&nyn^v    lehetett 


♦  V6.  »h6gulya^  alkalmasint  hd-gura :  garul6  h6  (lavina  is)*    Arany : 
TSz.  Glo«8z.  ^  szetjc. 


564 


VALL6    ALBERT. 


a  F^legyh&za  vid^kdo  haazni- 
latoB  gyetvai  (Gyetva  t6t  k5z86g) 
is^  a  mely  itt  a  rokonhang- 
z&sd  gyetra :  gj9kr\6,  egyttgyfl, 
dlhetetlen  mellett    &ltaUnosult. 

haluska :  galuska  (Pal5cs&g  Nyr. 
22  :  35)  stb.  —  t.  hdluika :  ua. 
(L.). 

hambit,  hambitus :  folyosd.  —  t. 
hamhit  kdzvetftds^vel  a  latin 
ambitusbdL  A  t6tban  h-t  vesz- 
nek  fel  az  effdldk,  mint  ar- 
rest >  hdlredt,  ampulla  >  ham- 
pulka  stb. 

Jminpuldk :  tdlcs^res     cserdpedSny. 

—  t.  hampuMk :  5bl58  eddny  koz- 
vetit^B^vel  a  lat.  ampulla. 

hancsa :  tenyeres  -  talpas     Bzolg&l6. 

—  t.  Hanca,  -inra;  Anna. 
handrikol :  hadarva    besz^l,    heve- 

sen      veazekszik     (Abauj     m.), 

(Ipoly  v31gye,  KovAr  vid.  Nyr. 

16:476).  -  t.  handrkovae, 

handrboliif :  utk,  (L.). 
Aavulmta; .- hadarva  beazSld.    ~   t. 

handrmajj  hajidrbtdec  a  ndmetek 

gdnyneve. 
haukdcs  :  sz&jhos     (Bozanyd    vid. 

Nyr.  33 :  222 ;  nem  hankdcs).  — 

t.   haukdc :  BZ&jaskodd   a   hang- 

ut&nz6    haukai!  :  ugat    ig^bdl. 

Anal6gidlja    a    brechdc  :  ugat6. 

kutya    (L.)    a    brechat*    igdbdl. 
hepela :  h6bortos    (Bars    m.    L6va 

vid.).     —    t     hepelUf     Jiapala 

(gdnyazd). 
herlicska:    gerle,    gerlice    (Abadj 

m.     Nyr.     25  :  240).      —     t, 

hrdl%ika:viA.  (L). 
hlapatol :  moh6n  fal  (Bozsny6  vid. 

Nyr.  33  :  222).  —  At.  eredetd 

Miptol    (Mipai')   mddosuUaa  a 

lafatol   mint&j&ra.   Y5.  hliptol. 
A2fp^o/ ;  habzBol,   lafatol  (a  kutya, 

mikor   iszik).    —    t    Mipaf : 

h5rpoget,  schlUrfen  (L.). 
JUyebdrka.'kenjeres  aaazony  (Abadj 


m.  Nyr.  25:240.)  —    t.    cUe- 

bdrka :  ua. 
hodi  :  bdcsd    (Nyitra     vid.    Nyr. 

33:463).     —    t.    hody    (plur. 

tantum) :  ua. 
homola:rakia   (Nyitra   vid.    Nyr. 

33:464).    —    t.  Aomoi'a ;  kdp. 

(L.). 
mcc ;  elmehetsz.   —  t.  idz:  eredjj 

menj!    imperat.    az    i^^'.-menni 

igdbdl. 
jaszlicskdr :  betlehemea  (Kasaa  vid. 

Nyr.  25:384).  —  tjaslickdr: 

ua. 
jujok :  merges    n5v6nyfaj     (Kassa 

vid.  Nyr.    25:384).  —  t.  tu- 

I' ok :  csacBor^    maszlagos  nadra- 

gulya. 
kaliskd    (Fal5ca&g) :  kis     poh&rka, 

kupica.    —    t.    kalihok,    (gen. 

kalihka)     diminutivum     kalichy 

n6m.  kekh-h^l. 
kdplonka:kvR,  szent  k6pet  tartal- 

maz6,  dtfdlen  Alld  k&poln&cska 

(Hont  m.  Nyr.  26 :  382).  —  t. 

kdplonka,  kaplfika  :ua. 
kicke  :hojt.     —    t.    kycka,    plur. 

a  ndpnyelvben  :  AycAe :  ua.   (L.). 
kicskttj   kiska:egy   kSt^s    szalma, 

a  mellyel  a  h4ztetdk5n  a  h^za- 

got    javitj6k    (Abadj    m.    Nyr. 

3 1 :  350).  —  t.  kyl'ka:  htefdd^sre 

kdazitett  zsupp  (»  Magyar oraiiLg 

V&rmegy6i  . ,  .c  :   >Abadj-Toma 

m.  ...t   380  1.). 
kika:t6t   asszony    kontya.    —    t. 

kyka  :nfL   (tijszd);  a  kdznyelv- 

ben    kycka,   A;6cA;a :  datdk.    Vo. 

kicska, 
klapacska :  az&j.    —    t.    klopacka: 

kolomp,  klepacka :  kerepel5,  a5r- 

gettyd  (L.).    A  tdtban    ia    el6- 

forduld  &tvitt  jelent^ae  mellett 

azdl    a    trepacka :  iHcBe\6    n5 

(L.)    a    ^repa^':ver,    fecaeg    j. 

ig6b51. 
kloka  .'koildn  tydk  (Bozanyd  vid. 

Nyr.  33:  22).  t.  Woia  :ua.  (L.) 


TdT    JdVEYiKTSZ<5K. 


56& 


Jelapkdl:  VXktet.    —    t.    klophaH, 

klopat' :  kocog,     kocogtat     (L.)* 
/cocar ;  nyomtat&skor  baszB&lt  sz6- 

les  szijostor.  —  t.  hocar:  o%i6v 

(L.). 
/roctir :  kanddr,  kae&r  (Nyitra  vid. 

Nyr.  33 :  464).  —  t.  kodir :  ua. 

(L.). 
ko€8ka    kezd:h6n9k    keztL    (Abaiij 

m.  Nyr.  33:21).  —  t.  koiika: 

macska,  Atvitten :  b^na,  ny&pics ; 

pi.  *to  je  len  iakd  kocka^  :  sat- 

nya,  v^zna. 
koUdr :  kerdkgy&rtd,     bogn&r.     — 

t.   koldr:vA.    Van    sok    Kolldr 

yezet^kn^y  is. 
komindTf   kominy^ :  kdm^nyseprd. 

—  t.  komindr  :nA, 
kopec  :  rak&s    (Nyitra    vid.    Nyr. 

33:463).    —    t.    kopec  :domh. 

halom  (L.). 
/:05jz:^rtfnfta :  lefosztott  tollsz&r.  — 

t.  kostmka  .'koca&ujf  blattstiel. 

Eldfordul :    kostrttka,    kosionka 

is  (L.). 
kravicska :  teh6n,  —  t.  kraviika: 

kis  tehdn. 
krisztdr :  dptQet&Uv&ny-k^szf t6  t6t 

munk&s   (Nyr.    27:32).    —    t. 

kristdr:Ti&.    Alapszava  a  n^m. 

gerfist,      kiejt6sben     grfist     > 

krist. 
krityik :  ^nzhord6    mad&r.    —    t 

Skritik.    (t&j8z5)  Skridtok :  h&xi- 

isten    (L.).  ¥5.   Bdzsik   cikkel. 
kromka :  a     megszelt     keDydrnek 

elsS    falatja,  kenydr  sarka.   — 

t  ckrumka:keuj6ry6g  a   chrH- 

fnat':poTcog  (L.)  ig6b61. 
krucenyika:  vlmi  tdszt&s  dtel.  — 

Alapszava :    krUtit' :  f orgat,    te- 

ker,      fodorit.       Sz&rmazdkai  : 

""krtitenfk  =  knicenik,    knite- 

nina :  tekercs  (L.). 
kucserdcska  :  fodorminta.     —     t. 

kuceracka :  vLtk,  (L.). 
kidicska :  Ajidzir  fafogdja  (Nyitra 

vid.  Nyr.  28 :  497).  —  t.  kl'ucka  : 


ajt6kiliDC8  (L.).  Az  ugyanezen 
a  vid6ken  haszn&latos  kiWke 
a  kl'ucka  ^s  kilincs  kombin&ci* 
5ja. 

kuna :  menydt.  —  t.  kuna :  nynszt^ 
marder  (L.). 

^mi^iA; ;  tydkdl  (Abauj-Toma  m. 
Nyr.  28).  —  t.  kumik:  ua. 
iZ&t). 

kutdcs :  tHz^imkiid  gorbe  vas  — 
t.  kutdc:mi.  (L.). 

kutyxka,  kdtyika:  1.  a  sz&j  sz^l6- 
nek  kip&ll&sa ;  2.  f&j58  szdjti.  — 
t.  kiitik:uA.  (L.). 

la  ;  csak  la :  h&t  csak  az^rt  (Bark6- 
sdg  Nyr.  32:621).  —  t.  Ma 
(kiejt^sben  I'a,  la)  az  dldbe- 
sz^dben  sfiriin  eldfordul6  indu* 
latsz6. 

lapaj,  l&p&j :  bdriborgas  termetCl  s 
lompos  jdlr^d  tenyeres-talpa& 
suhanc.  —  i.  lapaj :  iogdmeg ; 
gazfick6  ^s  &ltaUban  haszon- 
talan  ember.  A  lapaj  szdsze- 
rint  a.  m.  fogd  meg  I  (lapaf^ 
ig^nek  imperat.)  Fogmek  alak- 
ban  magyar  jovev^nyszd  a  i6i- 
ban. 

leripdl :  ledorzsdl ;  pi.  ^lerip&lik 
az  eg^sz  falat  a  gyerekek«. 
(Abauj-Torna  m.  Nyr.  28.)  — 
t.  rypaf :  turkAl,  piszkdll  (L.) 
6s  leddrzsol  j  pi.  »Bvifia  vyrj^- 
pala  8tenu«. 

lezsdk :  semmirekelld,  rongy-ember. 
—  t.  leiaA; ;  f aolenzer  (L.). 

longdr  :Uhui6,  dologkeriild  (Bark6- 
s&g  Nyr.  32:523).  A  dolog- 
keriilore  a  magyar  azt  is  szokta 
mondani,  bogy :  Idgatja  a  Idhdt. 
A  cimbeli  az5ban  is  aligbanem 
a  m.  leng^  lenget  (l6b&l,  I6gat) 
alapsz6val  van  dolgunk,  amely 
a  tdtban  is  megbonosodott ; 
pi.  na  rukdch  Ungala  sa  jej 
tahka  (Slovensk^  Pobl'ady  1901 
6yf.  140  1.):  kez^n  lengett  a 
t&ska.    A  lenget  :l6gat   alakok- 


bee. 


kall6  albert. 


b6l  konnyen  k^pzelheto  a  t. 
'dr  k^pzds  longdr,  Megjegy- 
zendd,  hogy  a  t.  lengat'  t&j- 
8z6l&8ban  longai'  alakban  is  61 
(pi.  klepat',  klopat'). 

titaco^nt :  megndznif  lesz-e  a  tytik- 
nak  tojdsa;  annyit  is  jelent, 
mint  csocsordzni  (Abaiij  m. 
Nyr.  33 :  23).  —  t.  macat' :  ta- 
pogat,  tapint  (L.).  M&sik  jelen- 
tese  is  ismeretes  a   t6tban. 

makovita :  bolondf  16  (Kassa  vid. 
Nyr.  26  :  384).  —  t.  makovica  : 
mikU  (L.)  az  dlkovita  anal6- 
gi&j&ra. 

marmancs :  szdkM  (Losonc  vid. 
Nyr.  30:301).  —  t.  marman- 
cokf  harmancok :  ua.  diminuti- 
vum. 

maruncsek:  margitvir&g  (Roz8Dy6 
vid.  Nyr.  33:222).  —  t.  ru- 
mamek :  matricaria  chamomilla 
(tAj8z6).  V5.  marmancs,^ 

mazna^  m&zna:l.  k^nyes,  elk6- ' 
nyeztetett.  kSnnyen  slrva  fakadd 
gyerek;  2.  v^zna,  nydlpic  (gye- 
rek,  ember).  —  t.  mazna.-eh 
k^nyeztetett  noszem^ly ;  ntaz- 
ndk :  elk^nyeztetett  ember  (L.). 

mernydkol :  ny&vog  (a  macska).  — 
t.  mrnat' :  mi&kol  (L.),  frequent. 
mrndkaif. 

misalofka :  eg^rf  og6  (Abatij  m. 
Nyr.  25:240).  —  Osszetett 
8z6 :  myh :  eg6r,  lovif :  vad&szni 
(L.).  Ebbdl :  *myMovka. 

m^skdrol:^si\ier€[.  —  t.  miSkdr : 
herald  magyaros  igek6pz5vel. 
ATokajrdl  k5z5lt(Nyr.  24:  96) 
miskovdld  a  mUkovat' :  her61 
ige   &tv6tele. 

morvdnyf  morvdny^  mdrvdny : 
fioom  fonott-kaUcs,  melyet  a 
n&szn^p  lakodalmas  hdzhoz 
visz.  —  t.  mrvan  ;ua.  (J.  B.), 
Y5.  morvdnyka  :  pog&csa-fdle 
8utem6ny  (Abaiij  m.  Nyr.  33: 23). 


tnraucsog :  ny&vog.  —  t.  mravcaf  : 
midlkol  (L.). 

mucsar/ra .' lisztes  asszony  (Abauj 
m.  Nyr.  25:240).  —  t.  m«- 
tdrka,  muciarka  (tdljsz5). 

mttr^nj^ :  maszatos,  de  e  mivolU- 
ban  is  kedves  gyerek  megsz6- 
Ift&sa.    —  t.  murin  :  szerecsen. 

ocsends :  hitv&ny.  —  t.  Otce  ndi : 
mi  atydok.  Bizony&ra  a  t6t 
munk&sok  gunyneve,  mint  az  e 
vid^ken  j&ratos  gyezsepdgyes, 

0 fling:  pofon.  —  t.  oflinok:  ua. 
(L.).  az  oflingovatf :  arculiit  ]g6- 
bdl. 

amdcskat  6m&c8ka:  1.  f5zel6k^  vas- 
tag  6tel ;  2.  m&rt&s.  —  t.  omdc" 
ka:  m&rt&s  (L.). 

opdlka,  op&lko :  vessz5b61  v.  hdlrs- 
forg&csb6l  font  nagy  abrakol6 
kosdr.    —  t.    opdlka:MA.    (L.). 

opatanca  :  vastag  met^lt  t^szta, 
kolesk&s&val  meghintve  68  ken- 
dermagolajjal  megSntdsve.  — 
t.  opatance  ;  hossziira  v&gott 
met6]t;  rendesen  nyers  kiposz- 
i&Y&l  63  olajjal  (t&JBz6). 

opica '  majom.  —  t.  opica :  ua.  (L.). 

ostyepka  :  sdrga,  kem6ny  k6rgii^ 
sajt  (Pelvid6k).  —  t.  oHiepka  : 
ua. 

pampuska  :  faraangi  fink.  —  t 
pampuhka,    pamptich :  ua.    (L.). 

pancsuska:  1.  szSrbdl  kallott  vagj 
poszt6sz6lBkb61  osszefont  bok&ig 
6r6  t61i  libbeli.  —  t  panihiika, 
j)antt<cAa ;  harisnya  (L.). 

papanc  :  kiisza,  felfut6  vagy  a 
fdldon  elterjedo  gyom.  gaz.  — 
t.  pupenec :  i6iY6i^  (L.). 


papimya :  papirosgy&r. 


_  t 


pa- 


pirriay  papierna :  ua. 
papula,  papulya :  1.  csunya,  nagy 
8z&]  (Kis  -  Kdn  -  Halas  Nyr. 
15:333;  2.  szAjaskodd,  nyel- 
ves  (N6gr&d  m.  Tolm&cs  Nyr. 
15 :  143),  3.  16  vagy  szarvas- 
marha  sz&ja  (Kis  -  Kdn  -  Halas 


t5t  jOyet^nysz^k. 


567 


Nyr.  23  :  239).  —  papuVa :  ua. 

(L.). 
pardzsol,    prdzsol  :  r&st,    ber&nt 

(levest,  f6zel6ket).  —  t.  praiitf  : 

ua.  (h.), 
paskorta :  torkos,  Dyal&nk,  kukUs- 

kod6.     —  t.  paikrta :  nj&Hnk' 

sig  (L.). 
patril :  gondoskodik  vlkirol.  —   t. 

opatrif :  goud}&t    viseli,   eltarti 

elUt  (L.)*  Az  0  gy5oge  bang- 

stilya    miatt    veszett    el,    mint 

tacska  sz6ban  az  otdcat*  ig^bdl. 
pdzsitka :  mei^lo    bagyma.    —    t, 

paiitka.-nsk.  (L.). 
pazsrdk :  f&l&nk.    —    t.   paierdk: 

torok,  4tv.  dtvigy  is;  pi.  >m& 

dobry  paier&k.c 
pec :  m^sz^getd    kemence ;   pecka : 

p^linkafozd      tuzbely     (Nyitra 

m.  Nyr.  28:497.).   —  t.  pec: 

kemence,  dim.  piecka, 
pelendrek :  medyecukor  (Bark6silg 

Nyr.  32:524).  —  i.  pelendrek 

t6tsilgszerte    elterjedt    sz6 :  ua. 

Vo.  ndm.  barendreck. 
pel^ny^pelieny :  ]^o\jy&t&rt6  kisebb 

csur  (Nyitra  m.  Nyr.  28 :  495). 

t.  plevifiy  dimin.  pleyienec  (L.) : 

ua. 
perszcenkdr :  Tongy8zed6  v.  gyilrus 

tat  (Abauj  m.  Nyr.    25:240). 

—  t.  prscenkdVf  prstenkdr  (L.) : 

gyiirfis. 
pilkdr  :  fav4g6    (Abauj    m.    Nyr. 

25 :  240).  —  i.pilkdr  (pilka  = 

fur6flz  +  Ar). 
piszk :  sz&j ;  piszka  :  madir    vagy 

mds    Allat    sz&ja.    —    t.  pysk : 

ajk,  csor  (L.). 
pluckdr :  komives  (Abauj  m.  Nyr. 

25 :  240).  —  t.  plusk :  pocskol&B, 

geplatscber  (L.)  tovilbbk^pezye, 

taUn    a    t6tban    is  e    yiddken 

*pluskdr. 
pomosznik :  a  konyh&ban  8eg4dkez6 

noszem^ly.  —  t.  pomocnik :  se- 

g^dkezd,  gehilfe   (L.). 


poiomok :  azon  szolg&lm&nyok,  a 
melyeket  a  felesek  ds  a  barma- 
dosok  a  gazddnak  a  fold  meg- 
munk&Us&n  kfyUl  tartoznak 
teljesfteni.  —  t.  potomok : 
marad^k,  ut6d  (L.).  Alapszaya : 
potom  hatAroz6sz6 :  azut&n. 

povalacs,  povalyacs :  n&^lop6f  csa* 
varg6,  csirkefog6.  —  t.  pova- 
XaK :  ua. 

poveddl :  f ecseg.  sokat  besz^l.  —  t. 
povedai'  :  besz^l  (L.) 

prasnya  (prasny&) :  ronda,  undok, 
ocsm&ny.  —  t.  praHna :  rtlh, 
koBz  (L.).  Mint  feddo  sz6|  pi. 
ty  pra^ina  (klejt^sben  pradsina) 
y.  ty  praiHna  pra^Hva  a.  j. 
mint :  cudar,  piszok.  Yo.  praS' 
siva. 

prassiva :  rossz  yiseletii,  erkolcs- 
telen.  —  t.  praHvdy  kiejt^s- 
ben  prasHvd  n5n.  mell^kn^y: 
rfibes;  koszos  (L.)  ^s  mint 
fedd5  8z6:  gyal&zatos,  ronda, 
cudar.  V5.  prasnya  (prasnyA): 

1 .  ronda ;  2.  nit,  ocsm&ny,  un- 
dok. 

pratdlj     pratal,     pratol,    pr&tol: 

takarit,  rendbe  boz,    rakosgat. 

—  t.  pratat^ :  VLti.  (L.). 
presi.QBd   (Esztergom   yid.);    pi. 

esik  a    presi    (tr^f^san).   —   t. 

prH  y.    ddid'  prSi:  esikj   esik 

az  esfi. 
preszmog  (az  esd) :  1.  permetezik ; 

2.  biisul,  szomorkodik ;  prszmog, 
preszmog:  3.  piszmog,  kellet- 
lenfil  dolgozik.  —  t.  prskat' : 
fecskend,  prskavy  :  spritzend 
(L.).  (hrzgavy  alak  is  baszuA- 
latos;  oly  embert  cst&folnak 
^gji  A  ki  besz4dkozben  k5pk5d. 
Brzgavy  6-Turin  egy  boltosnak 
a  gi!uiyneye).  A  prskat'  vagy 
hrzgat',  mik^nt  a  szl&y  bres- 
kati,  briskati  (Mikl.  Etym. 
Worterb.)  >zer8treuen<  jelen- 
t^sben  is  baszn&latos,  pi.  hrzgd 


568 


yALL6   ALBERT. 


V,  hryzga  sa  v  daconi :  koto- 
r&8z  vlmiben,  a  mi  azonos  a 
preszmog  3.  jeleDtes^vel.  A  2. 
jelent^sben  metaphora  van.  VS. 
Nyr.  22 :  420.  6s  hrizgcU  cikkel. 

pries  [Sz6l&B :  pries  vagyok] :  v6- 
gem  van,  yesztettem  (Hajdti- 
Nto4s  Nyr.  27 :  94).  —  t.  i*i 
sam  prec  v.  pric:  m&r  oda  va- 
gyok ;  v^gem  van. 

pripovedka :  mese  (Abauj  m.  Nyr. 
25 :  240).  —  t.  poviedka  (L.), 
pripoviedka :  ua. 

prisztdcs  :  v6nek  &116  leg^ny 
(Rozsnyd   vid.    Nyr.    33:222). 

—  t.  prtstat* :  heitreten  (L.) 
ig6h6l  kdpzett  pristdc  a  pytah : 
kdr6  (L.)  minUj&ra. 

j?^ac5/:ar  ;madar&sz  (Nyr.  25 :  240). 

—  t.  ptackdr,  vtdtkdr :  ua.  (L.). 
pupdcska :  guh&j  t^szt^faj   (Nyitra 

vid.  Nyr.  33  :  462).  —  t.  pupdk^ 
diminutiv.  pupdcky  (plar.^, :  ua. 

pupenc  :  pattan&s  (Eozsny5  48 
vid.).  —  t.  pupenec : 'pAttanAs, 
p5rsen68  (L.). 

ra&cc  ;ver6b.  —  t.  vrabec  :ua. 

radusznyik  :li&HcBj  a  melylyel  a 
keresztel6i  lakomdn  a  kom^kat 
4s  vend^geket  megkfndlj&k. 
(>  Nyitra  megye  <  1 9 1 1. »  Magyar- 
orsz.  v&rmegy^i  .  .  .  c.  mCiben). 

—  t.  radostnik ;  Sromkaldcs  (L.). 
rajnyelka,  rajnolka,  rajnuska;  kis 

l&bas ;    rajnol :  nagyobb    faz^k. 

—  t.  rajnel,  rajnica,  rajnicka, 
dim.  rajnelka,  ranjelkaf  randlik 

f         t^ts&gszerte  haszn&latos  sz6k  a 

^  y    n6m.i^ndl'h6l 

rajtdr :  Bz^\el6  rosta  (Nyitra  m, 
Nyr.  28:497.),  rajtdrdnyi: 
tisztltani  (gabondt,  Nyitra  vid. 
Nyr.  33:463)  —  t.  rajtar: 
ua.    (L.) ;    rajtarovat* :  rost&lni. 

—  N6m.  die  Keiter. 
rapdk :  ragy&s,     ripacsos.     —     t. 

rapa  '  himl6hely,  ragya  (L.)  to- 


v&bb  k6pz688el,  mint  irpdk^ 
vHvdk  stb. 

rdzsgya  (G5m5r  m.  Tsz.)  —  t. 
raidf e :  rozse  (L.). 

rukallya :  ingaji  (Nyitra  m.  Nyr. 
28:497).  —  t.  rwAcav  .•  ingu jj 
(L.)  n^petimologi&val. 

rUra,  rdra,  rula^  rura,  Idra :  taka- 
r6ktiizhely  sUtSje.  —  t.  r^ra^ 
rilla:u&,  i6i  kSzvetit^ssel  a 
n^m.  rohr,  r6hre,  Ez  ut5bbib6l 
kozvetlentil  kerUlt  a  remi 
(Csalldkoz),  r^lni  (firBekujvAr). 
Vo.    rUrds :  vizvezet^ki    ember. 

ruzsicska  :  nyoszoldl&ny.  —  t. 
druiicay    dimin.     druiirka :  ua. 

sagyiM :  g^zengdz,  sebonoai,  nap- 
lop6.  —  t.  ^viade  hoU :  ,minde- 
nUtt  volt^  kifejez^s  n6vss6ul 
haszn&lva. 

sarJia,  serha:  1.  kutyapec^r,  gyep- 
mester;  2.  al&vald,  hitv&ny; 
3.  bolondos.  t.  —  i^arha :  kutya- 
pecdr,  h<3h4rleg6ny  (L.).  M&sik 
jelentdse  az  l.*b51  fejl5d5tt. 
Hogy  3.  jelent^se  a  t6tban  i» 
felt6telezbet5,  amellett  sz6l  a 
jaio  ;nytiz<3,  sinter  (L.)  8z6,  mely- 
nek  hdbortos  jelent6s6t  sokazor 
ballottam:  »to  je  len  taky 
ja§o«  :  Bzeles,  h6bortos  emberre 
mondjdk. 

aepdos :  suttog.  —  t.  Septal,  Sepo- 
tat' :  ua. 

sepleta,  sepletdr  :hitY&njf  baszon- 
talan,  gyal&zatos.  —  t.  Sepleta  : 
bitv&nys&g,  baszontalans^  (L.) ; 
Sepletdr  :  haszontalans&got  be- 
sz^lo  ember. 

sifnyik  :  kdmiivesnek  seg^dkezd 
napsz&mos.  —  t.  Hchnik :  ntkp- 
sz&mos ;  Sichta  (t&jsz6) :  napsz&m. 

^ran^;b8gre,  csupor,  faz^k.  — 
t.  Hrdii :  djjelied^ny  (L.)  6s  ket- 
t^s  faz6k,  a  melyben  a  munk&- 
soknak  6telt  bordanak.  Nyitra 
m.-ben  az  ilyen  ed6uj:nosdk 
n6ven  ismeretes. 


t6t  j0vev6ny8z6k. 


569 


siska:  1.  fdnk;  2.  gomboc,  a  mely- 
nek  kozep^n  fz  van.  —  t.  ^iSka : 
f&nk :  (L.).  Suska,  siska :  tolgy- 
fagubacs.  —  t.  H$ka  (L.)  saska  : 
fenyiltoboz. 

skripog :  csikorog  (Bark6s&g  Nyr. 
33:222).  —  t.  Skr{pat\'u&. 

skrdbcU :  kapar  (Bark6sdg  Nyr. 
33:222).   —  t.  ^krabat :ua,. 

sktdyit :  s&ndit  —  t.  ikilli^:u&, 
(L.)  Vo.  sktdi,  sktUya:  k&ncsol, 
sanda  ^s  sktdyo.  Ez  utdbbiban 
az  0  olyaiiy  mint  a  tulajdon- 
nevekben:  Pepo,  Fero  stb. 

^md^ro^ :  lassan  ide-oda  j&r  (or eg 
ember  m<3dj4ra).  —  t.  Smdtrat' 
sa:  l&batlankodik,  vdlnszorog  (L.). 

smurkdl  :pislog&i  (Kassa  vid.  Nyr. 
25:384).  —  t.  imurkaif  : 
hnnyorgat  (Loos). 

somrog  :  ddrmog,  morog.  —  t. 
5omra<' :ua.  (L.). 

^i^eMc^ :  titkos  h&ztuzn^z^s.  —  t. 
Spehdc  (B.)  SpeMii:  ftirk^szd, 
k^m.    (L.).    Yo.    n^m.    spahen. 

spikk :  marhavelS  (Gomor  m).  — 
t.  &p(k:usL.  (L.).  —  Spik:ta' 
kony;  —  spikos :  taknyos,  egy- 
nzon  8z6  &tyitt  ^rtelemben. 
Tr^f&san  a  tdt  is  mondja: 
»tvoje  spiky*.  (Oazvald  R.) 

spintol :  haragit,  bosszant ;  spirtdl : 
piszkdl.  —  t.  ^/?iwtof' ;  gyaldz, 
szid,  piszkit  (L.)< 

s^pira :  f  ruska,  fiirge,  bamis  le- 
^nyka ;  dl^nk  gyerek  ;  sipirka  : 
el^nk,  eletreval6.  —  ?  vo.  cseh 
hpirek  (figliar) :  kdpe,  spitzbube. 

spirka :  io^OTtjH  (Abauj  m.  Nyr. 
9  :  478).  —  t.  l^perka  :  zsir, 
kov^rs^g  (t&jsz6).  Az  e-i  bang- 
vdltoz&sra  vo.  ki(l^ka,  ke6ka. 

spleh :  piszok  ;  splehds :  piszkos.  — 
t.  §plech  f6n6v  a  ypechtat*, 
spleckotat'  :\\ihicko\  ig^bol  (L.). 

stira,  scsirdf  csira:  1.  hermapbro- 
dita;  2.  meddo  teh^n.  —  t. 
Hiraj     skira  :  hermapbroditus, 

UAOTAB    NTELVdR.    XXXin. 


f^rfi-asszony  (B.).  A  pal6cok  a 
pendelben  jdr6  gyermeket  trS- 
f&san  mra-nak  nevezik,  mert 
nem  tudni:  fiti-e  vagy  l&ny. 

surcik  :  kot^ny  (Abauj  m.  Nyr. 
25  :  240).  t.  surcik :  ua.  a  ndm. 
schurZ'h6\. 

susnyds  :  taknyop.  —  Alapszava 
a  Dankovszkyt<3l  felbozott 
susnya ;  de  e  szdnak  semmi 
koze  a  susog  ig^bez,  a  mellyel 
HaUsz  (Nyr.  12:11)  rokoni- 
totta.  —  t.  §u§en :  meg87Ar&dt 
orrpiszok  a  n^pnyelvben. 

sustya,  sustya,  sustyi:  kukorica- 
h6j.  —  t.  HUiej  ««i5^ia;ua. 

svafceZ ;  kenes  gyujt6.  —  t.  svdbel, 
(Zsolna  vid.)  §vdblik  (Szepes 
m.)  Svibalka  (Z61yom,  Bars  m.) : 
gyujt6,  foleg  k^nes  gy.  Ez  ala- 
kok  a  n^m.  schwefel  v&ltozatai. 
Gyujt6  jelent^se  a  t6tb61  ke- 
rult,  a  bol  a  sirka :  k6n,  bii- 
ddsk5  (L.)  sz6  is  a  koznyelv- 
ben  gyujt6t  jelent.  A  n^m. 
ziindholz,  streichholz  mint  ven- 
d^gszo  cindla,  helcla  alakokban 
el  a  t.  nyelvjdr&sokban. 

svandra^  sandrd^  sandraj  csandra  : 
1.  csunya,  ocsm&ny,  ronda,  cu- 
dar ;  2.  ringy6.  — -  t.  svandra  : 
ringy6,  cudar  (L.).  Vo,  svandritj 
sandrit 

szekdcs  :h&Tdy  biisvAgd  bdrd.  — 
t.  sekdc.'UA.  (L.)  Vo.  szikdcs : 
kark&ly-  6s  vadgalambfajta. 

szindk :  rossz  fiii.  —  t.  syndkf 
5t/neA;fiii,  6b  fid! 

szitik :  slit  (a  nap,  bold)  (Abauj 
m.  Nyr.  33 :  23).  —  ?  t.  svie- 
tit* :  yriHgii,  (L.)  nyelvjdrAsok- 
ban  svitit'  is.  A  t6tban  :  a  nap, 
hold  sut  a.  m.  »slnko,  mesiac 
svieti.« 

szlimdcsek :  csiga,  —  t.  dim.  sli- 
mdrek  :ki3  csiga. 

szmerkog,  szmerkoly  szrepog :  aziJA 
az  6rrit,  szortyog,  szip&kol.  — 

39 


570 


▼▲ll6  albert. 


smrkat'  :  naribas    ducere    (B.). 
szmMul,   (meg'SzmUdiil  :  megkoz- 

m&sodik.    —    t.    smudn4t^ :  nt^, 

(L.).    SzmUdos  .'ko^m&s.    —    t. 

smud :  brandgeruch  (L.)  tov&bb- 

k6pez68sel. 
szratyi ;   szratyiba   van  :  szorult- 

sAgban  van.  —  t.  srat',  srati  : 

(szdkel^s)  —  magyaroB  k^pz^s- 

sel. 
sztokrdsa :  sz&zszorsz^p  (hoi  ?).  — 

t.  stokrdsa :  n9k. 
Bziopka  :  toUusz&r    (Abauj-Toma 

m.    Nyr.    28).    —     t.    stopka: 

halm,  stiDgel.  (L.). 
sztrapacska :  krumplis  galuska.  — 

t.  strapalka  a  strapii' :  szaggat 

ig^bdl.  [Strapec :  f oszl&ny ;  bojt]. 
sztrapka  :  szdlldfurtnek     n6h&nj 

Bzembdl  ill6  r^sze,  biUeng.   — 

strap f    dim.    strapka :  sz5ll6ge- 

rezdi  szdlldfurt. 
szifikog  .'iecBkendez,  —  t.  str%ekat\ 

strikai* :  ua. 
szvarka :  p6r&z,  melyre  a  vad&szok 

az  ebeket   fuzik.   —  t.  svarka 

(t&J8z5,  Z&t.) :  zsin6r. 
tacska :  kend6,    a    melyben    a  kis 

gyermeket  hord  j&k.  —  otdcka  = 

odiecka:uA.    (L.    Nyr.    33:50. 
tdrdl  a  vil&g :  mindent  ossze-vissza 

fecsegnek      (G5mor     m.     Nyr. 

31:52).  —  t.  tdrat':n&, 
tiny  :  magasabb    kar5b6l    kdsziilt 

kerft^B.    (Nyitra    megye    Nyr. 

28:498).  —  t.  <yn;kar<5  haso- 

gatott    deszkdlcskibdl,    kar6b6l 

Yal6  kerit^B. 
topolyf  topol,  iopolya :  ieh^T   vagy 

jegenyeny&rfa.     —     t.    topol: 

ny&rfa.  (L.) 
tracska :  kQtdszalag  (Hegyalja  yid. 

(Nyr.  22  :  243) ;  tratykos :  n6gy 

Bzoglet^n  kotdszalaggal  ell&tott 

lepedo  (Barkds&g  Nyr.  33 :  222). 

—  t.  trakalf  :hiSLZj  cipel;  trak, 

dimin.   * tracek  :hord6szii,  nad- 


r&gheveder;  tracee  :  nyakkBto 
(L.). 

traktdr :  iblcB^T.  —  t.  tracktdr: 
ua.  Y5.  D6m.  trichter. 

^ran/orc ;  Wp68.  —  t.  franfarec: 
ua.  6b  fiiggel^k  (L.)- 

trehany^  treJidnyf  trehany,  ter- 
hdny  :  1.  rendetlen,  lompos, 
rongyos;  2.  hitv&ny,  haszonta- 
lan,  al£val6.  —  t.  ^rAan:  ron- 
gyos ember,  lumpe  (L.).  Ugyan- 
ezt  jelenti  a  t.  deyerb&lis 
(gklbat')  Sklban  is. 

trSpdl  :  besz^l  a  vil&gba.  —  t. 
trepaf.'UA.  (L.). 

trepolkodik :  yergd^^,  tdri  mag&t 
(y\hoY&)]trepdlkodik:u9k.  (L^ya 
yid.).  —  t.  irepat^sa.'UA. 

trockat  iroszka:  1.  vas-  y.  szen- 
salak ;  trockd :  2.  beteges  di8SQ6 
hdB&ban  tal&lhat6  eg^szs^gtelen 
£eh6r  csom5k.  —  t.  troska: 
salak  (L.)  ds  beteg  csom5k ;  pi. 
troskay^  maso  >=  borsOk&s   htis. 

truhu:  ktirt  (Bark6s^  Nyr. 
33:222).  —  t.  tfUba :  iTomhii^ 
(L.). 

trtUyo,  U'uja :  oktondi,  mamlasi, 
m&ldsz&jd.  —  t.  trul'o :  ua.  (L.). 

valaska,  halaska :  r^vid  nyelfl  kis 
feJBze,  farag6  fejsze.  —  t. 
vaJtasky-d-^  mell^kn^y  femini- 
numa,  a  mely  kezdetben  egyUtt 
j&rhatott  foney^yel,  t.  i.  va- 
laskd  sekera :  p&sztori  f okos, 
k^sdbb  pedig  5n&ll68ult :  p&sz« 
torfokos  jelent6s6ben.  L.  Nyr. 
22 :  38.  A  y-b  hangy&ltoi&sra 
y5.  yrabec :  brabec  (L.). 

vdrecska,  vdricskd :  f&zok&nil ;  vd- 
reca:T6,nt6  kanil  (N6gr.  Nyr, 
33:302.)  —  t.  varecka  stb. 
ua.  (L.). 

varkocs,  vrekocs^  vrekocsy  vrkocs, 
verkocSf  brekocs :  hajf onat.  — 
t.  vrkor^  brkov :  ua.  A  y-b  hang- 
y&ltoz&sra  vo.  yrabec  :  brabec 
(L.). 


TdT    j6yKT£KYSZ6K« 


571 


verhuvcU :  toboroz.  —  t  verbuvaf : 
ua. 

vinM :  Biliiij,  gybnge  bor.  —  t. 
vino,  dimin.  vinko:  hor 

virkoldk :  y&d,  szt&rda  szemfl  ein« 
berre  mond j&k :  >tigj  n^z  ki, 
mint  a  yirkol4k.€  (Kassa  vid. 
Nyr.  25:394).  —  t  vlkolak: 
r^mszornj  (L.). 

viszip :  tfirak&s.  —  t.  vysyp.-ki- 
8z6r&s,  ausschUttung  (L.)« 

vojacskinya  :  a  katona  szeretdje 
(Abanj  m,  Nyr.  25:240).  — 
t  vojackina :  VLtk. 

zdmiska :  kukoricalisztbdl  k^sztllt 
pepezertL  eledel  (Barkds&g  Nyr. 
32:525).  —  t.  zdmiSka,  de- 
verb.  fdn^Y  a  zamihat'  v.  zami- 
ehat' :  kever  (L.)  ig6b61. 

zapracska :  rinUs  (Abauj  m.  Nyr. 
25:240).  —  t.  zdpraika :  m9^. 
(L.). 

zatracena  ;  tdt  atyafi  (Nyr. 
30:541).  —  t.  zatraceny-dri 
mell^kn6v :  &tkozott. 

jsavadzdl,  zavacdt,  zavazzdl,  stb. : 
1.  alkalmatlankodik,  litbanvan, 
zavar,  hdtr&ltat;  2.  zavicdl: 
slirget,  hajszol;  3.  zsamcdl: 
k^rd^sekkel    zaklat.    —  t.  zch 


vadzat*:n9k.   mint    1.   A   2.  3. 

jel.  a  magyarban  fejl6d5tt.  VS. 

zavadza  (zdvadza) :  akadiij. 
zdvoz :  meredek  tit  (BarkasAg  Nyr. 

33 :  222).    —    t.    zavoz :  m6ly 

lit  (L.). 
zmok:lda   5rd5gfiii    (mand),  a  ki 

p6nzt  herd.  —  t.  zmok :  ua.  (L.). 
zurvaj  :  tehetetlen,    gy&moltalan. 

—  t.  2rMrf;aZ ;  schurke  (L.)  68 
durva,  esetlen  emberre  is  mond* 
jdk.  ^ 

zsdba  :hiikQ„   —  t.  idba :  \xa,  ^^r 
zsderdl :  zab&l  (Baja  Nyr.  33 :  n2). 

—  t.  irat' :  fal,  eszik ;  vyiierai!  : 
kiesziky  ler&g  (L.). 

zsert :  nyomdrdd.    —    t.  ird' :  ua. 

zsidrdk :  zsid6  (c8tifn6v).  — ^  t.  iid- 

rdk :  ua. 
zaincica,  zserigice,  (zsendice,  zsen- 

dice):  folferralt    juhtejsavd    v. 

(^des)  juhttird  savdban  f olfdzve. 

—  t.  iinaca;ua.  (L.). 
zsarvdl  (zsorv&l) :  kunyor&l,  kunyo* 

r&lva  zsarol.  —  t.  iobraif :  kol- 
dul,  kunyor&l  (L.). 
zsufdn,    zsufdnka  :  vizmer6    vas- 
kandll —  t.  iufdn,  dim.  iufdnka  : 
ua.  (L.). 


Befejezem  dolgozatomat  azon  magyar  eredetft,  a  tdtban  meg- 
honosnlt  szdknak  felsorol&sdyal,  a  melyekre  anyaggyiijtesem  alkal- 
mdval  rdakadtam  6s  a  melyek  eddig  felemlftye  m&g  nem  Toltak : 

ai!ameSter     (Slovenski    PoM'ady*     hecelovai  (Zdlyom  m.),  hecVovatf  : 


1901  6vf.  141.  1.) :  atyamester. 
bardtoMf  hardtockdm :  ua. 
halticka :  balt&cska. 
hantovai  (ZAtureck^:    Slav,  prfa- 

lovia  . .  .*♦    132  1.) :  bAntani. 
bamavy  (Beaedy  a  Dumy  2 :  150) : 

bama. 
bdt'd,   Uiko    (SI.    Pohl'.    1899): 

b&tya. 
Bila  (Loos):  B6la. 


becsUlni. 
cifroha :  piperk5c,    hit!    asszonyra 

mondj&k  (Bars  m.):cifra. 
cigdn-peceha    (SI.    Pohr.     1901: 

140) :  cig&nypecsenye. 
viga  (Tur6c  m.)  csiga,  forgdcsiga. 
cutka  (Bars  m.)  csutka  (gyttmolcs^). 
dardi  (pi.  Bozpajedeny  je,  akohy 

ho  dardite  HipaXy,  Z&t.) :  dar&zs. 
dolomdn  (Loos) :  dolm&ny. 


*  81.  PoW. 

♦*  Zit. 


89* 


572 


vall6  albert.  t<5t  j6vev6ny8z6k. 


ebatta :  teringett^t      (k&romkod&s, 

Z&i.  287  l.):ebadt». 
felelovaf  (felel) :  felel. 
fidk  (nadrigzseb) :  fi5k,    (l&dafi6k). 
fogmek  (gazfick6).    TJgyane   foga- 

lomnak   t6t  szava :  lapaj  a  ma- 

gyarban    t6t    j6vev6nyBz6 :  f ogd 

meg. 
fojtdi't    fujiM    (fegyvertSltfisn^l) ; 

fojt&s. 
forgov  (Z6lyom  m,):foTg6. 
gandiuvat*    (ZAt.  192  1.):  gAncsol. 
guVdhhuh :  galy^s. 

halM  :  kocsiszin ;     (Zdlyom     m.) : 
•   hAUs. 

hajov  (Z6lyom  in.):baj6. 
hamv^y  (TolDa  m.):banu8. 
harangovat' :  vil&gba     besz^l     (SL 

Pohl'.   1 899.) :  harangozni. 
harmatanc :  h&rom  a  Unc. 
husdr  (slanka-husdr;  v^zna  embdr- 

re  mondjdk) :  huszdr. 
chasony    chosen     (ZAt.     288     1.): 

haszon. 
kapoS  (Z&t.  289  1.) :  kapus. 
ki§asonka    (7At    381     l.):kisasz' 

szony. 
koldos  (Z&t.   12  l.):koldii8. 
komojidor     (Z4t.     656     l.):ro83z 

viseletu     komondor. 
kopov :  kopo. 

kostoJi  (Z&t.   25  l.):ko8ztos. 
kulavy  kulacok   (Sladkovii:    Spisy 

B4sn.   189  l.):kulacs. 
lengat'  (SI.  Pohl'.   1896.;    pi.    na 

ruk^ch    lengala    sa   jej  taska): 

leng. 


ludd§  (Nyitra  m.) :  ltidapr6ldk. 
lu$ta,  lu^tavy  .'IvLstsk, 
mewta,  plur.  mentieky :  mente. 
mandoka  (terefere,  mendemonda) : 

mond<3ka. 
moriovat' :  kukoric&t  morzsol  (Bars 

m.) :  morzsolni. 
fnulatovat*  (tr^f&san) :  malatni. 
oldomdS    (ZAt.    78    1.),    odomds: 

AldomAs. 
orsdk  (SI.  Pohl'  XXI.) :  orszig, 
pdnilika  (Z6lyom  m.)  p&ntlika. 
parastka :  (parasztasszony,    gtinyo- 

san.  Bars  m.)  :  paraszt. 
pipasdr :  pipasz&r. 
plebdn :  pl^bdlnos. 
radds :  r&ad&s. 

rejte.^  (SI.  Pohl'.  1896):retes. 
rovds    (m&  xnnoho  na  rov4Si):ro- 

vds  (sok  van  a  rov&s&n). 
rum  ;  pi.  rumy  hradu  Beckovskeho^ 

SI.  Pohl'  :rom,  vArrom.  [?] 
hanova^ :  sajnAlni. 
H.^iak,  sihaktarej* :  sisak. 
hor  (81'.  Pohl'.  1896)  :8or.; 
sdra  (caizmasz&r) :  sz&r. 
sarkaldby :  szarkaUb. 
sokds  (SI.  Pohl'.) :  8zok48. 
tabor :  tAbor. 
tajtik :  tajt^k. 
terem    (Besedy  a  Duiny  2:147): 

terem. 
teremtettovat* :  teremtett^z. 
teHk    (V6.    Nyr.  23:  134):  tessek. 
mvoda  (Bars  m.):6voda. 
vojatuje    sa  (Zdt.  98  1.) :  vajildik. 


Ide   tartoznak  v^gul  a  honv^d-katonai    miisz6k,  mint:  suronsij, 
vdltekercj  hadnad*  stb.  6b  egyes  keresztnevek,  mint: 
Jdnoh  (mint  vezet^kn^v :  JAnoSik). 
Ferenc  (mint  vezet6kn6v :  FerienCik). 
Sdndor^  Pista,  Arpdd  stb. 

Vall6  Albert. 


*  Detvan  c.  eposz  (Sladkovi?)  212  vers. 


IRODALOM.  573 


IRODALOH. 


EUenMtre  alapftott  analdgia. 

—  Bzily  E&lm&n  ertekeaese,  Akad.  fotesitS  1904.  nov.  — 

A  nyelvi  alakok  fejldd^s^ben  rendkivtil  ^rdekes  szerepe  van 
annak  a  k^pzett&rsal&snak,  a  mely  tadatunkban  osszekdti  egym&ssal 
az  ellentdtes  fogalmakat.  >Ha  a  k^t  sz6  egym&ssal  ellentdtes 
vagy  egym&ssal  rokonjelent^su:  akkor,  ha  az  egyiket  alkal- 
mazzuk,  a  m&sik  kdnnyen  megpendM  lelkiinkben,  mintegy  fiilUnkbe 
csenduly  tigyhogy  kdnnyen  johet  nyelyttnkre  is  ugyanabban 
a  pillanatban,  mid6n  t&rs&t  kiejtjiikc^  —  mondja  Simonyi  Zs.  a 
kombin&l6  sz<3alkotdsr61  sz6l6  6rtekez6s6ben  (8).  Ennek  bizonyit&s&ra 
f 5lhoz  olyan  kiejt^sbeli  botl&sokat,  min5  pi.  diletdn  <  d^eUtt  X  ^^l- 
utdUj  dursterig  <  durstig  X  hungerig  (9).  Igy  magyar&zza  az  ellen- 
Utes  kepzetek  t&rsul&B&b6l  az  eff^le  szbvegyUldseket :  r6zan<  j6zan  X 
r^szeg  (17),  alatt'h6\  cUant  »a  rokon  lent  b  az  ellent^tes  font  ked- 
ve^rtc  (21);  itaUn  a  testiUet  adott  alkalmat  a  lelkiilet  kdpz^s^rec 
(28);  »a  gyalogol  anal6gi&ja  megmagyar&zza  ellent^t^t,  a  lovagol 
ig6t«  (29).'*'  —  Az  idegen  p6ld&k  kozt  iddzi  a  kdvetkezdket :  >ital. 
greve  [statt  grave]  ist  eine  Anbildung  an  seinem  Oegensatz  leve 
[neh^z — k^nnyu],  pria  mit  seinem  a  an  poscia  [postea]*  (Diez: 
Etym.  Wb.);  »a  latin  mefidionalis  ehelyett  meridialiSf  meridianus, 
eszerint  alakult :  septentrionalis ;  az  angol  female  ^ndnemii'  a  franczia 
fen%elleA}lS\  eszerint  igazodott:  male  ,hfmnemfi';  neither  e.  h.  nother^ 
mert  either  (Nyrop  d&n  nyelvfisz  k5nyv6b61)«.  V6gre  az  amerikai 
Wheeler  ^rtekez^s^t  ismertetve,  f5lemlfti  az  analdgi&s  hat&sok  f5t6nye- 
zdi  kdzdtt :  »IV.  A  jelent^snek  eUent^te  6s  az  alaknak 
rdszbeli  egyezSse.  Ellenkezd  jelent^su  6s  r^szben  egyez5  alakd 
sz6k  p&rokk&  csoportosulnak,  s  ennek  eredm^nye  a  kiilalak  toy&bbi 
hasonuUsa.  —  M&r  az  el6bbiekn6l  id^zett  pdld&kon  kivUl  (ang.  female^ 
neither,  olasz  greve,  pria,  lat.  meridionalis)  id6zi  Osthoff  magyar&zat&t, 
mely  szerint  a  szab&lyos  i5n  fii^tov  alakb6l  fiel^iov  az  ellent^tes  dXel^tov 
miatt  lett  (ered.  ♦^y*(ov,  Jen.  Literaturzeitg.  1878.  476.  czikk)  8tb.« 

8z6kombin6U8  6s  Bz6k6pz6s  cz.  6rtekez6s6ben  emliti  m6g  Simonyi 
ezt  az  ismeretes  p6ld&t:  >  Suisse  romande  e.  h.  ramane^  a  Suisse 
allemande  kedye6rt«.  (NyK.  24:134>. 

A  magyar  hat&roz6k  cz.  p&lyamunka  bevezet^s^ben  (23 — 24) 
olyan  p6lddlkat  emlit,  a  melyek  viUgosan  mutatj&k  az  ellent6tek 
anal6gi&j&nak  hatis&t  a  hat&roz6i  szerkezetek   haszn&lat&ra : 

»Ki!Q5n  kell  emlitenilnk  az  anal6gi&nak  leg6rdekesebb  faj&t: 
azt  az  anal6gi&t,  melylyel  az  ellentites   gandolaiok  kifejez6sei  hatnak 

*  Yd.  in6g :  >Gdc8eiben  a  kozelebb  az6  sziilte  ezt  a  k5z6pfokot :  messze- 
lebb  e  h.  mes8zd>b.  Szegeden  a  k5znapra  yal6  v.  hetkdznapi  rah&t  ko'znapld 
ruh&nak  is  mondj4k  az  iinneplfi  ruha  kedyi6rt.«  (Nyr.  18:3.) 


674  moDALOM. 

egym&sra.  Nem  volna  ez  feltC[n5,  ha  csak  az  Ulik  6b  ilUtlen,  hasonlatos- 
6b  hasofUatlan-file  p&rokn&l  tapasztalndk,  mert  itt  a  mell^kn^yk^p- 
z5ben  ott  yan  a  -hoz  ragban  jeldlt  viBzonynak  tagadisa  (^hasonlatlan. 
hozzA'  =  nem  ,hozziL  hasonldO-  Be  taUlank  hgjea  esetekben  olyan 
egyez^seket  is,  mindk  pi.  hovelkedik  hennie  —  szukdlkddik  benney 
rokon  hozzd  —  idegen  hozzd  (emez  Bzab&lyosan :  idegen  t6le),  boves^ 
vele  —  szukos  vele  (szab.  sziUcSa  ndla  n^lkiU).  Itt  teh&t  az  ellent^teB 
k^pzetek  egymilBBal  asBoci&lya  vannak  s  az^rt  van  a  k^t  szerkezet 
kiegyenlftve.  —  Az  infinitivus  term^szet^ndl  fogra  tranybatirozo  es 
alakj&ra  ndzve  is  lativus.  Honnan  van  teh&t,  bogy  az  olyan  ig^k 
mellett  is  baszndlljuk,  mindk  pi.  a  fdldst  6b  tilt&st  jelentdk,  melyek- 
ben  a  t&vozis  alapfogalma  rejlik  (vo.  U\  Ykit6l,  tilt  radtdl)?  Itt  ift 
csak  azt  mondbatjuk,  bogy  az  akar,  kivdn,  szeret,  mer  stb.  analo- 
gi&j&ra  vesznek  magnk  mell6  infinitivust  a  filj  retteg,  szSgyell, 
dtallf  reatdl  igdk  s  hagy^  enged,  kiszM6Uk  mint&j&ra  a  tilt  gdtol 
igSkc. 

TJgyanott  id^zi  a  szerzd  m&s  nyelvdszek  munk&ib6l  a  kovet- 
kez6  ^rdekes   rdszleteket: 

»Wenn  zwei  vorstellungen  aucb  nur  das  mit  einander  gemein 
haben,  dass  sie  gegensatze  sind,  8oreproducirt]edeleicbtdieandere<  — 
mondja  Delbriick.  Ebbez  ^rdekes  fejteget^st  fdz  Misteli,  Zeitscbr. 
f.  YSlkerpsych.  X:156:  iSolcbe  verbindnngen  babe  icb  als  folge 
mecbaniscber  association  der  gegensatze  gefasst,  die . . .  nur  hie  and 
da  ein  tatsacblicbes  yerbaltnis  wiedergibt^  wie  man  beim  unter- 
scheiden  von  notwendig  eine  vergleicbong  tnit  anstellt«  158.  — 
Hier  mehr  als  anderwarts  bewahrheitei  sich  der  satz:  die  extreme 
beriibren  sich.  Nomina  und  verba,  trotzdem  sie  ibrer  bed.  nach  lo* 
giscbe  gegensHtze  sind,  beansprucben  meisthin  ein  und  denselben 
casus.  So  stebt  im  skr.  der  instrumental  (sociativus)  bei  ausdriicken, 
die  nicbt  eine  freundliche,  sondern  eine  feindlicbe  verbindung  ent- 
halten  (nach  ,kampfen'  ubw.),  ganz  wie  im  griech.  u.  deutecben  der 
dativ  bezw.  die  prap.  mit.^  Ziemer:  Compar.  50.  {tgj  magyarul  is 
nemcsak  bardtkoznif  ktbikiUni  vkivel,  banem  vkivel  eUenkezni,  harczolni^ 
osszeveazni  stb.  is.)  —  lEs  ist  eine  eigentiimlichkeit  der  lat.  und 
griech.  spracbei  dass  sie  die  construction  der  w5rter  einer  art  von 
begriffen  au£  die  wdrter  des  entgegengesetzten  begriffes  libertragt. 
So  gebt  die  construction  der  verba  privandi  et  implendi,  copiae  et 
inopiae  mit  dem  abl.  separat.  von  den  verbis  privandi  u.  inopiae 
aus  und  wird  auf  die  verba  implendi  u.  copiae  {ibertragen.€  Latt* 
mann-MUller :  Lat.  Schulgr.  45.  §  v6g.  —  Talpraesett  megjegyz^st 
olvasunk  egy  franczia  munk&ban,  Collin  d'Ambly:  De  TuBage  dea 
Propositions,  az  el68z6ban,  a  hoi  vOdi  a  viszonyszdkat  az  ellenuk 
felhozott  v&dak  ellen.  La  vari6t6  de  leur  usage  et  leur  bizarrerie 
apparente,  n'ont  pas  attirO  moins  de  reprocbes  h  la  langue  franpaise 
que  Tusage  de  ses  negatives . . .  >TJne  mdme  proposition  dovrait  tou- 
jours  exprimer  le  mime  rapport;  mais  presque  toujours  elle  en  ex- 
prime  plusieurs  autres  diffOrents  et  mdme  opposis,,*;  de  exprime 
deux  rapports  opposes  dans  s^approcher  du   feu  et  s'^higner  du  feu. 


IRODALOM.  575 

On  dira  avec  autarU  de  raison  que  le  verhe  faire  a  deux  sens  apposes 
dans  faire  don  et  faire  refus.€ 

Most  Szily  K&lm&n  magyar&zza igeo  ^rdekesen az  ellent^tek 
anal6gi&j&Tal  az  alkalmatoSy  irgalmatos,  dHhatatos-Ule  mell^kn^v- 
k^pzdseket,  meljeket  r^gebben  mindenf^le  fSltev^Bsel  pr5b&ltak  meg- 
f ejteni.  Szily  K&lm&n  ^rtekez^s^nek  veleje  a  k5yetkez5  sorokban  van 
kifejezve  (Akad.  J^irtesitfi  1904.  503): 

iTudjuk,  hogy  a  Bz6k  keletkez^s^ben  nagy  szerepet  j&tszik  az 
anal5gia.  A  most  emlftett  kiildnSs  jelens^get  is  csak  ez  t&ton  ma- 
gyar&zhatjuk  meg,  de  nem  a  hasonldsdgra  alapltott,  kdzSns^ges  ana- 
gia,  baoem  6ppeii  ellenkezdleg,  az  ellentitre  alapftott  analdgia  iitj&n.€ 

>Az  eff6le  mell6kn4v-p&rok,  mint  dhitatos—dhitatlanf  fertd'" 
zetes — fertdzetlen,  foganatos — foganatlan,  ismeretes — ismeretlen,  k6ny6- 
riUetes^kdnydrUletlen,  tdkiletes — ^oMe<^  stb.  oly  gyakoriak  nyelviink- 
ben,  bogy  a  mint  ez  ikrek  egyik^t  balljuk,  r5gt5n  eszUnkbe  jut  a 
m&sik  is,  86t  m6g  akkor  is  keressiik  a  bozzdyal6  p&rt,  mikor  volta- 
k^pen  nines  is  p&rja.  Ime  p^ld&ol  a  Tihanyi-k6dex  ir5j&nak  (NyEmlt. 
6 :  197)  az  invisibilist  a  visibilissel  kellett  szembeillitani  s  azt 
kdvetkezdkdpen  fejezte  ki :  ibizSk,  bog'  isten  :  mind  az  menei :  mind 
az  fSdi  :  mind  lathatatlan :  es  mind  lat?iatatos  &llatokat  terSmtSt  : 
csak  az  8  Jouotabol^.  Nyilv&nvald,  bogy  az  lr6  a  IdthatatlannBk 
kereste  az  ellent^t^t  s  5nkdnyteleniil  is  a  Idthatatos  5tlott  az  agy&ba. 
Igy  j&rt  Komj&tbi  is,  mikor  az  innocens  ellent^tek^pen  a  nocivust 
akarta  lefordftani  s  az  drtatlan  ellent^tesStil  drtatosi  Irt,  s  ez  ut6bbi, 
ligy  hallom,  Szentes  vid^k^n  ma  is  616  sz6.  Turheteilensig  a  r^gi 
nyelvben  impatienti&t  jelentett;  ennek  ellent^tek^pen  P&zm&ny  egy 
belyen  turhetetessiget  Ir.  tgj  lett  a  hdldadni-hdl  b&Uadatlan,  ut6bb 
hdlddailan  s  ennek  ellent^tekdpen  hcUddatoSf  mert  a  hdlddat  fon^vnek 
semmi  nyoma  r^gi  irodalmunkban,  csakis  S&ndor  Istv&nn&l  el5szor. 
S  Igy  keletkezett  a  szab&lyos  k^pz^s^  &llbatatlanb6l  a  rendellenes 
(Ulhatatas.t 

»TJgyanigy  lett  a  f6n6vbdl  Bsab&lyszertten  k^pzett  alkalmatlan 
(alkalm+atlan)  ellentStese:  az  alkalmatoSy  a  szemirmetlen  ellent^tese: 
a  szemirmetes  stb.  stb.  Mikor  fgy  azutin  az  •a^ZanoA:-kal  szemben 
az  •atosok  gydkeret  vertek,  ott  is  tilmadbatott  olyan  -atos  k^pzdju 
mell6kn6Y,  a  bol  -atlan  nem  is  el6zte  meg.  A  NySz.-ban  megvan  az 
irgalmaUanf  de  nines  meg  az  irgaltnatoSj  noha  ma  is  61  m6g ;  yisz6nt 
megyan  a  szerelmetes,  szidalmatos,  de  nines  meg  a  szerelmetlen  6b 
szidalmatlan€, 

.  Ez  a  sikeriilt  magyar&zat  is  mutatja,  roennyivel  term^kenyebb 
az  djabb  nyelv^szeti  mddszer,  mely  a  nyelv  fejlodSsdben  mindenUtt 
az  eleven  t^nyezdk  bat4sait,  teb&t  a  nyelvnek  yal6s&ggal  dlettan&t 
vizsg&lja,  bolott  a  r6gi  a  nyelvi  form&kat,  mint  az  anat6mus,  mindig 
csak  fzekre  bonczolta  6b  sokszor  nem  tudta  megmondani,  az  egyes 
izek  bonnan  kerUltek  6s  mi  volt  a  l^tjoguk.'*'        Keszthelti  MncLds. 

*  ilrdekes  lesz  megjegyezni,  hogy  a  szorgcUmatoS'tilek  magyar&zat4val 
m&t  sokkal  regebben  foglalkozott  nyelv^szetiink.  1815-ben  irja  Beregszaszi 
Nagy  P&l  az  6  Di88ertati6j&ban  (127):  *8zorgaXmaU>8,  alkalfnatos,  keUemetes^ 


676  IRODALOM. 

Simonyi  Zs.  A  magyar  nyel7.  A  M.  T.  Akad^mia  konyvkiadd 
bizotts^a  megblz&s&b6l.  M&sodik,  Atdolgozott  kiad&s  k^t  t^rkSppel 
(a  finnugor  n^pek  s  a  magyar  nyelyjdr&sok)  s  k^t  kUloa  mellek- 
lettel  (a  Halotti  Besz^d  hasonm&s&val  s  a  haiigok  k^pz^sSnek  rajzA- 
val.   —  Athenaeum.  Dfszes  ydszonkot^sben  10  K). 

Simonyi  Zs.  Magyar  Nyelvdszet.  A  kSzepiskol&k  legfelso  osz- 
t&lyainak  ^s  tanft6k6pz5  int^zeteknek.    (Athenaeum.  Ara  1   K.) 

Zolnai-Szamota :  Magyar  okley^lsz6t&r  11.  f.  (Ravasz — SzAll&s.) 

Kazinczy  F.  levelezose.   14.  k.  (Akad^mia.   10  K.) 

Nyelv^szeti  Fiizetek  15.  sz.  A  NySz-r6l.  I.  Bart  ha  J.^  Melich 
J.  ^s  Szilasi  M.  kozremiikod^s^vel  frta  Simonyi  Zs.  (Ara  1  K).  — 
16.  8Z.  A  hevesmegyei  nyelyj&r&s.  Irta  Berze  Nagy  J&nos.  (1'50  K.) 

Akad^miai  Ertesitd  noy.  Ellent^tre  alapftott  anal6gia  (Szily 
K.)  —  A  Szent-Isty^n-f^le  gordg  adomdnyley^l  eddig  megfejtetlen 
8zav&r6l  (Qyomlay  Gy.). 

Hiyatalos  Kozlony  26.  bz.  mell.  M&ramaros  ym.  kozs^gei  liiya- 
talos  neyeinek  jegyzdke. 

Megrendel^si  folhiy&s  A  magyar  nyely  szerkezete,  tort^nete 
6s  sz6t&ra  cz.  munkdra.  Pongrdcz  S&ndor. 

J.  Popoyici:  Bumanische  Dialekte  I.  Die  Dialekte  der  Mon- 
tenl  und  P&dureni  im  Hunyader  Komi  tat  (Halle  1905.  Niemeyer). 
—  Dialectele  rom&ne   (Szeben  1904.   Erseki  nyomda). 

szerdmeteSj  figyelmetes  ab  obsoletis  yerbis  szorgcUmikf  alkalmikf  keUetnikj 
figyelmik.*  S  ez  oem  is  yolt  olyan  k^ptelenseg,  mert  a  *kellemik  ig^re  a 
r^  kdlemo  es  kellemet  alakokb61  is  kdyetkeztethetni  (a  kellemetre  nizve  y5. 
Elyon^s  48.  68  67.  1.),  a  foltett  *8ZorgalfnVc'i6le  igealakok  k5zal  pedig  egy 
osakagyan  sokszor  el6fordul  nyelyemlekeinkben :  filelmikf  megfAdmik,  1. 
fdemlik  alatt  a  NySz.-ban.  —  Szily  Kalm4n  magyarAzat&t  mi  is  sikeroltnek 
es  meggyoz6nek  tartjuk,  de  tkp.  osak  neh4ny  ilyen  melldkneyet  lehet  a  tagad6 
p&rja  anal6gi4j4b61  magyar4zni :  alkalmaXoB,  8Zorgalmat08y  azem^rmeiea,  irgal- 
matoSf  kegydmetesj  ezek  kfiziil  az  ufolsdnak  ellentdte,  a  kegydmeHen^  nagyon 
ritka,  az  irgalmatos  pedig  a  r^gi  nyelyb^l  nines  kimutatya,  a  kegydmetea 
is  igen  ritka  (a  szorgedmatlan  is  sokkal  ritk4bb  a  szorgalmatosn&l ;  fddme- 
tea  el6szor  Ball.  1872?  es  jelentesSn^l  fogya  nem  is  felel  meg  pontosan  a 
fddmetlennQyL).  Azt  kellene  teh&t  fdltenniink,  hogy  m4r  az  irgaimatoe  6s 
kegydmetea  is  tkp.  az  alkalmatoa^  azorgalmatoa  es  azemdrmetea  mint&j&ra, 
nem  pedig  a  saj&t  ellentetiik  anal6gidj&ra  keletkezett.  Amde  a  azemSrmetea 
maga  nemcsak  az  ellentetes  azemdrmetletij  hanem  a  rokonertelmu  aldzatoa 
p61d4j4ra  is  form&16dhatott,  es  m6g  inkAbb  a  azerelmetea  a  r6gi  azeretetea 
hat4sa  alatt  (azerdmetlen  alig  is  kertil  el6).  —  Yannak  m6g  m&s  szabaly- 
talan  -atoa  etea  yegfi  mellekneyek  is.  A  k6dezek  keaervetea  szay4t  Schmidt 
Gy6z6  a  regi  azenvedetea  anal6giaj&b61  magyar4zta  (NyK.  24:213;  y5.  meg 
keaeriUetea  NySz.),  de  haUissal  lehetett  t&  az  ellent^te  is,  a  r6gi  orometea. 
Emez  yiszont  nem  lehst  k5zyetetlen  az  orom  f^ney  sz&rmazeka,  hanem  alkal- 
masint  a  rokon  orvend-et-ea  p6ld4j4t  koyette,  s6t  kovethette  a  rokonertelmu 
keUemetea-t  is.  Ezekbfil  magyar4z6dik  a  gySnyorvetea  is  (Pinter :  N^pmes^k  71, 
72)  a  pal6cz  gyonyorvea  mellett.  —  Emlltsuk  m^g  meg  a  kSaziUetlen  p^ld&jilra 
k^pzett  k^azUletea-i  (MA.  szaya)  s  leg^jabb  irodalmunkban  a  kifogdstalan 
nemzette  kifogdaoa-t.  —  Az  cdkalmatoa  anal6giai4nak  toy^bbterjed^^vel 
alakult  az  aJkalmaztat  ige  helyett  alkalmatoztat  egy  17.  sz&zadi  ir6n&I,  NySz. 

A  azerktaztosig. 


HAaTARXZATOK,    HELTREIOAZfTiSOK.  577 


hagtarAzatok,  heltreigazItAsok. 

Adatok  a  i  hanghoz.  G-ombocz  ZolUn  mutatott  r&  (Ny.  K. 
34 :  238),  hogy  hangjaink  eddigi  fejteget^seibdl,  teh&t  a  magyar 
hangok  eddigi  t&bl&zataib6l  is  hidnyzik  a  j  zong^tlen  pdrja  a  JL^ 
(gorog  %i,  n^met  i-cA,  e-ch^  o-ch,  ii-ch),  mely  &  k,  p  v^gfi  ig^k 
foIsz6lft5  m6dj&iiak  m&sodik  szem^lydben  keletkezik  el6rehat<5  hasonu- 
Ussal  a  zong^s  j'h6\.  Az  emlftett  rakj,  lopj  adatokat  kfvtoom  m6g 
a  kdvetkezdkkel  kieg6szfteni.  Ilyen  k  v^gti  ig6k  X-s  alakjai:  hokj^ 
csukj,  gyakjf  I6ky\  pokj,  rakj;  —  p  v6giiek6:  csapj,  csipj,  harapjf 
kapjy  kopjy  lepjf  Upjy  lopj,  Upj.  —  Bzekben  az  alakokban  mindenlitt 
X-t  ejtlink ;  mihelyt  azonban  a  j  BZ<5tagkezd5y6  lesz,  az  eldtte&ll6 
zoDg^tlen  hang  hasonftb  bat&sa  megszunik  :  csap-jon,  Up-jen.  A  t  vegu 
igdkben  a  ^  a  szem^lyrag  j  hangj&val  vagy  ss-he  (IdsSy  vess),  vagy 
cS'he  (szics,  tdcs,  rones,  tunics)  olvad  ossze.  Val6szlnfi,  hogy  eredetileg 
itt  is  tj'>tK>ts>es  vagy  >S8  volt  a  hangv&ltoz&s  fejl5d6se.  — 
Mds  esetekban  a  t-^j  mindSg  ttX-nek  hangzik:  tanitja:  taniUXa, 
dllitjuk:  cUlitiXuk,  Idtja:  IdttXa,  vefjUk:  vetdiik.  —  M6g  szembe- 
tiindbb  a  rakja,  apja^  csapja,  kapja  stb.  namely  dun&ntiili 
ejt^s^ben :  raktya,  aptya,  csaptya,  kaptya ;  itt  a  y  a  z5ng6tlen 
k.  p  z&rhangok  hat&sa  alatt  k^tszeresen  hasonult.  El68z5r  zdn- 
g^tlenn^  lett:  *apXa,  *rakXa,  azut6n  a  X-hez  legkQzelebb  &\\6 
z&rhaDggal  is  bovUlt :  aptXa^  raktXa.  —  Az  -it  igekepzo  is  eredetibb 
'OXt,  -eXt,  -oXt'TQ  utal  (v6.  TMNy.  392,  432,  465;  Szinnyei  NyK. 
31:470).  —  TJgyanezt  a  X  hangot  ejtjUk  h  helyett  ezekben:  ihlet: 
iXlet ;  ?  enyh ;  enyX ;  holyh :  bolyX.  Mint  egy^ni  kiejt^st  hallani 
gyakran  az  eh  ! :  eXf  haj  ! :  hajX  !  vajh  ! :  vajX  I  indulatszbkban ;  m6g 
j  helyett  a  hja!:  Xa!  indulatezbban  is.  A  k6dexbeli  ehnyeit  (ehneit 
MiinchC,  ehneyt  CornC,  ehnyt  ]6rdyC.  MargL.  Pesti:  Pab.)  is  csak 
igy  haogozhatott :  eXnyeit,  einyit  —  A  zQng^s  gntturalis  spirans 
7^-nek  meg£elel5  zSng^tlen  ;^-ra  (n^met  a-ch,  o-chy  u-ch)  mai  nyel- 
viinkben  nem  tadok  p^ld&t ;  a  r^gis^gben  tal&n  zohoducha :  szdbadoxa  HB. 
es  hasonlak;  v5.  m6g  Melich  fejteget^s^vel   NyK.  34:132. 

TOLNAI    ViLMOS. 

JPedig*  E  kotSszd  kbdexeinkben  tbbbnyire  igy  van :  kedig,  kedig, 
s  tulajdonk^p  ebbdl  az  id6hat&roz<5b6l  rovidiilt:  ekk4dig,  mely  rdgi 
nyelvtinkben  a.  m.  eddig.  Teh&t  pi.  »az  6j  elmult,  a  nap  ked^g 
elk5zelgetett«  (ErdyC.  3)  =  az  6j  elmult,  a  nap  addig,  vagyis  azalatt 
elkdzelgetett  (hasonlb  id5hat&roz6b6l  fejlddott*  az  ellent^tes  azonban 
kotoszd,  tovdhbd  a  nSmet  indesaen  s  a  franczia  cependant),  De  hdgyan 
lett  ebbdl  a  kedig-hQl  pedig?  A  kedig-toX  eg6szen  fiiggetleniil  volt 
nyelvUnknek  egy  ,c6akhogy'  jelent^sfi  8z6csk&ja:  penig.  Err51  azt 
mondja  Sylvester  grama tik6ja :  »Particula  penig  adverbium  est  optandi 
in  nostro  sermone,  qua  pro  autem,  kedig  vel  kediglen  vulgus  imperitum 

*  A  Magyar  Nyelv  tij  kiad48&b61. 


578  MAOTARiZATOK,    HRLTSBIOAZiTiSOK. 

solet  uti.  Dicimus  enim:  opto  qaod  adveneris:  penig  el  iuttSl  etc. 
Neque  enim  est  adverbium  hnias  ordinis  apud  Latinos,  quo  nativam 
huius  particulae  significationem  exprimere  po8sis.«    (Oorp-Gram.  72). 

—  igy  oWassak  m^g  Faludin&l  is:  Penig  hogy  tndom,  feUn  tdl 
▼agynnk  a  veszedelemnek,  mikor  el5re  megsajditjok  (Fal.  !5. ;  az 
olasz  eredetiben:  ^^Benissimo;  an  pericolo  preveduto  e  mezzo 
schiyato«).  T^gy  gondoUm,  hogy  m&r  gyomr&ba  hordott  a  kem6ny 
oroszliny,  penig  hogy  m&sk^nt  eeett  (no.  715;  mintegy:  j6l  van  hogy 
m&sk6nt    esett,  v.  csakhogy  m&sk^nt  esett;    v5.  MK5t5sz6k  1:141). 

Mivel  ez  a  penig  mind  jelent^sben,  mind  pedig  hangz&s&ban 
n^mileg  hasonlltott  a  kedig  k5t58z5hoz,  a  16.  sz&zad  elej^n  —  mint 
Sylvester  bizonyitja  —  elkezdt^k  a  kettdt  egym&ssal  f5lcser61ni.  Ez 
a  vegyes  haszn&lat  okozta  azutAn,  hogy  ez  a  k^t  8z6  a  kiejt^sben 
is  kombin&16dott,  a  hangjaik  dsszekeveredtek  s  igy  keletkezett  a 
mai  pedig  alak  (kedig  X  penig  >  pedig). 

SlMOKTI    ZsiGMOKD. 

K^t  szdMs  magyar&zata.  »Eitett^k  a  szuyHa  Az  Alfdl- 
don  rdgebben  szokdsbau  volt,  hogy  a  h&zasuland5  leg^ny  czifra 
sziirben,  —    mely    elengedhetetlen    volt   —  ment    el   »h&ztuzn^zni«. 

—  A  konyhdban  felakasztotta  szfLr^t,  s  5  bement  s  beszdlgetett  a 
hdzbeliekkel.  Ha  t&vozott  s  I6tta,  hogy  a  szfir  le  van  akasztva  a 
szegrdl  s  ktinn  van  az  eresz  alatt,  akkor  oda  t5bbet  be  nem  szabad 
volt  mennie  a  leg^nynek.  Innen:   »Kitett^k  a  szt[r^t.«  (Szentes.) 

Ez  a  mond^s:  »Majd  kifeflOdik  mint  a  Bodies  zseml4je^  Pest 
8  Csongr&d  megy^ben  igen  el  van  terjedve  (kiildnosen  Kecskem^ten). 
Ez  egy  Bod<5cs  nev^  kereskeddnek  volt  a  mond&sa,  ki  a  hozz&ja 
j&r5  vevdnek  ha  zseml^j^t  kicsinyelte,  mindig  azt  mondta:  »Majd 
kifejl5dik.«  Innen:  Majd  kifejl6dik  m.  a  B.  zseml6je. 

Benk6czy  Emil. 

^gy  ^h  mint  a  Todi  MiJdds  Ipva.  (33:243.)  Ezt  a 
Baja  6b  Szeksz&rd  vid6k6r51  k5zolt  szdUst,  tigy  Idtszik,  orsz&gszerte 
ismerik;  hallottam  a  paldczok  k5zt  is,  Gocsejben  is,  meg  a  Kis- 
Knns^gban  is;  legi^jabban  meg  a  Gsall5kozben.  Merem  dUitani, 
egyik  legr6gibb  magyar  szok^s-mond&s.  Bizonyosan  egykoni  a  Toldi« 
mond&val. 

TJo,  Atkoz6d&sok :  natrahula  egyen  meg . . .  Ez  nadragulydt  jelent 

BELimri    TlVADAR. 

Ezt  a  szbUshasonlatot  Dogonicstdl  kezdve  minden  k5zmond&8- 
gylijtem^ny  kbzli  tobb  v&ltozatban:  >]fil6dik,  tengddik,  mint  T.  M. 
lova  a  szem6ten,  az  drokban;  m&s  szemet^n  6\,  mint  a  T.  M.  lova. 
£rtelme,  hogy  nyomorog.  A  Toldi-hagyom&ny  eddig  ismert  v&ltozatai 
nem  igen  magyar6zz&k  eredetSt.  A  szerk. 


MAGTARiZATOK,    HELTREIGAZItIsOK.  579 

Kanstanczindpoly,  Konstantindpoly  (Nyr.  33:112)  p&rja 
a  kereszty^n  6s  kereszt^ny-nek.  Az  elsdket  a  reform^tusok,  az  utolsd- 
kat  a  katholikusok  haszn&lj&k.  Konstanczindpolyt  eldszdr  Salamon 
Ferencztai  1874-ben  hallottam. 

Lauk6  Albert. 

Yd.  consiancynapoly  i^rsC.  361.  s  m&r  r6gi  forr&sokban  is. 
P&zm&Dyb<51  emlfti  Bdrdos  B.  Nyr.  21:303,  Be5thy  Zsolt  munk&i- 
b6l  B6dias  J.  21 :  566.  B6di8S  ott  m&r  ezt  is  emllti :  iLehets^ges, 
hogy  a  Konstancit^s  szein^lyn^y  ▼.  a  rdvidf tett  Konstanc  vdrosn^v  c-je 
mozditotta  el6  a  f5ntebbi  kiejt^st ;  mert  az  616  besz^d  bizony&ra  nem 
vetett  Bz&mot  azzal,  hogy  Constantino-polis  eredetfi  a  g5rog5k  s  k635bb 
a  tdr5k&k  bfres  v&ros^nak  a  iieve.« 

A  szerkeszt6s£g. 

Tdrtldn  (Nyr.  33:369).  Gyulai  PAl  ellenkezSlog  ligy  v6li, 
hogy  ez  nem  a  n6met  Wardein,  banem  a  Petrus  Vardanus  yagy 
Varadinus  magyarosft^sa  akar  lenni  (Eatona  J.  68  B6nk  b&nja  1883). 

Kropf  Lajos. 

Gyalai  F&l  csakugyan  azt  irja  munkdja  127.  lapjdn,  hogy 
»iy.  B6UDak  egy  1237-ben  kelt  oklevele  szerint  ...  a  p6terv&radi 
uradalom  F6ter6  volt.  Ez  oklev6lb61  azt  is  kovetkeztethetjilk,  hogy 
F6tery&rad  F6tert61  vette  ney6t;  s  mid5n  Katona  trag6didj4ban 
B&nk  F6tert  egy  helyt  Vdrddnnak  Bz6lftja,  ez^  ha  nem  a  n6met 
Wardein,  csak  a  PetrtiS  Vardanus  vagy  Varadinus  magyarositdsa^. 
—  F6terfy  JeD6  is  azt  mondja  B&nkb&n-kiad&sa  jegyzet6ben  (60): 
>  Vdrddn  ^=  Petrus  Waradinus.  tgj  id6zi  gyakran  Katona  I.  Hist. 
crit.-ban.«  —  Amde  Vardanusn&kj  mint  Gyulai  dllitja,  aligha 
mondja  Katona  Istv&n.  Waradinushdl  pedig  vdrddni  nem  csin&lhatott 
Katona. 

SiMOKTI    ZsiQMOND.  . 

Ixzasztdf  pdh6.  (33:415.)  T5k6lete8en  igaza  van  B6rczinek, 
de  —  nekem  is.  Mi6rt?  Az6rt,  mert  csakugyan  annak  a  h6naljba 
(ingn61),  iilepbe  (gaty&ndl)  tett  —  Kemenesaljdn  n6gysz6l{L  —  v&szon- 
darabnak  volt  csup&n  eredetileg  pdh6  a  neve.  De  ma  m&r  a  gumi- 
b61  hdnaljba  yal6  is  pdh6j  de  ez  m&r  gum%pdk6.  —  Hogy  hogyan 
lehet  ez?  Furcs&bb  anal6gi&yal  magyar&zom  meg.  £ppen  a  gatydrdl 
jut  eszembe.  Ugy-e  bdr,  a  gatya  csak  f6rfiyiselethez  tartozik?  Aztdn 
m6gis  rdfogjdk  a  toUasl&bd  C8irk6re,  galambra,  hogy  bocskoros,  gatyds. 
A  Idbszdron  ley5  tollra  r&fogj&k,  hogy  gatya,  a  l&ba  ujjain  leyore 
meg,  hogy  bocskor,  Aztdn  az  ilyen  r&fog6t  m6g  sem  pdhtHdk  el 
az6rt  az  6llf tds6rt  .  .  .  Pedig  ez  igazto  izzaszid  yolna  I 

SzTROKAY  Lajos. 

Svassd*  Milyen  messze  esik  Brass6  a  boryfzforr&sokt^l  ? 
E  k6rd6ssel    foglalkozik    a   Nyelvd'r   legutdbbi   sz&m&ban   Horger   a 


580  K^RD^SEK    tS    FELELETEK. 

Brtissd  n^Y  etimol6gi&j&val  kapcsolatbao.  Azon  eredmdnyre  jut,  hogy 
»a  Brassdhoz  legkQzelebb  eso  borvfzforr&sok,  Elopatak,  Bodok  68 
Z&gon  a  t&borkari  t6rk6p  szerint  m^rve,  l^gvonalban  23,  40  6b  42 
kilom^ternyire  vannak  tole:  elhihetem-6,  hogy  valamikor  Brassdt  is 
ahhoz  a  vid^khez  ^rtett^k,  a  mely  &llit6lag  a  *horoS'j6t6l  kapta 
volna  nev6t?< 

Legyen  szabad  ide  frnom  egyszeriien,  minden  megjegyz^s  n^l- 
kiil  Evlia  Cselehi  XVII.  sz&zadbeli  t5rok  utaz6  Magyarorsz&gi  uta- 
z&sainak  (ford.  dr.  Xar&cson  J.  kiadta  a  M.  Tud.  Akad^mia)  e 
k^rd^st  6rint5  adat&t  (145  lap):  ».  .  .  6n  szeg^ny  is  elindultam 
Fogaras  v&ra  al51  s  7  6r&ig  menve  a  Brassd  folyd  partjdn  dllapodtunk 
meg.  E  £oly5  Bogd&n  6s  Erd6ly  hegyeib51  ered  s  Fogarasboz  kSzel 
a    nagy  Oil    folydba  omlik.    E  helyen  Brassd  nagy  vdrosa  van  .  .  .« 

Quid  multa  ?  Majd  elddntik  az  olvas6k  ennyibol  is,  bogy  bdny 
p6azt  6r  az  a  tiilhajtott  okvetetlenked^s ! 

Fi6k  KXroly. 

Evlia  Cselebi  uram,  a  kedves  bazudoz<5  (a  ki  Brassd  v&ros&rdl 
is  azt  fullenti,  bogy  betven  texnploma  van  s  mindenikben  k6t- 
sz&z  ladika  [ol&h  pUsp5k]  6s  ^rsek  tartbzkodik !)  nyilv&n  osszet^veszii 
Brassd  nev6t  a  (nem  borvizes)  Barcza  f oly5  nev6vel. 

H.  A. 


K£RD£SEK  £S  FELELETEK. 

KMetel.  Miiidenfel6,  a  Nyr.-ben  is,  gyakran  tal&lkoBtam  ewel 
a  sz<5yal.  Nekem  mindig  idegenszertlDek  tetszett.  Igazam  van-e? 

F.  Kitdtel  (,kifejez6s^  6rtelm6ben)  eddigi  tudoxn&snnk  szerint 
elosz5r  1823-ban  kerlil  e\6  M&rton  Jdzsef  8z6t4r&ban  6s  VerBegby 
bib&ztatja  (NyUSz).  Nyilv&n  a  kitesz  ige  8z&rinaz6ka,  mert  ez  ugyan- 
ilyen  jelent6sben  m&r  elobb  el6fordal:  »Kitenni  magyardl.  Hanga- 
rice  ezprimere,  interpretari«  (SI.  1808).  >Nem  tudom,  mint  teszi  ki 
Wieland  a  pituita-t«  (1810.  Kaz:  Levelez.  8: 102).  —  IdegenszerQ- 
nek  nem  mondbatjak,  se  a  n6metben,  se  a  latinban  nines  olyan 
kifejez6s,  melynek  szolgai  utdnz&sa  volna  (a  latin  expanere  n6ba 
k5zel  jdr  ugyan,  de  sobase  eg6Bzen    egy6rt6kti  az  exprimere  szdval). 

JPantMzkodni  valatnire.  Helyes-e  a  -ra^-re  raggal  vald 
kapcsolata  a  panaszkodik  ig6nek  abban  az  6rtelemben,  melyben 
Beotby  Zs.  baszn&lja :  fgy  tdrt6nt,  bogy  6  (Erd6lyi  J&nos)  1847-ben 
A  magyar  n4pdalr6l  frt  alapvetd  6rtekez6s6ben  panaszkodott  a  magyar 
n6pdal  szeg6ny86g6re«  (Qreguss  6s  Be5tby:  Magyar  ballad&k,  Jeles 
Irak  isk.  t&ra,  Franklin  t.,  22.  1.)? 

F.  Igaz,  rendesen  csak  e  m  b  e  r  r^  szoktonk  panaszkodni,  ellen- 
ben  d  0 1  o  g  r6L  De  az6rt  valamire  val6  panaszkodds  is  elSfordnl, 
igen  j6  ir6kn6l  is,  pi.  Ennek  parasztos  egyiigyfis6g6re  panaszol  68 
udvartalan     erkdlcs6re     (G-yongy :  Gupido    21).    Eg6szs6gre    folyv&st 


yIlASZOK    a    SZERKESZTdSl^O    K^RD^SEIRE.  581 

panaBzkodik  (Arany  J.  ^let^bol  198).  Taldn  valami  drnyalati  k&lonb- 
86g  is  van  a  k6t  kifejezesmdd  k5zt,  a  m&sodik  minden  esetre  a 
^yalakir^  panaszkodik*  anal6gi&j&ra  keletkezett.  Hasonl5  eset  az,  bogy 
r6gente  kUldnbsdget  tettek  e  k^t  szerkezet  kozott :  y  a  1  a  k  i  M^  de 
fdl  valami n;  ma  pedig  az  ehdnek  basonl6Bdg&ra  a  m&sodikat  is 
igy  mondjnk:  f^l  valami^d'Z. 

A  Szebk£8Zt6s£g. 


vAlaszok  a  szerkesztOs£g  k£rd£seire. 

(Nyr.  33:364.) 

1.  (Sz6k  haszn&lata:)  ^epitlikiil :  elver  Dereske ;  ell&bal^ 
elfut  Borsos-Gy5r ;  zsompor  keny^rszakajt6-ko8&r  (az  eg^sz  p&pavid^ki 
nyelvj.);  zeg'ernyis  iid^O  VinAr,  Dereske,  Nydrdd,  Lak,  N<5r^p,  zeger- 
nye  Ud**6'  B6k&3,  Gs6t:  zimankds,  fergeteges,  b6fuj&so8  id  5;  tohonya : 
lusta  Marcalto,  Yindr,  B6k&8,  Dereske,  Lak,  N6r6p.  (P6pa  vid6ke.) 
Beke  Odon.  —  Kemenesalj&n  baszn&latos :  kodlikf  rokon  jelent^sfi 
a  kodolAelj  de  mfg  a  kdd5l  alanyos  haszn&latu,  a  kodlik  alanytalan, 
ak&rcsak  vill&mlik,  pi. :  Juj,  de  nagyon  kodlik  ;  de :  TJk-kodu  a  pip4d, 
mind  a  6oml^6  (hegye),  mikor  ess^dt  *^rez.  Gydkkent :  zokkent  es 
k5z58iil.  Herddl :  elpocs^kol.  Szotyorodik :  mell6  telepedik,  m6g  pedig 
szorosan,  kozel,  a  Ub&ra  lilve.  Cipdktd:  szip&kol.  Zson^or :  szalmA* 
b6l  kotott  keny^rt^Bztds  kos&r.  Zegerny^is :  zimankds  (zegerny^^s  ziman- 
k*^6s  teb&t  egyet  jelent),  dorozsmds :  nagyszemfi  dar&s,  ^rdes  meg 
baragos,  morgdskedvu;  dporodott  kedvu:  savanyti,  keserny^s  kedvu, 
tohonya:  igen  lusta;  Kom&rom  vid^kdn  pitlikiil :  sokat  besz^l  ossze. 
Sztrokay  Lajos.  —  Jeszteget  =  megf6lemlit,  megi jeszt.  — 
Herbal  =  nyirb&l,  elnyirogat  poszt6t  v.  papirost.  —  Pitlikel :  elillan, 
eloson,  eszrev^tlenUl  eltAvozik.  —  Dorozsnuis  =  reszelos.  Dorozsmds  a 
k^z,  mikor  vizesen  kifujja  a  sz^l.  (Belso-Somogy.)  T  or  ok  Istv.  — 
Easb6r  vid^k^n  (Kom^rom  m.)  cipdkolni  szoktak,  mikor  pip&ra  gyuj- 
tanak.  A  tobbit  ott  nem  ballottam.  Sz6kely  Artiir.  —  A  jesz- 
teget sz6t  a  gocseji  nyelvj&r&s  baszn&lja ;  a  gyokenget  form&t  nem, 
banem  rokon&t  baszn&ljdk  Hontban  a  paldczok  a  fejb6lint&s,  fej- 
bicczent^s  sziaonimdjak^pen :  »M#g  csak  a  fejit  se  gyokintette 
meg.«  (Nem  koszont.)  A  cipdkol  szipdkol  alakban  jelent  tub&ko- 
l&st  is,  meg  doh&nyz&st  is:  »...  6s  lomhdn  szipdkol,^  (Petofi  :  A  puszta 
t^len.) ;  szotyorodik  szontyorodik  alakban  ismeretes  Kontban,  Barsban, 
megbuny&szkodik,  megjab&szodik,  megkompolodik  ertelemben.  Ez  az 
utols6  csakis  a  Mka  vagy  ddfos  okor  s  teh^n  elcsendesed^s^re  basz- 
n&latos.  Ugyanott  teleivakodik  a  vizbekeriilt  t&rgy,  a  mely  &t&zik. 
Dorozsmds  doro2rm&8  alakban  a  Gbcsejben  ^rdest,  durv&t  jelent. 
Bel&nyi  Tivadar.  —  ttj  faed6ny  hasznAlatba  vetelekor  mond- 
j&k:  ;>Ne  tarts  benne  sok&ig  vizet,  mert  tele  ivakodik,^  (QodoUd.) 
Oonczi  Mikl6  8.  —  Egyediil  a  pitlikdl  sz6t  ismerik:  Ne  pitli- 
koj  m& !  Jelent^se :  sok  baszontalans^got  vagy  felesleges  dolgot  dssze- 


582  yXlASZOK   a    BZRBKESZrdSlgO    K^BD^SEIRR. 

yisszabesz^l.  (Zenta)  Teleky  Istv&n.  —  PitlUcdl :  6csorog,  y6ra- 
kozik.  (Bajmok,  B6c8  ul)  R6y^sz  Ern6.  —  Kodlik  {inkibh  kdddU 
lUc)  az  idd  dsszel;  vagy  a  hegy  esos  idoben.  KSdSllyik  a  M&tra, 
esseo  lessz  hamarosan.*  Teldvakodik  helyett  ezt  mondj&k:  tdesziva* 
kodik  =^  viztdl  megdagad  p.  o.  a  szdtsz&radt  faeddny.  Sose  btotsd, 
tedd  a  y&ll6ba,  regvelyig  im  teleszivakogyik.  A  tdbbi  ismeretlen. 
(Felsdborsodi  ^s  m&traalji  pal6cz.)  Borsodi  L&szld.  —  » Jesztege- 
tik  a  gyermekek  egym&st  a  cig&nynyal,  bogy  elviszi.«  (Homor6d' 
Alm&B.)  —  Meggydmbdsz,  Nagyajtdn  (H&romszdk  v&rm.)  baszn&lj&k: 
*^gj  mSggy&mb&szta  a  hajamotbogy !«  megtdpte.  —  Aporodott  kedvU. 
Arkoson  (H&romsz6k  vdrm.)  baszn&lj&k,  a.  m..  zavart,  szdrakozott, 
biis.  Mondj&k:  »Meg&porodt&l'g»  bogy  aszt  sem  tudod  mit  csin&lsz, 
V.  besz^lsz ?<  Kriza  S&ndor.  —  Jeszteget  k5znyelvi  jelent^s^ben 
baBzn&latos;  gydkkent,  gyokkenget:  1.  bicczent,  bicczenget,  libbent  a 
B&nihy  2.  Ult^ben  szundik&lva  b6liogat;  czipdkol  itt :  52r$jMiAo{ :  pip&z* 
gat,  az  orr&t  fel-felszivogatja  a  gyermek,  a  n&tb&s  ember ;  meggydm- 
hdsz :  megt6p&sz,  meglSkdds  6b  megrdnczigdl,  leteper  6s  meggyomroz ; 
(zegemy68  n^lkiil)  zimankd,  zimankds  id6:  fergeteges  bavazd;  dporo- 
dott  szokottabban  csdmporodott  kedvu  •'  savanyb,  fanyar,  rossz  kedvd ; 
a  t5bbi  itt  ismeretlen.  (IJdyarbely  m.  Betblenfalva)  Paal  Gyula. 
—  Haszndlj&k  ezeket:  pitlikel,  elpitlikel  =  od^b&U,  sz^gyenszemre 
elp4rolog ;  dorozsmds  =  erdes,  reszelds  felUletfi  vmi ;  dporodott,  de  a 
kedv  jelz^sdre  sobasem,  banem  roml6f^lben  levd  Slelmiszerre,  tejre, 
toj&sra ;  zimankds  ^=-  zivataros ;  cipdkol  h.  Bzip&kol  (szutyakol),  pip&l ; 
herddl,  elberd&l  ==  elpr^d&l ;  szontyorodik^  m6g  ink&bb  elszontyorodik. 
kontyorodik  »*  elszomorodik  (kontyoru  <=  szomoru) ;  tohonya  =  lusta, 
iromba,  mobamed-ember.  (Tolna  m.  N^medi.)  N6medi  Dezsd. 

2.  (Sz6k  baszn&lata:)  Kemenesalj&n  mondj&k:  csirdg :  a 
szfv-leyelet  mag&yal  boz6  bajt^s  v.  &g.  A  tobbit  tadtommal  nem.  S  z  t  r  o- 
kay  Lajos.  —  Kisbdr  vid^kdn  (Kom6rom  m.)  nagyon  kdzonsdgea  6s 
nagyon  gyakorta  balibat6  az6  az  dgylepedd'.  A  t5bbit  a  n^p  Bz6j6h6l 
nem  ballottam.  Sz^kely  Artur.  —  Agyleped6  a.  m.  &gytei'it5. 
(Tolna  m.  Ndmedi.)  N^medi  Dezsd.  —  Sirvise  van  az  6dal&n,  a.  m. 
daganat  van  az  6daUn.  (Zenta.)  Teleky  Istydh.  —  Az  dgy- 
lepedd'  Hont  ^s  Bars  pal6cai  k5zt  &ltal&nos  osszet^teli  forma;  eUe* 
d48  ellet^s  alakban  ugyanott  a  szdldvesszdk  eliiltet^sdnek  mank&jdt 
jeloli,  sot  mag6t  a  fiatal  szoloterUletet  is,  a  mely  e  munka  eredmd- 
nye:  >Az  id^n  m&g  nem  szfiretdliink,  mer  az  a  kSt  kap&s  kis  8z5- 
15nk  csak  egy  esztendos  ellet4s.<  Ebb51  az  igealak  ellet  ds  nem  elU* 
dik.  Andr&B  tennap  egfsz  nap  eUetett  az  Eresztvlnyen  (szdlobegy 
dttloje).  —  A  «^rt;-et  Hontban  sMs-nek  blvj&k.  Bel&nyi  Tiya- 
dar.  —  Agylepedd'  vagy  csak  leped6:  az  a  v&szon  lepedd,  a  melyet 
a  derekaljra  terftenek.  Sirv  68  sirv^  b.  84r4s  6s.  sMses.  Siris: 
belsd  (16p,  m&j)  daganat.  Sirises  az,  a  kinek  ilyen  bels5  daganata  van. 

*  »De  kddXik  lelkemen  m6gi8  titkos  b4nat,  Melyb61  majd  fekete,  neb6s 
felleg  tAmad.<  Tompa  Alfoldi  kepek  III.  1.  A  szerk. 


yILABZOK    Jl    SZBRKESZTdstO    K^RD^SEIRE.  583 

(Felso-Borsod,  M&traal  ja.)  Borsodi  L&szl6.  —  A  lamb  8z6t  nem 
haszDdlj&k,  de  mosdj&k :  lombol  a  tfiz  »=  csapkod,  nagy  \&ngoi  ereszt 
(Besenydtelek.  Heves  v&nn.)  Berze  Nagy  J6no8.  —  Agyleped6. 
Hoinor<5dalm&son  (IJdyarhely  v^rm.)  Nagyajt&n,  Arkoson  (H&romszdk 
y&rm.)  Kbyenden,  V6rfalv&n  (Torda-Aranyos  ym.)  az  eg68z  Sz^kelyfol- 
don  haszn&lt  elneyez^se  annak  a  lepedonek,  melylyel  az  ^osszevetett^ 
6gyat  yagy  csak  a  *vetett<  igyat  le  szokt&k  takami.  Az  aly&sra  el- 
k^szitett  6gy  »ineg  yan  yetye«  ebben  a  derekaljon  haszn&lt  lepedC: 
ds6leped6\  a  paplanon  haszndlt  leped6  paplanleped6  elneyez^ssel 
haszn&latos.  (Homorbdalm^s.)  —  HomorddalEii&soii  (IJdyarhely  y&rm.) 
mondj&k:  ^Szeg^oynek  serv4se  yan.«  »Sz€pe  M.<  KSyenden  (Torda- 
Aranyos)  mondj6k  a  nyugtalan,  ijedde  term^szetu  16  fel6L  Kriza 
S  &  n  d  0  F.  —  Agyleped6,  dgyteritd',  dgytakard  n^yyel  neyezik 
azt  a  szines  8z6tte8b61  y.  kartonbOl  y.  gyolcsbbl  yal6  nagy  lepe- 
d6ty  a  melyet  kiz&r6lag  a  nagy-&gy  y.  yetett-&gy  terfi5j6ul 
haszn&lnak.  (Maros-Torda  m.  MaroB-Kereszttir.)  Lomb,  sejlik,  segestye 
6a  segrestye  (sacrarium),  s^rv  helyett  84rv4s,  sirves  helyett  sirvises ; 
a  t5bbi  itt  ismeretlen.  (IJdyarhely  m.  Bethlenfalya.)  Paal  G-yala. 

3.  Gilgyii  mindig  hosszii  hangzdyal:  gugyu.  Jelent^se  csakis: 
h6zasBdgkozyetit5.  (Zenta.)  Telekylsty&n.  —  Oiigyii  ritk&D  hasz- 
ndlt  sz6,  egyetlen  jelent^se :  gugyi,  p&linka,  kSzons^gesen  rossz  p&linka. 
( Marcs- VAs&rhely.)  PaalQyula. 

4.  Kmy^k  Kemenesalj^D  mind  a  k^t  alak  jdrja,  de  szemdly- 
raggal  csak  a  konyok,  a  tobbi  raggal  rendszerint  a  kdny^ky  pi.  kdnyo- 
koiUy  de  k6ny4khe,  kony^kre  stb.  Sztrokay  Lajos.  —  T6bb- 
nyire  konyik,  de  konyokdm.  (Tolna  m.  N6medi.)  N6medi  DezBo. 
—  Kony^kj  de  konyokdm  (Feh^r  m.  Nagy-Perk6ta).  Baranyai 
ZoltAn.  —  A  konyik  sz6t  ejtik.  PL  Konyiken  UtoUe.  (G5d5ll6.) 
G5nczi  M.  —  A  konyok  h.  haszn&ljdk  a  konyik  szdt,  de  szem^ly- 
ragozva  igy  nem  mondjik.  (Zenta.)  Teleky  Isty&n.  —  Konyikre 
forditott  h&z,  mely  sarkon  6piilt  k^t  utczasorra.  De :  konydk,  konydkom 
Btb.  (Bajmok,  Bdcs  ul)  E^y^szErno.  —  Itt  csak  konyok-bt 
mondanak.  (IJdyarhely  m.  Bethlenfalya.)  Paal  Gyula. 

6.  Torve  bob :  erdsen  f5z5tt  a  kan&llal  a  fdzdfazdkban  dsszeto- 
rott  babfdzel^k.  Tennap  en  is  torye-babot  csin&tam.  A  t5bbi  nem 
haBzn&latos.  (Felso-Borsod,  M&traalja.)  Borsodi  L&szl6.  —  Torve 
bdb  ismeretes.  (Gydngyds-Hal^sz  Heyes  m.)  Nagy  Jdzsef.  — 
A  torvebab'Oi  eg^sz  Heyes  y&rmegy^ben  haszn&lj&k  6a  eszik.  (Bese- 
nyotelek.  Heyes  ydrm.)  Berze  Nagy  J&nos.  —  Tdrve-bab, 
vyitva-szemmel,  halva-szerrel-iiUket  itt  nem  mondanak,  hanem  nagyon 
ritk&n  igen  ilyet :  unva-formdrif  sirva  formdn,  kaczagvo'formdnfgj&kr&h'^ 
ban  igy :  kelletlenUl  y.  k^nytelen-kelleilen  y.  immel-drnmalj  sird-formdn^ 
kaczag6'formdn.  (Udyarhely  m.  Bethlenfalya.)  Paal  Gyula. 

6.  Huszanegy.  Mondj&k  Homor6dalm&8on  (Udyarhely  y&rm.) 
>Huszaneggyezttink«   (k&rtyaj&t^k).  —   »R^gente  a  dall6  (ma :  Bz<5ga-. 


684  yXlaszok  a  8ZEBKE8ZT6s£o  k^rd^seire. 

bir6)  meghuszanotdtette  a  tolvajokat,  mostang  megkoron&zza«  (P^nz- 
birs&ggal  biinteti.)  Kriza  S&ndor.  —  Mondanak  huszB,negyet  is, 
husz(Hiegyet  is.  (Udvarhely  m.  Bethlenfalva.  Maros-Torda  m.  Ka&L) 
Paal  Gyula. 

7.  Kik,  niZf  tipt  piz,  A  piz  a  honti  es  barsi  pal6cok  k5zt 
kiz&rblag  dfv6  ejt6s.  A  tip  m^g  Up  ej teasel  sem  kozkeletu  sz6 
ezeken  a  vid^keken ;  csakis  a  t4p4s  szdban  hallottam,  ez  persze  itt 
is  sebkot^sre  val6.  BelAnyi  Tivadar.  Gyongyos-Hal&szon 
(Heves  m.)  piz;  kik  68  k4k  y&ltakozik,  de  niz  es  Up^z.  Nagy 
J  6  z  8  e  f.  —  Kik,  niZf  piz  G-yoogyosbn  j&ratos  s  a  kikes  Besenyo- 
teleken  is.  Berze  Nagy  J&nos.  —  A  kdk  es  p^nz  szavakat 
mindig  kik-nek  es  piz-nek  ejtik.  (Zenta)  Teleky  Istv&n.  — 
Bajmokou  (B&cs  m.)  kik,  niz,  tip,  piz:  b&r  a  nyelvj&r&s  nemizo. 
E6v68Z  Ern6.  —  Piz  (Gddbllo).  Gonczy  M.  —  Itt  csupAn  a 
k6kes-8zUrke  szarvasmarb&t  meg  kecsk^t  mondj&k  kiksz6ru-uekf  min- 
den  egydb  k^k,  ha  k6k ;  niz,  tip,  piz  itt  nem  j&ratos.  (Udvarhely 
m.  Bethlenfalva)  Paal  Gyula.  —  Tolna  m.  csak  S&r-Szentldrinczea 
hallani,  de  ink&bb  csak  az  oregektdl :  kik,  niz,  tip,  Nemedi  Dezso. 

8.  A  k  i.  Akki  ide  gyiln  szeg,  az  a  csdgoV4szeg.  —  Csak  aidig 
is  nyissa  ki  a  zajt^dt,  hal  Idssom  meg,  akki  atyafijam  it  va".  (PApa 
vid.)  Beke  Odon.  —  KemenesaljAn  csak  ezt  az  egy  alakot  hal- 
lottam :  aki  azon  a  szegen  van  gyiiru,  a  ^lessz  a  ^Uejj^^.  Sztrokay 
L  a  j  0  8.  —  A  kovetkezo  form&t  hallo ttam :  Aki  az  Uj&n  y6t  gyuru, 
azt  vesztette  el.  (Zenta)  Teleky  Istv&iu  —  Az  ilyen  form^D 
szerkesztett  jelzdmondatok :  Aki  kor^n  gy5n  fog,  nem  lessz  dllando ; 
akit  tavaly  olteonk  gyisznabt,  ket  m6zs&n  is  feleo  va6t  benne  — 
k5zhaszndlatuak.  (FelsoBorsod,  M&traalja)  Borsodi  L^szld.  — 
N&lank  szokott  szerkezetek :  Aki  vdt  mSg  papunk,  mind  rossz  vdt, 
Akit  4n  Idttam  dkrot,  az  szep  vdt  Akit  osszetdrti  tojdst,  fizesd  meg! 
(Heves  m.)  Berze  Nagy  J.  —  A  rendes  helyzetu  jelzomondatok 
mellett  a  sz^kely  t&jnyelvben  sem  szokatlanok  az  ilyenforma  jelzo- 
mondatok. (Udvarhely  m.  Bethlenfalva)  Paal  Gyula.  —  Eza 
szerkezet  nagyon  gyakori.  (Tolna  m.)  Nemedi  Dezso. 

9.  A  futermo  helyek  elnevez^sei :  rft,  legelV*6\  pdskom 
(kozos  legel5),  diszn**djdrds,  tehfinjdrds,  A  riten  a  kaszAlni  val6  fu 
terem.  (P6pa  vid.)  BekeOd5n.  —  KemenesaljAn :  kaszdW^d,  rit, 
legel^d,  berek,  A  berek  nedves,  vizjArta,  lapos  hely,  a  rit  magasabb, 
dombos,  sz&razabb  t^rs^g.  Kasz&lP*6;  legePo  van  a  riten  is,  berek* 
ben  is,  mert  ahol  csak  kasz6lnak  az  kasz&lPd,  ahol  legeltetnek,  az 
legel"5.  Sztrokay  Lajos.  —  Altal&noss&gban  csak  igy  mondj&k 
kiilonbs^g  nelktil:  a  kaszdldm,  vagy  a  ritem,  -^  De  a  falu  m&s-ma&s 
resz^n  levo  £uterm5  helyeknek  kovetkezo  elnevezdsiik  van :  csdrgetd, 
mert  itt  csorgd  fu  van,  (igy  nevezik  a  jobb  minSs^gu  ftivet),  szdr- 
domb  (itt  Bzoros  fu  van);  a  tobbi  elnevez^s  m&r  ink&bb  az  illeto 
helynek    saj&tos    neve,    s    nem    fiigg    ossze    azzal,    bogy    ott   kasz^U 


YJLlasZOK    a    8ZERKS8ZT68]£o    K^RDiSIIBE.  686 

van:  egres  (nagy  egerf&k  vannak  rajta),  fisztd  (fuzf&k  vannak  a 
reten),  fen^  Oegalacsonyabb  hely),  nyelvek  (hosszuk&s  alakn  r6t), 
guides  (arra  j&r  a  gulya),  iirgetag,  homdrud*  (dombos,  hepehupAe), 
derma  (mocBaras).  (KlilBd-Vath,  Veszpr^m  m.).  Sze^leti  Istv&n. 
—  Fenyir  a  gombos  Idhere.  (Tolna  m.)  Ndmedi  Dezs6.  — 
A  ffitermo  helynek  kaszdXld  6s  gyep  elnevez^se  ismeretea.  Ritnek 
a  Tisza  mellett  levo  alacBony,  vizeoyds  talajt  nevezik.  (Zenta) 
Teleky  Istv&n.  —  Bajmokon  (Bdcs  m.)  kaszdlld,  sbmlik^  gyop. 
Legel6f  ha  nemcsak  megterem  rajta  a  fii,  hanem  &lland6an  r&  j&rnak 
legeltetni.  B4t  =  n&das,  b&r  lehet  a  n&d  meilett  ffi  is.  A  v6t  legel5* 
nek  nem  alkalmas.  Van  a  kozs^g  alatt  egy  fUves,  n&das,  k&k&s, 
vizenyos  darab,  Livoda  a  neve^  de  B6cs  megy^ben  egyeblitt  is  igy 
hivj6k  az  efajta  vizenyos  foldet.  R^v^sz  Em 5.  —  Ffitermd 
helyek:  a  r^ten  sz4ndt  termelnek,  azut&n  aarjUt  (Hontban,  Barsban 
serenget).  KaszdU  az  olyan  futermo  hely,  ahol  a  ny&ri  takarm&nyo- 
z6ahoz  szuksdges  fiivet  azon  nyersen,  mint  zold  takarm&nyt  (teszem 
a  fej^shez)  v&gj&k  6s  haszn&lj&k  fel.  A  legeldt  nem  kasz6.1j&k^  csak 
leetetik.  A  pdzsit,  pdstf  paskom  (Hont-Bars)  rendszerint  a  k5zs6g 
kozel6ben,  a  belsd  bat&rban  fdnntartott  fiiyes  hely  libalegel5nek 
(olykor  juhnak)  szAnva.  Ebes  bozdtos,  locsog6s,  zsombSkos  r6ts6g. 
Bbl&nyi  Tivadar.  —  B^t,  kaszdld,  legeld^  past  (p&zsit).  A  tulaj- 
donk^ppeni  rit :  a  melyet  kiz&rdlag  kasz&lbnak  haszn&lnak.  Elso  izben 
sz6ndt,  m&sod  fzben  sarjtit  kasz&lnak  rajta.  A  m&sodik  kaszdUs  ut^n 
felszabadiil  legelonek.  A  savanyH  rit:  vizenyos  ret,  a  mely  csek61y 
6rt6kli  takarm&nyt  terenL  A  paldcz  ink&bb  senUyikes-  es  csincsds 
r4tnek  novezi.  (MAtraalja,  Fels6-Borsod.)  Borsodi  L&bz16.  — 
Kaszdld,  sz^nafu,  kert,  ritt  berek,  tandrokj  gyep^  pdzsint,  pari;  Idz, 
hdaljf  szdllds  (erdei  kasz&ldk),  falufUve  (az  egesz  falu  kdz5s,  erdei 
kasz&l6]a),  legeld'.  (Az  erdei  legeld  mindig  kaszAld,  n6hol  az  a  mezei 
is.  de  van  kasz&l<5b6l  6s  sz&nt6bdl  &l\6  mezei  legel5  is :  a  hdrmas 
hat&r  ugar  r^sze  azaz  a  nyom&shat&r.)  A  r6t  rendesen  falu  koze- 
leben  lev5,  soha  fol  nem  szdntott,  minden  6vben  diis  fiivet  termo, 
nagyobb  kiterjed^sCi  sfk  t6r,  a  melyen  6venk6nt  k6tszer  kaszdl- 
nak.  (Udvarhely  m.  Bethlenfalva)  Paal  Gynla.  —  Homor6dalmdson 
(Udvarhely):  kaszdlld,  pallag,  sdtSSj  sdss^  szikonyos,  —  Idz  (a  hegy- 
lejtdknek  t6res  6s  vizenyds  ffitermo)  helyei.  A  hoi  6venk6nt  a  sz6na 
ut&n  sarjtit  is  termelnek,  az  nagy  ritk&n  r4t :  a  ,kaszdll&  6s  »palIagos 
hejj«  gyakoribb  elnevez6s.  —  Az  erdSk  k5zott  fekvo,  sz6naterme- 
I68re  haszndrlt  tisztds  helyek :  erdei  kaszdlld^  avaros  kaszdlldy  szOr- 
fUves  kaszdlld;  —  riti  kaszdlld  kev6s  van  ndlunk.  —  »Savany6 
ret«-et  a  sz6kely  nem  ismer,  de  csengdkdrSs,  zdszpds,  vizenyos y  Hon- 
csokos  (vakondtur6sos)  retet  ann&l  tobbet.  Kriza  S&ndor.    . 

P($tld  y&laSZOk.  Nyr.  33:182.  1.  Mi  vid6kunkon  6ltaUban 
mindig  igy:  ,6n  hoztam  a  legtobb  t&t\  ,d  viszi  a  legnagyobb  szere- 
pet  a    vArosban* ;  ,Hm  bizony    egy  p&r    evvel    elobb  paraszt  volt  es 

*  Homorod?  —  A  azerk. 

MOTAB    RTSLV^B.    XXXIII,  40 


686  yXlaszok  a  8zerkbszt6s£o  k^d^seire- 

most  6  tartja  a  legnagyobb  puccot  a  v&rosban^  (fgy  sz6ltak  le  egj 
j6m<5dba  jutott  fdldmfvest.)  2.MoDdj6k  gyakran,  de  mindig  -ik-kel:  leg- 
f686bb%kt  legdsdbbikf  legszisdbbik  stb.  3.  Bozzan  ^ItaUnosan  hasznd- 
latos;  tdbbszdr  ikesen  is:  ^Egyszer  csak  megrozzanik  a  fa  a  nagy 
firiszel^s  kozbe^  .  .  .  hallottam  egy  fav&g6t5l.  Ziillik  (zUrlik  sohse) 
jelent :  1)  erkolcsi  6s  anyagi  t5nkremen6st ;  ide  tartozik  ez  a  kifeje* 
z6s  is:  fdziUlik  az  apai  hiztbl;'  2)  jelent  fdktelen,  kUlSnSsen  djjeli, 
vagy  t5bb  napra  terjed6  mulat^st,  tivorny&z&st :  eg^sz  6jjel  zUUdttUnk, 

5.  Hasofdit  haszQ&latos  1)  tdrgy  fUlkUl:  vlkihez  a.  m.  hasonld  vlki- 
hez,  r6ut  ,azt  formdzza',  2)  tdrgygyal:  vlkit  vlkihez  (comparare).  — 
Feliolni  magdt  jelenti  a  magasabb  ranguak  koz6  yal6  befurakod&st ; 
gyakoribb  a  reflex,  alakban :  foltoldkodik  (drdekes  kif ejez^s :  iie-,  foU 
he')    tolja    a    kipit   a.    m.    ezemteleniil   ide    (fdl,  be)    mer   j5imi.  — 

6.  Mondj&k  mind  a  k^tf^lek^pen,  de  mindig  r5vid  ii-vel :  gyiUik,  fvlik 
▼•  9y^i  f^  *  azonban  hiUik  sohse,  hanem  mindig  hiil :  ,meghiU  az  6tel, 
kihiU  a  kemence  stb.  fMeggyUlik  a  seV  kifejez^sben  mindig  ikesen 
hallottam.  Elvdl,  betel  iktelenttl  nagyon  haszndlatos,  de  kett6s  U-el: 
elvdllj  betell.  8.  Sz.-Feh^rv&ron  haszn&lj&k  a  kdyetkez6ket :  dcama, 
C86r  (tr^f&san  sz&j  helyett  is :  ne  j&rjon  a  C86r6d  e.  h.  n.  j.  a  sz&d) ; 
iszos  dltaUnos  emellett :  ^eazGs^  is  :  juj  de  esz^s  ez  az  ecet'  e.  h. : 
cslp5s),  verseny,  vita,  9.  Sz.-Feh^rv&ron  baszn&lj&k  a  k5vetkez6ket : 
^Tf  ihU  (.a  milyen  nagy  ihU  most  ez  a  teh^n,  megennd  a  vas- 
szeget  isO,  szomju  (f5ld),  m{lt6,  nyugtalan.  (Sz6kesf eh^rv&r.)  G-  o  n  d  &  n 
F  e  1  i  c  i  &  n. 

(32  :  290.)  N&lunk  lakhatyik,  ddgozhatyik,  de  nem  &lta- 
l&nos.  Egerben  elottem  tortdnt  a  kSvetkezd  eset:  A  pal6c  k6pl&r 
hapt&kot  komand^rozott  a  p6ttartal6kos  tanltdknak.  K5ztiik  egy 
nagyon  szomord  lehetett,  mert  mindig  a  foldre  n6zett.  Nem  n^zhette 
m&r  a  k&pUr  sok&ig,  r&ki&lt:  Ugyan  mit  n^iz  abba  ja  szomord 
f6dbe!  .  . .  lakhatyik  m^4g  bennef 

(32 :  398.)  A  tdk  sz6t  a  mi  n^pUnk  ismeri  folt  6rtelemben« 
N<5t&ja  is  van  r<51a: 

Hogyha  tudtad,  m6  nem  mondtad, 
Hogy  a  bocskorom  kilyukad! 
Tdkot  tettem  y5na  bele, 
Kiteleltem  y6na  benne. 
—  Az  dszinte  sz6t  igen  ritk&n  haszn&lj&k,  magam  is  csak   egy  p&r* 
Bzor  hallottam.  Egyszer  ley^lben  Irt&k  nekem, :  Cszirdijen  mondja  meg ! 

(32:399.)  A  szerk.  k^rd^seinek  10.  pontjdt  illetdleg:  az  elso 
pdld&kbau  az  igek5t5t,  a  t5bbiben  pedig  a  nem  szdcsk&t  hangsii- 
lyozz&k  eg^sz  Heyes  ds  Borsod  y^rmegy^ben.  Erosen  meg  yagyok 
gydzddye,  hogy  a  BeUnyi  ^s  Komordczy  ett61  elter6  adatai  teljess^ggel 
lehetetlenek.  (32 :  519.) 

(32:579.)  5.  Az  esd  y&ltozatait  fgy  fejezik  ki :  lajhd, 
csepereg,  szemetel^  szitdy  permet'ez,  csapkod^  dolly  zvhog,  szakadf  fUstdl, 
Van  csendes  ess6',  Ic^ssH  essO)  pdsztds  (ha  a  faluban  esik,  de  a  ha  tur- 
ban nem),  essd'zsdk  (leereszkedett  yastag  felhd),  ebbdl  yan  a  0yh6* 
szakaddSy  s  yan    m^g    orszdgos  es86\    Ha  minden    percen  y&rhat6  az 


vXlASZOK    ▲    SZERKE8ZT68£o    KiRD^SEIRE.  687 

•es^s,  azt  mondj&k :  csUng  a  Idba.  —  A  b6 :  lepkSd,  szddok  (sz&llong), 
havazik,  A  megfagyott  havat  horhanyd-n^li  nevezik.  K^pes  kifejez^sek 
a  h6ra:  Fejir  lovonn  gydtt  meg  Szent  Orzs^bet  :=  8z.  6.  napj&ra  h6 
^sett.  Eiszakadt  a  menyasszony  dunndja  »  sHrun  esik  a  h5.  6.  A  gom- 
bar  8z6t  Igy  nem  hasznj&lj&k,  de  r^gebben  viseltek  gombdros  kalapot^ 
melynek  gomba  alakja  volt.  —  K4tedei  kiveiheted,  igj  nem  j&ratos. 
De  azt  mondjdk :  kivetein  a  k4ts4gemet  =■  meggydzodSm  valaminek 
az  igazs^g&rdl,  megbizonyosodik  ymiben.  8.  A  tenkremegy,  tenkretesz, 
tenkrejut  n^lusk  6rdeke8  etimologizAlAssal  j&r.  XT.  i.  ^lunk  t6szom- 
Bz^dj&ban  van  Faszta-Tenk.  IJra8&gi  birtokokon  fekszik,  lako8ai  fSldes- 
urak  6s  csel^dek,  meg  egy  tanlt6.  Ez  a  Fuszta-Tenk  n&lunk  arr6l 
hires,  bogy  a  kinek  a  bat&r&ban  birtoka  volt,  m^g  mind  tenkrement, 
elpusztult.  Eg^BZ  n^VBort  tadn^k  dsszedlUtani  ottan  elpusztolt  fSldes- 
urak  -neveibSl.  S  fgy  nem  csuda,  ha  a  besenyei  ember  a  tenkrejut^ 
tenkremegy  kifejez^seket  a  T'enk  8z6val  etimologiz&lja  6s  magyar&zzas 
Mondj&k  azonban  tigy  is :  kiment  hegyesre  »»  elpusztult.  Ennek  6rdeke- 
magyar&zata  van.  A  fdldbirtok,  mely  rendszerint  G  alakti,  orokosd, 
d^s  vagy  eladds  titj&n  eldarabolddik,  megv6konyul  vagy  hegyes  lesz, 
ilyen  alakti:  A,  s  mikor  m&r  nagyon  hegyes  lesz,  kimegy  hegyesre, 
akkor  rendszerint  a  gazd^ja  is  kimegy  hegyesre. 

(33:182.)  ZUUott  tej-nek  nevezik  n&lnnk  a  teh^n  elUsekor 
kifejt  tejet;  mely  m&r  legal&bb  is  egy  h6napig  bent^llott  a  teh6n 
t6gy6ben.  M&sk6p:  romlott,  dllott  tej.  (Besenydtelek,  Heves  v&rm.) 
Berze  Nagy  J&nos. 

Ldddm.  (33:179.)  Mdsz&ros  K.  emlfti,  hogy  gyakran  hallani: 
^BeleUt,  mint  L6ddmha  a  mennyk5«,  s  hogy  ennek  magyar&zatdt 
nem  ismeri.  ifin  is  hallottam  ezt  a  mond&st,  de  nem  ligy,  hogy  beleUtf 
hanem  hogy  megy^  duL  bele,  mint  Laddnyba  a  mdnkii.  Arr6l  mond- 
jdk, a  ki  nagyokat  iszik,  sfiru  egym&sut&nban.  Bars  megy^ben  Vdmos- 
Laddnyrdl  sz5l  ez,  a  hova  &llit<51ag  gyakran  befit  a  vilUm,  de  nem 
gyujt,  mert  vizes  m6nkfi.  A  Lad&ny  nevet  Lod&nnak  ejtik,  s  tigy 
hangzik,  hogy  Loddmba,  Egy6bir&nt  tobb  Lad&ny  is  van  Magyar- 
orsz&gban,  m&shol  tdn  m6g  egy6b  v&ltozat^t  is  tudj&k  ennek  a 
szok&s-mond&snak.  [L.  e  sz6ldsr<5l  D6zsi  Lajos  kozlem6ny6t  Nyr. 
29:274.]  BeUnyi  Tivadar. 

A  Magyar  Nyelv6r  szerkeBzt6s6ge  (33  :  361)  k6rdi,  mi  a 
pal5cz  csurimurij  kankuri,  Eldre  kijelentem,  hogy  nem  a  paldczok 
eredeti  szava,  egyszerfi  kaczagtatd  bz6.  10 — 12  esztendds  lehet- 
tem,  sztlldfalumba  kom6di&sok  jdttek,  s  a  kocsma  devemdjdh&n  (nagy 
iv6h&z)  kom6di&ztak.  A  v&ndorkomddi&sok  figurdkat  mutogattak,  az 
egyik  komddi&s  neve  Csurimuri,  egy  m&sik6  Kankuri  volt,  de  pnszta 
hat&s  kedv66rt  csurimurikankuri  sz6t  is  kiab&ltak.  Ezt  a  sz6t.  akkor 
eloszor  6b  pedig  v&ndorkom6di&8t5l  hallottuk,  de  a  kom6dia  hatAsa 
ut&n  kaczagtat6nak  a  falubeli  fiatals&g  is,  kiv&lt  mig  feleddsbe  nem 
Tneni,  gyakran  hangoztatta.  tgy  f6szkel6dott  bele  a  pal6czs&g  besz6- 
d6be  az  idegen  csurimuriy  kankuri.  Borb&s  Vincze. 


40* 


588  IZENETEK. 


IZENETEK. 

K.  M.  A  szSkincs  sz6  tadtunkra  e\&Bx6r  1844-ben  fordol  M  Ss[app4n] 
Z0[igmoiid]  Magyar  Nyelytaii4ban  1 :  14.  Sz6t&rban  Ballagin&l  el^z5r  csak 
1874-ben,  N^et-m.  P6t8z6t&r&ban. 

T.  L  Tud-  is  tapaaztalatlan  az  id.  h.  csak  tFef4b61  van  igy  fry  a. 
A  dicsekhet  6b  csdekhet,  melyet  Sz^chenyibA  id&,  a  r^gi  felshetik,  alhatik, 
haraghatik-tiHeik  mint&j&ra  van  kepezve  (TMNy.  264.  272).  —  Asokat  a 
szinneyeket  drdekes  6b  ^denies  lesz  asszegyujteni. 

K«  Gy.  J.  Nevel  azel6tt  &ltal4ban  annyi  yolt,  mint  novel  (a  a  nep- 
nyelyben  n4hol  t&n  meg  most  is  dfyik  igy).  1872-ben  azt  irja  a  Nyr.  egyik 
j6  nyelyerz^kft  dolgoz6t4rsa  (103.  I.):  >Ha  en  egy  intezet  alapj4al  leteszek 
100  forintot  s  a  kamatot  mindaddig  a  tdkehez  csatolom,  mfg  az  egy  bizonyos 
dsszegre  nem  ndyekszik,  akkor  alapnevelo  yagyokc.  Igaz  yiszont,  hogy  mat 
koznyelyiUik  411and6an  megkiildnbozteti  ezt  a  ket  8z6alakot. 

T.  M.  A  zihdl  ige  eredetije  iigy  14t8zik  a  szloyen  zehati  ,&8itan^. 

F«  G«  —  Leyelet  a  tdbbi  beerkezett  hozz48z614s8al  es  adal4kkal  egyutt 
a  Jan.  y.  febr.  sz&mban  kiy^njuk  kozolni.  E16re  is  megjeiifyezzuk,  hogy  tobb 
pontban  igaza  yan,  igy  pi.  abban,  hogy  az  Sdenanya  az  id.  h.  csak  8ajt6- 
hiba  lehet  Sdesanya  helyett. 

Beklllddtt  k<^zlratok.  Szab6  K.  A  8z668szetetelr61.  —  Horger  A.  T4j* 
8z6k.  —  Baranyai  Z.,  Fej4r  G.  ^s  B.  Klauber  Terez.  Irodalmi  koznyelviink 
sz6kinc8^hez.  —  Trebitsch  L.  Di4knyelyi  adatok.  —  Teleky  I.  AsztalfutA. 
Szabad-e  k^pz6t  oaszeyonni?  —  N^medi  D.  Annyi  sok.  Y^Ilal.  Szab6B&g.  — 
Yez^r  M.  A  magyar  8portnyeIyr61.  —  P41fi  M.  Tarl6z4s.  —  Gicser  Qy.  es 
GyorkSnyi.  Neyel6  tulajdonneyek  el6tt.  —  Ketskes  Gy.  Zs.  Peres  8.  neyeles- 
tana  sib.  —  Ag4rdi  L.  H4rom  dal.  —  Viski  K,  A  NySz.hoz.  —  Peisner  I. 
Nyelyeszetunk  regen  es  most.  —  G&los  R.  Mariafl  Fr4zeologyi&ja.  (V6.  Nyr. 
30 ;  364  !)  —  Erdfis  D.  Az  artikulus  magyarjai  stb.  —  Berczi  F.  86dar,  zsoder. 

BekftldStt  kSnyrek.  Zrinyi  M.  Y&logatott  mnnk&i.  Bevez.  es  jegy. 
ell4tta  Negyesy  L.  —  Garay  J.  v&logatott  k61temenyei.  Kiadta  es  beyez.  ell. 
Angyal  D.  —  A  r^gi  magyar  kolteszet.  Kiadta  es  bevez.  ell&tta  Ferenczi  Z. 
K6t  kotet  (Remekir6k  kepes  kdnyvtara,  szerk.  Rad6  A.  Egy-egy  k.  diszk. 
6  K.)  —  Sheehan:  Delmege  LukAcs.  Angolbol  4tdolg.  Oholnoky  V.  (Bpest, 
az  Egyh&zi  K6zl6ny  kiad.  Ara  6  K.)  —  Magyar  Konyvt&r  398—400.  Roger 
mester  siralmas  eneke,  ford.  Turch4nyi  T.  —  Anatole  France :  Crainquebille. 
—  Alexander  BernAt :  Shakespeare.  —  Makai  Emil  munk&i.  (Ket  kotet.  Singer 
es  Wolfner.)  —  Miksz&th  Almanachja  1905-re.  (Singer  es  Wolfner.) 


TARTALOM. 


Isbdth  Oszkdr: 
Balassa  Jdzsef: 
Baros  GytUa: 

Borbda  Vincze: 
Gdbor  Iffndcz: 
Gomboez  Zoltdn: 
SzerenUei  Csdazdr 

L6rdnd: 
Haag  Edroly  : 

Horger  Antal: 


Kalnidr  Mek: 
Kicaka  Emil: 
Komordezy  Miklda : 
Kovdch  Jladdr: 
Kuicadr  Endre  : 
Melich  Jdnos: 

Mistdi  Ferencz: 
Oldal  Jdnos  : 
BSger  Bila  : 
Bdnyi  Igndcz: 
B^vai  Miklds: 
Bubinyi  Mdzes : 

Salg6  Tarjdn: 
Simai  Odifn: 
Simonyi  Zsigmond: 


Szemko  Aladdr  i 
SzUasi  Mdricz: 
Szucs  Istvdn: 
Tolnai  Vilmos : 


&rtekez^8ek. 

•Lap 

Por  6b  korhad  - ^ - 87 

Kazinozy  Ferencz  levelezese ^  .^  ...  ^  ..  ...  94 

Jelent^stani    jegyzetek    Deasewfly   J6z8ef   gr6f 

mnnk&iban    ^  „ ^ 102 

VirAg  es  nyllAs 400 

A  magjrar  6m.  ritmaa «  ...  ^ „  ...  537 

T6r6k  jdyeT^nytzavaink  k^rdMhez     ^  ...  545 

Adatok  a  keleti  szekelyslg  nyelvdhez    513 

A  nyelvj4r&8ok  tanulm&nyoz&s&nak  egy  6]  m6d- 

Bzer^rCa  ... „ ^  ...  « 328 

A  'tS  kSpzfl  „ ^ 258 

SzdkelyudyarhelytSl  Brasabig    ^  ...  ...  ^ 445 

A  Bra886  n^y  4a  egy  magyar  hangtdry^ny  489 

A  magyar  oonaecutio  temporam 495 

Wt  411&8poiit ...  ...  .« 873, 451 

Wt  kfildnSa  nyelyjArAwAI ^ 221 

A  tolnay&rmegyei  S&rkoz  nyelyj&r&sa 267, 888 

Magyar  nyelymfiyteek :  K4rmAn  J6z8ef    ^  ...  ...         1 

Laikosok  ^yada 121 

Bitos  explorandae  yeritatis  ... ... 805 

A  magyar  kdt^«K6kr6l 144, 200 

N^piskolai  nyelytanitds ...  ..  .„     398 

Az  artiknlns  magyatjai ...     895 

K6zmond48aink  UirtfyieiUihez ».  ...  ...  ...       34 

A  nyelyti8zta8^61 «. ...  «. 82 

Verseghy 25 

Irodalmi  k6znyelyfiLnk  u6kino8e  ...  « 505 

A  Budapesti  Hirlap  helyesirisa ...  ...     458 

Ban^ti  Bzab6  D&yid  ^8  a  M.  NyelyftjitAs  8z6t&ra    871 

B^  yagy  Wien « ....«-.         S 

A  Nyelytart&ieti  8z6ttrr6I  ... 65, 185 

Az  elyon&8r61 ...  ...  „ »  ...  ^ 184 

J6kai  mint  nyelymuyte ...     249 

Bakya,  raky4k ...  « 251 

6z6magyar&zatok ... ...  ..  ...  ...  ...  ...  „ 389 

Hogy  k^zulnek  a  nagy  Bz6tfttakY 4!25 

Sgy  abadjmegyei  6-26  nyelyjir&s    ... 10 

A  beszedreszek  oszUlyozftta ..481  549» 

A  nyitrayid^ki  pal6cz  nyelyjir^s    ... 388, 401 

A  Bebreczeni  Grammatika  6s  at  elyon&a .«.  ......     211 


590  TARTAIiOM. 

Lap 

Tolnai  VUmos:             Adatok  a  Nyt^Sz.-hoE    ...  « „.  ...  ^ 339 

A  ragadoz6  madarak  magyar  nevei   ^  ...  344 

Valid  Albert :                T6t  jSvev^nyswSk     « 558 

VMessy  Dezso:           Bgjex6  kifejezSsek  a  magyar  es  a  gSrog  nyelrben  261 

Irodalom. 

Bem&th   Lajos :    Protest&ns    iskoladr&mAk.    Balassa    J6z8ef:    Kazinczy 

Ferencz :  Toyisek  6b  vir&gok.  Kovdch  Mdrton 38 

Osolak  J6z8ef :  G6b6B4gok  ^8  sz^kely  adom4k.  Herrmann  Antal »  39 

Balassa  Hangtana.  Buhiht/i  Mdzes  ^ 279 

Yeneghy,  B^vai,  Eazinozy   nyelveszete   (Seg^dkony^ek  a  magy.  ny.  ea 

irod.  tanitdflihoz).  Tolnai  VUmos .„ -.  348 

B^thei  Frikkel  Mari&n :  A  nyelv^zet.  Bubinyi  Mdzes ... 473 

Peres  S4ndor  Nereleatana.  P.  I .. 474 

Szily  K41in4n :  Ellent^tre  alapitott  anal6gia.  Keszthelyi  Mildds 573 

K6nyv68zet 40,  158,  223,  28S,  349,  402,  475,  516,  576- 


A  NyelvtorMneti  Sz6t4rhoz. 

(Az  egyes  szavakra  yonatkoz6  adatok  a  8z6matat6ban.) 

Adatok.   Simonyi   Zsigmondy    Keszthelyi   MikldSf    Kiss    Emo^   Szabo 

Igndcz.^  «. «  ...  ...  278,  518 

Nagynyavalya.  Pdlfi  Mdrton .,  ...'...  «.     517 

Sejt.  Kicska  Emit 5i7 

Kaut^,  kaut^.  Horger  Antal 517 

A  ndmet-magyax  8z6t&rhoz. 

Adatok.  Hoddcs  Agost,  Kovdch  Mdrton,  BSrczi  Fulop,  Sztrokay  Lajos    224 
Adatok  a  8z6k   jelent^stanAhoz :    a  ragadoz6  madarak  nevei.  Kimnach 

Oddn,  Tolnai  Vilmos  «.  .„ ...     34a 

Nyelvmflvel^s. 

(Az  egyes  szavakra  vonatkoz6  adatok  a  az6matat6ban.) 

Lap  Lap 

Hondattani  hibak.  Szikely  Ahra-  Mai  irodalmank  sz6t&r&hoz.  Ko- 

hdm 40  vdcs  Mdrton   ...  ^ 283.  407 

A  mai  irodalom.  Mikszdth  Kdl-  tjj  8z6k.  Schon  Jdzsef v84 

man   42  A  tenger^zet  mesterszavai.  Ba- 

Be&lizmus.  Hoddcs  AgostA  szerk.  109  ranyai  ZoUdn,  Badd  Antal  284,  352 

Mostkori.  Kozelfekv^.  Kun  Kdl-  Egy    magyar    kir&lyi     rendelet 

mdn    110  magyaro88&ga.      Csokdn     Fdl, 

Helyes  mondatszerkeszt^.  Joan-  8zaJb6  Kdroly,  A  szerk, ...  285,  349 

novics  Oy&rgy 159  Helysegnevek.  Szabd  Jdzsef.    ...   286 

M6li6  K,  B 162  Lapszemle.    Miszdros    KHmdn, 

Szines  toUak.  Bovd  Lajos 225  Csokdn  Pdl 286 

Modem.  LatUcd  Albert ...   227      Bees  vagy  Wien  ? 349 

Dltonoz.  Kun  Kdlmdn.  A  szerk.  227  Veres  P41n^  magasabb  ndiskola. 

Atabota.  8zdb6  Jdzsef  227  Horger  Antal.  A  szerk 405 

Melyik  magyarabb  ?  Schdn  Jdzsef  227  A  hivatalos  tartdly,  Kovdcs  Mdrt,  405 


TABTALOM. 


691 


Lap 
Javftott  82entir48fordita8.  C.  J^.  406 
A  katekizmasok  hib&ja.  KeUkis 

Gyozo    - ^  ...   407 

BeKg<5rj.  B&rczi  FUiop,  A  szerk.  408 
Lop6.  B^czi  FiOSp,  A  azerk,  ...  408 
Kiad68  eredeti  iiveg.  Farkas  Sdn- 

dor ^ 409 

Nemetes     8z61a8ok.     Keazthdyi 

MM68 409 

Idegen  yir6g-  es   gyumolcsnevek  409 


Lap 
Az    artikulus    magyarjai.     Fdlfi 

Mdrtan 618 

y&llat  Yonit,  nyitani,  hajadonfejt. 

Faal  Gyula  ...  -. 519 

B^T^n.  SzamoafcUvi  Oergdy  ^  -  520 
GermanizmuBok.  Undrei  Oerzaon 

A  Bzerk «.  ...  ^ 621 

Fdrjhez    ment   n6k    neye.    Fdifi 

Mdrton  «  ...    522 


Magyar&zatok,  helyreigazlt&sok. 

(Az  egyes  szaTakra  vonatkoz6  adatok  a  Bz6mutat6bazi.) 


Arany  Toldijahoz.  Veazprdmi  B6- 
dog.  Waldapfel  Jdnoa    43, 168 

Oraz&ghalom  szumer  8z6?  Mah' 
let  Ede 45 

AdAmi  Mih&ly  iiyelvtan&r61.  Id- 
nai  Vilmoa  ...  » 47 

A  magyar  gemii8z  tartenetehez. 
Bakaaa  Jdzsef  48 

Nyll,  b^ka,  eger.  Wiklund  K.  B, 
Addm  Imre,  Mdszdroa  Edl- 
mdn^  Ki88  Emo 49,  232 

Pajz&n.  Akka    49 

Tac8ka.  YaUd  Albert 50 

Beiidellene8  haDgz6ille8zked48. 
Sztrokay  Lajo8,  A  szerk 50 

Tai8z6kr61.  Faal  Gyula,  BSrczi 
FiOop,  Szabd  J6z8ef,  Caefkd 
OytUa,  Simonyi  ZHgrnond, 
Sztrokay  Lajos,  Tolnai  TO- 
mo8,  Horger  Antdl,.,  ...61,115,296 

Lehr  Albert  nepnyelvi  csod&i, 
a-9i  ^  -tdnyi  kepz^r/>l.  Valid 
Albert,  T6th  Edroly,  Hoddca 
Ago8t,  Horger  Antal,  Nimedi 
Dezso,  Kovdch  Aladdr,  Korit- 
sdnszky  Ottd,  LdazU  Qiza  110, 

163,  228,  287 

Konstanczin^poly.  Beothy  Zaolt 
A  szerk,    .« « 112 

Safarina.  Zolnai  Oytda.^ 112 

A  tizenkettedik  6dlban.  Kapu- 
z4r&s  el6tt.  Tolnai  Vilmos    ...    113 

C5«in416  (-01),  mend  (-61).  Caefkd 
OytUa    ...  ... .,  ...   114 

Magyarok  istene.   Thury   Jdzaef 

115,  417 

Szan8zkrit-iDagyar,  ola8z-mag^aT, 
tdrdk-magyar  nyelvtijit&s.  Si' 
monyi  Zaigmond 167 

A  vagy  0.  Nagy  Jdzaef 170 

Ne  t^sek  haragunni!  Nagyazi- 
gethi  Kdlmdn,  Simonyi  Zaig- 
mond  170 


TiszUzzuk  az  eszmeket.  SzUy  K  229 
Felreigazft&sok.        Nagyazigethi 

Kdlmdn,^ .« ..   229 

A  paprika  es  a  Paprika   Jancsi. 

Kropf  Lcy'oa,  Tolnai    VUmoa^ 

Kertdaz    Mano,    Gdloa    Rezao 

231,  414 
Aiionyma8   ir&8m6dj&hoz.    Fong- 

rdcz  Sdndor 231 

A   kdrdscsabai   t6i  ejt^e.     Ba- 

dinyi  Mdtyda  .. 232 

Haztuznezni,   le&nynez^.    Kovdca 

Dezao,  MSazdroa  Kdlmdn  233,295 

Oms68.  Melich  Jdnoa «...    233 

A  hStf6i  fololvasAshoz.    Simonyi 

Zaigmond,  Melich  Jdnoa   234 

Hit  jelent  e  helynev,  Ardd  ?  Ko- 

vdca  Mdrton 286 

Kdromszedes.  Faal  Gyula 289 

Dobver^s.  SzUy  Kdlmdn,  Simonyi 

Zaigmond  .- „.  ...   291 

Ker,  k6r,  kiir,  tur.  Tolnai  VUmoa  293 

Pargamassa.  Szdbd  Jdzaef,,, 295 

Api^&g.  Demek  Gyozo 295 

Drugdrfa.  Balaaaa  Jdzaef 350 

Mel4k.  Tolnai  VUmoa    351 

Franczia  eredeta  magyar-t6t  8z6k. 

Badinyi  Mdtyda  „ 353 

A  tarvarj6.  Kropf  Lajoa  ...  354,410 
Suprika,  8aprikdl&8.  Caefkd  Gyula  354 
Az  eke  r^szei.  T(hndrkdny  latvdn  411 
Igekepze8  Ii4y8z6b61  a   r&bakdzi 

nyelYJ&r&sban.  Fatyi  latvdn,  A 

azerk. .,  ... 413 

Bakottm4ny.  Simonyi  Zaigmond  413 

Part.  Laukd  Albert 415 

Izza8zt6,  p&h6.  Bdrczi  Fulop    ...   415 

Ugrifogja.  Bdrczi  Fulop    „  415 

Ket  k5zbe  Tan.  Caefkd  Gyula  ...  415 
£jt8zaka.     Endrei    Gerzaon,    A 

azerk 475 

Szeg^nyek  yagynnk,  de  j61  dliink. 

Magyar  Nemzet «.  ...  476 


592 


TAKTALOM. 


Lap 

Pro  dromo.  8z,  J.  ^.  ^ 476 

K^relem  a  Magyar  Okleyel8z6t4r 

olya86ilioz.  Zolnai  Qytda 477 

8a}4t8&g08  ragoka  rabak6zi  nyelv- 

}4r&8baii.  Fatyi  IHvdn  523 

IiOp6.  Csefkd  Gyula       ^   523 

£z  az.  Ketakda  Oyozo  Zsigmond  524 

Tarvarju.  FtuU  Gyula    524 

Egy-ket  megjegyzes.  Peres  Sdn- 

dor  _  ... 524 

Az  -ik  Bzemelyrag.  Boraodi  Ldszld  525 
Nyfl,   beka.    Koritsdnszky   Ottd, 

Baloghy  Dezao    ...  « „  «.   526 

Adatok  a  jc  hanghoz.  Tolnai  7.  577 


Lap 
Fedig.  Simonyi  Zsigmond  ^  ...  577 
Kitett^k  a  azorei.  KifejlMik  mint 

a  Bod6c8  zeemly^je.  Benkdeey 

EmU ». 578 

tirgy    elf    mint    a   Toldi    Miklds 

lova.  Nadrabulya  Beldnyi  Ti- 

vadar.  A  szerk,    .  -. 

Kon8tanoin4poly.    Laukd  Albert. 

A  szerk 

y4rd4n.    Eropf  Lajos.  Simonyi 

Zsigmond  -.  ...  .-  ...  «. 
Izza8zt6,  pah6.    Sztrokay   Lajos.  579 
BraB86.  Fi6k  Kdroly.  Horger  An- 

tal 579 


578 


...    579 


579 


Kdrddsek  6b  f eleletek. 

(Az  egyes  szavakra  vonatkoz^  adatok  a  8z6matat6ban.) 


Yelal.  Hevesi  Jdnos.  A  szerk....     52 

Kaptany.  A  szerk 52 

Igekepzes.   R4gi   8z6k.    A  szerk.  116 

Kiegyenlitfldik.  A  szerk 234 

T^rgyas    68    t&rgyatlan   ragoz48. 


A  szerk.    ...  „. 235 

Czirik.  Jovdtol.  Sebesty in  Kdroly. 

A  szerk. ...  355 

Kit^tel.    Pana8zkodik    vmire.    A 

szerk. ...  ...  .., 580 


Egyveleg.  Vegyesek. 

(Az  egy68  szavakra  yonatkoz6  adatok  a  8z6matat6ban.) 


Magyar   Nyelytudominyi  Tdrsa- 

sag ..      32 

Magyaren,  Ungam.  Tolnai   VU- 

mos    -. 53 

Egy  adat  a  k4romkod48  tdrt^ne- 

t6hez.  Kropf  Lc^os 58 

Az   olvashatatlan   reczept.    Eati 

Ujsdg -.  ...     54 

Exlez.  Fruzsinszky  Jdnos    ...54,287 

A  legifjabb  blr684g     117 

Az  eyad  haUda 118 

yal6tlan84gok.  Simonyi  Zsig- 
mond    -.  183 

Hogy  import41  ee  axpedi&l  a  n^p. 

Sztrokay  Lajos 184 

Mi  hatzn&t  vettiik  a  Ny8z.-nak? 
Ebrger  Antai,  BadS  Antal, 
Kalmdr  Elek,  Melich  Jdnos, 
Molecz  BOa,  TdthBOa...  151,  214 

Tadom4nyo8  erkOlcs    ^  ...   235 

Kempelen  Farkas.  BdlassaJSzsef  286 


B41i  neyek.  Szahd  Jdzsef.  EoUa- 

rik  Kdlmdn 289.  297 

Mikor  a  n^p  orasan  be8z^.  Sxtro^ 

kay  Lajos     ... 239 

A  gyorek  tragMi4ja.  Nddai  Pdl  296 

Sz6gyajt^.  8zab6  J6zsef 297 

Bodn4r-f61e    filoz^fla  ^  Ballagi- 

f^le  nyelvtort&aet ...   365 

^j-Lapat4ban.  Kropf  Lajos 867 

A  helyeslHtf.  Kovdcs  Mdrton  ...  417 
A  franozia  helyesfris.  Budapetti 

Rifiap   417 

B^  fogad48.  Eszner  Tibold    ..   418 
A  mdterrendszer    muszayai.    K. 

Glaser 526 

Datum  Kolosyarini.  Borbds  Vm- 

cze 527 

fizerkeszt^i  izanet.  EgyetMis  ...  528 
Izenetek  64,  120,  248,  804,    868, 

424,  479,  586,  588 


NyelTtgii&si  adatok. 

(Az  egyes  zzavakra  yonatkoz6  adatok  a  8z6matat6ban.) 

Lap 
Adatok.  Kiss  EmOf  Baranyai  ZoUdn,  Low  Emdnuely    Tolnai    VUmos, 
Barcza  Jdnos - «. ...154,  339,  404 


TARTALOM. 


593 


Bar6ti  8zab6  David  ^8  a  Nyl^Sz.  Simai  Odan    ... 
Adal^k  a  nyely^jfiAs  tOrt^net^hez.  Barcza  JdnoB 


Lai 

...    271 
...    402 


V&laszok  a  szerkesztOsdg  kfodteeire. 

(Az  egyes  szavakra  yonatk026  adatok  a  8z6matat6ban.) 

A  Bzerkeszt^B^  k^rd&ei 

VAlaszok  (32  :  579) ... 

V&laezok  (33 :  182) ...  ^ -  

V41aM0k  <33  :  364) ^  -  .. 

P6tl6  Y41a8zak  (32:290,  398,  399,  579;  33:182,  179,  361)  ^  


182,  364 

172 

356 

...  ...  581 

686 


Ndpnyelvhagyom&nyok. 

(Yd.  meg  a  ▼41a8zok  rovat&t) 


Lap 

Adoiii4k     „ 533 

Allathiy6  es  iizo  szavak,  illathan- 

gok .« _ 62 

ltkoz6d4«)k 243 

Beszelget^ek    „ 477 

Elbeszelesek 58 

EBkiidoztek  ... 243 

Hasonlatok  es  Bz61A8ok   34 

K&romkod48ok ...    243 

Kozmond^Bok  ...  ... 34,  119,  242 

H€kB4k  ... ^ 58,  240,  297 

Me8ter8z6k    55,  56,  354,  532 

Nep6timol6gi&k 535 

Nepies  koltem^nyek    ...  ... ...  534 

N  e  y  e  k :  CwL&dneyek    304,  423 

Odnyneyek    -.  «, ^ 535 

Helynevek ...  ...  -  ... »     63 


Lap 

Keresztnevek 479 

Madimevek ». 344 

N5y6iiyxieyek    ^  ».  ^  ...  -.63,478 

Nyelyj&r68taniilm4nyok     1 0,    60, 

221,  328,  333,  445,  461,  513 

NyelyBaj&t86gok  ... ...  6o,  445 

Sz6U80k  34,  119,    242,  419,  421,  467 
T&J8z6k    21,    51,    57,    115,    183, 

244,    295,    301,  415,  421,  461, 

478,  515,  529 

Tal&16s  mes^k  ... 529 

A  8z41malom  ^  eke  r^zei.  T(hMr' 

kiny  Istvdn    55,  354 

A    goly6z48    miiszaTai.     Csefkd 

Gfyula    .- ...   303 

Tak&08me8termfiBz6k.     WifMer 

Jdzaef 532 


SZ0MUTAT6. 

(Nincsenek  felT^re  a  kovetkez^  csikkek  szavai :  Bimonyi  Zrigmond  :  A  Nyelv- 

tfirt^neti  8z6t&rr61.  —  A  Nyelyj4r48ta[iulinAnyok  8z6jegyz6k«i  es  a  nepnyely- 

hagyom&nyok  egyes  sza^ai.) 


al- 
575 


ftba-l^  137 
ab4r-le  137 
abarlovik  560 
ablak.6ra  284 
adomik  583 
aggaszt  141 
aggat  507 
aggn6  507 
agg^  507 
agyarog  140 
&gylep^6  582 
dhftatlan:  4hita- 

to8  575 
alap  229 
Albert     ragoz&sa 

424 
aligha  277 
alkalmatos  : 

kalmatlan 
alkony  212 
alkonyodik  155 
alkot  (nemetesen) 

521 
411    (nemetesen) 

522 
411amgazd48z  155 
aliathangok  62 
iilatias  157 
4lomital  272 
ambrdl  560 
anyakdnyves  155 
apatik4r  560 
^perte  507 
4porodott  (kedvQ) 

582 
ar&ny  106 
ar4ny08  272 
aroz  273 
Ard6  286 
4my^k6ra  157 
artikulas  305,518 
4tabota  227 
4tkoz6d&8ok    248 


dtlagember  507 
4tmer6  330 
4tv&dol   180,  248, 

295,  364 
4tv41t  180 
azon84g  389 


babka  560 
babk4r-08  560 
bablona  560 
babra-munka  137 

560 
babros  560 
bacsa,  bac86   560 
baggadoz  507 
bagoly  343 
bajnok  560 
bakaf4iito8kodik 

507 
Bakos  =  Bacchas 

118 
bal&ka  560 
balamuta  560 
balga  157,  273 
balla  560 
ballagd41  507 
balv^lekod^   157 
banka  560 
bar  bora  560 
basa  326 
b4torgat  142 
b4ya^  507 
Bto,    a    b^8    6, 

349 
be-cserkel  507 
becsmeres  143 
bdda  560 
Beel  320 
be-^r  330 
begyeekedd  106 
behabzsol  507 
behaj6z  284 


b^ka  40,  232,  525 
bekit.  b^kul  330 
bekiU^keny  330 
bel-  ^  dsBzetete- 

lei  273 
belekortyant  507 
belekotnyeleske- 

dik  507 
-bell  480 
benemdrd  507 
bentul  166 
berek  584 
berendezkedik 

157 
berma-apa,  -anya 

Btb.  137 
bese  346 
besz^lget^aek  (ne- 

pieB)  477 
be-tet  173 
bibale  116 
bfbel  136 
bibor  336,  387 
bic41  560 
biceb6ca  507 
Bihar  321 
biglajz  560 
biling6rez  140 
billentyu  259 
bit6  273 
bit84g  144 
bizony  507 
bizonygat  142 
biztos  330 
blizina  560 
bob&k  560 
bobk&r-OB  560 
bobo  560 
Boct,  Boota  315 
bojnik  560 
Bojt  315,  325 
Bokc  315 
bokkol  507 


b6kol   273 
boncz-kee  138 
bonczos  148 
bongor  508 
borisza,  bomem- 

isza  171 
BoroBiiy6  401 
borovnyica  560 
Borsod  120,  311 
bom  177 
bordl  177 
borzanat  141 
borzaz  144 
borz84k  508 
bOBZODgiS  140 
Both  315,  825 
b6tka  560 
botl^kony  154 
botor  177 
botyka  560 
b6z8ik  560 
bolcsel  136 
baidmbika  138 
b5r6nd6  341 
bastdrdg  140 
bradayka  560 
Bra086  489,  570 
brat^rkinya   561 
bratyina  561 
breng4c8  561 
bridOB  561 
brinkol  561 
brizgil  561 
bnmolig  561 
bmncBOg  561 
bada,  bad4r   561 
Baga  325 
buhn4t  561 
bajnik  560 
bakik  339 
bukta  561 
bamberd6  508 
bumfordi  508 


8z6mutat6. 


595 


bimdap&1inka508 
burkol  177,  273 
bAtor  339 
b^8Z  337 
buviflkAl  561 
buzg61kodik  273 


Chakan  320 
Gheka  315 
Oholoz  316 
oacuB  316 

caabos  143 
csajk&s  508 
caal&dnevek  204, 

423 
osalit  273 
csalftoe  154 
084p  364 
caapk&l  562 
osdpol  364 
csamok  273 
csatapiarcz  841 
csat^,  BkiiB  585 
caavaros  155 
oseosetka  562 
Cseka,  Oseke  815 
csemroent  508 
C8engdk6re8  ret 

585 
csepell^rezik   140 
cserep&r  508 
cserj^k  562 
cseve  562 
csevicze  562 
csibellerez  508 
csikle  336 
caikordi&l  141 
csillabiz^l  508 
oflim^ny  562 
C8m&16  (2.  Bzem.) 

114 
csincBara  562 
cslnosgat  142 
oflipk&roB  562 
csira  569 
cairkg  339,  582 
osir&k  355 
c8irkepr6kator 

508 
csiss !    csissatok 

562 
C8i8za-k6  137 
caitdl  142 
c86kdoB  140 
csokreta  360 
csorp&k  562 
08^  212 
C86meny  562 


C8^r  361,  586 
esorget^  584 
c8drogl6  337 
CBTi08k6  562 
C8ac8or-ajk  138 
cBQri-muri  360 

587 
C8ur-yfz  138 
cButakol  508 
csviringol  562 


oi^v^rna  561 
cziozoma  360 
czim  277 
czlmerlet  157 
czimetrurka  561 
czip&kol  581,  582 
czirdk  355 
czirka  562 
oziyiUista  304 
czobor  340 
ozapka  562 


dar&z861yv  343 
d^del  341 
d^d^Bnnoka  508 
del  548 
d^lszaki  273 
derek  (fdn^v)   51 
deru  177 
derul  177 
deyerce  562 
diadal  274 
dies  212 
dic8  (d88zet^telei) 

139 
dic8^  154 
dinnye  278 
dinnye-8apka  508 
d{8z  212 
diyatol,-zik  172 
diyatlan-61  173 
divatos  172 
dlvik  172 
dobaj   155 
dobre  562 
dolgoz^h&z,     do- 

logh^  ;55 
dombormu  139 
doroz8m&8  581 
ddbbent6  106 
doccoa  144 
dOglMik  508 
dorej  259 
dranclr  562 
dratyva  562 
dr^m&l  562 
dretva  562 


drind&l  562 
dring&l  562 
drotar  563 
druzsba  563 
dmg&r-fa  350 
dd-meh,  -yad  137 

362 
dub  563 
dadr61  563 
dancB  563 
dutka  563 


<ber  361 
ebes  585 
edenanya    508 

588 
edesget  142 
6detlen  142 
eger  232 
eger,  egerc8el 

135,  360 
egre8  585 
egyed  212 
egy^n  212 
egyenget  142 
^hetlen  142 
^h-kopp  139 
6bfi  586 
ejaj  563 
^jtszaka  475 
6k  [-esseg]  274 
eke  68  reazei  411 
^kesget  142 
6ke88z61&8  105 
6lad68a]&s  155 
elbeni&l  278 
elbeazelesek 

(n6p.)  58 
elegy  339 
elemiilt  140 
61eng  154 
61etk6pe8  157 
eleye-id6  104 
elhajlit  508 
elb6i4z  508 
elk6borol  508 
elkdyetkezik  508 
ellakik  508 
ellede8  582 
ellenindlty&ny 

157 
ellenet  =  ellent^t 

105 
ellenkeadB^g   155 
ellen^ra^g  155 
ellenpr6ba  157 
elletes  582 
elme^broBzid  508 
elmegy6gy48Zl57 


elmel  136 
elnezet  155 
elnokol  230 
el6-  104 
el6adja  magat 

521 
el6fizete8  157 
el6boz6dik  278 
el^idez  155 
eMmozditis  274 
el6re  ere8zt  508 
el6zk6dik  509 
el8arkal48  284 
elszigetelt  107 
elt6keUet-86gl54 
ember  278 
emberkedik  509 
em^ztot  155 
emlek-    (688ze- 

tetelei)  138, 

154,    155,    509 
Enech  321 
eiiy,enyh  11 1,166 
erdekleteB  156 
^rdem  546 
^rdempenz  156 
drelem  274 
eresztek  334 
er68zakad&8  407 
^rt^k  339 
e8eng  140 
e8ik  es6  ^8  rokoa 

kif.  176,  586 
e8kad5zesek    243 
E8ktill6  125,  308 
est^ly  339 
eszeMz  144 
e8zmerokon8&g 

155 
e8z68  586 
4yad  118 
eyiczkel  178 
ey^h&z  15R 
exlex  54,  237 
ezpedi&l  183 
ez  az  524 


fkgyaszt,  fagylal 

141 
fagylat  341 
fagypont  156 
-f&ja,  -f4jd  51 
fajka  563 
-fajta  295 
fal4mol  212 
falnyil48,    -iiyeg 

106 
fanyard  274 
farad^k  144 


596 


sz6mtjtat6. 


fattyd  gyermek 

102 
faxnis  509 
fegyh&z  139 
fegyTerszunet 

339 
fejlik  142 
feles^  509 
felh&m  509 
fell4zlt  275 
felporhol  88 
felszimatol  274 
feliet8z<5  106 
fen^k  585 
fennk51t  156,841 
fennlet  275 
feny^r  585 
f^nypont  156 
f^rcz-mimka   138 
ferde  177 
ferellenyi  167 
f6rjfi-nem(i  156 
f^rjfldsodik  154 
ferk&l  563 
feazes  143 
filkas,  filpas   563 
flnta  509 
flrkant  141 
flrkAsz  144 
firogat  141 
fi8zt6  585 
fltos  143 
fog^kony  154 
foglalkozik  274 
fojlik  142 
fold-ani   134 
foldabrosz  274 
folfog^   157 
folismer  157 
fSllelkesit  157 
folsemveT^B  509 
faitolja  mag&t 

358 
f51yadol  509 
fODtol  166,   175 
frajoamirka  563 
frajerka  563 
francziail56,  278 
freng&l  568 
fHcska  563 
ftra  509 
f&rik  568 
ftivacs  339 
fuggetlen  339 
ful-ik  359 
fftrgencz  274 
f&Bzer-es  274 
fdtermd   helyek 

neve  584 
fUz6r  274 


g&dor  509 
galleroz  509 
galaska  564 
gamba  563 
ganaj,  -ej   259 
gara  346 
gazd^kod48   156 
gaty&BoIyv  343 
gebulya  417,563 
Oeioa,  Geyza  316 
geniusz  48 
getyelina  563 
gili  339 
gomb4r  177 
gomoly   -og,   -It, 

-ag  274 
gSrbe  93 
g6z8zek^r  156 
grSnya  563 
grifmad&r  345 
gugyela  563 
gula  563 
gal&ce  585 
gdnynevek  536 
gdnyor  274 
giigyu  115,  583 

gj&mangyal  154 
gyAmbisz  582 
gy&r  212 
gyarmat  212 
gyene?  278 
gy^r  274 
gyez8ep6gye8  563 
gy6gy-8zer  138 
gyoml&8  143 
gySkkent  581 
gyOnyorit  342 
gyulik  359 
gyulpont  155 


hdbor  213 
hadarint  509 
hadin^zes  154 
hajadonfejt  520 
hajdokol  140 
hdjfejCL  175 
hajj&gat  277 
hajlat  274 
hajlekony  277 
hala8ka  564 
ham(a)ran  277 
hambit  564 
hampul4k  564 
hatnzsa  564 
handabanda   509 
handrikol  564 
handrmai  564 


hangos,    -lat,  -til 

278 
hangy&llik  283 
hanytorgat  509 
ha6t4tal  509 
hara  509 
harozfl  156 
harmadidei  278 
hansol  278 
hasmint  120 
hason-  213 
hasonlatok  34 
hasonlhatlan  278 
hasonlit  358 
h&tal  509 
hauk4c8  564 
hazafl  157 
bdztuzn^zni   283, 

294 
li&ztijI4tni  233 
hegyk6zi  156 
b^ja  343 
bejjehajj4z  509 
bejj6  346 
belyeslr^s  106, 

417,  458 
helynevek  68 
hengerb6cz, 

-buczk4z  138 
hentel  143 
bepela  564 
berd41  581 
berj6ka  347 
berlic8ka  564 
heven  213 
hidnyol  286 
biedelem  199 
hfmezget  142 
hintasz^k  156 
hirebe8  510 
hisz^kony  171 
hiszeltet  171 
hiaz6  170 
hizeleg  140 
blapatol  564 
hiiptol  564 
hodi  564 
hogyl^t  173 
b6jad  144 
bomola  564 
Homor6d,   homo- 

rtid  585 
h6moi6-^r     123, 

307 
hon  274 
honor41  156 
honpolgir  155 
bozz41at  =  l&to- 

gat  278 
h6m6r6  156 


hdsdal  156 
hujjdgat  277 
hoazanegy  583 
btirol  510 
hul  359 
bus  275 


i   mell^kn.-k6pe6 

424 
iddogat   141 
idomtalan   156 
id^tlen  142 
igazgat6n6    157 
ige  546 
igenyez  154 
igrd'igre  510 
ijedelem  198 
ijenetes  141 
ikes  igek  182, 

363,  424 
-ik  szem-rag  525 

586 
Ulan  275 
illeg  135 
ill-ni  135 
imette  510 
imporfAl  188 
inarogyott  510 
inoseleg  140 
ind-ok  188 
ingad-ni  134 
ingerledik  156 
in6?  278 
intezetek   ozfme 

405 
ipar  156 
iram  342 
iramlt  142 
irat6  360 
irom«j4r6  138 
iroml6  138 
irint,  iront  178 
Irr&gy  157 
isten  115 
i8ten41d48  278 
i8t4r08    126,  808 
issontalan  177 
iszony  213 
i8zos,   i8z68    171, 

360 
iszteni  858 
it^etidd  510 
ittlet  275 
ivakodik  581 
izza8zt6  285,  415 

579 

J4ralat  839 
j4rY4ny  342 


9z6mutat6. 


697 


j&rr&nybetegseg 

156 
jaszlicsk&r  564 
j4t8z6Bzfn   156 
jelenlet  275 
jellemtelen  120 
Jeod  321 
jeszteget  581 
joocerydech  321 
j6f&jd  51 
joh4z  510 
i61et  173 
jov4tol  355 
juhAdzik  176 
jajok  564 
X  hang  577 


kaba  347 
kacBo  275 
kaczaj,  kaczej 

259 
kaczer  106 
kaozt&r  565 
kakas  234,  316 
kali8k6  564 
kalaz  316 
kaiiaf6ria  296 
kanakticz   347 
kanaszodik   176 
kandall6  275 
kankari  587 
kanteroz  152 
k4nya  343 
k&plonka  564 
Kaplory  167,324 
kapUny  52 
kapuz&r^s    el6tt 

113 
kara   346 
karaj,    karej  259 
karasia  116 
karics&l   510 
karoly,  karul  346 
k4roinkod&8  53, 

138 
k&romkod^sok 

243 
karom-szA  138 
karvaly  343 
karzat  339 
k^szolit   142 
kaute,  kaates  517 
kavalk^d  510 
kedeg,  kedig  577 
kediiseges  278 
kegyed  107 
kej  342 
kek,  kfk  584 
kicke  564 


keletkezik  416 
kellemetlen  142 
kelme  342 
Kempelen  Farkas 

236 
k4n  213 
kenyszer  213 
k^pez  (n^mete- 

sen)  521 
kep(e)zet  275 
ker  (ige)  293 
kerecsen,  kere- 

cset  318,  347 
keredek   144 
kerek-6k  334 
kerendzik  116 
kereszt  -apa  -anya 

8tb.  137 
keresztnevek  479 
keringel  358 
kerra  346 
kertel  510 
keselyu  343 
keszlel  141 
kesztyd  259 
ketkozbe  415 
ket(-8eg)l78,  586 
ketszinsSg  156 
kiadoB  409 
kUllitvdny  155 
kicke  564 
kicska  564 
kiegyenlitddik 

234 
klgy48zolyv  343 
kihaj6z  285 
kihallgat&8   157 
kik,  kek  584 
kika  5(54 
kila  175 
kimutat6  t&bla 

155 
kina.t4l    137 
kinez  217 
kir&ndul  275 
kiszeret  510 
kiszfulik  510 
kiszipolyoz  371 
kitetel  580 
kiv^gez  295 
kivet  174 
kivisz  vmit  339 
klapacska  564 
kloka  564 
klopk&l  565 
k6bolyog  141 
kocar  565 
kocur  565 
kocska  565 
kodak  304 


k6fioz  510 
k6k  179 
k6k4z   115 
k6k6  115 
k6k68  510 
koll4r  565 
Koloz8v4r  527 
koroin4r  565 
konaszodik  176 
kond&I16  275 
Koii8tancziii&- 

poly  112,  579 
konterfintereske- 

dik  510 
kopec  565 
kopp-semmi  139 
kora,  koran  181, 

383 
korcsm&rol,  -oz 

144 
korh  92 
korhad  87 
korhad^k  92 
k6rjelen8^g  155 
korm&nyhu  157 
koBztrunka  565 
k6ty  510 
kocUik  581,  582 
koglt  407 
kohecsel  275 
k61(y)6k  547 
kolt  104 
k5nyek,     k5nyok 

583 
k6ny6r  213 
kSnyor   -(flBszet^- 

telei)   138 
kor  (ige)  293 
korny.  -6s  275 
korny^k  156 
konnyit  275 
kOromszedeB  289 
Kori)S  232 
kdrter  342 
kSriilet  1^6 
k68zorul<5dik  278 
k6t-vall  278 
kdvez  510 
koz-  68  osszete- 

telei  157 
kozbe  415 
kdzeledik  275 
kozelfekv6   110 
kozeli  157 
kozes-kozepe  510 
kozgyulolet  510 
kozmond^sok  34, 

119.   242 
kozt&rsasdg  340 
kravic8ka  565 


kriBzUr  565 
krityik  565 
kromka  565 
kracenyika  565 
kac8erac8ka  565 
kuka  510 
kulicBka  565 
kuna  565 
kun^roz  510 
ktip  167 
kupol(y)a  167 
karh^ja  346 
korny ik  565 
kutAc8  565 
kutyika  565 
kiilemtan   286 
kiir  (ige)  293 
kiityii  115 


la  565 
l&bpi8Z  295 
l&brakap  278 
lafatyol   511 
lakhely  278 
lamdaizmus  547 
l^nynezd  294 
lap  275 
lapaj  565 
LapincB  128,310 
14t6  poh&r  278 
l&ttatm&ny  275 
laz  340,  585 
l&z-ing  275 
lazit  275 
lazsnak  511 
Ie4nynez6  233 
lebel  342 
lebirhatatlan  407 
lebonyolit  157 
leend68cg  154 
leffen  511 
leg- 356,  585,  586 
legelo  584 
legkor  156 
legy6z  275 
Lengeij,    Lengeii 

316 
lenne  64 
leripal  565 
LeBBU  317 
let-  (=  leg)  356 
-let  173,  275 
letere  120 
letlen  511 
levelez6  340 
levelhord6   po8ta 

340 
lez8&k  565 
libucz  511 


598 


sz6mutat6. 


likacsozik  144 
livoda  585 
«11  igekepz6  412 
loc8k41  140 
16d&m  179,  587 
lorn  342,    583 
lomb  342,   583 
long&r  565 
lop6  408,   523 
lop6dzik  275 
Loponsu  128,  310 
Idszinek  511 
16tol6  511 
I6b6z  178 
lucy,  Idczi  122, 
ludfl  279        [306 
lakas  6ra  284 


macal  566 
madarnevek  344 
maga   107 
maganitott  107 
mag&atanit6   155 
magar&bir&s    511 
magaszt-ani  135 
magasztos  143 
magauralom    511 
magonoz  227 
magyar     geniasz 

4S 
Magyaren  53 
magyarok   istene 

115,  417 
makovita  566 
marczona  275 
maricsk&l,  -kol, 

-zsgat  140 
mar  manes  566 
martalek  144 
marancsek  566 
mkzg&l  140 
mazna  566 
megakad&lyft279 
megdalol  511 
inegdobbent6  106 
meggondolkozik 

511 
meggyalogol  511 
meghalaszt,   -ha- 

lat  521 
megharomp&l- 

cz4z  279 
meghiflz  vkit  279 
megkanaazodik 

176 
megmenni  416 
megtorlik  511 
megy  (tdrgyasan) 

416 


Mel4k  351 
meleng  136 
meltinylani  154 
-m6ltu  162,  361 
men6    (2.   szem.) 

114 
memii   t&rggyal 

416 
mer6n  279 
memy&kol  566 
mers^k  154 
mesek    58,    240, 

297 
me8t6r8z6k55,56, 

354,  532 
Meszes  kapu  131 
messzellem,  meaz- 

szillem  166 
meterrendszer 

muszavai  526 
mettdl  362 
miaty&nkat,  -ot 

170 
mimikai  511 
minthogy  179 
misalofka  566 
miskarol  566 
modem  227 
moraj  259 
mormol&Bz  511 
morvany  566 
Mosouy  811 
mostkori  110 
motoz  (f6n.)   550 
mraucsog  566 
mucsarka  566 
muriny  560 
Musun  129,   311, 

319 
mutatviny  342 

aagynyaTalya 

517 
napl6  842 
natrabulya  578 
ne,  nem  103 
nehezenhiszA  170 
nemtd  340 
nepetimologia 

535 
nepies     kdlteme- 

Dyek  584 
neazel  511 
nevedek  275 
neyek    63,     304, 

423,    478,  479, 

535 
neyel  588 
nevel6  395 
n^z,  niz  584 


nincsetlenBeg  511 
n^Domu  156 
nSvel  588 
ndT^nynevek   63, 

478 
Nueclen,  Nuetlen 

317 

ay^ras  511 
nyelvj&r^ok    10, 

60,    221,     328, 

333,    445,  461, 

513 
nyelysaj4t8&gok 

60,  445 
nyolvtan  340 
nyikordal  141 
ny&l  49,   525 
nyllas  400 
nyirettyu  275 
nyitani  520 
nyomtatvany  275 
nyugtalan  361 

oc8en&8  566 
OduB  315 
ojlik,  61ik  142 
olyb&  511 
om&c8ka  566 
Om868  125,  233 
op&lka  566 
opatanca  566 
opica  566 
Ord6  287 
orsz&ghalom  45 
orv  512 

Ostoroa  126,   308 
08tyepka  566 
osztoru  335 
otthonka  512 
6vatlaii  283 

6dong  512 
dc8  512 
olyv  343 
61t^  342 
omled  134 
omlik  142 
6n  107 
6nkeny  276 
Crhely  340 
Mt,  drjit  142 
6rjong  340 
tehajdan  156 
dskor  156 
6Bzinte  586 
588zefugg^8telen 

157 
d88ze8  480 
.  588ze  igekot^  512 


paozkiz  512 
p&h6  225,415,  579 
pajzin  49 
pampaska  566 
panaazkodik 

vmire  580 
panosuka  566 
pandur  279 
papanc  566 
papimya  566 
paprika  230,  414 
Paprika     Jancsi 

230,  414 
papula  566 
par^  585 
paraj,  par4j    259 
parancs8z6  138 
paraszt    (ruh&n) 

50 
par&z8ol  567 
pargamassza  295 
p&ro8gat  142 
part  415 

p&8kom  584,  585 
paskorta  567 
past  585 
paszpa  415 
patril  567 
pazar  342 
p&z8it,  p&zsitka 

567,  584 
pazsrak   567 
p6c  567 
pedig   577 
pelendrdk  567 
peleny  567 
penig  577 
Pentec,    Penter 

317 
percz-enet  181 
permesz-tuz  139 
perszcenkar  567 
perzs-buz  138 
p^,  piz  584 
pilk&r  567 
pingasz  144 
piroii-8z6  138 
pirdlat  276 
pi8zk  567 
pi8zkint  141 
piszkOB,  piazok 

416 
pitlikel  581 
pityerdiil  141 
piz,  pez  584 
plaok&r   567 
poggy48Z  276 
p6k48z  283 
p6kha8  361 
pomosznik  567 


sz<3kutat6. 


699 


pontoz  276 

por  87 

porhad,  porhiui76 

87 
Porozlou  325 
porka  90 
posztpdsz  415 
potomok  567 
potor  177 
povalac8  567 
poved&l  567 
poffesz-pulyka 

139 
prasnya  567 
prassiva  567 
prat&l  567 
presi  567 
pr^Bzmog  567 
pries  568 
pripovecska  568 
priszUcs  568 
prustya  335 
ptacsk&r  568 
puhatos  143 
pakhas  361 
pap&cska  568 
pupenc  568 
pargam&l  279 

rabSc  568 
'  rabt&rs  340 
radiam  512 
rag  213 
rajnelka,  rajnol 

568 
rajt^r  568 
rakodmtoy  276 
rakottmany   413 
rakva,  rftky^k 

251 
r&ndft  141 
rimg-ani  135 
rap4k  568 
r&r6  343 
razsgya  568 
realizmus  109 
recefice  512 
regid^  156 
rehul  512 
rejlik  142 
rem  177 
remenyel  279 
reroletes  156 
remlik  276 
remzet  154 
rendbe  hoz  279 
rdszvet  173 
ret,  rlt  584 
ret6g  340 
retiheja  343 


rdtisas  348 
rev^n  520 
rezg^rj  408 
rezzent6  106 
ria8z-m6dra  139 
ricsak-os  360 
rigolya  283,    368 
rihan  358 
rikkancs  276 
rim  (rdm)  177 
rim&ns^  144 
ring-ani  185 
ring&l  140 
ringat  139 
riog,-at  135,358, 

512 
riskd  361 
rit,  ret   584 
ritak  360 
rokons^gi  szavak 

363 
rong&z,    rongol 

139 
ro8sz4tl6dik  416 
rotacizmuB  547 
r6tat  279 
rovatlap  155 
rozzan-t  276,  357 

586 
rdgeszme  138 
ropke  342 
rAra  568 
rdtol  512 
ruzsioska  568 

■afarina  112 
sagyibd  568 
sandit  276 
84pk6r  139 
sarha   568 
flarkantyd  259 
sas,    saskeselyu 

343 
b488  585 

84te8,  084te8  585 
savanyd  ret   585 
Scilao  324 
se,  sem  103 
Sebes,  Sebos  320 
segestye  583 
sejlik  142,   407 

583 
sejt  517 
Sekar  324 
semmi  ember  512 
semmi  feld  512 
semmis-ft,    -edik, 

semmi t  276 
sepdos  568 
sepleta  568 


seres  !<82 
s^-ni  136 
sery-^  582 
seta-,    8et416hely 

lOJ,  138 
-si  HI   163,  228, 

287 
sifnyik  568 
8ik4r-fd,-kefe  137 
siker  276 
sir&ny  568 
siska  569 
skripog  569 
skrob&l  569 
skolyit  569 
smatrog  569 
smurk&l  569 
861yom  343 
somfordal  139 
somrog  569 
s6rj&z  418 
sorvaszt  276 
somlek  585 
Bovenyzet  276 
8peh4c8  569 
spekula  179 
spikk  569 
spintol  569 
spira  569 
spirka  569 
splek  569 
stira  569 
sug^lat  276 
8ug6-b6g6  279 
sankalopd  295 
suprika  -414s  354 
snrcfk  569 
suska  569 
sn8ny4B  569 
sostorekol  140 
B&stya  569 
BOkdr  276 
8ay5lyeny  512 
sy4bel  569 
syandra  569 

■lab  358 
szabad-jon,  -na  64 
szakat  141 
szakdl  142 
8z41yon-4z  336 
-8z4mba  295 
szamnka  64 
szaporgat  142 
szatying  512 
szegenyek     ya- 

gyunk,  de  .  .  . 

476 
Bzegyenget  141 
8zek4o8  569 


szek41,  szekatdra 

140,  512 
8zekc86  130,  234, 

313 
szelemenfa  512 
Bzelidget  142 
szdltelen  142 
Bzemel  276 
szemdly  216 
szemermetes :  sze- 

mdrmetlen  575 
szemkor  276 
szemle-osfi   138 
Bzendor  342 
szennyul,  -it  276 
Bzepe  583 
Bzerel  340 
Szerenos  131,  313 
szereny  107 
Bzerba  512 
szerkeszt  136 
szikonyoB  585 
8ziii4k  569 
Bzinezes  155 
szinte,  szint^n  1 04 
8zip4kol  581 
Bzipoly  371 
Bzitik  569 
8ziy4rog  140 
8zlim4c8^k  569 
szmerkog  569 
Bzmdddl  570 
Bzobor  340 
8z6kincs  588 
8z61480k  34,   119, 

242,    419,  421, 

467,  578 
Bzomjd  586 
szontyolodik, 

Bzontyorodik 

581 
BzorgalmatoB : 

Bzorgalmatlan 

576 
Bzoritkozik  276 
8ZOr08  143 
8zopog41  139 
8z68z61a8  105 
Bzotyorodik  581 
8z6nye  51 
8z6rdomb   584 
Bzormeldk  178 
Bz6rny-eteg    178, 

270 
8z(iyetkezet  404 
szratyi  570 
Bzr^pog  570 
8ztoki*48a  570 
Bztopka  570 
Bztrapacska  570 


600 


8z6mutat6. 


Bztrapka  570 
sztrikog  570 
szundikal,     -dft 

278,  276 
sziirkulet  276 
szur^t  kitettek 

578 
szuzies  157 
szvorka  570 


taoska  50,  570 
tagadja     hogy 

(nem)  159 
t&j^sz  177 
tAJBz6k21,51,  57, 

115,    183,  244, 

295,    301,  415, 

421,    461,  478, 

515,  529 
t&k  181,  586 
taU168  mesek  529 
t&lcza  167 
talpa  alja  279 
t^mpont  139 
tan  213,  340 
tanhely  13S 
tan6rok   585 
t4nyi,  -tenyi,  52, 

111,    163,  228, 

287 
tapacsol  178 
tapintatOB  157 
taraj,  tarej  259 
Uir4i  570 
targyas     ^8    lAr- 

gyatlan     iger. 

235 
t4rgytag08  157 
tart&ly  405 
tarvarjti364,  410, 

524 
t4voll6t  275 
-te  =  tyd  258 
tekergdzes  518 
televeny  340 
telik  360 
temeto  277 
temp6zik  513 
teny^sziillat  139 
tep,  tip    584 
terep  213 
tennes  400 
termeszetes  277 
tessek-l&ssek  513 
testallaa  277 
testgyakorlat  370 
-t^t  173 
tetcnke  152 
tevelyit  142 


t^y-     (hit,     -tan 

stb.)  193 
tiltja    hogy    (ne) 

159 
tiny  570 
tip,  tep   584 
tipoly  372 
tiszteleg  140 
tisztog&l  189 
tizenkettedik  6r&- 

ban  lis 
tohonya  581 
toklasz  513 
Toldi  Mikl68  leva 

578 
toUhurcz  513 
topoly  (fa)  570 
torna,     -&z     stb. 

370 
t6gy  548 
tesmeny  277 
tonk-re  tesz    stb. 

179,  343,  587 
torten^BZ  343 
tfirvebab  583 
tdrveny  Bzektir  5 1 3 
torzsok  309 
t6s  152 
tovik  152 
tracska  570 
trakt4r  570 
tranforo  570 
trfih^ny   570 
tr6p&l  570 
trepolkodik  570 
trocka  570 
traba   570 
trulyo  570 
tulengedekeny 

155 
Tursoc  127,  309 
tutyimutyi  513 
tiir-be  293 
tiirem,  turomolai 

178 
tiiremlik  513 
-tyd :  te  258 

ngr^nd  134 
ugrifogja  415 
ugy  248 
uheg  320 
ujdon  277 
ujs&g  157 
Umusouer  124, 

307 
Ungarn  53 
UBZul  142 
ntcza  368 
at6kor  157 


ftberoziha  513 
iidv  157,  280 
iigy^sz  277 
iild-eni  186,    546 
ultdncz  227 
Ored^k  144 
iiresget  142 
iirgetag   585 

▼a-ve,  v&k-y^k 

251 
v&d(-ol&s)  178 
vagyons&g  155 
yagyt^rs  343 
Vajaa  127 
yal41  52 
valaska  570 
v&lasz-^t,  -fal 

139 
v&la8zt6  279 
y&llat  yonit  519 
ydlik  360 
-val6  162 
-yan  -yen  159 
y&rd4n    869,  579 
yarScska  570 
yarjti  354 
yarkocs   570 
vdrna  167 
Vaszoly,  Vazul 

313 
yedangyal  154 
yeg(e)zet  155 
veUl  51 
yerad6  155 
yerbuv&l  571 
y^rcse  343 
yerseng  360 
ver8zip6  372 
yeszedelmeztetes 

279 
yeszekedes,  yeszd- 

des  102 
-vest  173 
yeteke:]^8  102 
vetemit  142 
yeteny  277 
yezetekeny  277 
yidor  340 
yig41yo8  362 
yigan6  340 
vigasz  139 
Vilalmus,  Vilman 

317 
vilUny,     yillo- 

mAny  107 
vink6  571 
virag  400 
virkoldk  571 
yiszip  571 


yiszonoz  358 
yiszhang  277 
yita  360 
yizeny68  585 
Ymsoer  124 
yojacskinya  571 
yolna  64 

yonit  (yallat)519 
yordan  369 
yolgy  319 
Voyos  127,  309 

Wacil,Wazill31, 

313 
Wien  6,  349 

Ystoros  808 

labgyerek  102 
zajda  407 
z4k&nyo8  178 
zAmiska  571 
zapracska  571 
zargat  513 
z&Bzp&s  r^t  585 
zatrac^na  571 
zayadz&l  571 
z4yoz   571 
zegerny^  581 
Zeceuaeu  130,312 
zeke  102 
zerznr  102 
zihal  588 
Ziloc  324 
zimank6s  582 
zmok  571 
zSrdit,  zorget  102 
zuhaj,  zuhej    259 
zuhos  143 
zurbol  513 
zuryaj  571 
ztiz-ni  277  • 
zuUik  357,  586 

587 
ziipog  513 
ziirlik  357 

isaba  571 
zsder^l  571 
zBembelddea    102 
zsendice  571 
zsert  571 
zsidr4k  571 
zsincica   571 
zsompor  581 
zsorvil 

%1, 


^:.3- 


3  bios  015  OAS  725 


4 


Stanford  University  Libraries 
Stanford,  California 


Return  tUf  book  on  or  befor*  d«te  dm. 


I:' 

* 

•♦,■4 -f^,*- 

'"^  ^ ' 

^    J^  Vic 

1 

.-^ 

i 

^."^ 

i  1 

^*^  M-         _?>          ," 

'i>H 

^i^%\^--''<'  <a 

>  •    /^.^ 

tf^uV 

.>>^^  .^1 

1^ 

»^'^'-        '^'^- 

9 

0^ 

•^'^•^j 

r  *     .     .. 

^^^^aTv                *  «  "^jtl 

%  ^iLs-  _  ^ 

^ 

^^B 

i^B^ 

^^^^^^^^^^ 

