Nepotřebujeme ani předpokládat velké keynesiánské „multiplikační efekty“, abychom dospěli k závěru, že kombinovaný dopad těchto konfliktů srazil v každém roce růst nejméně o jeden procentní bod, zvláště pokud se domníváme, že riziko vyvolané takovým chováním odrazuje firmy od najímání zaměstnanců či investování. (Podle jednoho měření vyvolaly krize kolem dluhového stropu v roce 2011 a uzavření vládních institucí v roce 2013 nejistotu srovnatelnou s nejistotou po teroristických útocích ze září 2001 a po pádu banky Lehman Brothers v roce 2008.)
但最简单的解释还是第四种：2011—2013年间美国混乱不堪的财政政治——“财政悬崖”、债务上限僵局、联邦违约闹剧、政府关门、自动减赤等事件层出不穷。你不必假设存在巨大的凯恩斯主义“乘数效应”就能看出，这些冲突的合力每年至少拖累了一个百分点的增长，特别是如果你认为这一模式让企业不愿雇人和投资的话。（根据一项指标，2011年债务上限危机和2013年政府关门所导致的不确定性可以与2001年9月恐怖袭击和2008年雷曼兄弟公司倒闭相提并论。）