Ačkoliv se tedy může zdát, že Čína se svými rezervami v zahraniční měně v objemu 3,5 bilionu dolarů ztělesňuje tendenci rozvíjejících se ekonomik přepojišťovat se vůči vnějším rizikům, ve skutečnosti tato země čelí stejným úvěrovým rizikům jako její protějšky. Rozdíl spočívá v tom, že Čína zavedla strukturální – a tedy trvalejší – úvěrovou politiku, zatímco jiné rozvíjející se ekonomiky jsou vtahovány do cyklické úvěrové horečky.
在这个意义上，即使中国手里的3.5万亿美元外汇储备可能成为过度保障外部风险的典型范例，但它依然会遭遇别国那样的信贷风险。其区别在于中国推行了结构性——因此也会延续长时期——的以信贷为基础的政策，而其他新兴经济体则陷入了一场周期性的贷款狂热。