Toto vysvětlení se může zdát ještě paradoxnější než to první, ale jeho logika je přímočará: vlády se často snaží vyhnout náročnému úkolu zlepšit ekonomickou efektivitu reformami na straně nabídky a raději spoléhají na zásahy na straně poptávky. Tváří v tvář zpomalení růstu zapříčiněnému strukturálními faktory tak mnohé země reagovaly snížením úrokových sazeb a stimulací úvěrů.
这一解释看上去比第一个解释还要矛盾，但逻辑很清楚：政府常常试图摆脱通过供给端改革改善经济效率的艰巨任务，而依靠供给端措施。因此，当面临因结构性因素引起的增长减速时，许多国家的应对措施时降低利率和刺激信用。