Kdyby ECB měla 3% inflační cíl, namísto cíle těsně pod 2&nbsp;%, a Německo, které má největší přebytek obchodní bilance na světě, pobídlo k&nbsp;6% růstu mezd a tolerovalo 4% inflaci, což by znamenalo mírný růst reálných mezd převyšující očekávané přírůstky produktivity, postup korekce v&nbsp;eurozóně by byl politicky i ekonomicky méně nákladný.
Se il target di inflazione della Bce fosse il 3%, invece che vicina al 2%, e la Germania, con il maggiore surplus di parte corrente del mondo, incoraggiasse una crescita dei salari del 6% e tollerasse un’inflazione al 4% – il che implica una modesta crescita dei salari reali oltre agli incrementi attesi sulla produttività – il processo di risanamento dell’Eurozona diverrebbe meno dispendioso sia a livello politico che economico.