Kdyby ECB měla 3% inflační cíl, namísto cíle těsně pod 2&nbsp;%, a Německo, které má největší přebytek obchodní bilance na světě, pobídlo k&nbsp;6% růstu mezd a tolerovalo 4% inflaci, což by znamenalo mírný růst reálných mezd převyšující očekávané přírůstky produktivity, postup korekce v&nbsp;eurozóně by byl politicky i ekonomicky méně nákladný.
Si la BCE se fixait un objectif de 3% pour l'inflation (plutôt qu'un taux légèrement inférieur à 2%) et si l'Allemagne qui connaît l'excédent des comptes courants le plus élevé du monde acceptait une hausse des salaires de 6% et tolérait 4% d'inflation (ce qui implique une hausse modeste des salaires réels par rapport aux gains de productivité attendus), le processus d'ajustement de la zone euro deviendrait politiquement et économiquement moins coûteux.