Volbou vyváženého konceptu svobody projevu následoval brazilský Nejvyšší soud precedenční rozhodnutí z mnoha evropských zemí, kde byly odsouzeni popírači holocaustu, a názory výboru pověřeného sledováním shody s Úmluvou OSN o odstranění všech forem rasové diskriminace a s Evropským soudem pro lidská práva.
Mais en optant pour un concept impartial de liberté d'expression, la Cour Suprême du Brésil a suivi les précédents de plusieurs pays européens qui ont condamné les individus niant l'existence de l'Holocauste, ainsi que l'opinion du comité chargé de contrôler le respect de la Convention internationale sur l'élimination de toutes les formes de discrimination raciale (ONU) et de la Cour européenne des Droits de l'Homme.