Ten se počítá tak, že se od HNP odečtou „špatné výstupy“, jako je znečištění životního prostředí, a přičtou se k němu netržní činnosti, jako je volný čas. Autoři ukázali, že společnost s větším objemem volného času a menším objemem práce se může těšit stejnému blahobytu jako společnost s větším objemem práce – a tedy vyšším HNP – a menším objemem volného času.
Ils ont démontré qu’une société profitant de davantage de loisirs et subissant un moindre volume de travail pouvait jouir d’autant de bonheur qu’une société travaillant plus – et présentant ainsi un PNB supérieur – et s’adonnant aux loisirs dans une moindre mesure.