Otázka, kterou si kladu, tkví v tom, jak tito tři muži s tak odlišným původem a životní dráhou – Chruščov, ruský rolník proměněný v proletáře, který se stal generálním tajemníkem sovětské komunistické strany, Király, maďarský voják starosvětské Evropy, prodchnutý aristokratickými tradicemi, a Kołakowski, ušlechtilý akademik z Varšavy, jemuž byly bližší kacířské názory jansenistů než zvrácená logika leninistické dialektiky – mohli nakonec přispět k témuž cíli: vzkříšení svobody v Evropě.
El interrogante para mí es cómo estos tres hombres con entornos y trayectorias tan diferentes -Khrushchev, un campesino ruso devenido proletario que terminó siendo secretario general del Partido Comunista soviético; Király, un soldado magiar de la vieja Europa, encumbrado en las tradiciones aristocráticas; y Kolakowski, un caballero académico de Varsovia más en consonancia con las herejías jansenistas que con la lógica perversa de la dialéctica leninista- pudieron en definitiva contribuir al mismo objetivo: la resurrección de la libertad en Europa.