Od roku 1993 až do dnesních dnů atmosféra mezi oběma zeměmi houstne. Na svědomí to má celá řada drsných střetů: vynucený vstup na palubu čínské obchodní lodi v Perském zálivu (mylně podezřelé, že do Íránu veze komponenty pro výrobu chemických zbraní); pokus USA zablokovat nabídku Číny na uspořádání olympiády v roce 2000, stupňující se napětí ohledně Tchaj-wanu, aféra Wen Ho Lee (kde byla Čína křivě obviněna z krádeže amerického jaderného tajemství), neúmyslné bombardování čínského velvyslanectví v Bělehradě americkými letouny během kosovské války a konečně vzdusná kolize amerického spionážního letadla s čínským bojovým letadlem, k níž doslo v loňském roce.
De 1993 a 2001 una serie de encuentros abrasivos envenenaron la atmósfera: el abordaje forzado de un barco mercante chino (del que se sospechaba erróneamente que llevaba componentes químicos bélicos a Irán) en el Golfo Pérsico; los esfuerzos estadounidenses por bloquear la postulación de China como anfitrión de los Juegos Olímpicos del 2000; tensiones crecientes por Taiwán; el asunto de Wen Ho Lee (cuando se implicó falsamente a China en el robo de secretos nucleares estadounidenses); el bombardeo accidental de la embajada de China por aviones estadounidenses durante la guerra de Kosovo; y la colisión en vuelo de un avión espía estadounidense y un caza chino el año pasado.