Do takového uvažování se promítá prastará obava: jak ji vyjádřil Platón, občané by dostali „informace bez řádného poučení, takže by byli pokládáni za znalé, přestože by byli velkou měrou zcela nepoučení.“ Jde o obavu, jejíž ozvěna se od té doby nesla dějinami, od okamžiku, kdy katolická církev uvalila klatbu na Gutenbergovu pohyblivou sazbu, po dobu, kdy si viktoriánská buržoazie stěžovala na nově objevenou svobodu tisku.
Esta forma de pensar refleja un temor que se remonta a muchos siglos atrás: como lo expresara Platón, los ciudadanos tendrían acceso a &quot; información sin una adecuada educación y, en consecuencia, creerían saber mucho cuando en realidad son en su mayoría ignorantes &quot;.