Využívají se proto obvykle jen ve velmi specializovaných souvislostech, například při snahách vysvětlit takzvanou „hádanku akciové prémie“ (empirický postřeh, že za dlouhá časová období mají akcie vyšší výnosy než dluhopisy).
Infolgedessen werden sie häufig nur in sehr spezialisierten Zusammenhängen eingesetzt, wie etwa in dem Bemühen, das sogenannte „Equity Premium Puzzle“ (die empirische Beobachtung, dass Aktien über lange Zeiträume hinweg renditestärker sind als Anleihen) zu erklären.