Европейската политика в тази област може да стане по-ефективна на глобално равнище и в рамките на ЕС, ако: а) европейските усилия бъдат подкрепени от усилията на други силни индустриализирани държави извън ЕС, наред с държави като Китай, Индия, Бразилия, Русия и т.н.; б) развитието на атомната енергетика бъде насърчавано, а не обезсърчавано, поне през следващите 30-40 години, докато бъде разработена технология за използване на възобновяеми ресурси и разходите я направят достъпна за пазара, без да се предоставят грантове; в) Европейската комисия окаже по-силна подкрепа на проекти, насочени към пестене на енергия и извличане на енергия от биомаса, включително трансфер на технологии, в по-слабо развитите държави-членки на ЕС с по-голям потенциал в областта на земеделието.
Eiropas politika šajā jomā var kļūt daudz efektīvāka pasaules līmenī un ES, ja: a) Eiropas centienus atbalsta citu spēcīgo rūpnieciski attīstīto valstu centieni ārpus ES un tādas valstis kā Ķīna, Indija, Brazīlija un Krievija un tā tālāk; b) kodolenerģijas attīstība tiek veicināta nevis traucēta vismaz turpmākos 30 - 40 gadus, kamēr tiks izstrādāta spēcīga atjaunīgo resursu izmantošanas tehnoloģija un tirgus varēs atļauties segt šīs tehnoloģijas izmaksas, nepiešķirot dotācijas; c) Eiropas Komisija noteiktāk atbalstīs projektus, kas vērsti uz enerģijas taupīšanu un enerģijas iegūšanu nu biomasas, tajā skaitā tehnoloģiju nodošanu, mazāk attīstītajās ES dalībvalstīs ar lielu lauksaimniecības potenciālu.