Важна слабост на първите национални планове за действие в областта на енергийната ефективност, освен огромното забавяне в тяхното предоставяне от някои държави-членки, в това число и Гърция, е фактът, че амбициозните планове не са съпроводени от ясно формулирани практически предложения с добавена стойност, независимо от факта, че според последните данни, оповестени от Европейската комисия, ако целта за постигане на икономии на енергия от 20 % бъде постигната, Европейският съюз ще използва приблизително 400 млн. т нефтен еквивалент по-малко първична енергия и емисиите на въглероден диоксид ще намалеят с 860 млн. т.
Viens nozīmīgs trūkums pirmajos valstu energoefektivitātes rīcības plānos, svarīgāks par lielo kavēšanos to iesniegšanā no atsevišķu dalībvalstu puses, tostarp arī no Grieķijas puses, ir tas, ka šos tālejošos plānus nepapildina skaidri definēti praktiski priekšlikumi ar pievienoto vērtību, neraugoties uz to, ka saskaņā ar jaunākajiem datiem, kurus publiskojusi Eiropas Komisija, ja tiktu sasniegts šis mērķis par enerģijas ietaupījumu panākšanu 20 % apmērā, ES par aptuveni 400 miljoniem tonnu naftas ekvivalenta mazāk izmantotu primāro enerģiju un CO2 emisijas samazinātos par 860 Mt.