Икономическата активност отбеляза спад в световен мащаб, а все по-ниските приходи от данъци и увеличаващите се в резултат от кризата разходи за социално обслужване доведоха до повишаване на публичните дефицити.
Visā pasaulē samazinājās ekonomiskā darbība, un krīzes dēļ kritās nodokļu ieņēmumi un pieauga sociālie izdevumi, kas izraisīja valstu parāda apjoma palielināšanos.