По-специално имам предвид необходимостта Базелският комитет и Комисията да изяснят третирането на споразуменията за реципрочни финансови кръстосани участия; значението на определянето на критерии за висококачествени ликвидни активи, като се вземе предвид определението на Европейската централна банка за допустими активи за операциите по паричната политика (механизъм за обратно изкупуване); включването на държавния дълг на всички държави-членки от еврозоната като висококачествени ликвидни активи независимо от конкретния им рейтинг, за да се намали диспропорционалното въздействие на дейността на рейтинговите агенции.
Jo īpaši runa ir par to, ka Bāzeles komitejai un Komisijai ir jāpaskaidro attieksme pret savstarpējas finanšu līdzdalības līgumiem, par to, cik svarīgi ir noteikt augstas kvalitātes likvīdu aktīvu kritērijus saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas izstrādāto pašreizējo definīciju par atbilstošiem aktīviem monetārās politikas operāciju veikšanai (repo iespēja), un par to, lai visu euro zonas valstu valsts parādu iekļautu kā augstas kvalitātes likvīdus aktīvus neatkarīgi no to konkrētā reitinga, tādējādi samazinot kredītreitinga aģentūru darbības neproporcionālo ietekmi.