Както вече беше споменато, държавите-членки се възползваха от предоставените им от Договора от Лисабон правомощия относно сътрудничеството да предлагат инициативи в областта на наказателното правосъдие, а липсата на напредък по отношение на процесуалните права от 2004 г. насам беше частично преодоляна с това първо право от пътната карта, предложена от шведското председателство.
Kā jau tika minēts, iniciatīvu ierosināšanas nolūkā dalībvalstis ir izmantojušas Lisabonas līguma sniegtās priekšrocības par tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, tomēr tas, ka kopš 2004. gada procesuālo tiesību jomā nebija vērojams progress, tika daļēji atrisināts ar šīm pirmajām Zviedrijas prezidentūras ierosinātajā ceļvedī ietvertajām tiesībām.