Парламентът внесе следните важни изменения: разширяване на обхвата на директивата, за да бъдат включени системите за централно отопление и охлаждане; засилване на ролята и стандартизиране на формата на сертификатите за енергийните характеристики на сградите; изработване на обща методология за определяне на минималните изисквания по отношение на енергийните характеристики; прилагане в случай на препоръки от публични институции, съдържащи се в сертификата за енергийна ефективност през периода на неговата валидност, на нови разпоредби относно предоставянето на информация на потребителите и обучението на одитори и експерти; както и издаването от 2019 г. на разрешителни за строеж на сгради, произвеждащи на място енергия от възобновяеми източници в количества, не по-малки от количествата енергия, произведена от конвенционални източници, заедно с въвеждането на нови разпоредби за инспектиране на системите за отопление или охлаждане.
Parlaments ir ieviesis šādus svarīgus grozījumus: paredzot jaunus noteikumus par apkures un dzesēšanas sistēmu inspicēšanu, papildus jāpaplašina direktīvas piemērošanas joma, lai iekļautu siltumapgādes vai dzesēšanas sistēmas, jāpalielina ēku energoefektivitātes sertifikātu nozīme un jāstandartizē to formāts, jāizstrādā vienota metode minimālo energoefektivitātes prasību noteikšanai, valsts iestādēm jāievieš energoefektivitātes sertifikātā minētie ieteikumi tā darbības periodā, jāievieš jauni noteikumi par patērētāju informēšanu un auditoru un ekspertu apmācību, kā arī no 2019. gada jāparedz būvniecības atļauju piešķiršana tādām ēkām, kas vietējā līmenī ražo atjaunojam enerģiju vismaz tādā apjomā, kas vienāds ar tradicionālo avotu enerģijas apjomu.