Важна слабост на първите национални планове за действие в областта на енергийната ефективност, освен огромното забавяне в тяхното предоставяне от някои държави-членки, в това число и Гърция, е фактът, че амбициозните планове не са съпроводени от ясно формулирани практически предложения с добавена стойност, независимо от факта, че според последните данни, оповестени от Европейската комисия, ако целта за постигане на икономии на енергия от 20 % бъде постигната, Европейският съюз ще използва приблизително 400 млн. т нефтен еквивалент по-малко първична енергия и емисиите на въглероден диоксид ще намалеят с 860 млн. т.
Az első nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervek egyik jelentős hiányossága - azonfelül, hogy a tagállamok, többek között Görögország is, jelentős késéssel nyújtották be azokat - az, hogy az ambiciózus terveket annak ellenére nem kísérik egyértelműen meghatározott, többletértéket képviselő gyakorlati javaslatok, hogy az Európai Bizottság által közzétett friss számadatok szerint a 20%-os megtakarításra irányuló célkitűzés megvalósítása esetén az EU megközelítőleg 400 Mtoe-val kevesebb primer energiát használna, a CO2-kibocsátások pedig 860 Mt-vel csökkennének.