Важна слабост на първите национални планове за действие в областта на енергийната ефективност, освен огромното забавяне в тяхното предоставяне от някои държави-членки, в това число и Гърция, е фактът, че амбициозните планове не са съпроводени от ясно формулирани практически предложения с добавена стойност, независимо от факта, че според последните данни, оповестени от Европейската комисия, ако целта за постигане на икономии на енергия от 20 % бъде постигната, Европейският съюз ще използва приблизително 400 млн. т нефтен еквивалент по-малко първична енергия и емисиите на въглероден диоксид ще намалеят с 860 млн. т.
En viktig svaghet i de första nationella handlingsplanerna för energieffektivitet, förutom att vissa medlemsstater, inklusive Grekland, var kraftigt försenade när det gällde att skicka in dem, är det faktum att de ambitiösa planerna inte åtföljs av klart angivna praktiska förslag som ger ett mervärde. Detta trots att EU:s förbrukning av primärenergi skulle minska med cirka 400 Mtoe och utsläppen av koldioxid med 860 Mt om man nådde målet på 20 procents energibesparingar, enligt de siffror som nyligen släpptes av Europeiska kommissionen.