Можем да включим следното в каталога на неблагоприятните явления, които съпътстват конкурентоспособността: модел на потребление, наложен от промишлеността, който пилее енергия и суровини, конкуренция, която се основава не на превъзходството на използваните методи, а на финансовото върховенство на богатите монополни корпорации, фрагментирана конкурентоспособност, която се интересува само от окончателния етап на производството, а не брутна конкурентоспособност, с което имам предвид конкурентоспособност, която отчита подготовката на суровините и материалите за производство, контрол на суровините и енергийните пазари от наднационални, често неевропейски, корпорации, увеличения на цените на енергията, а оттам и на суровините, чрез регламенти, които налагат система на търговия с емисии върху държавите-членки на Европейския съюз, нелоялна конкуренция, която се налага предимно от големи, наднационални корпорации, включително финансови корпорации.
We can include the following in the catalogue of unfavourable phenomena which accompany competitiveness: a model of consumption, imposed by industry, which squanders energy and raw materials; competition which is based not on the superiority of the methods used but on the financial supremacy of wealthy monopolistic corporations; a fragmentary competitiveness which is concerned only with the final phase of processing and not gross competitiveness, by which I mean competitiveness which takes account of the preparation of raw materials and materials for production; the taking over of raw materials and energy markets by supranational, often non-European, corporations; increases in energy prices and, as a result, of raw materials too, by regulations which impose a system of emissions trading on the EU Member States; unfair competition imposed mainly by large, supranational corporations, including financial corporations.