В момент, когато Европа преживява безпрецедентна криза, която се дължи, макар и не единствено, на бюджета, не можем да забравим водещата роля на промишлеността, която представлява 37 % от брутния вътрешен продукт на Европа, и предизвикателствата, пред които е изправена в един глобализиран свят, в който развиващите се икономики - а също и САЩ - се ангажират с агресивни промишлени политики, основани на огромни инвестиции в научноизследователска и развойна дейност в ключови сектори, които се конкурират с Европа, с предимството, че нямат същите екологични, социални и трудови ограничения.
Ajal mil Euroopa on kogemas enneolematut kriisi, mille põhjuseks on - kuigi mitte ainult - eelarve, ei tohi me unustada 37% Euroopa sisemajanduse koguproduktist moodustava tööstuse juhtivat rolli ning katsumusi, millega see peab silmitsi seisma üleilmastunud maailmas, kus tärkava turumajandusega riigid ja ka USA tegelevad agressiivse tööstuspoliitikaga, mis põhineb tohututel investeeringutele põhisektorite teadus- ja arendustegevusse, konkureerides Euroopaga ja omades meiega samaväärsete keskkondlike, sotsiaalsete ja tööhõivega seotud piirangute puudumise eelist.