Важна слабост на първите национални планове за действие в областта на енергийната ефективност, освен огромното забавяне в тяхното предоставяне от някои държави-членки, в това число и Гърция, е фактът, че амбициозните планове не са съпроводени от ясно формулирани практически предложения с добавена стойност, независимо от факта, че според последните данни, оповестени от Европейската комисия, ако целта за постигане на икономии на енергия от 20 % бъде постигната, Европейският съюз ще използва приблизително 400 млн. т нефтен еквивалент по-малко първична енергия и емисиите на въглероден диоксид ще намалеят с 860 млн. т.
Üks esimeste riiklike energiatõhususe tegevuskavade nõrku kohti - lisaks sellele, et mõningad liikmesriigid, sealhulgas Kreeka, viivitasid nende esitamisega väga pikalt - on asjaolu, et auahnete kavade kõrval ei ole esitatud selgeid praktilisi ja lisaväärtust loovaid ettepanekuid, vaatamata sellele, et Euroopa Komisjoni poolt hiljuti avaldatud arvud näitavad, et kui saavutataks 20% energiasääst, kasutaks Euroopa Liit umbes 400 miljoni tonni naftaekvivalendi võrra vähem primaarenergiat ja CO2 heitkogused väheneksid ligikaudu 860 miljonit tonni.