Да си представим нова държава-членка, чийто БВП е спаднал обратно до предприсъединителното си равнище, от преди 2004 г., само че с 10 пъти по-голям частен дълг и с пет пъти по-голям публичен дълг, и тази държава-членка може да си направи извод от доклада, че дори политиката на сближаване може да се променя по такъв начин, че основният критерий вече да не бъде БВП на глава от населението, а управление на кризи в определена територия, което може да има изключително съществени политически последствия.
Kujutagem ette uut liikmesriiki, mille SKP on langenud ühinemiseelsele, 2004. aasta eelsele tasemele, kuid tema erasektori võlg on tolle ajaga võrreldes kümme ja valitsemissektori võlg viis korda suurem. Nüüd järeldab see liikmesriik käesolevast raportist, et isegi ühtekuuluvuspoliitikat on võimalik muuta - muuta nii, et põhikriteerium ei ole enam SKP ühe elaniku kohta, vaid konkreetse piirkonna kriisiohje.