Да си представим нова държава-членка, чийто БВП е спаднал обратно до предприсъединителното си равнище, от преди 2004 г., само че с 10 пъти по-голям частен дълг и с пет пъти по-голям публичен дълг, и тази държава-членка може да си направи извод от доклада, че дори политиката на сближаване може да се променя по такъв начин, че основният критерий вече да не бъде БВП на глава от населението, а управление на кризи в определена територия, което може да има изключително съществени политически последствия.
Predstavme si nový členský štát, ktorého HDP klesol späť na úroveň pred pristúpením, na úroveň pred rokom 2004, pričom je však súkromný dlh 10-násobne vyšší a verejný dlh 5-násobne vyšší. Tento štát si môže z tejto správy vyvodiť, že sa dokonca môže zmeniť aj politika súdržnosti, a to takým spôsobom, že hlavným kritériom už nebude HDP na obyvateľa, ale krízové riadenie na konkrétnom území, čo by mohlo mať mimoriadne vážne politické dôsledky.