Тези държави обаче вече бяха засегнати през годините преди кризата: първо, от продоволствената криза, която изложи на опасност оцеляването на стотици милиони хора; след това, от енергийната криза, която източи много от ресурсите на тези, които не произвеждат нефт или газ; накрая и от кризата с изменението на климата, което нанася щети на реколтата и разрушава инфраструктурата най-вече на най-бедните държави.
Tačiau šios šalys jau kentėjo kelerius metus iki krizės: pirmiausia nuo maisto krizės, kuri kelia grėsmę šimtų milijonų gyventojų išlikimui; paskui nuo energetikos krizės, dėl kurios buvo išnaudota daug tų subjektų išteklių, kurie neišgauna naftos arba dujų; galiausiai nuo klimato krizės, kurios poveikis derliui ir infrastruktūrai daugiausia žalos padaro skurdžiausioms šalims.