četrtek, 17. april 2008
l’inovâl dal „dnevnik" / dnevnik praznuje
O vês induvinât o vuei dî alc su la impuartance di vê un Gjornâl televisîf in marilenghe o tal câs sloven in lenghe mari, anzit al è une chistion clâf: mediis e scuele.
O ai let za plui che une volte che la Rai no fâs vonde e di fat o vin za un gjornalut furlan su Telefriuli e su la radio.
Interessant il »dnevnik« sloven al nassè dome dopo il 1968 dopo agns di bataie su la relazion Lubiane – Beograd. Beograd/Belgrât, il nestri vieri cjâf lûc, nol voleve nancje sintî une peraule de idee dal dnevnik sloven, a jerin dal dut cuintri e jessi cuintri intun sisteme totalitari al vûl dî cjatâsi denant di puartis sieradis – nuie ce fâ!
Ce che o vuei dî al è che ancje intun sisteme totalitari si pues vê e rivâ adore se la int e à une idee clare ce che e vûl, cussì p.e. tal comunisim ongjâr si fiesteze Nadâl, in Polonie si lave in glesie e.v.i.
La identitât, la lenghe tes scuelis, dut al dipint dome de int, e no je colpe de RAI o di un guvier centralistic, di une leç o altri se alc nol è jentrât dal dut in vore.
dnevnik praznuje
V teh dneh so se spomnili obletnice prvega slovenskega dnevnika“slovenski dnevnik praznuje 40 let«. (Meni se pa je ravno na ta dan med dnevnikom televizor pokvaril!)
Uganili ste, omeniti sem hotel, zakaj je pomembno imeti dnevnik v svojem jeziku, v slovenščini ali v furlanščini. Gre za ključno vprašanje: medije in šola.
Bral sem že dosti o tem, da italijanska RAI (v Furlaniji) ne naredi dovolj, res je kratke novice v furlanščini imamo samo na programu Telefriuli tu pa tam na radiu.
Zanimivo je, da smo dobili slovenski dnevnik šele po letu 1968 po letih, ko so se dajali na relaciji Ljubljana – Beograd. Beograd menda ni bil preveč zagret, in v takratnem sistemu ni šlo nič brez naše stare prestolnice.
Kar mislim reči, dá se marsikaj doseči tudi v totalitarnih sistemih, če je narod za, tako so npr. Madžari tudi v komunizmu praznovali Božič, Poljaki pa pridno maševali.
Vroča vprašanja, aktualna sedaj v Furlaniji, tudi če so volitve mimo, okoli identite, jezik v šole, vse to zavisi od ljudi in ne od nekih organizacij RAI ali centralističnih vlad, zakonov.
2 komentarja:
- sandri carrozzo pravi ...
-
Brâf Janez, e je vere.
Ce che o varessin di fâ al sarès mandâ a chel paîs la RAI e fâ une biele colete par comprâ Telefriuli in bloc e fâle deventâ une television furlane. Al funzionarès e se dopo la RAI e ven daûr, bon, se no, miôr, la plui part dai furlans e cjalarès la "nestre" television.
Parcè no lu fasìno? O pensi che la esperience sot de Austrie nus à metût dentri masse rispiet e masse fiducie te autoritât, che chê sot de Italie e à drogât la economie cul assistenzialisim, che la borghesie furlane e cjale a modei forescj cuntune otiche provinciâl, che i furlaniscj no son milionaris e no son ben coordenâts tra di lôr.
In ogni câs "mea culpa" o miôr "nostra culpa".
Sandri
- petek, 18 april, 2008
- Janez Erat pravi ...
-
mi pâr, nancje la "politiche" furlane no je "masse" coordenade,
forsit la int e je za masse incorporade tal corpus talian, e tal câs de lenghe e culture slovene al jere propit al contrari, la politiche slovene e jere plui o mancul "jugoslave", la int invezit no, la int e jere restât fûr dal "corpus" tant che tal câs dal Kosovo o p.e. la minorance ongjarese in Transilvanie.
Magari cussì no jo no soi politic, e no lu sarai mai (miôr cussì), un proverbi sloven al dîs (ancje pai corsiscj che a imparin il sloven!)
politika je kurba!
(par furlan: la politiche e je une sdrondine)
ma mi pâr che chest proverbi lu doprin ancje i serps, cravuats,...
(lôr a disin "kurva")
salacor un proverbi jugoslâf?
- nedelja, 20 april, 2008
slv_Latn bos_Latn fur_Latn fur_Latn fur_Latn fur_Latn fur_Latn bos_Latn slv_Latn slv_Latn slv_Latn slv_Latn slv_Latn slv_Latn ind_Latn fur_Latn unk fur_Latn fur_Latn fur_Latn fur_Latn fur_Latn lus_Latn bos_Latn unk fur_Latn fur_Latn fur_Latn ces_Latn fur_Latn fur_Latn fur_Latn fur_Latn lim_Latn