Kokkuvõte artiklist:  Uurijad on leidnud, et kahe keele rääkimine võib tõesti tekitada kahekordse isiksuse. Nad ütlevad, et paljudel kõnelejatel on kõigis oma keeltes täiesti erinevad isiksused. Varasemad uuringud on isegi näidanud, et kakskeelsed näevad värve erinevalt. Uurijad ütlevad, et teise keelde rääkimine võib muuta meie isiksust. "Selle asemel, et küsida, kas erinevate keelte kõnelejatel on erinevad mõtted, küsime me: kas ühe inimese sees võib olla kaks erinevat mõistust?" ütles psühholingvist Panos Athanasopoulos Lancasteri ülikoolist. "See, millises ulatuses mõjutab keel seda protsessi, on olnud pikaajalise arutelu fookuses: kas erinevad keeled põhjustavad nende kõnelejate erinevat käitumist?" kirjutas meeskond. "Siin näeme, et saksa-inglise keele vallalised kakskeelsed liigutavad liikumisharjumusi vastavalt keele grammatilistele piirangutele, milles nad tegutsevad. Athanasopoulos ja tema kolleegid olid huvitatud erilisest erinevusest, kuidas inglise ja saksa keelt kõnelevad inimesed kohtlevad sündmusi. Inglise keeles on grammatiline tööriistakomplekt, et situeerida tegevusi ajas: "Ma purjetasin Bermuda ja ma nägin Elvist" on erinev "Ma purjetasin Bermuda ja ma nägin Elvist". Saksa keeles pole seda funktsiooni. Selle tulemusena kipuvad saksa keelt kõnelevad täpsustama sündmuste algust, keskpaika ja lõppu, kuid inglise keelt kõnelevad jätavad sageli lõpppunktid välja ja keskenduvad tegevusele. Näiteks saksakeelsed inimesed võiksid sama stseeni vaadates öelda: "Mees lahkub majast ja läheb poodi", samas kui inglise keelt kõnelev inimene ütleks lihtsalt: "Mees käib". Uuringu kohaselt mõjutab see keeleline erinevus ilmselt seda, kuidas kahe keele kõnelejad sündmusi näevad. "Esimest, nagu on ette nähtud liikumiskoodimise erinevuste põhjal, eelistavad saksakeelse testimise kontekstis tegutsevad osalejad liikumiste lõpuleviimise alusel rohkem sündmusi võrrelda kui osalejad inglise kontekstis. Teise keele õppimine igal eluetappil võib aidata hoida aju teravana...
Uurijad uurisid inglise ja saksa keele vahelisi erimeelsusi. Leidsime, et inimesed mõtlevad erinevalt sõltuvalt kasutatavast keelest.