India Rahvusarmee (INA; "Azad Hind Fauj" ; "lit. ": Vabade India Armee) oli relvajõud, mille moodustasid India koostööpartnerid ja Jaapani keisririik 1. septembril 1942 Kagu-Aasias Teise maailmasõja ajal. Selle eesmärgiks oli kindlustada India iseseisvus Briti valitsuse käest. Ta võitles koos Jaapani sõduritega II maailmasõja Kagu-Aasia teatri lahingukampaanias. Armee moodustati esmakordselt 1942. aastal Rash Behari Bose juhtimisel Briti-India armee India sõjavangide poolt, keda Jaapan vangistas Malaia kampaanias ja Singapuris. See esimene INA lagunes ja lagunes samal aastal detsembris pärast INA juhtimise ja Jaapani sõjaväe vahelisi erimeelsusi selle rolli üle Jaapani sõja Aasias. Rash Behari Bose andis INA Subhas Chandra Bose'ile üle. See taastati Subhas Chandra Bose juhtimisel pärast tema saabumist Kagu-Aasiasse 1943. aastal. Armee kuulutati välja Bose "Arzi Hukumat-e-Azad Hind" (Vabaka India ajutine valitsus) armee. Netaji Subhas Chandra Bose nimetas INA brigaadid/regimentid Gandhi, Nehru, Maulana Azadi ja enda järgi. Seal oli ka naiste rügement, mis sai nime Jhanshi Rani, Lakshmibai järgi. Bose juhtimisel tõmbas INA endisi vangid ja tuhandeid tsiviilisikuid vabatahtlikke Malaias (praegune Malaisia) ja Birmas asuvast India emigreerunud elanikkonnast. See teine INA võitles koos Jaapani keisririigi armeega Briti ja Rahvaste Ühenduse vägede vastu Burmas: Imphalis ja Kohimas.
, ja hiljem vastu liitlaste Birma tagasi võtmise.