Kokkuvõte artiklist:  Vaal, kes ujus sadu kilomeetreid Aafrika jõe ülespoole pärast vale pöörde võtmist 17 miljonit aastat tagasi, aitab valgustada inimese evolutsiooni võtmehetke. Paleoantoloogid leidsid tänapäeva nokkvaalade iidsete esivanemate fossiilsed jäänused keset ühte kõige karmimatest kõrbealadest Turkana's Kenias. See on võimaldanud teadlastel täpselt kindlaks teha, millal hakkas Ida-Aafrika maastik muutuma, kui maa Suur Rifti oru ümber hakkas tõusma. See 17 miljoni aasta vanune fossiil, mis on eespool pildil, on pärit Keenias kaugelt sisemaalt leitud vaalist ja on toonud valgust sellele, millal alustas Ida-Aafrika tektooniline tõusu, mis drastiliselt muutis selle piirkonna kliimat. See oli kriitiline hetk inimese evolutsioonis primaatidest, sest see tekitas kuivad avatud elupaigad, mis viisid meie ahvilike esivanemate esimest korda püsti kõndima. Nad ütlevad, et kui vaal on rännanud nii kaugele sisemaale jões, siis see ala pidi olema palju niiskem, palju tasasem ja domineerinud metsadega. See on ilmselt üks inimbioloogia kõige omapärasemaid aspekte - et naised teatud vanuses kaotavad võime paljuneda. Kuid teadlased on avastanud, et ka tapjavaalad - inimkonnast peaaegu 94 miljoni aasta jooksul eraldunud liik - kannatavad menopausi all. Leidu võib anda vihjeid, miks menopaus tekkis. Sellise tunnuse evolutsioon, mis vähendab liigi paljunemisvõimet, on bioloogid juba ammu segadusse pannud ning on mitmeid teooriaid selle kohta, miks see inimestel tekkis. Nüüd on Exeteri ja Yorgi ülikooli teadlaste meeskond ilmselt leidnud menopausi põhjuse - vähemalt tapjavaaladel. Nad on avastanud, et see annab vanematele, kogenumadele emastele vabaduse oma perekonda toidu otsimisel juhtida ja nii suurendada kogu rühma ellujäämisvõimet. Leitud tulemused võivad nüüd aidata selgitada ka seda, miks inimeste seas tekkis menopaus - see võimaldas vanematel naistel jagada oma teadmisi ja aidata hoolitseda...
Kenia Lääne-Turkana kõrbes leiti nokkvaala fossiil. Mereimetaja jäänused leiti 459 miili kaugusel ookeanist. Arvatakse, et see ujus üles iidse Anza jõe mööda, pärast seda, kui oli vale pöörde teinud. Tol ajal oli Ida-Aafrika lamedam, niiske ja metsaga kaetud. Teadlased ütlevad, et see tähistab võtmepunkti enne maastiku tõusmist. See põhjustas kliima kuivamise ja alade metsastumise vähenemise. Teadlased ütlevad, et see viis seal elavate primaatide arengusse kahejalgeks kõndimiseks.