Täida järgmine lause: Pärast Esimese maailmasõja lõppu pidas Kreeka Belgradi võimsa naabrina, kellel oli potentsiaalsed hegemoonilised kalduvused Balkanil. Jugoslaavia võimekus meelitada toetust suurvõimudelt, peamiselt Prantsusmaalt, tekitas Ateenas muret, et Jugoslaavia avaldaks Kreekale survet Kreeka Makedoonia slaavi keelt kõnelevate elanike staatuse ja potentsiaalselt isegi Thessaloniki sadama suhtes. Kreeka oli mures, et tihedad etnilised, keelelised ja usulised sidemed Jugoslaavia ja Bulgaaria vahel viivad liitu. See liit ei saanud siiski toimuda, kuna Jugoslaavia oli status quo riik, mis püüdis tugevdada Lõuna-Slaavi ühendusliikumise edu, samas kui Bulgaaria oli revisionistlik riik. Sarnaselt Serbia Kuningriigi olukorraga Teises Balkani sõjas ühines Jugoslaavia Kreeka Kuningriigi, Rumeenia Kuningriigi ja Türgiga, et luua Balkani pakt, mille eesmärk oli säilitada geopoliitiline status quo. Võrreldes emotsionaalse pingega, mida Bulgaaria eliitide seas Makedoonia küsimus tundis, avaldasid Jugoslaavia Kuningriigi valitsevad serblased (ja vähemal määral horvaadid ja sloveenlased) eliidid küsimusega vähem huvi. Serbia Kuningriik suunas oma ekspansionistliku huvi lõunasse (väikeste etniliste serbidest koosnevad piirkonnad) alles pärast
Bosnia kriis ja hirm ümberpiiramise vahel võimsam Austria-Ungari ja Bulgaaria. Jugoslaavia ajal oli riigi lõunaosa tuntud kui Vardar Banovina.