Andrzej Zbylitowski sündis umbes 1565. aastal Zagorzyces, Świętokrzyskie voivodkonnas, Stanisław ja Jadwiga Rożnówna pojana, samuti Piotr Zbylitowski sugulane. Pärast õpingute lõpetamist välismaal naasis ta kodumaale ja 1585. aastal sai Stefan Batory ja hiljem Zygmunt III Waza kuningliku õukonna õukonnaliige. Aastal 1592 sai temast krooni söökla meister. Oma poliitilistes seisukohtades oli ta Jan Zamoyski järgija. Oma perekonnanimega tuntud poliitiliseks luuletajaks sai ta populaarseks "seimil" aastatel 1590<unk>1591. Zbylitowski oli väga viljakas õukonna luuletaja, tema kõige tähelepanuväärsemad poliitilised teosed hõlmavad 1587. aasta tervituskirja Zygmunt III Wazale, kes oli tagasi Rzeczpospolita, õnnitlusloost Byczyna lahingus
"O võidu saavutatud aasta. 1588", tänapäeval tundmatu luuletus Soome Annale "Pisanie satyrów puszcz litewskich... o łowach w Białobieżach" (1589), "Epithalamium na wesele... Zygmuntowi III i arcyksiężnie JM rakuskiej Annie" (1592) ja 1595 genethliacon prints Władysław ristimise puhul. 1593. aastal reisis Zbylitowski koos Zygmunt III Waza kaaslasega Rootsi ja kujutas seda reisi luuletuses "Droga do Szwecyjej namożniejszego w północnych krainach Pana, Zygmunta III, polskiego i szwedzkiego króla, odprawiona w roku 1594", mis avaldati hiljem aastal 1597 Jakub Siebeneicheri poolt. Umbes aastal 1597 asus ta elama Zbylitowska Gorasse, kus ta kirjutas kaks maapiimist: "Żywot szlachcica we wsi" (1597) ja "Wieśniak" (1600).