Kirjuta selle paragrahvi jätkamine - Bartholomeus de Momperi äri kannatas kohutavalt Antwerpenis toimunud rüüstamise tagajärjel. 4. novembril 1576 hakkasid Flandria armee mässul olevad Hispaania tercios Antwerpenit vallutama, mis viis kolmepäevase õuduse tekkimiseni linna elanike seas, mis oli Madalmaade kultuuriline, majanduslik ja finantskeskus. Kaotas umbes 7000 inimese elu ja palju vara. Rüüstamise julmuse tõttu ühinesid Madalmaade provintsid Hispaania krooni vastu. Häving põhjustas ka Antwerpni languse piirkonna juhtivaks linnaks ning seadis tee Amsterdami tõusule. Hispaania sõdurite rünnak Antwerpeni põhjustas Bartholomeus de Momperile märkimisväärset rahalist kahju. Kõik ta kunstipoodid olid rüüstatud ja tema elukoht rüüstatud. Schilderij Pandi üürnikuna, mille ta oli linnavalitsusest üürinud, esitas Bartholomeus de Momper kaebuse üüri maksmisest loobumiseks, kuna ta ei suutnud mõnda aega oma äritegevust korraldada. Linna magistraat nõustus vaid andma üüri maksmisest loobumise pooleks aastaks ja andis de Momperile korralduse tagada, et tema all-üüüüürlased pöörduksid Schilderij Pandi äritegevuse juurde. Bartholomeus de Momper jätkas 1577. aasta jaanuaris seitsme kunstipoodiga kaubandust. Varsti pärast seda tekkis Antwerpenis uus oht, kui Saksa sõdurid hakkasid linna rüüstama ja tungisid vahetusse, kust rüüstasid kõik, mis nad kätte said. Pärast Antwerpni langemist
1585. aastal oli de Momperil Schilderij Pandi kioskidele raskusi üürnike leidmisega, kuid mitte sellepärast, et kunstikaubandus oli languses. Põhjuseks oli see, et kunstikauplejad käisid oma kaubandust börsi madalamal korrusel, kus nad võisid oma maalid näidata, ilma et nad pidid de Momperilt Schilderij Pandi kallimaid kioske rentima.