Kirjuta selle lõigu jätkamine - Franz Joseph oli kogu oma valitsusaja jooksul rahumeelsusega mures. Ta sõlmis 1867. aasta Austria-Ungari kompromissi, mis andis Ungarile suurema autonoomia ja muutis Austria impeeriumi Austria-Ungari kahekordse monarhia. Ta valitses rahulikult järgnevad 45 aastat, kuid kannatas isiklikult tragöödiate eest, mille hulka kuulusid tema venna Mehhiko keisri Maximilian I hukkamine 1867. aastal, tema poja kroonprints Rudolf enesetapu 1889. aastal, tema naise keiseranna Elisabeth ("Sisi") mõrv 1898. aastal ja tema õe ja pärija-arstvürst Franz Ferdinandi mõrv 1914. aastal. Pärast Austria-Preisi sõda pööras Austria-Ungari oma tähelepanu Balkani riikidele, mis olid Venemaa impeeriumiga vastuolus olevate huvide tõttu rahvusvahelise pinge keskmes. Bosnia kriis
oli Franz Joseph'i Bosniate ja Hertsegoviina annekteerimise tulemus 1908. aastal, mida tema väed olid okupeerinud alates Berliini kongressist (1878). 28. juunil 1914 põhjustas tema vennapoja Franz Ferdinandi mõrv Sarajevos Austria-Ungari sõja kuulutamist Venemaa impeeriumi liitlase Serbia kuningriigi vastu. See käivitas liitude süsteemi, mille tulemuseks oli Esimene Maailmasõda. Keiser suri 1916. aastal, olles valitsenud oma valdusi peaaegu 68 aastat. Tema järeltulijaks sai tema vanavennapoeg Charles.