Augustis 1939 sõlmisid Natsi-Saksamaa ja Nõukogude Liit Molotov-Ribbentrop'i pakti, millega Soome ja Balti riigid anti Nõukogude "mõjusfääri" alla. Pärast Poola sissetungi saatis Nõukogude Liit Balti riikidele ultimatumid, nõudes nende territooriumil sõjaväebaase. Balti riigid nõustusid Nõukogude nõudmistega ja kaotasid 1940. aasta suvel iseseisvuse. 1939. aasta oktoobris saatis Nõukogude Liit samalaadse taotluse Soomele, kuid soomlased keeldusid andmast Punase Armee kasutamiseks mingeid maa-alasid või sõjaväebaase. See pani Nõukogude Liitu alustama Soome sõjalist sissetungi.
30. novembril 1939. Nõukogude liidrid ennustasid, et Soome vallutatakse paari nädala pärast. Kuigi Punasel Armeel oli suur ülemus meeste, tankidel, relvadel ja lennukitel, suutsid soomlased oma riiki umbes 3,5 kuud kaitsta ja siiski edukalt vältida sissetungi. Talvisõda lõppes 13. märtsil 1940 Moskva rahulepinguga, millega Soome kaotas Karjala istmuse Nõukogude Liidule. Talvisel sõjal kaotati Nõukogude Liidu prestiiži ja ta visati Rahvasteliidust välja selle ebaseadusliku rünnaku tõttu. Soome sai sõja ajal palju rahvusvahelist head tahet ja materiaalset abi paljudest riikidest.