James F. Gibson (1828/29), võib-olla kõige vähem tunnustatud sõja tähtsamaid fotograafe, oli ka üks kõige vähem tuntud. Aastal 1860 ilmus Šoti Gibsoni nimi koos tema naise Elizabeth'i nimega Washington D.C. rahvaloenduses ja linna nimekirja järgi töötas teda Mathew Brady. Gibson võis kolida Ameerikasse koos Alexander Gardneriga, kes oli samuti Šotimaalt. Gibsoni esimene dokumenteeritud teekond väljal oli siis, kui ta saatis George N. Barnardi Bull Runi lahinguväljale 1862. aasta märtsis. Ta töötas koos Gardneriga Gettysburgis ja oli partner Sharpsburgis, kuid Gibsoni suurim pärand oli suur hulk pildid, mida ta võttis Virginia poolsaarel, eriti tema südantlõhestav, ajalooline pilt haavatutest Savage Stationis, Virginia
- Jah. Mitmed aastad pärast sõda, enne kui kohus sai otsustada Gibsoni 1868. aasta tsiviilkohtumenetluse kohta äripartner Mathew Brady vastu (Gibson ka Gardneri), hüpoteegis ta Brady ebaõnnestunud Washington Galerii, mida ta osaliselt omas (50%) ja juhtis septembrist 1864, lahkus Kansasesse koos sularahaga ja sellest ei kuulda enam kunagi.