Kirjuta selle lõigu jätkamine - Kalvinistide krahvkond ühines alguses kalvinistide Fridrich V jõududega, kuid pidi keisri ja Rooma katoliku jõudude ees alla andma. Valitsev krahv, nüüd Philipp Moritz, otsustas pooled vahetada, et säilitada oma pealinna sõjaväeline juhtimine. Ta nimetati koloneks ja oodati, et ta annab kolm kompanii. 1631. aasta novembris okupeerisid Rootsi väed Hanau ja Rootsi kuningas Gustavus Adolphus sisenes linna. Philipp Moritz otsustas teist korda pooled vahetada. Ta oli kalvinist ja tema jaoks oli valiku tegemine Rooma katoliku keisri ja Rootsi luterliku kuninga vahel ehk nagu valik Skylla ja Karibidi vahel. Gustavus Adolphus nimetas ta kolonelliks ja andis talle Rootsi rügemendi. Auhinnaks tema poolte vahetamise eest andis ta talle Orbi ringkonna, Mainzi valijate osad endises Rienecki krahvkonnas ja Partensteini, Lohrhaupten, Bieberi ja Alzenau ringkondades. Ta andis Philipp Moritzi vendadele Heinrich Ludwig (1609-1632) ja Jakob Johann (1612-1636) linna ja linnaosa Steinheim, mis oli ka Mainzi endine valdus. Need valdused kaotasid katoliiklased pärast Nördlingeni lahingut.
1634. aasta septembris. Kui ta oleks taas poolte vahetanud, oleks Philipp Moritz tundunud ebausaldusväärne. Niisiis otsustas ta põgeneda Metzi ja sealt läbi Chaloni, Roueni ja Amsterdami oma Orange-Nassau sugulaste juurde Haagis ja Delftis. Ta jättis oma noorima venna Jakob Johann'i Hanau regendiks, sest Jakob Johann'i peeti poliitiliselt neutraalseks. Hanau kui hästi arenenud kindlus jäi kuni 1638. aastani Rootsi vägede okupeeritud kindral Jakob von Ramsay juhtimisel, kes kontrollis Hanaust ümbritsevat maapiirkond. Ta välistas Jakob Johannilt igasuguse mõju ja nii lahkus hiljem ka linnast.