Täitke järgmine lause: Aastaks 1578, mil Alexander Farnese, tulevane Parma hertsog, võttis sõjaväe üle kontrolli, oli Madalmaad järjest enam jagunenud mässuliste põhjapoolsete provintside ja nende lõunapoolsete provintside vahel, kes olid endiselt Hispaaniale lojaalsed. Suurel arvul Hispaaniast sõdurite saabumisega asus Farnese lõunaosariigis, alustades Maastrichtist, konsolideerima Hispaania kontrolli. Farnese alustas Maastrichti piiramist 12. märtsil 1579. Ta käskis oma vägedel seinad õhku varjata. Ka Maastrichti elanikud kaevasid, et Hispaania tunnelite juurde jõuda. Sügavalt maa-aluses jätkus võitlus. Sajad hispaania sõdurid surid, kui nende tunnelitesse valati keedavat vett. Teised surid hapnikupuuduse tõttu, kui hollandi kaitsjad süütasid nende sees tulekahju. Veel 500 Hispaania sõdurit hukkusid, kui müür plahvatas enneaegselt miiniga, mida nad plaanisid müüri õhku lasta. 29. juuni öösel õnnestus Farnese linna siseneda, kui väsinud kaitsjad magasid. Hispaania üksused, kes murdsid linna müürid, vägistasid kõigepealt naisi (mõned neist olid linna kaitsmiseks võitlemisel soolise rolli ületanud ja kaotanud oma õiguse halastusele), seejärel massimõrvasid elanikkonda. 1585. aastaks oli Farnese vallutanud Brüsseli, Genti ja
Antwerpen, samuti Brabanti provints ja enamik Flandriast. Sel hetkel suunati sõjavägi oma algsest ülesandest, võitleda põhjapoolse mässajate vastu, Hispaaniaga sõjas oleva Inglismaa probleemiga tegelemiseks. Farnese uskus, et armee võib loota La Manche'i jõuga ületamisele, toetudes katoliku ülestõusule Inglismaal; selle asemel otsustas Philip 1588. aastal Hispaania Armadaga mereväe rünnaku läbi viia. Flandria armee liikus Oostendi ja Dunkerque'i vastu, valmistades ette järjekordse manöövri üle La Manche'i, toetades Armada, kuid peamise mereväe lüüasaamine lõpetas need plaanid.