Kokkuvõte artiklist:  Inimese silm on optimeeritud selleks, et tal oleks päeval hea värvivaade ja öösel suur tundlikkus. Kuid kuni hiljuti tundus, et võrkkesta rakud on ühendatud vales suunas. Valgus liigub läbi neuronite massi, enne kui ta jõuab valgusdetekteerivatele varb- ja koonusrakkudele. Ameerika Füüsikaühenduse koosolekul esitletud uued uuringud on paljastanud selle mõistatusliku struktuuri tähelepanuväärse nägemist parandava funktsiooni. Iisraeli Tehnoloogiainstituudi teadlased uurisid inimese võrkkesta (silma sisemuse pilt). Nad uurisid, miks meie võrkkesta rakud on ühendatud valesti. Valgus liigub läbi neuronite massi, enne kui see jõuab "tagasi". Uuringud näitavad, et see struktuur parandab meie nägemist. Umbes sajand tagasi avastati võrkkesta peen struktuur. võrkkesta on silma valgusele tundlik osa, mis katab silmapalli sisemust. võrkkesta tagaküljel on koonused, mis tunnevad punast, rohelist ja sinist värvi. Koonuste vahel leiduvad varbad, mis on palju valgusele tundlikumad kui koonused, kuid mis on värvipimedad. Enne kui valgus jõuab koonuste ja varbadeni, peab see läbima võrkkesta kogu paksuse, koos selle neuronite ja raku tuumaga. Need neuronid töötlevad kujutiseandmeid ja edastavad need ajju, kuid alles hiljuti ei olnud selge, miks need rakud asuvad koonuste ja varbade ees, mitte nende taga. Inimese silm näeb rohkem, kui me arvasime, teatasid teadlased detsembris. Varem usuti, et inimsilm ei näe infrapunavalgust, nagu me ei näe röntgenkiirte ja raadiolaineid. Kuid teadlased on paljastanud, et teatud tingimustel suudab võrkkesta siiski infrapunavalgust tunda. Rahvusvaheline teadlaste meeskond, mida juhtisid St. Louisi Washingtoni ülikooli meditsiinikooli teadlased, kasutas hiirte ja inimeste võrkkesta rakke. Tulistades võimsaid lasereid, mis kiirgavad infrapunavalgust, leidsid teadlased, et kui laseri valgus kiirelt pulseerib, siis valgust tundvad rakud võrkkesta...
Iisraeli Tehnoloogiainstituudi teadlased uurisid inimese võrkkestaid. Nad vaatasid, miks meie võrkkesta rakud on ühendatud vales suunas. Valgus liigub läbi neuronite massi, enne kui see jõuab "tagasi" Uuringud näitavad, et see struktuur parandab meie nägemist.