Kokkuvõte artiklist:  4500 aasta eest toimunud rändete laine jättis jälje tänapäeva eurooplaste DNA-sse ja keeltesse. See on uuringu kohaselt, mis leidis tõendeid selle kiviaja rände kohta, analüüsides 69 inimese DNAd, kes elasid kogu Euroopas 8000 kuni 3000 aastat tagasi. Iidsete eurooplaste geneetilise koostise muutuste hulgas leidsid nad, et Yamnaya rahvaga seotud DNA ilmnes tugevalt praeguses Põhja-Saksamaal. Uurijad on tuvastanud kurgani rahvaste (jamna kultuur) massilise rände, mis läks 4500 aastat tagasi Vene steppidest Euroopa keskele. Varem uskusid teadlased, et see levis 8 500 aastat tagasi, kui esimesed talunikud Lähis-Idast, nüüdisaegsest Türgist, tõid selle Euroopasse. On kaks peamist teooriat selle kohta, kuidas indoeurooplased keeled Euroopas levisid. Esimene on Anatolia hüpotees, mis väidab, et keele levik algas umbes 8500 aastat tagasi, kui esimesed talunikud Lähis-Idast (praegu Türgi) tõid selle Euroopasse. Kurgani hüpoteesi kohaselt levisid keelt mustast ja Kaspia merest põhjas asuvad steppid. See teooria viitab sellele, et nende keel levis üle kogu Euroopa pärast ratastega sõidukite leiutamist 6000 kuni 5000 aastat tagasi. Yamnaya oli karjakasvataja, kes elas Musta mere ja Arali mere põhjaosas. See DNA süstimine näitab, et "Euroopa südames toimub suur ränne selle idapoolsetest piiridest", ütlesid teadlased, keda juhtis Harvardi meditsiinikooli doktor David Reich. Selline ulatuslik sissevool oleks tõenäoliselt mõjutanud mitte ainult DNAd, vaid ka iidset kultuuri. Kuigi geenid ei saa kindlaks teha, mida inimesed rääkisid, väidavad teadlased, et nende leiud võivad mõjutada arutelu Indo-Euroopa keelte päritolu kohta. Indo-Euroopa keelte hulka kuulub rohkem kui 400 keelt, alates tänapäevasest keelest nagu inglise ja poola keel kuni iidsete keelteni nagu hetti ja sanskriit. Baski keelt, mida räägitakse Lõuna-Prantsusmaal ja Põhja-Hispaanias,...
Uuring uuris 8000 ja 3000 aastat tagasi elanud eurooplaste DNAd. Yamnaya rahvaga seotud DNA leiti Põhja-Saksamaal. Yamnaya oli karjane stepist põhja pool Musta ja Aral mere. See viitab suurele sissevoolule, mis muutis kõne ja DNA. Varem uskusid teadlased, et indo-euroopa keel levis umbes 8500 aastat tagasi, esimesed talunikud Lähis-Idast, nüüd Türgist.