Millán kolis Orizaba, kui ta oli 20-aastane, kus ta töötas puuseppina. 1909. aastal, Mehhiko revolutsiooni alguses
, liitus ta Partido Antirreeleccionista (Anti-Reelection partei) ja toetas Francisco I. Madero. 1913. aastal võitles ta kindral Cándido Aguilari (División de Oriente) all teise leitnandi auastmega Victoriano Huerta vastu, kes asendas teda ajutiselt sõjaväekomandörina ja Veracruzi kubernerina 1915. aastal. 30. juunil 1917 järgnes ta Carlos Tejadale Mehhiko osariigi kubernerina, toetades Club Democrático Progresista. Selle aja jooksul oli ta sõjalistel põhjustel kaks korda ära. Esimest korda oli tema asemele Joaquín García Luna 6. septembrist 1918 kuni 4. märtsini 1919. Kui Agua Prieta mässu puhkes, saatis ta president Venustiano Carranzat. Sel ajal asendas teda Francisco Javier Gaxiola 11. septembrist 1919 kuni 8. märtsini 1920. Millán sai lahingus vigastada. Halva füüsilise seisundi tõttu sai Darío López ajutiseks kuberneriks 13. märtsil, paar päeva enne Millán'i surma.