Kokkuvõte artiklist:  Arvatakse, et varased inimesed olid söödavad jahimehed, kelle lihaisu aitas kaasa planeedil elavate suurte imetajate väljasuremisele. Kuid uued paleontoloogide uuringud on näidanud, et meie esivanemad võisid olla alguses hoopis prügijad, mitte tõhusad tapmasinad, nagu neid sageli kujutatakse. Leitud tulemused võivad aidata selgitada, kuidas varased inimesed tegid olulise muutuse oma toidus, et süüa liha ja said üheks planeedi suurimaks kiskjateks. Vaadake videot. Homo erectus, eespool kujutatud rekonstrueerimisel, vajas ellujäämiseks umbes 2200 kalorit päevas ja oleks võinud seda kergesti saada, söömaks liha, mis oli jäänud rümba peale Aafrikas tol ajal röövlike suurte kasside poolt. Dr Briana Pobiner, Smithsoniani Rahvusliku Loodusajaloo Muuseumi paleoantropoloog, uuris kaasaegsetest lõvide tapmistest maha jäänud liha, et hinnata, kas varased inimesed oleksid võinud endid toetada, korjates luid, mille olid maha jätnud kiskjad. Ta arvab, et varased inimesed nagu Homo erectus võisid saada piisavalt liha, et anda terve päeva väärtuses energiat jäänukitest, mille prehistorilised kiskjad jätsid maha. Ta ütles Mail Online'ile: "Algusaegsed inimesed oleksid söönud loomade surnukehi, mille suurus varieerus keskmise suurusega loomade, nagu gnude, kuni hiiglaslike väljasurnud elevantide ja loomade, kes elasid mitmesugustes elupaikades, alates avatud rohumaadest kuni suletud metsamaadeni. Tõenäoliselt oli kõik, mis polnud liiga räpane, õiglane mäng. Lõvid, nagu ka need kaks, kes söövad eespool olevat seebra tapmist, jätavad suure hulga oma tapmist puutumata, mis tähendab, et varasematel inimestel oleks olnud piisavalt liha, et prehistoriliste kasside kiskjate poolt mahajäetud laibadest koristada. Ta lisas, et varasemad inimesed jäid ilmselt ellu nii jahimehe kui ka surnukeha söömise abil. Ta ütles: "Ma arvan, et see oli mõlemat - tõenäoliselt suuremate loomade söömise ja väiksemate loomade jahitamise kombinatsioon. "Üks suur energeetiline eelis on, et sa...
Palaeontoloogid uurisid liha, mis jäi kaasaegses Aafrikas suurte kasside tapmise järel. Teadlased leidsid, et liha, mis jäi rümpadele, oleks saanud varasematele inimestele nagu Homo erectus anda piisavalt kaloreid terve päeva jaoks. Suured luud purustavad loomad nagu hüäänid ei olnud tol ajal levinud. See viitab sellele, et varased hominiinid võisid lihasid rümpadelt ära süüa. Uurijad ütlevad, et see võis olla oluline samm jahimeesteks saamise suunas.