Kirjuta selle paragrahvi edasi - Pärast Soome iseseisvumist detsembris 1917 ja kodusõda
1917. aasta lõpus ei olnud enam tegemist venelaskmisega ja keeleküsimus oli kaotanud suurema osa oma tähtsusest Soome poliitikas. Peamised küsimused, mis pidasid parteid koos, olid nüüd majanduslike ja põhiseaduslike küsimuste kõrval. Kuigi partei oli enne sõda nõustunud valitsuse vabariikliku vormi rajamisega, hakkas partei juhtkond toetama põhiseaduslikku monarhia. Parteiliidrid nägid monarhia kui kaitset sotsialismi vastu ja arvasid, et Saksa vürsti valimine monarhiks tagaks Saksamaa sõjalise toetuse, kuid see plaan kukkus läbi, kui Esimene maailmasõda lõppes Saksa kapituleerimisega. 1918. aasta detsembris jagunesid partei toetajad kaheks uueks parteiks, enamus läks konservatiivsele monarhistlikule Rahvusliku Koalitsiooni parteile ja vähemus liberaalsele vabariiklikule Rahvuslikule Progressiivsele Parteile.