Täitke järgmine lause: Poola ja Moskva Venemaa suhted on olnud pingelised, kuna üha meeleheitlikum Suurhertsogiriik Leedu kaasas Poola Kuningriigi oma sõjas Moskvaga umbes 16. sajandil. Poola ajaloolane Andrzej Nowak kirjutas, et kuigi enne seda olid poolalaste ja venelaste vahel juhuslikud kontaktid, oli see Poola liit Leeduga, mis tõi Lääne poolse katoliku Poola ja õigeusu Venemaa reaalsesse, pidevasse suhetesse mõlema riigiga, kes olid seotud "võistlus poliitilise, strateegilise ja tsivilisatsioonilise ülekaalu eest Kesk- ja Ida-Euroopas". Kuigi esinesid aeg-ajalt katseid luua liit uue Poola-Leedu riigi ja Moskva vahel (sealhulgas mitu katset valida Moskva tsaarid Poola troonile ja luua Poola-Leedu-Moskwa Ühendus), ebaõnnestusid need kõik. Selle asemel toimus mitu sõda. Eelkõige Poola-Moskovia sõja ajal (1605-18), kasutas Poola ära Moskva poliitiliselt nõrgenenud seisundit, mis oli põhjustatud kodusõjast, ja Poola väed võtsid Moskva - sündmus, mis sai üheks paljudest Poola-Venemaa tuleviku suhete määravast hetkest. Moskva, mis muutus nüüd Venemaa impeeriumiks, kostis, kasutades ära nõrgenenud Rahvaste Ühendust, võttes üle vaidlusalused territooriumid ja liigutades oma piire läände pärast Vene-Poola sõda (1654-67) ja hiljem osales Rahvaste Ühenduse hävitamises
Rootsi üleujutus. 18. sajandi alguses, kui Rahvaste Ühenduse poliitiline süsteem (Kuldne Vabadus) oli anarhiasse langenud, said venelased sekkuda Poola sisemasse olukorda poliitiliselt ja sõjaliselt, vt (Silent Sejm, Poola pärilusõda). Umbes 18. sajandi keskpaigas võis Venemaa saadikute ja saadikute mõju Poolale võrrelda koloniaalsete asevalitsejate mõjudega ja venelased nägid Rahvaste Ühendust kui protektoraadi vormi.