Kokkuvõte artiklist:  Suurbritannia esimeses tööstussõjas vajati tohutuid koguseid laskemoona, kuid mehed, kes domineerisid tööstuses, olid lahkunud võitlema. Nii et enam kui 600 000 naist töötasid tehases, laboratooriumides ja tehases, et aidata Esimese maailmasõja ajal kodus rinde. Ja need fotod näitavad naisi, kes töötasid laskemoona valmimises, valmistades esmakordselt kuulid ja sulamid Manchesteri tehases 1915. aastal. Meeskondlik töö: 1915. aastal hakkasid naised, kes töötasid laskemoona valmimises, esmakordselt valmistama kuulid ja kaitsed selles Oldhami, Suur-Manchesteri tehases. Üks elektritehnika firma, mis mitmekesistas ja hakkas tööle võtma naisi 1915. aastal, kuulus Sebastian Ziani de Ferrantile. Paljud firmad Põhja-Läänes ja mujal muutusid sõjas laskemoona tootmiseks, kus naised töötasid nüüd koos meestega. Ja üks elektrotehnika firma, mis mitmekesistas ja hakkas tööle võtma naisi 1915. aastal, oli Sebastian Ziani de Ferranti omandis Oldhamis. Ettevõte oli varem valmistanud mõõte- ja transformatoreid, kuid vahetas 1915. aastal tootmise sulamite ja 18 naela kuulide tootmiseks. Samal aastal palkas hr de Ferranti esimese naissoost juhendaja - perekonna sõbra Olivia Forbesi, kes töötas firmas 40 aastat. Tema tööks oli värvata tehasesse uusi naistöötajaid, kus sõja lõpuks 1918. aastal töötas üle 1000 naise. Katie Belshaw, Manchester'i sõjategevust käsitleva näituse kurator, ütles: "See oli midagi, mida oli vaja teha, sest mehed läksid lahingusse. Raske töö: paljud ettevõtted muutusid sõja ajal laskemoona tootmiseks, kusjuures naised töötavad nüüd koos meestega nendel töökohtadel. Liitumine: Suurbritannial oli 1915. aastal eesliinidel suurt laskemoonapuudust, mis viis selleni, mida tuntakse kui "Käärmete kriisi". <unk>Aga selle asemel, et naised tuleksid ja teeksid sama tööd, mida teeksid meessoost kvalifitseeritud töötajad, jagati töö väiksemateks tükkideks". Ta ütles MailOnline'ile: "Nad oleksid töötanud kuulide ümberpööramisel ja...
600 000 naist töötasid tehases, laboratooriumis ja tehases, et aidata Esimese maailmasõja ajal kodus. 1000 neist töötas Sebastian Ziani de Ferranti juures Oldhamis, Suur-Manchesteris, sõja lõpuks 1918. aastal. Tema firma oli varem valmistanud mõõte- ja transformatoreid, kuid vahetas tootmise kahjutõrje- ja 18-paundi kuulideks.