Kokkuvõte artiklist:  Elu Maal võis alguse saada seeriast keemilistest reaktsioonidest, mille alguseks olid kaks lihtsat, kuid mürgist ühendit, mida meie planeedil oli palju neli miljardit aastat tagasi. Keemikud väidavad, et nad on lõpuks lahendanud mõistatus, kuidas elu Maal alguse sai. Nad on leidnud, et on võimalik luua elu kolm peamist molekulaarset ehitusploki - DNA, valkud ja lipiidid - tsüaniidvesinikust, vesiniksulfiidist ja ultraviolettvalgust. Meteoriidide kokkupõrked, nagu eespool illustreeritud, võisid vallandada vesiniktsüaniidi tekkimise, mille teadlased on leidnud, et see võib luua kolme põhilist valguse ehitusploki päikesevalguse poolt toetavates reaktsioonides. Nende avastused näitavad, et bioloogiliste rakkude põhilised komponendid võisid kõik esialgsetes tiikudes ja jõgesid samaaegselt tekkida, ühendudes, et moodustada esimesed rakud. See viitab sellele, et elu võis kõigepealt tekkida siin Maal - mürgiste gaaside mürgisest supist - mitte et seda oleks meie planeedile toonud kosmosest tulnud komeet või meteoriit. RNA tähendab ribonukleiinhappe. See on üks kolmest olulisest molekulist, mis on vajalikud kõigi teadaolevate eluvormide, samuti valkude ja lipiidide jaoks. RNA moodustub nukleiinhapete seastest, mis on samad ehitusplokkid, mis moodustavad DNA. Geneetiline teave voolab rakus DNA-st läbi RNA-st valkudele. DNA-d peetakse raku "plaaniks" ja RNA on see, mis aitab seda tõlkida. Mõned elusolendid, nagu viirused, kasutavad ainult RNAd ja arvatakse, et mõned kõige varasemad organismid Maal kasutasid seda molekuli. Proteiine peetakse rakkude tööhobuks, mis on ehitatud aminohapete ketist. Need viivad läbi biokeemilised reaktsioonid, mis toimuvad rakus ja annavad elu edasi. Lipididid on rasvmolekulid, mis seonduvad vormis, mis võivad luua kaitsvaid vesikulaid. Need moodustavad iga elava raku membraani "seina" ja annavad sellele struktuuri. Samuti on need hädavajalikud signaalide saatmiseks väljaspool rakku. Uue uuringu autorid ütlevad, et meteoriit...
Teadlased on loonud RNA, valkude ja lipiidide eelkäijad põhireaktsioonides. Nende testides kasutati tsüaniidvesinikku, vesiniksulfiidi ja ultraviolettkiirgust. Neid kemikaale oleks Maal olnud palju 4 miljardit aastat tagasi. Vesiniktsüaniid tekkis meteoriidijäätmete poolt, mis reageerisid Maa atmosfääri lämmastikuga korduva kosmose löögi ajal. Vesiniksulfiid gaas on ilmselt välja visatud vulkaanide purse tõttu. Uurimistööd viisid läbi keemikud Meditsiiniliste Uuringute Nõukogu molekulaarbioloogia laboratooriumis Cambridge'is.