Kirjutage selle lõigu jätkumine - Teise moslemite kodusõja ajal toetasid Jazira Qays'i hõimud Süüria-põhiste omajjadide vastast Abd Allah ibn al-Zubayr'i, kes asus Mekas. Neil polnud mingit erilist sidet omajaadidega, kellele nad olid pahane, et nad avasid Jazira immigratsioonile, ja võisid loota, et Ibn al-Zubayr taastab nende autonoomia. Qaysid võitsid Umayyads ja nende araablaste hõimude liitlased, kelle seas oli Banu Kalb, Marj Rahiti lahingus.
Damaskuse lähedal aastal 684. Qayside liider Zufar ibn al-Harith al-Kilabi kogus hõimu vastuseis Umayyade vastu kindlustatud Jaziran linna Qarqisiya (Circesium), mis asub Eufratuse ja Khaburi jõgede voogemiskoha lähedal. Umbes aastatel 686 ja 689 võitlesid Zufar ja tema Qaysi liitlane Umayr ibn al-Hubab al-Sulami Kalbi Palmyrene steppis ja Taghlib ja selle Rabi'a liitlased kogu Jaziras ründuste ja vasturünnakute sarjas, mida araabia allikates tuntakse kui "ayyam" ([võitlus] päevad). Taghlib, kelle konflikt Qays'iga tuleneb viimaste sissetungistesse nende karjamaadele ja veekogudesse, võitis üldiselt nende lahingute ajal, kuid tappis Umayr'i aastal 689, samas kui Kalb oli ajatud välja Palmyrene steppist, kus Qaysist sai domineeriv jõud.