Kirjuta selle paragrahvi jätkamine - aastal 1332 puhkes jälle sõda Inglismaa ja Šotimaa vahel
, kus Edward III toetas Edward Ballioli (d.1363) nõude Šotimaa kroonile. Balliol alistas šotid Dupplin Moori lahingus ja Crabbe, kes oli kümne flaami laevastiku juhataja, alistas ka Inglise laevad Tay Firthis. Pärast lahingut põgenes Crabbe Berwicki, kuid varsti pärast seda vangistas Inglise sõdur Walter de Manny. Yorki kogunenud Inglise parlamendi taotlusel lubas Edward III Mannile 4300 mark'i lunaraha, mida šotid maksid Crabbe'i eest, ja andis käsu Crabbe'i, kes oli endiselt vang Šotimaal, hoida ahelates, kuni ta oli hüvitanud oma varasema röövi "Bona Navis". Lucas'i sõnul kartis Crabbe oma inglaste vangistajaid ja õnnestus saada John Randolph, Moray 3. krahv, taotlema tema jaoks turvalist juhtimist Inglise õukonda kuni Michaelmas 1333. Kui Crabbe Inglismaale saabus, otsustas Edward III teda seal hoida ja maksis Mannyle Crabbe'i lunaraha eest 1000 märki. Inglased piirasid Berwicki 1333. aasta kevadel ja pärast seda, kui šotid olid 19. juulil 1333 Halidoni mäe lahingus otsustavalt lüüa saanud, keeldusid nad Crabbe'i lunastamisest inglastelt, sest vastavalt Lanercost'i kroonikale oli Crabbe aidanud Edward III-l Berwicki piiramises. Siis tapsid šotlased Crabbe'i poja. Edward III tasus Crabbe'i "hea teenistuse eest Berwicki piiramises", andestades talle kõik tema kuriteod nii maismaal kui ka merel ja muutes ta Somertoni lossi konstaabliks.