Täida järgmine lause: Religioossed kujutised hakkasid 1520. aastatel protestantliku reformatsiooni algusest peale hoolikalt uurima, kas need on tegelikult või potentsiaalselt ebajumalakummardamised. Martin Luther võttis mõningaid kujutisi vastu, kuid tema kriteeriumidele vastasid vaid vähesed varajased Hollandi maalid. Andreas Karlstadt, Huldrych Zwingli ja John Calvin olid avalike religioossete piltide, eelkõige kirikute, täieliku vastuseisuga ja kalvinismist sai peagi Hollandi protestantismis domineeriv jõud. Alates 1520. aastast puhkesid reformistliku ikoonidevastase meeleavalduse puhangud üle suure osa Põhja-Euroopast. Need võivad olla ametlikud ja rahumeelsed, nagu Inglismaal Tudoride ja Inglise Rahvaste Ühenduse ajal, või mitteametlikud ja sageli vägivaldsed, nagu "Beeldenstorm" või "Iconoclastic Fury" aastal 1566 Hollandis. 19. augustil 1566 jõudis see rahvahulga hävitamise laine Genti, kus Marcus van Vaernewijck kroonikas sündmusi. Ta kirjutas, et "Genti altaripilt" "võeti tükkideks ja tõsteti tahvlite kaupa torni sisse, et seda mässuliste eest kaitsta". 1566. aastal hävitati Antwerpeni kirikud väga põhjalikult, millele järgnesid Hispaania sõja kaotused.
1576. aastal Antwerpeni rüüstamine ja 1581. aastal ametliku ikonoklasmi järjekordne periood, mis hõlmas nüüd linna ja gildi hooneid, kui kalvinistid kontrollisid linnavolikogu.