Kokkuvõte artiklist:  Charles Darwin ise kirjeldas neid kui "kõige kummalisemaid loomi, mis iial avastatud on", ning oli hämmingus, kuidas nad on võinud areneda. Nüüd on teadlased lahendanud 180-aastase müsteeriumi Lõuna-Ameerika küüniste imetajate evolutsioonilisest päritolust, mis kadusid 10 000 aastat tagasi. Kontinentide põliselähed - küürikad loomad - on paleontolooge hämmastanud, kuna neil on sarnased omadused näriliste, elevantide ja kaamelitega. Nelijalgsed Macrauchenia patachonica, mida näidatakse ülaltoodud kunstniku kujutises, on teadlasi hämmastanud, kuna Charles Darwini poolt 180 aastat tagasi leiti fossiilid liigist, mis suri välja umbes 10 000 aastat tagasi. Kuid nüüd, kui on analüüsitud fossiilsetes luudes säilinud valke, on teadlased suutnud näidata, et need loomad on tänapäeva hobustega lähedasemalt seotud. Nende kasutatav tehnika annab lootust ka paljastada uut infot teiste ammu väljasurnud fossiilsete liikide kohta. Amazonast leitud iidsete primaatide fossiilid võivad olla esimesed ahvid, kes rändasid Aafrikast üle Atlandi ookeani Lõuna-Ameerikasse. Avastus viitab sellele, et ahvid jõudsid Lõuna-Ameerikasse ligi 10 miljonit aastat varem, kui varem arvati. Teadlased usuvad, et esimesed primaadid rändasid Lõuna-Ameerikasse, mis oli kunagi eraldatud saar enne seda, kui see ühines Põhja-Ameerikasse kolm miljonit aastat tagasi, Aafrikast looduslike parvedel, mis tõusid üle Atlandi ookeani. Seejärel arenesid need kaks primaatide rühma eraldi, et luua erinevad primaatide perekonnad. Kuid selle epilise teekonna toimumise kohta on tõendid ebaühtlased ja Uues maailmas leitud kõige vanem ahvi fossiil oli 26 miljonit aastat vana, mis leiti Boliivist. Kuid nüüd on Peruus Amazonase kaugel asuvas jõekaldas leitud fossiilsed hambad, mis on ajastatud 36 miljoni aasta vanuseks, mis viitab sellele, et ülekanne Aafrikast võis toimuda palju varem. Lõuna-Ameerikas leitud 38 miljonit aastat vana Perupithecus ucayalensis (vasakul) rekonstrueerimine on näidatud ülalpool koos liigiga, mis sarnanes sellele - Talahpithecus parvus, mis...
Teadlased uurisid 48 Lõuna-Ameerikast pärit küüriloomade fossiili. Need liigid - Toxodon plantensis ja Macrauchenia patachonica - avastas Charles Darwin 180 aastat tagasi Uruguay ja Argentiinas. Paleontoloogid on püüdnud otsustada, kas need veidrad loomad olid lähemalt seotud näriliste, kaamelite või elevantidega. Teadlased on välja töötanud uue meetodi luude valkude analüüsimiseks, mis võib paljastada seoseid loomade vahel, kes on surnud miljoneid aastaid tagasi. Tehnika ulatub kaugemale ajast kui iidsed DNA analüüsid. Nad leidsid, et väljasurnud Lõuna-Ameerika loomad olid hobustega sugulased. Uus tehnika - proteomiat - võib paleontoloogias revolutsiooni teha.