Bagdadi vallutamine ja kalifi surm aastal 1258 tähistasid Abbasidide kalifaadi lõppu ja annekteerisid selle territooriumid Mongooli impeeriumile, välja arvatud Mamlukide Egiptus ja enamik Araabiast. Kui 1259. aastal suri Mongoli impeeriumi khagan (või suur khan) Möngke Khan, peatati Hulegu edasine laienemine, sest ta pidi Mongoolia pealinna Karakorumi tagasi minema uue khagani valimiseks. Tema puudumine põhjustas esimese mongollaste lüüasaamise (mamluugide poolt) Ain Jaluti lahingus.
aastal 1260. Probleemid hakkasid tekkima, kui mongolid ei suutnud üha enam jõuda kokkuleppele, kelle valida khaganiks. Lisaks tekkisid ühiskondlikud kokkupõrked traditsionalistide vahel, kes soovisid säilitada oma rändekultuuri, ja mongolid, kes liikusid istuva põllumajanduse suunas. Kõik see viis keisririigi jagunemiseni aastal 1260. Hulegu jagas oma Lähis-Ida territooriumi iseseisvaks Ilkhanate'iks, mis hõlmas suuremat osa Armeeniast, Anatooliast, Aserbaidžaanist, Mesopotaamiast ja Iraanist.