Kokkuvõte artiklist:  Chauvet-Pont-d'Arc'i koobase suur koopia avatakse avalikkusele järgmisel kuul Prantsusmaal. Algne Chauvet' koobas on kuulus oma 36 000 aastat vana kunstiga, mis pärineb eelajaloolistest aegadest ja arvatakse, et see on maailma vanim. Et koobast ja selle joonistustest täpselt aru saada, kasutati 3-D modelleerimist ja umbes 6000 digitaalset pilti katti kokku skeemide kujundamisel. Chauvet-Pont-d'Arc'i koobase replika avatakse varsti avalikkusele Lõuna-Prantsusmaal. Kokku on 45 miljonit naela (67 miljonit dollarit) kulutatud koopa replika kompleksi loomiseks, mis asub suurema haridusliku näituse sees. Asub 1,5 miili kaugusel algsetest koobastest, ehitus alustas projekti 2012. aastal ja lõpuks eeldatakse, et see on aprillis valmis. Chauvet-Pont-d'Arci koobas, mis avastati 1994. aastal, on pikkusega kaks ja pool jalgpalliväljakut ja hõlmab 68 000 ruutjalga ala. Viis hiiglaslikku kambrit ei ole ehitatud täpse originaalsuuruse järgi, kuid suurem tähelepanu on pööratud koopa muljetavaldava eelajaloolise kunsti esile tõstmisele. Chauvet-Pont-d'Arc'i koobase replika on olnud ehitamisel alates 2012. aastast ja hinnanguliselt on see maksnud umbes 45 miljonit naela. Algne koobas on kuulus oma 36 000-aastase kunsti poolest, mis pärineb eelajaloolistest aegadest ja arvatakse, et see on maailma vanim. Koobase täpse taastamiseks kasutati 3D modelleerimist ja palju digitaalseid pilte. Esialgne koobas, kus on kujutatud mammute ja jalgade jälgi, kandis Unesco Maailmapärandi nimekirja 2010. aastal. Koobas, kus on kujutatud mammute, inimeste jalajälgi ja muid nikerdusi, kandis UNESCO mitmeks aastaks Maailmapärandi nimekirja. ÜRO kultuuriagentuuri andmetel on kaunistatud koobastes mõned maailma kõige paremini säilinud kujutuslikud joonised. Eksperdid on leidnud rohkem kui 1000 kujutist koopa seintelt, mida tuntakse ka kui Grotte Chauvet-Pont d'Arc, pärast seda, kui teadlane Jean-Marie...
Kuulus Chauvet-Pont-d'Arc'i koobase replika lõuna-Prantsusmaal avatakse 1,5 miili kaugusel originaalist. Originaal, mis oli 2011. aasta dokumentaalfilmi teema, on tuntud oma 36 000-aastase seina kunsti poolest. Eksperdid usuvad, et koobas, mis on nüüd Unesco maailmapärandi nimekirjas, on varase suhtluse tõend.