Täitke järgmine lause: Pärast sõda jäi Knežević pagendusse ja teda mõisteti teistega kaasas kohut. Ta mõisteti süüdi riigireetmises ja sõjakuritegudes ning mõisteti 10 aastaks vangistusse sunniviisilise tööga, 5 aastaks poliitiliste ja kodanikuõiguste kaotamisega, kogu vara konfiskeerimisega ja kodakondsuse kaotamisega. Karistus karistustega vangistamine pidi algama tema edasise vahistamise kuupäevast. Ta emigreeris Kanadasse, kus ta oli "Glas kanadskih Srba" ("Kanada serblaste hääl") toimetaja. 1950. aastate alguses tekkis Cvetković ja Knežević vahel karm vaidlus. Knežević kirjutas artikli rahvusvaheliste suhete ajakirjas "International Affairs", väites, et prints Paul ja Cvetković olid koostanud salajase plaani liituda Jugoslaaviaga Saksamaaga ja saada kontrolli Salonika sadama üle, samal ajal kui Kreeka kaitses
Itaalia sissetung. Kuigi Cvetković avaldas ajaloolises ajakirjas "Dokumenti o Jugoslaviji" kaks tugevat eitamist ja väitis, et Salonika vallutamine ei olnud kunagi Jugoslaavia valitsuse päevakorras, ei olnud tema viimane väide tõene. Knežević väite peamine eesmärk oli prints Pauli diskrediteerimine ja riigipöörde kavaldajate positiivse pildi esitamine. Knežević suri Torontos 22. juunil 1983.