1648 valiti Poola parlament Johann Kazimierz'i oma poolvenna järeltulijaks Poola troonile. Viimase Vasa valitsemisajal Poola-Leedu Ühenduses domineeris Vene-Poola sõda (1654-67), millele järgnes sõda Rootsiga ("Valuv
"), mille stseen oli loodud Rahvaste Ühenduse kahe eelmise Vasa kuninga poolt. Suurem osa Poolast tungis Rootsi armee üle üleujutuse ajal ilma suurest võitluseta, tänu Poola ja Leedu kubernerite ja aadlike vandenõule. Mõne aasta jooksul tõusis Rahvaste Ühendus, et sundida rootslased Poolast välja, lõpetades lühiajaliste sissetungide ja kampaaniate, kuid kõrge hinnaga. Enamik Rahvaste Ühenduse linnadest ja linnadest rüüstati, rüüstati ja mõned põletati põlema, enamasti taganenud vaenlase üksuste poolt. Kuigi Johann Kazimierzi valitsemisaega peetakse üheks kõige õnnetumaks ja võib-olla kõige ebaõnnestumaks Poola ja Poola-Leedu Ühenduse ajaloos, nimetatakse teda sageli "võitleja kuningaks", kes võitles vapralt oma rahva ja rahva päästmiseks.