Kokkuvõte artiklist:  "Dþungli seadus, mis ei käsuta midagi ilma põhjuseta, keelab igale elajale süüa inimest". Mäletan veel esimest korda, kui lugesin "Dþungli raamatu" lõiku, süda kiirendas minu pidzhaama all, mis oli kaetud "Kuue miljoni dollari mehega". "Tõeline põhjus on see, et inimese tapmine tähendab varem või hiljem valgete meeste saabumist elevantide seljas, relvadega, ja sadu pruuneid mehi, kellel on gongid, raketid ja faklid. Siis kannatavad kõik dþunglis", kirjutas Rudyard Kipling. Arvatavasti mõistsin, et tiigri rünnakud on Milwaukees üsna haruldased, kuid minu 11-aastasele ajule andis Kipling tarkust, mis võib mind elus hoida järgmisel ekspeditsioonil, mis toimub põõsas Piggly Wiggly taga. "Loomad annavad omavahel põhjuse, et inimene on kõige nõrgem ja kaitsetuim kõigist elusolenditest ja teda puudutamine on ebaviisakas". Lugedes seda lõiku 35 aastat hiljem, rullides läbi metsa, mis inspireeris klassikalist, on selle rida irooniline lõik lõpuks klikk. Kui me kuuleme hirmunud hirvide hüüki ja mu giid paneb mootori kinni, lööb mu täiskasvanulik süda taas. See on märk, et läheduses võivad olla suured kassid. "Ma mõtlen, kes on viimane inimene, kes näeb tiigrit looduses? Ja kas nad on tänapäeval elus?" Need on küsimused, mis käivitasid selle peatuse "Imede nimekirjas" ja viisid meid palju suurema küsimuse juurde elust 21. sajandil: Kas planeet on ikka piisavalt suur inimese ja inimsööja jaoks? India on ligikaudu kolmandik Ameerika Ühendriikide suurusest, kuid seal elab neli korda rohkem inimesi. Selline inimlik surve on Kipling'i "Dþungli seadust" dramaatiliselt muutnud. Loomade kaitsva organisatsiooni Born Free andmetel on Texases puurides rohkem tiigreid kui Indias metsades. Nii et ma otsustasin mõista, kuidas ja miks. Olles kirjutanud Aafrika loomade salakütmisest, et toita Aasia ravimite tohutut turgu, arvasin ma, et suurima ohtu sellele ohustatud kassile kujutab Dubai nõudlus tiigri nahast vaipa või Pekingi nõudlus tiigri luust veini vastu....
Texases on puurides rohkem tiigreid kui Indias looduses, ütleb üks looduskaitse rühm. Tiigri-inimese konflikt on suur probleem, mis mõjutab suuri kasse.