Ideest ühtsest Lõuna-Slaavi riigist (mis peaks olema iseseisva Serbia juhitud) sai sel ajal populaarne poliitiline ideoloogia piirkonnas, sealhulgas Bosnias ja Hertsegoviinas. Austria-Ungari valitsuse otsus 1908. aastal Bosnia-Hertsogoviina ametlikult annekteerida (Bosnia kriis
) lisandub nende natsionalistide kiireloomulisusele. Kõigest sellest põhjustatud poliitiline pinge kulmineerus 28. juunil 1914, kui noor Bosnia revolutsionäär nimega Gavrilo Princip mõrvas Sarajevos Austria-Ungari trooni pärija, arkkerstiik Franz Ferdinandi. See sündmus käivitas sündmuste ahela, mis viis Esimese maailmasõja puhkemiseni. Kuigi 10% bosnia rahvastikust suri sõjaväes teenides või tapeti erinevate sõdivate riikide poolt, suutis Bosnia ja Hertsegoviina ise põgeneda konflikti suhteliselt vigastamata.