Selle paragrahvi jätkamine - Stanisław August'i poolt 1788. aastal kokku kutsutud pikaajaline sejm on tuntud kui Suur või Nelja-aastane sejm. Seimi tähtsaim saavutus oli 3. mai põhiseaduse vastuvõtmine, mis oli esimene kaasaegses Euroopas riigi ülemseaduse singulaarne väljakuulutamine. Reformistlik, kuid mõõdukas dokument, mida süüdistasid Prantsuse revolutsiooni vastased, tekitas peagi tugeva vastuseisu Rahvaste Ühenduse kõrgemate aadlike konservatiivsetest ringkondadest ja Catherine II, kes oli otsustanud takistada tugeva Rahvaste Ühenduse taassündi. Targowica konföderatsioon pöördus keisrinna poole abi saamiseks ja 1792. aasta mais sisenes Vene armee Rahvaste Ühenduse territooriumile. Kaitsesõda Rahvaste Ühenduse vägede poolt
Lõppes siis, kui kuningas, veendunud, et vastupanu on asjatult, kapituleeris ühinedes Targowica Konföderatsiooniga. Konföderatsioon võttis valitsuse üle, kuid Venemaa ja Preisimaa korraldasid ja täitsid 1793. aastal Rahvaste Ühenduse teise jagamise, mis jättis riigi kriitiliselt vähendatud territooriumi, praktiliselt võimetu iseseisva eksisteerimisega.