1863. aasta alguses saadeti rügement Suurele Musta Jõele, kus valvas silda. Märtsis kolis rügement Mississippis Grand Gulfi, kus mehed ehitasid kindlustusi, tugevdades Vicksburgi kaitset. 5. aprillil liikus 3. Missouri jalavägi osana suuremast väest üle Mississipi jõe Louisianasse, kus nad laagrisid Bayou Vidali lähedal Tensas Parishis. 8. aprillil võitles üksus väikeses lahingus lähedal asuvas James'i istanduses. 15. aprillil toimunud luurejõudude katse anda suur löök ala okupeerivatele liidu vägedele ebaõnnestus, kuna planeeritud rünnaku üllatamise element oli kadunud. 17. aprillil sundis liidu mereväe laevade saabumine konföderatsioonid tagasi Mississippisse. Pärast seda ühines rügement Grand Gulfi kaitseväega. Grand Gulfi lahingus
29. aprillil kaitses 3. Missouri jalaväe üksus vintpüsside rida, mis ulatus kahe konföderatsiooni peamise kindlustuse vahele. Ühiku positsioon võimaldas meestel tulistada liidu mereväe laevade aknaaukadesse, mis pommitasid konföderatsiooni positsiooni. Regiment kaotas lahingus ühe mehe surma ja kolm haavatud. Konföderatsioonide võit takistas liidu kindralmajor Ulysses S. Grantil selles punktis jõudu maandada, kuigi Grant suutis maandada tugeva jõu asukohast lõuna pool. Grand Gulfis konföderaatide komandör, brigaadigeneraal John S. Bowen, vastas liidu maandumisele, saates väe Port Gibsonisse, Mississippisse, et Granti kinni võtta.