Kokkuvõte artiklist:  Eksperdid on loobunud kaheksapäevasest valvekutsest, et oodata äratuskutset robotist Philae, kuid on jäänud lootusega, et luuraja ärkab, kui ta sõidab päikese lähedal asuva komeediga. Laeva jälgimine, mis on olnud novembrist alates talveunistuses, jätkub järgmisel kuul, teatas missioon. "Võib-olla on Philae maandumasinal veel liiga külm ärgata komeedil 67P/Churyumov-Gerasimenko", ütles Saksa Kosmose Keskus (DLR) Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) poolt avaldatud blogis. ESA teadlased on uuendanud jõupingutusi, et võtta ühendust Philae maanduriga komeedil 67p, mida on näidatud ülaltoodud pildil. Rosetta sond, mis kandis Philaed, lasti kosmosesse 2004. aastal, kasutades Maa ja Marsi gravitatsiooni, et jõuda komeedi 67P poole. See jälitas komeeti 67P/Churyumov<unk>Gerasimenko kosmoses üle kümne aasta ja sisenes orbiidile 2014. aasta augustis. Pärast 6,5 miljardi kilomeetri pikkust teekonda vabastas sond Philae maandumasinast ja maandus kometil 12. novembril 2014. aastal, liikudes kometi suhtes kiirusega 1 meetrit sekundis. Aga kui see esmakordselt maapinda puudutas, ei suutnud ta tulistada harpuune, mis oleks selle komeedi külge kinnitanud. Selle tulemusena hüppas see komeedist 1 km kõrgusele, enne kui uuesti kometi pinnal maandus. Seejärel tõusis see uuesti, kuid palju madalamale kõrgusele. Teadlased teatasid hiljuti, et komeedil on vee erinevus Maa veest, mis viitab sellele, et meie planeedi vesi tuli asteroidilt, mitte komeedilt. Võib-olla pole selle energiavarusid veel piisavad, et saata signaali DLR maandumisjaama juhtimiskeskusesse. Philaest pole olnud uudiseid üle nelja kuu. See oli siis, kui 100-kilogrammise labori aku sai tühjaks, kui see kometi karmilt varjutud osale kukkus. Philael oli just piisavalt jõudu, et läbi viia 54-tunnine tuumaeksperimentide nimekiri enne sulgemisrežiimi sisenemist. Lootus on, et kui komeet kiireneb päikese poole, siis rohkem valgust ulatub sondi päikesepaneelidele,
Euroopa Kosmoseagentuur on hakanud kadunud sondiga ühendust võtma. Philae on kadunud alates novembrist, kui see maandus komeedil 67p. Teadlased usuvad, et maandumasin kukkus kraavi varjus kalju. Aga nad ütlevad, et see võib juba ärkvel olla, kuid pole veel suuteline sõnumeid saatma. Uurimisseade vajab oma päikesepaneelidest 19 W võimsust, et suhelda. Kui komeet läheneb päikesele, võib maandumasin saada rohkem päikesevalgust. Teadlased on saatnud käsu Philaele, et ta alustaks ennast soojendama. Nad üritavad järgmise kaheksa päeva jooksul Rosettaga maanduriga ühendust võtta.