1584 allkirjastas Philip Joinville'i lepingu Prantsusmaa katoliku liigaga, et peatada protestantismi tõus seal. Hispaania Madalmaades oli Inglismaa salaja toetanud Hollandi protestantlike ühendprovintside poolt, kes võitlesid Hispaaniast iseseisvuse eest. Aastal 1584 mõrvati Oranži prints, jättes nii häire kui ka poliitilise vaakuumi. Järgmine aasta oli Madalmaadele järjekordne löök, kui nad vallutasid Antwerpeni
Alexander Farnese, Parma hertsogi juhitud Hispaania vägede poolt. Hollandi mässulised palusid Inglismaalt abi, millele Elizabeth nõustus, sest ta kartis, et Hispaania vallutus seal ohustaks Inglismaad. Selle tulemusena kirjutati alla Nonsuch'i leping <unk> Elizabeth nõustus pakkuma Hollandile mehi, hobuseid ja toetusi, kuid ta keeldus üldisest suveräänsusest. Vastutasuks andsid hollandlased neli hoiatuslinnat, mida garnisonisid inglise väed. Filip pidas seda avalikuks sõjadeklaratsiooniks oma valitsuse vastu Madalmaades.