Kokkuvõte artiklist:  Varased inimese esivanemad võisid areneda, et visata oda, mis võimaldas neil umbes kaks miljonit aastat tagasi jahti pidada, väidab uus uuring. Teadlased on leidnud, et varase inimliigi skeletid muutusid, andes neile võime visata nagu tänapäeva inimestel. Homo erectuse fossiilide uurimine näitab, et nende õlgad ja kaelaluu võimaldasid neil tikke täpselt ja jõuliselt visata. Vaadake videot. Homo erectuse fossiilide uurimine näitab, et nende õlgad ja kaelaluu võimaldasid neil tikke täpselt ja jõuliselt visata. Homo erectuse skeletid rekonstrueeriti fossiilidest, mida teadlased oma uuringus kasutasid. See oleks võimaldanud Homo erectusel saada osavaks jahimeheks, kes oleks suutnud potentsiaalse saaki pihta visata relvi nagu oda ja kivid. Dr Neil Roach, George Washingtoni Ülikooli antropoloog, ütles: "Inimese sarnaste õlgade, madalalt pööratud, kõrgete, liikuvate vööde ja madala kõrilõikega kombinatsioon toetab Homo erectust kui esimest teadaolevat hominiini, kellel on täielik anatoomiline kompleks, mis on seotud osava viskamisega. 55 miljonit aastat tagasi arenesid esimesed primitiivsed primaadid. 15 miljonit aastat tagasi arenesid hominid (suured ahvid) gibboni esivanematest. 8 miljonit aastat tagasi - esimesed gorillad arenevad. Hiljem erinesid šimpanside ja inimeste sugupuu. 5,5 miljonit aastat tagasi - Ardipithecus, varajane "proto-inimene" jagas omadusi šimpansside ja gorilladega. 4 miljonit aastat tagasi ilmusid australopiteekid. Nende aju polnud šimpansist suurem. 2,8 miljonit aastat tagasi - LD 350-1 ilmus ja võib olla esimene Homo perekonnast. 2,7 miljonit aastat tagasi - Paranthropus, elas metsas ja tal oli massiivne lõualuu närimiseks. 2,3 miljonit aastat tagasi - Homo habalis arvati esmakordselt olevat ilmunud Aafrikas. 1,8 miljonit aastat tagasi - Homo ergaster hakkab fossiilides ilmuma. 1,6 miljonit aastat tagasi - Käsipilved said esimeseks suureks tehnoloogiliseks uuenduseks...
Teadlased võrdlesid Homo erectuse õlgu tänapäeva inimestega. George Washingtoni ülikooli teadlased mõõtisid Daasanachide hõimu heitmisvõimet Kenias ja Etioopias. Daasanachid suutsid kive 80 miili tunnis üle 100 meetri visata. Teadlased leidsid, et Homo erectusil oleks olnud sarnased võimed. Homo erectus oleks võinud kaasaegsete sportlastega võistelda nende viskamisvõime poolest.