Kui Yuri Andropov järgnes novembris 1982 Leonid Brejnevile Nõukogude Liidu liidrina, avaldasid lääne ajalehed ja ajakirjad tema kohta arvukalt esilehekülgi fotosid ja artikleid. Enamik teematest oli negatiivsed ja näitasid uut ohtu Lääne maailma stabiilsusele. Andropov oli 1956. aasta Ungari revolutsiooni ajal Nõukogude Liidu suursaadik Ungaris ja KGB esimees aastatel 1967-1982; oma ametiajal oli ta Läänes tuntud Praha kevadet purustamise eest.
ja dissidentite, nagu Andrei Sahharov ja Aleksandr Solzhenitsyn, julm allasurumine. Ta alustas oma ametiaega Nõukogude liidrina KGB võimete tugevdamisega ja dissidentite allasurumine. Vassili Mitrokhini sõnul nägi Andropov inimõiguste võitlust osana laialdasest imperialistlikust vandenõust, et õõnestada Nõukogude riigi aluseid. Nii Nõukogude kui ka Ameerika Ühendriikide jõupingutused arendada relvi, mida saab käivitada orbiidil olevatest satelliitidest, tekitasid suurt rahvusvahelist pingeid. Mõlemal valitsusel olid ulatuslikud teadus- ja arendustegevuse programmid sellise tehnoloogia arendamiseks. Mõlemad riigid olid aga üha suurema surve all, et projekt lõpetataks. Ameerikas tuli president Ronald Reagan USA teadlaste ja relvaekspertide lobist surve alla, samal ajal kui Nõukogude Liidus andis valitsus välja avalduse, milles öeldi: "Keelduda kosmoses sõjaliseks muutmisest on üks kõige kiireloomulisemaid ülesandeid inimkonna ees".