Masovianide hertsogide ajal arenes linn kiiresti, asudes piiril Leedu suurhertsogkonnaga, sai see "ziemia liwska" ("Liwi maa") pealinna, ida-Masovias asuva kohtusüsteemi keskus, seal toimus iganädalane tänavaturg ja kolm korda aastas oli seal mess. Lõpuks liideti see Poola Kuningriigi krooni 1537. aastal Masovias viimase vürsti Anna ja Poola kuninga Sigismund I vahelise kokkuleppe alusel. Linn jätkas oma arengut ja kasvu 17. sajandisse, kui sõjad, veeuputus (ajaloo)
Suur Põhja sõda tõi linna füüsilise hävingu ja tõsise languse. See kaotas osa oma tähtsusest Węgrówile, kuid selle lõplik surm toimus Poola jagunemisega, kuna see liideti Austria jagunemisega, Liw kaotas oma õigusliku, haldusliku ja majandusliku tähtsuse, austerlased lahutasid "ziemia liwska" haldus- ja territoriaalse üksuse ning viisid haldus- ja kohtuvõimude asukoha Siedlce'sse. Aastal 1807 sai linn Varssavi hertsogkonna osaks ja oli juba rohkem suur küla kui linn.