Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Protestijad ei laiali läinud. Päev pärast Zhao 19. mai visiiti Tiananmeni väljakul kuulutas peaminister Li Peng avalikult välja sõjaseisukorra, mis viis 4. juunil sadade tuhandete meeleavaldajate surmani. Järgneva võimuvõitluse käigus võeti Zhaolt kõik ametikohad ja ta pandi koduaresti. Pärast Zhao vallandamist asendas Jiang Zemin Zhao Hiina Kommunistliku Partei peasekretärina ja Deng Xiaopingi järeltulijana. Rohkem kui 30 ministri vallandati, kuna nad olid Zhao lojaalsed, ning Zhao oli Hiina meedias laialdaselt kritiseeritud. Lõpuks keelustati Zhao nime mainimine meedias, tema fotod muudeti ja ta kadus õpikutest. Mis motiveeris Zhao'd, on tänaseni paljude arutelu teema. Mõned ütlevad, et ta läks väljakule lootuses, et lepitusgeest annab talle mõjuvõimu rangete vastu, nagu peaminister Li Peng. Teised usuvad, et ta toetas meeleavaldajaid ja ei tahtnud, et nad haiget saaksid, kui sõjavägi kutsuti. Pärast intsidenti pandi Zhao tähtajatu koduaresti alla. Zhao rivaal Li Peng süüdistas hiljem Zhao'd Tiananmeni meeleavalduste õhutamises üksnes poliitilise kasu saamiseks. Li sõnul "võttis Zhao ühendust Bao Tongiga kohe pärast tema saabumist Pekingis (Pyongyangist). Bao kogus mõned teised Zhao toetajad olukorra lahendamiseks. Nad kartsid, et Zhao poliitiline tulevik oli kaalul: Zhao ei õnnestunud majanduses [juhtida], ta ei olnud poliitiliselt tähtlik, tal ei olnud oma võimubaasi ja tema poega kahtlustati ebaseaduslikes äritehingutes. Seega oli tõenäoline, et Zhao saab üliõpilaste liikumise "pühakoeraks". Need nõustajad soovitasid Zhao'l hoida distantsi Deng Xiaopingiga [ja] püüda võita inimeste südamed, et päästa ennast; muid võimalusi ei olnud". Kuna Zhao't ei süüdistatud ametlikult mingis väärteos, ei ole teada, milliseid tõendeid Li oma väidete toetamiseks oli. Zhao ise nimetas Li väiteid "teebuseks". Zhao jäi rangelt...  Küsis: kuhu ta läks?
ruut