Kirjuta selle lõigu jätkamine - Fašism sai Bulgaarias mõjuvõimule 1930. aastatel, kui parlamentaarne demokraatia on ebaõnnestunud. 1934. aasta mais Bulgaaria riigipöörde
Bulgaaria sõjaväe abiga toimus Zveno sõjaline organisatsioon, mis lõpetas poliitilised parteid täielikult. Selle tulemusena kadus väike Bulgaaria natsionaalsotsialistlik töölispartei. Kuid aprillis 1935 asendati ametnikud tsaar Borisiga. Alates sellest ajast otsustas tsaar võimu enda kätte võtta, samal ajal kui 1939. aastal toimusid erakondadeta valimised. See oli mingi "kuninglik diktatuur", sarnane sellele, mida rakendas Jugoslaavia Aleksander I aastatel 1929-1931. 1940. aastal, kui Bulgaaria astus uuesse sõtta Axis'i poolel, asutati režiim, luues fašistliku tüüpi massilise noorteliikumise nimega Brannik. Vaatamata sellele, et organisatsioon sai arvuliselt suureks, ei olnud Bulgaaria välja töötanud fašismi jaoks olulist korporatiivset majanduslikku süsteemi ega loodud ka täiskasvanud kolleege nagu ametiühingud või miliitsid. Juutidevastane propaganda intensiivis Bulgaarias järk-järgult, mis viis antisemitilise seaduse kehtestamiseni. Boriss III kartis, et neid organisatsioone kasutatakse Saksamaa survevahendina, ning püüdis piirata nende kontakte Saksa ametnikega. Boris suri 1943. aastal ja tema asemele asus regentnõukogu, mis järgmisel aastal ise kukutati, muutes riigi nüüd liitlaste poolele. 1944. aasta septembris korraldasid Zveno ja Aksi vastane Isamaa-Front uue riigipöörde. Seega oli fašism Bulgaarias tunduvalt vähem edukas kui Teises maailmasõjas Rumeenias, Ungaris, Horvaatias või Serbias.