Kokkuvõte artiklist:  Kui rääkida Marsil elamisest, siis on üks suur probleem, mis mõjutab tulevasi astronaute: hapnik, või pigem selle puudus. Kuid instrument nimega Moxie - Mars Oxygen In-situ Resource Utilisation Experiment - võib pakkuda lahendust. See püüab Marsil süsinikdioksiidi hapnikuks muuta, kui uus NASA rover selle 2020. aastal punasele planeedile viib - ja see võib olla sarnaste tehnoloogiate eelkäija mehitatud missioonidel. Massachusettsi Tehnoloogia Instituut loob Marsi jaoks instrumendi. Selle nime all Moxie (näidatakse siin illustreeringus) püüab see muuta planeedi süsinikdioksiidi hapnikuks. See viiakse punasele planeedile uue nimevaba NASA roviga 2020. aastal. Endine astronaut ja instrumendi peamine uurija dr Jeffrey Hoffman selgitas projekti Business Insider'ile. "See on esimene kord, kui me tegelikult toodame hapnikku Marsi pinnal", ütles ta. See uue põlvkonna sõiduk on Curiosity rover'i järeltulija, täiustatud riistvara ja instrumentidega Marsi kivimite uurimiseks. Rover hindab, kas Marsil on võimalik elada ühe päeva jooksul ja otsib märke Marsi elust. See identifitseerib ja kogub kivi- ja mullaproovide kogumi, mida saab tulevikus teise kosmoselaeva kaudu tervena Maale saata. Dr Charles Elachi, NASA Jet Propulsion Laboratory direktor, on varem öelnud, et kiviproovi kogumine ja selle Maale toomine on NASA peamine prioriteet. Teadlased on eriti huvitatud proovidest, et mõista Marsi tolmu ohtu ja näidata, kuidas hapnikku saab luua - detailid, mida on oluline kaaluda inimmissioonidel Marsile ja planeedi edasisel koloniseerimisel. See rover on järgmine suur samm president Obama eesmärgi saavutamisel saata inimesed Marsile 2030. aastatel. Marsi atmosfäär koosneb 96 protsenti süsinikdioksiidist ja vähem kui 0,2 protsenti hapnikust, kuid meeskond loodab muuta endise 99,6 protsenti...
Massachusettsi Tehnoloogia Instituut loob Marsi instrumendi. Selle nimi on Moxie ja see püüab muuta planeedi süsinikdioksiidi hapnikuks. See viiakse punasele planeedile uue NASA roviga 2020. aastal. Marsi atmosfäär koosneb 96% süsinikdioksiidist ja vähem kui 0,2% hapnikust. Selle ümberkujundamine võib pakkuda kütust ja õhku tulevasteks mehitatud missioonidele.