27. jaanuaril 1863 saadeti patareid Mississippis asuvasse Grand Gulfi, et liituda Big Black River'i kaitseväega. Grand Gulfis asudes osales patarei mitmetes väiksemates lahingutes liidu kanonilaevudega, kuigi mõned suurtükiväelastest teatasid igavusest. Märtsi keskpaigas valvas patarei punkti, mida tuntakse Winkler'i Bluffina Suurel Mustal Jõel, tellides, et ükski paat ei tohi punktist mööda minna. 29. aprillil pommitasid liidu mereväe laevad, mida juhtis admiral David Dixon Porter, konföderatsiooni positsioone Grand Gulfis, mille tulemuseks oli Grand Gulfi lahing.
, kuigi Landise patarei ei olnud osa Konföderatsiooni esiriigist. Üks kindlus püsis vastu, nii et Grant maandus 24 000 mehega allavoolu Bruinsburgi. Need mehed liikusid varsti jõest itta, juhtides Grandi sissetungi peatamiseks Grandi lahes konföderatsiooni komandöri John S. Boweni, et saata blokeerimisjõud Port Gibsoni. 1. mai hommikul saadeti Landise patarei kaks haubiitsit ja nende meeskond blokkerimisjõudude juurde. Port Gibsoni lahingus tulistas patarei kindralmajor John McClernandi liidu korpuse mehi ja osales suurtükivõitluses 8. Michigan kerge suurtükiväega; üksus kannatas võitluse ajal kolm ohvrit ja ei lahkunud enne hilist pärastlõunat. Ühel hetkel lahingus sattus patarei ka liidu snaiperite tule alla, enne kui nad oma ründajad kanisteriga hajutasid. Hoolimata algusest, oli liidu surve lõpuks Boweni paremale, põhjustades konföderatsioonide taganemise enne, kui Grant neid ümber tõmbas. Pärast Port Gibsoni lahkumist olid konföderatsioonid sunnitud oma positsioonist Grand Gulfis lahkuma 3. mail; Landise patarei oli taas osa tagumikust.