Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Läbisõit: Kõik aatomi sidutud prootonid ja neutronid moodustavad väikese aatomimõju ja neid nimetatakse ühiselt nukleonideks. Tuuma raadius on ligikaudu võrdne 1,07 3√A fm, kus A on tuumade koguarv. See on palju väiksem kui aatomi raadius, mis on umbes 105 fm. Nukleonid on ühendatud lühiajalise atraktiivse potentsiaaliga, mida nimetatakse järelejäänud tugevaks jõuks. Vähemal kui 2,5 fm kaugusel on see jõud palju võimsam kui elektrostaatiline jõud, mis põhjustab positiivselt laetud protonite üksteise tõrjumist. Sama elemendi aatomitel on sama protonite arv, mida nimetatakse aatominumbriks. Ühe elemendi sees võib neutronite arv varieeruda, olenevalt selle elemendi isotoobist. Protonite ja neutronite koguarv määrab nukliidi. Neutronite arv protonite suhtes määrab tuuma stabiilsuse, kusjuures teatud isotoobid läbivad radioaktiivset lagunemist. Proton, elektron ja neutron liigitatakse fermionideks. Fermionid järgivad Pauli välistamise põhimõtet, mis keelab identsete fermionide, näiteks mitme protoni, samal kvantiolukorras samal ajal. Seega peab iga prooton tuuma tuumas asuma teistsuguses kvantseisundis kui kõik teised prootonid ning sama kehtib kõigi tuuma neutronite ja kõigi elektronpilve elektronite kohta. Tuum, millel on erinev protonite arv kui neutronitel, võib potentsiaalselt langeda madalama energia seisundile radioaktiivse lagunemise kaudu, mis põhjustab protonite ja neutronite arvu tihedama kokkusobivuse. Selle tulemusena on sama protonite ja neutronite arvuga aatomid lagunemise vastu stabiilsemad. Kuid kui aatomite arv suureneb, nõuab protonite vastastikune tõrjutus suurenevat osa neutronitest, et säilitada tuuma stabiilsus, mis pisut muudab seda protonite ja neutronite võrdse arvu suundumust.  Küsimus: Kuidas neid objekte ühistuna nimetatakse?
nukleonid