Kokkuvõte artiklist:  ESA kosmoselaev Rosetta valmistab end ette seikluslikuks läbimiseks komeedi 67P/Churyumov-Gerasimenko geisrite kaudu. Teadlased loodavad kometi sisemuse kohta rohkem teada saada. Ja kuna komeet muutub Päikesele lähenedes aktiivsemaks, on järgmised mõned kuud parimad võimalused komeedi uurimiseks - kuid see ei ole riskitu. ESA valmistub saatma oma Rosetta kosmoselaeva 9 miili kaugusele komeedist 67P. Proovi ülesandeks on uurida selle pinnalt tulevaid kiirguskiire (näidatakse pildil). Need võivad paljastada, millest komeedi sisemus koosneb. Kui komeet muutub aktiivsemaks, võib Philae üles ärgata. "Komeet muutub ülimalt põnevaks", ütles ESA Rosetta projekti teadlane dr Matt Taylor ajalehele The Times. Sajad kilod sekundis kihutavad seda. Me tahame lennata läbi ühe aktiivse piirkonna. Rosetta sond, mis kandis Philaed, lasti kosmosesse 2004. aastal, kasutades Maa ja Marsi gravitatsiooni, et jõuda komeedi 67P poole. See jälitas komeeti 67P/Churyumov-Gerasimenko kosmoses rohkem kui kümme aastat ja sisenes orbiidile 2014. aasta augustis. Pärast 6,5 miljardi kilomeetri pikkust teekonda vabastas ta Philae maandumasinast 12. novembril 2014. aastal, reisides 3,3 jalga sekundis. Aga kui see esmakordselt maapinda puudutas, ei suutnud ta tulistada harpuune, mis oleks selle komeedi külge kinnitanud. Selle tulemusena hüppas see komeedist 1 km kõrgusele, enne kui uuesti kometi pinnal maandus. Seejärel tõusis see uuesti, kuid palju madalamale kõrgusele. Philae suutis täita üle 90% oma eesmärkidest enne, kui jõu otsa sai. Rosetta jätkab samal ajal orbiidil käimist ja komeedi uurimist. Kahe proovi kogutud andmete põhjal ütles Esa, et komeedil oli vee erinevus Maa omast, mis viitab sellele, et meie planeedi vesi tuli asteroidilt, mitte komeedilt. Uurija...
ESA saadab oma Rosetta kosmoselaeva 9 miili kaugusele komeedist 67P. Sonde ülesandeks on uurida selle pinnalt tulevaid kiirguskiire. Need võivad paljastada, millest komeedi sisemus koosneb. Kui komeet muutub aktiivsemaks, võib Philae üles ärgata.