Esimesed marssid, mis hõlmasid ligikaudu Austria ja Sloveenia territooriumi, olid Avaride marss ja sellega kaasnev Kärntia marss lõunaosas. Mõlemad asutati 8. sajandi lõpus Karl Suure poolt pärast Baieri Agilolfingi hertsogite territooriumi lisamist avaaride sissetungide vastu. Kui avaarid 820. aastatel kadusid, asendati nad enamasti lääne-slaavlastega, kes asusid siia Suur-Moravia osariigi piires. Pannonia marss eraldati Friuli hertsogkonnast aastal 828 ja moodustati marssiks Moraavia vastu Baieri Ida-Franki territooriumil. Need marssid, mida juba kutsuti, vastasid piirile mööda Doonau Traungaust kuni ja jõeni, sealhulgas Viini basseini. 890. aastate paiku näis Pannonia marss kadunud koos Suur-Moraavia ohuga Ungari invasioonide ajal Euroopasse. Pärast Baieri krahv Luitpold'i lüüasaamist Pressburgi lahingus aastal 907
, kõik Ida-Franki maad üle Enns jõe olid kadunud.