Kokkuvõte artiklist:  See oli väga häiriv tagasitulek 21-aastasele Shreya Singhalile. Ta oli 2012. aastal Suurbritannia Bristol'i ülikoolis astrofüüsika kursuse lõpetanud ja Indiasse tagasi tulnud, kui võimsate poliitikute õhutatud netinimeste arreteerimise uudised hakkasid pealkirju tegema. Nende vahistuste taga peidus suhteliselt noor sünge seadus: infotehnoloogia seaduse § 66A. Shreya otsustas esitada avalike huvide kohtuasja. Veidi üle kahe aasta hiljem tõusis ülemkohtu kohtunik Rohinton Nariman oma toolilt pärast seda, kui ta teatas, et <unk>Informatsioonitehnoloogia (IT) seaduse 2000. aasta § 66A tunnistatakse käesolevaga tervikuna kehtetuks.<unk> Petitsiooni esitaja Shreya Singhal ja tema ema Manali Singhal olid kohtuotsusest vaimustuses. Täis kohtusaal tervitas lärmakalt ajaloolise kohtuotsuse, mis kinnitas sõnavabadust veebis. Legendaarse juristi Fali S. Narimani poja juhitud kahest kohtunikust koosnev kohtunikukogul tunnistati põhiseadusevastaseks ja ebaselgeteks draakonilised sätted, mis andsid politseile ulatusliku ja piiramatu võimu, et arreteerida kõiki, kes avaldasid solvavaid postitusi sotsiaalvõrgustikes või saatsid sõnumeid mobiiltelefonide ja tahvelarvutite kaudu. Shreya, kõrgeima kohtu advokaat Manali Singhali tütar ja Delhi kõrgema kohtu kohtunik Sunanda Bhandare lapselaps, oli just lõpetanud pika võitluse riigi võimuga. Šokk ja viha. "Ma olin šokeeritud arreteerimisest, sealhulgas Jadavpuri ülikooli professori arreteerimisest, kes levitas foto, mis spoofis Lääne-Bengali peaministri Mamata Banerjee ja tema partei kolleegi Mukul Roy'd; Puducherry ärimees Ravi Srinivasani vangistamine, kes väidetavalt postitas Twitteris solvavaid sõnumeid Kongressimees P. Chidambaram'i poja Karti Chidambaram'i kohta", ütles ta. Kuid tema PIL-i käivituseks oli kahe tüdruku vahistamine Mumbais, kes avaldasid veebis kriitilist postitust linna sulgemise kohta Bal Thackarey matustele. Ma sain väga vihaseks. Seadust kuritarvitati. See säte oli äärmiselt ebamäärane selle määratlemisel, mis peaks olema internetis", ütles ta.
Teavetehnoloogia seaduse paragrahvi 66A kohaselt arreteeriti indiaanlasi lihtsalt selle eest, et nad jagasid oma seisukohti Facebooki ja Twitteri kaudu. Õpilane Shreya Singhal esitas kaebuse ebamäärase ja õela seaduse vastu. Ülemkohus on nüüd kuulutanud selle põhiseadusevastaseks.