1. märtsil toimus Pakraci kokkupõrge, kui kohalikud serblased võtsid linna politseijaoskonna üle ja kuulutasid Pakraci osaks SAO Krajina. See oli üks esimesi suuremaid kokkupõrkeid Horvaatia vägede ja JNA toetatud mässuliste SAO Krajina vahel. Sõda lõppes ilma ohvriteta ja Horvaatia kontrolli taastamisega. 31. märtsil rünnati Horvaatia politsei konvoi Plitvice järvedes.
- Jah. Kuni 1991. aasta kevadeni oli Tuđman koos Sloveenia juhtidega valmis võtma vastu kompromisslahenduse, mis seisnes suveräänsete riikide konföderatsioonis või liidus Jugoslaavia sees. Pärast seda, kui Serbia juhid lükkasid nende ettepanekud tagasi ja relvastatud provokatsioonid muutusid sagedasemaks, otsustas Tuđman realiseerida Horvaatia täieliku iseseisvuse idee. 25. aprillil 1991 otsustas Horvaatia parlament korraldada 19. mail iseseisvusreferendum. Horvaatia serbid boikotteerisid referendumit. Valimisosa oli 83,56%, millest 93,24% ehk 2,845,521 hääletas Horvaatia iseseisvuse poolt. 25. juunil 1991 kuulutasid nii Sloveenia kui ka Horvaatia Jugoslaavast iseseisvuse. Jugoslaavia pool süüdistas neid kahte lahkumises. Föderaalvalitsus käskis JNA-l võtta üle kontrolli Sloveenia piiriületuste üle, mis viis kümnendase sõja, milles JNA hävitati. Kümnepäevane sõda lõppes Brioni kokkuleppe allkirjastamisega, kui otsuse rakendamisele kehtestati kolme kuu moratoorium.