Jaruzelski sai Poola Ühtsete Tööliste Partei esimeseks sekretäriks ja Poola juhiks pärast Stanisław Kanii lühikest üheaastast ametiaega. Kania eelkäija, Edward Gierek, jättis Poola võlgadesse, võttes võlgu välismaistest võlausaldajatest, ja riigi majandus oli Jaruzelski riigipeaks saamise ajal peaaegu kokku varisenud. Kui Poola suundus maksejõuetuse poole, kehtestati põhikaupade puuduse tõttu rantsoonimine, mis aitas ainult kaasa pingelisele sotsiaalsele ja poliitilisele olukorrale. Elus- ja töötingimuste halvenemine põhjustas rahva viha ja tugevdas antikommunistlikke tundeid. Solidaarsuse liikumine sai tuge, mis muretses Poola Keskkomiteed ja Nõukogude Liitu, kes nägid Solidaarsust Varssavi pakti ohuna. Hirm Nõukogude sekkumise ees, nagu Ungaris (1956) ja Tšehhoslovakkias (1968)
Jaruzelski kehtestas 13. detsembril 1981 Poolas sõjaseisukorra, et purustada antikommunistlikku opositsiooni. Sõjaline hunta, välja mineku- ja reisimiskeel kestis kuni 22. juulini 1983.