Kokkuvõte artiklist:  Teadlaste sõnul võisid neandertallased luua ja kanda maailma esimesi ehteid 130 000 aastat tagasi. Uurijad, kes uurisid Horvaatias Krapinast leitud valge sabaga kotkast võetud kaheksa küünart, ütlesid, et neist on valmistatud kaelakeed või käevõru. Küünised kannavad mitmeid lõikamisjälgi, kriimustusi ja märke, et neid poleerisid neandertallased, kes kunagi elasid seal, kus nad leiti. Eespool näidatud kotka küüned leiti neandertallaste asustatud alalt ja on teadlaste sõnul kõige varasemad veel avastatud ehted, kes on neid uuesti uurinud 100 aastat pärast nende leidmist. Leitud tõendid lisavad üha rohkem tõendeid, et neandertallased ei olnud aeglased ja primitiivsed olendid, nagu neid sageli kujutatakse. Selle asemel ilmneb, et neil oli keerukas kultuur, nad olid väga intelligentsed ja võisid isegi kunsti luua. Umbes 30 000 aastat on möödunud sellest, kui tänapäeva inimeste esivanemad on arvatavasti hävitanud iidsed neandertaalid. Kuid väljasurnud liigid võivad haua taga kätte maksta, muutes meid haavatavamaks potentsiaalselt surmavate haiguste, nagu vähk ja diabeet, vastu. Arvatakse, et neandertallased ja kaasaegsed inimesed on koos elanud tuhandeid aastaid ja on omavahel arenenud, mis tähendab, et nüüd on eurooplastel umbes 2% neandertallaste DNA-st. Need "pärandlikud" geenid on seotud suurenenud vähktõve ja diabeedi riskiga uute uuringute põhjal, mis uurivad meie evolutsioonilist ajalugu. Kuid mõned meie päritud geenid võivad samuti parandada meie immuunsust teistele haigustele. Teadlased on leidnud, et osa meie HLA süsteemist, mis aitab valgel vereliigil tuvastada ja hävitada kehas võõraid aineid, võib olla pärit neandertallastest. Teised uurijad on väitnud, et inimesed väljaspool Aafrikat on 2. tüüpi suhkurtõve suhtes haavatavamad, sest nad on neandertallastega ristunud. Oksfordi ja Plymouthi ülikooli teadlased on samuti leidnud, et neandertallaste genoomis on olemas geenid, mis arvatakse olevat vähki põhjustavad riskitegurid. Geeni...
Horvaatiast leiti kaheksa kotka küünist, kus elasid neandertallased. Neil olid lõikamisjäljed, mis viitavad sellele, et nad olid koos lihastega kokku seotud. Valge sabaga kotka jalgadest lõigatud küüned olid samuti poleeritud. Antropoloogid ütlevad, et see on vanim ehtede näide, mis on avastatud. Neandertallased kasutasid neid sümboolseks otstarbeks. Need küüned olid 80 000 aastat enne tänapäeva inimeste saabumist Euroopasse. See on vastuolus traditsiooniliste arusaamadega neandertallastest kui primitiivsetest ja rumalustest. Teadlased ütlevad, et nad olid tegelikult intelligentsed ja neil oli keerukas kultuur.