Kokkuvõte artiklist:  Föderaalkohtunik käskis USA sõjaväel avaldada fotod Iraagis ja Afganistanis kuritarvitatud kinnipeetavatest. USA ringkonnamõistja Alvin Hellersteini reede otsus annab valitsusele, kes on juhtumit üle kümne aasta võitlenud, kaks kuud, et otsustada, kas esitada apellatsioon enne fotode avalikustamist. Ameerika Kodanikuvabaduste Liit on püüdnud avalikustada neid, et valitsust vastutusele võtta. Võitlus fotode üle ulatub tagasi Iraagi ja Afganistani sõdade algusaastatesse ning see toob meelde Abu Ghraibi vangla kuritarvitamise pilte Iraagis, mis tekitasid rahvusvahelist pahameelt pärast nende ilmumist 2004. ja 2006. aastal. See pilt näitab tundmatut kinnipeetavat, kes seisab kasti peal, oma pea peal kotis ja tal on juhtmed külge kinnitatud Abu Ghraibi vanglas Bagdadis. Föderaalkohtunik on määranud, et USA sõjavägi peab jagama rohkem pilte vangide kuritarvitamisest. "Valitsusele lubada suletada mis tahes pilti, mis võib kellegi, kusagil provotseerida vägivallale, oleks anda valitsusele ulatuslik võim omaenda agentide väärkäitumise tõendeid suletada", ütles ACLU asedirektor Jameel Jaffer. Valitsusele sellise tsensuurivõimu andmisel on tagajärjed kaugelt kaugemale sellest konkreetsest kontekstist. Kaitseministeerium uurib kohtuotsust ja esitab kõik edasised vastused kohtus, ütles kõneisik, leitnant-kolonel Myles Caggins III. 2004. aasta kohtuasja alguses osutas ACLU Abu Ghraibi fotodele kui prioriteetsetele näidetele, mida organisatsioon vajas kinnipeetavate kohtlemise kohta. Pole selge, kui palju veel fotosid on. Valitsus on öelnud, et tal on 29 asjakohast pilti vähemalt seitsmest erinevast kohast Afganistanis ja Iraagis, ja arvatakse, et tal on võib-olla sadu või tuhandeid rohkem, ütles Hellerstein augustis tehtud otsuses. Ta ütles, et mõned pildid, mida ta on näinud, on suhteliselt ohutud, samas kui teised vajavad tõsisemat kaalutlust, ja ta on otsustanud, et kõik pildid, mis avaldatakse, redigeeritakse, et kaitsta...
Järgneb pikalt kestnud vaidlus vangide kohtlemise kohta. Valitsus on selle juhtumiga võitlenud üle kümne aasta. Kujud Abu Grhaib vanglast Bagdadis tekitasid 2004. aastal pahameelt. Neil on nüüd kaks kuud, et otsustada, kas kohtuotsust edasi kaevata.