Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Voyager 2 oli esimene kosmoselaev, mis jälgis Enceladuse pinna üksikasjalikult 1981. aasta augustis. Kõrgeima resolutsiooniga piltide analüüs paljastab vähemalt viis erinevat maastikuliiki, sealhulgas mitut kraatermaastiku piirkonda, ühtlase (noore) maastiku piirkondi ja sirgeid maastike rööbasid, mis sageli piiravad ühtlaseid alasid. Lisaks täheldati ulatuslikke lineaarseid pragusid ja karpeid. Arvestades kraatrite suhtelist puudumist siledatel tasandikel, on need piirkonnad tõenäoliselt vanemad kui paar sada miljonit aastat. Seega on Enceladus olnud hiljuti aktiivne "veevulkanismi" või muude protsessidega, mis uuendavad pinna. Enceladuse pinnal domineerivad värsked, puhtad jääd, mis annavad Enceladusele kõige peegeldava pinna Päikesesüsteemis, visuaalse geomeetrilise albedoga 1,38 ja bolomeetrilise Bond albedoga 0,81±0,04. Kuna see peegeldab nii palju päikesevalgust, on selle pinna keskmine keskpäeva temperatuur vaid -198 °C, mis on mõnevõrra külmem kui teistel Saturni satelliitidel. Cassini poolt 17. veebruaril, 9. märtsil ja 14. juulil 2005 tehtud vaatlused näitasid Enceladuse pinna omadusi palju üksikasjalikumalt kui Voyager 2 vaatlused. Voyageri 2 poolt täheldatud siledad tasandikud muutusid suhteliselt kraatriteta piirkondadeks, mis olid täis arvukalt väikesi mäekorke ja karpeid. Vanemas kraatritega maastikus leiti arvukalt murdeid, mis viitab sellele, et kraatrite moodustumisest alates on pinnal olnud ulatuslik deformatsioon. Mõnes piirkonnas pole kraatoreid, mis viitab geoloogiliselt lähiajal toimunud suurtele pinnale tõusnud sündmustele. Seal on lõhesid, tasandikud, korrutatud maastik ja muud maapinna deformatsioonid. Mitmed uued maastikud avastati aladel, mida ei ole Voyager'i kosmoselaevad hästi pildistanud, nagu näiteks lõunapooluse lähedal paiknev imelik maastik. Kõik see viitab sellele, et Enceladuse sisemus võib täna olla vedelik, kuigi see oleks pidanud juba ammu külmunud olema.  Küsimus: Kus avastati noored maastikud?
Lõunapooli lähedal