Pärast Osmanite riigi kaotust Viini teise piiramises aastal 1683 kogus Linzi Püha Liiga enamiku Euroopa riikidest (välja arvatud Prantsusmaa, Inglismaa ja Madalmaad) Osmanite vastu ühisele rindel. Selle tulemusena toimunud Suur-Türgi sõjas (1684-1699) kannatas Osmanite impeerium mitmeid lüüasaamisid, nagu Mohács'i ja Zenta lahingud, ning Karlowitzi lepinguga (1699), oli sunnitud loovutama suurema osa Ungarist Habsburgide monarhiale, Podolia Poola-Leedule, samas kui Aasov võeti Venemaa tsaarluse poolt. Veel lõunasse oli Veneetsia Vabariik käivitanud omaenda rünnaku.
Ottomani impeeriumi vastu, otsides kättemaksu järjestikuste vallutuste eest, mis olid Türgi poolt üle mere, viimati (1669) Kreeta kaotuse pärast. Konflikti ajal vallutasid Veneetsia väed Kefalonia (Santa Maura) saare ja Morea poolsaare, kuigi nad ei suutnud Kreetat tagasi vallutada ega laiendada oma valdusi Egeuse mere piirkonnas.