Zhongdu oli Jin'i pealinn enam kui 60 aastat, kuni mongolite rünnakuni.
aastal 1214. Mongolialinnas ja Lõuna-Siberis asuvate rändrahvaste mongollased olid aidanud jürtshenitel sõjas keetlaste vastu, kuid neile ei antud lubatud hüvitist. Aastal 1211 võtsid mongolid, keda juhtis Tšingis-Khan, Tšiini vastu kättemaksu, tungides Põhja-Hiinasse. Aastaks 1213 oli ta kontrollinud enamikku Jini territooriumist Kollase jõe põhja pool, välja arvatud pealinn Zhongdu. Märtsis 1214 asutas ta Zhongdu põhjapoolses äärelinnas peakorteri ning koos venna Hassariga ja kolme vanema pojaga Jochi, Chagatai ja Ögedeiga hakkas linna piirama. Kuigi Jini õukond nõrgenes paleel toimunud riigipöörde tõttu, kaitses linna kolm kihti kaevu ja 900 torni. Kui mongollaste seas puhkes haigus, saatis Tšingis-Khan linna muslimite saadiku Ja'fari, et temaga läbirääkimisi pidada, ning Jini õukond nõustus rahulepinguga, andes territooriumi ja nõustudes vasalli staatusega. Tðingis-kaani nõudmiste seas oli abielu jürðeni printsessiga. Qichengi printsess, Wanyan Yongji tütar, määrati mongolite pealikuks. Ta saadeti koos 100 valvuri, 500 poisi- ja teenijatüdruku, 3000 riidepudeli ja 3000 hobusega mongolite laagrisse. Qichengi printsessist sai üks Tšingis-kaani neljast peamisest naisest, kes tõstis piiramise ja taganes Juyongi mäekorrast põhja poole.