Secemin õitses perioodil, mida tuntakse Poola kuldseks ajaks. Linna langus algas katastroofilise Rootsi sissetungi ajal Poolale.
(1650-ndad), kui see kaotas enamuse elanikkonnast, mille asendasid juudi asunikud. Secemin jäi Szafraniecide perekonnale kuni 17. sajandi keskpaigani, mil see võltsina anti üle Zofia Szafraniec'i abikaasale Jan Samuel Czarnockile (Lis'i vapp). Czarnockid omasid linna kuni 1788. aastani, ehitades siia mõisa, mis lammutati 1970. aastatel.