Täitke järgmine lause: Osmanite sultan Suleiman Suurepärane korraldas 1537. aastal isiklikult ekspeditsiooni, mis hävitas või vallutas palju ümbritsevaid külasid, kuid ei suutnud piirkonda alistada. Osmanid leidsid vajalikuks teha elanikega kompromisse, andes neile mitmeid privileege: kohalik enesevalitsus, õigus kanda relvi, maksuvabastus, õigus sõita oma lipu all mis tahes Osmanite sadamasse ja sõja ajal sõjaväeteenistust osutada. Siiski, hoolimata privileegidest, mässusid himariodid järgmiste konfliktide ajal: Osmanite-Veneetsia sõda (1537-40), Osmanite-Veneetsia sõda (1570-73),
Morea sõda (1684<unk>99), Osmanite-Veneetsia sõda (1714<unk>18) ja 18. sajandi vene-türgi sõjad. Teisest küljest, Osmanite repressaalid rahvastasid piirkonda ja viisid sunniviisilise islamiseerimiseni, mis lõpuks piiras piirkonna kristliku elanikkonna 18. sajandil Himarë linna ja kuue küla. Lisaks sellele ründasid labid, lähedalasuv albaani hõim, himarioteid sageli rassilise ja religioosne põhjusel. Ühel korral, aastal 1577, palusid Himarë' peadirigid paavstilt relvi ja varustust, lubades võidelda Osmanite vastu. Samuti lubasid nad oma religioosset truudust üle anda Roomale tingimusel, et nad säilitavad oma Ida-Ortoossed liturgilised tavad, "kuna enamik elanikkonnast oli kreeklased ja ei mõistnud frankide keelt". Erinevates kirjades Euroopa valitsejatele väitsid himariodid, et neid valitsesid kunagi sellised juhid nagu Aleksander Suure, Epirose Pürros ja Skanderbeg, isiksused, kellega himariodid moodustasid identiteetilise ajaloolise mälu. Kõige enam tsiteeritud figuur, kellest Himarotlased on oma minevikus uhked, on Skanderbeg.