Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Passage: Majulah Singapura koosseis toimus Ühendkuningriigist iseseisvuse taotlemise ajal. Kui Singapur oli Briti koloonia, oli selle hümn "Jumal hoiagu kuningat". Aastal 1951 anti kolooniale kuninga George VI kuningliku põhikirja alusel linna staatus. 1958. aastal pöördus Singapuri linnavolikogu aseürimees Ong Pang Boon Cathay-Keris Film Productions'i muusikaarrangeerija ja laulukirjutaja Zubir Saidi poole, et ta koostaks nõukogu ametlike funktsioonide jaoks teemalise laulu pealkirjaga Majulah Singapura (malai keeles "Singapuri edasi"). See fraas valiti, kuna see oli motoks, mida näidati Victoria teatris pärast selle renoveerimist 1958. aastal. Zubir võttis aasta aega, et lõpetada laulu muusika ja teksti koostamine. Aastal 1984 toimunud suulise ajaloo intervjuus meenutas ta seda protsessi: "Probleem seisneb selles, et nii lühike meloodia on nii keeruline, et ma pean kõik sõnad sisse panema... See peab olema väga lihtne, arusaadav kõigile Singapuri rassidele... Ma konsulteerin ka malaja keele autoriga, et saaksin seda teha õiges malaja keeles, kuid mitte liiga sügaval ja mitte liiga keerulisel". Hümni koostamisel tsiteeris Zubir oma filosoofiat, tsiteerides malaise vanasõna "Di mana bumi dipijak, di situ langit dijunjung" ("Sa peaksid hoidma üles maa taeva, kus sa elad"). Lõpetatud kompositsiooni esines esmakordselt 6. septembril 1958 Singapur Kammer Ensemble'i poolt Victoria teatris korraldatud kontserdi suure finaalis, et tähistada selle ametlikku taasalustamist. 1959. aastal saavutas Singapur enesevalitsuse ja linnavolikogu lagunes. Valitsus tundis, et Singapuri erinevate rasside ühendamiseks on vaja hümni. Asepeaminister Toh Chin Chye valis linnavolikogu laulu, kuna see oli juba populaarne. Toh' taotlusel muutis Zubir lauluteoseid ja meloodiat ning muudetud laulu võttis seadusandlik kogudus vastu 11. novembril 1959. 30. novembril võeti vastu Singapuri riigivälja ja lipu ning rahvushümni määrus, et reguleerida kasutust ja näitamist...  Küsimus: Kes oli Singapuri poliitiline tegelaskuju?
Ong Pang Boon