Teadlased on pakkunud välja mitmed teooriad kuningliku Jugoslaavia armee äkilise kokkuvarisemise kohta, sealhulgas kehva väljaõppe ja varustuse, kindralite soov tagada sõjategevuse kiire lõpetamine ja märkimisväärne Horvaatia natsionalistlik viies kolonn. Rünnak lõppes, kui 17. aprillil 1941 allkirjastati relvarahu, mis põhines Jugoslaavia armee tingimusteta alistumisel, mis jõustus 18. aprilli keskpäeval. Jugoslaaviat okupeerisid ja jagasid Axis-võimud. Mõned Jugoslaavia piirkonnad annekteeriti naaberriikide poolt, mõned piirkonnad jäid okupeeritud, ja teistes piirkondades loodi 10. aprillil sissetungi ajal Axis marionettriigid, nagu Horvaatia Sõltumatu Riik (NDH). Koos Itaalia peatunud sissetungiga Kreekasse
28. oktoobril 1940. aastal ning Saksamaa juhitud Kreeka sissetungi (operatsioon "Marita") ja Kreeta sissetungi (operatsioon "Merkur"), Jugoslaavia sissetungi oli osa Saksa Balkani kampaaniast.