Alustades 17. sajandi keskpaigast, hakkas linn langema välismaiste vägede paigutamise, kaubateede muutuste ja arvukate loodusõnnetuste tõttu. Veel rohkem hävingut põhjustas veeuputus
, seeria katastroofilisi sõdu Rootsiga, mis jätsid Poola-Leedu Ühenduse varemeid. Rootsi sissetungijad hävitasid linna äärel asuvate majade, talupidamiste, talupoegade hoonete, haiglate ja kolme puidust kiriku.