Kokkuvõte artiklist:  Esimest korda on teadlased sekvenceerinud ühe populatsiooni suurimad inimgenoomid. Eepiline ettevõtmine hõlmas 2636 islandi inimese DNA sekvenseerimist ja nende võrdlemist 104 000 inimese osalise sekvenseerumisega. Mitmete oluliste leidude hulgas näitab andmekogum, et "inimkonna isa" - meie kõige hilisem ühine meessoost esivanem - elas 174 000 kuni 321 000 aastat tagasi. Vaadake videot. Esimest korda on teadlased sekvenceerinud ühe populatsiooni suurimad inimgenoomid. Eepiline ettevõtmine hõlmas 2636 islandi DNA sekvenseerimist ja nende võrdlemist 104 000 inimese osalise sekvenseerumisega, mis paljastab arusaama inimese evolutsioonist. Teadlased näevad Islandi kui kullakaevanduse geneetiliste uuringute tegemiseks. Riiki asutas väike grupp asunikke Euroopast, kes saabusid umbes 1100 aastat tagasi, ja see jäi järgmised tuhat aastat isoleerituks. Kuna Islandi populatsioonis on väga vähe geneetilist mitmekesisust, saavad teadlased leida geneetilisi variante, mis suurendavad haigestumise tõenäosust kergemini. Islandi genealoogilised andmed on samuti tugevad, kuna seal on hästi säilinud ajaloolised dokumendid. See kuupäevavahemik, mis põhineb inimese mutatsioonimäärade arvutusel, on vastuolus varasemate leidudega, mis väidavad, et kõigi inimeste isa elas umbes 340 000 aastat tagasi. Teadlased hindavad nüüd tema vanust 239 000 aasta võrra, mis on lähemal inimkonna kõige levinumale naissoost esivanemale, kelle kohta arvatakse, et ta elas 200 000 aastat tagasi. Lisaks evolutsioonilistele teadmistele väidavad teadlased, et andmekogum aitab neil avastada "muteeritud geene", mis kaitsevad looduslikult haruldast rühma inimesi teatud haiguste eest. Praeguseks on töö andnud paljulubavaid tulemusi, mis on aidanud tuvastada 20 miljonit geneetilist varianti Islandi elanikkonna seas. Reykjavikis asuva DeCode Genetics'i teadlased on juba leidnud nende variatsioonide hulgast geene, mis suurendavad Alzheimeri tõve, maksa- ja kilpnäärmeprobleemide tekkimise ohtu. See töö on näide ainulaadse võimsuse kohta, mida meile annab...
Teadlased seerisid suurima koguse genomid ühest rahvast. Andmed paljastavad üllatavaid geneetilisi mutatsioone islandi inimestel. Data paljastas ka, et inimkonna isa on vanem, kui algselt arvati. 8% elanikkonnast on geen, mis ei tööta üldse. Uuring leidis geene, mis suurendavad Alzheimeri tõve ja maksahaiguste riski. Teadlased ütlevad, et andmed aitavad neil arendada paremaid ravimeid haigustele.