1920 aasta Kreeka suveoffensiiv oli Briti vägede abiga läbiviidud Kreeka sõjaväe rünnak, mille eesmärk oli vallutada Marmara mere lõunaosa ja Egeuse mere piirkonna Kuva-yi Milliye (rahvusjõud) poolt, mis kuulus Türgi ajutisele rahvusliku liikumise valitsusele Ankaras. Lisaks toetasid Kreeka ja Briti vägesid Osmani valitsuse Konstantinopolis asuvad Kuva-yi Inzibatiye (korrajõud), kes püüdsid purustada Türgi natsionalistlikke jõude. Rünnak oli osa Kreeka-Türgi sõjast ja oli üks mitmetest lahingutest, kus Briti väed aitasid edasijõuduvat Kreeka armeed. Briti väed võtsid aktiivselt osa Marmara mere rannikul asuvate linnade sissetungist. Liitlaste nõusolekul alustasid kreeklased oma rünnaku 22. juunil 1920 ja ületasid "Milne joone". "Milne liin" oli Pariisis kehtestatud Kreeka ja Türgi vaheline demarkeerimisjoon. Türgi vastupanu oli piiratud, sest neil oli Lääne-Anatoolias vähe ja halvasti varustatud vägesid. Nad olid hõivatud ka ida- ja lõunapoolsete
esindused. Pärast mõnevõrra vastupanu avaldamist taandusid nad Mustafa Kemal Pasha käsul Eskişehiri.