Viimane kord, kui Norras kasutati näljahäda toitu, oli Napoleoni sõdade ajal. Kartul oli peamine põllukultuur, mis andis põllumeestele alternatiivseid põllukultuure, kui teravilja tootmine ebaõnnestus, nii et puidu leib ja muskikoogid ei olnud enam vajalikud. Põhja-Rootsis on 1890ndatest aastatest teada jäljed saami põõsa saagist Šoti männisest ja Soomes söödakse "pettuleipä" (sõna otseses mõttes " männipuud-põõsa leib") Soomes hädaolukorras toidu puudujäägi korral, eriti 1690. aastate suure näljahäda, 1860. aastate teise näljahäda ja viimati 1918. aasta kodusõja ajal.
- Jah.