Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  90377 Sedna on suur väike planeet Päikesesüsteemi välisküljel, mis oli 2015. aastal Päikesest umbes 86 astronoomilise ühiku kaugusel, umbes kolm korda kaugemal kui Neptunus. Spektroskoopia on paljastanud, et Sedna pinna koostis on sarnane mõne teise trans-Neptuni objekti koostisega, olles suuresti vee, metaani ja lämmastiku jääde segu tolinidega. Selle pind on Päikesesüsteemi objektide seas üks punasem. Tõenäoliselt on see kääbusplaneet. Sedna on kaheksa suurima trans-Neptuni objekti seas ainus, millel pole teadaolevalt kuut. Suurema osa oma orbiidist on see Päikesest kaugemal kui praegu, aphelioon on hinnanguliselt 937 AU (31 korda Neptuuni kaugus), mis teeb sellest ühe kõige kaugema teadaoleva objekti Päikesesüsteemis, mis ei ole pikaperioodilised komeedid. Sedna orbiid on erakordselt pikk ja pikendatud, mille täitmiseks kulub ligikaudu 11 400 aastat ja kaugel punkt, kus ta on Päikesele kõige lähemal, on 76 AU. Need faktid on viinud selle päritolu kohta palju spekulatsioone. Väikeste Planeetide Keskus paigutab Sedna praegu hajutatud ketasse, grupile objekte, mis on Neptuni gravitatsiooni mõju tõttu väga pikendatud orbiidil. Seda klassifitseerimist on vaidlustatud, sest Sedna ei ole kunagi piisavalt Neptuni lähedal, et see oleks selle poolt hajutatud, mistõttu mõned astronoomid viitavad sellele mitteametlikult kui esimesele teadaolevale sisemise Oorti pilve liikmele. Teised arvavad, et see võis olla tõmmatud oma praegusesse orbiidile mööduva tähe poolt, võib-olla üks Päikese sünnijoonest (avajoon) või isegi, et see võeti kinni teisest tähtesüsteemist. Astronoom Michael E. Brown, kes avastas Sedna ja kääbusplaneedid Eris, Haumea ja Makemake, arvab, et see on siiani leitud teaduslikult kõige olulisem trans-Neptuni objekti, sest selle ebatavalise orbiidi mõistmine annab tõenäoliselt väärtuslikku teavet...  Mis värvi on planeedi Sedna pind?
punane