1940. aasta kevadel tungis Hitleri juhitud natsimaa Norrasse, Taanis, Madalmaadesse, Belgiasse ja Prantsusmaale. Samal ajal tungis Jaapani keisririik selle aasta septembris Prantsuse Indotsiinasse ja vallutas selle, võitledes samal ajal Hiinaga Teise Hiina-Jaapani sõja ajal. Alaskas oli kasvanud mure sõjaväelise kaitse puudumise pärast, kuna see oli haavatav telje sissetungi suhtes. Gruening oli nõudnud kaitseseadmeid Alaskal alates tema ametisse nimetamisest, ja kuna Saksamaa ja Jaapani hiljutised meetmed, määras kongress rahalisi vahendeid sõjaväe kindluste ja lennuväljade ehitamiseks territooriumil. 1941. aastaks oli Alaskal 3000 USA sõdurit. Peale Pearl Harbori rünnakut valmistas Gruening ette, et Alaska oleks järgmine. Tehti plaane elektrikatkestuste ja tsiviilkaitsejõudude jaoks, kelle esimene ülesanne oli "raadiojaamade, telefonikeskuste, naftapaakide, kommunaalteenuste ja dokkide ööpäevane kaitse ning valvsus võimalike sabotaažide vastu". Relvastatud väed laiendasid oma operatsioone Alaskal, liikudes aeglaselt Aleutiade ketta poole, mis on kõige ligipääsetavam tee Aasiast. Jaapanlased jõudsid Alaska juunis 1942, pommitades
Hollandia sadam ja maandumine Attu ja Kiska saartel, ainukes USA mandriosa asukohad, mis võeti II maailmasõja ajal.