Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Üleminek: ADI väärtus põhineb praegustel uuringutel, pikaajalistel loomade uuringutel ja inimestega tehtud vaatlustel. Kõigepealt määratakse kindlaks kahjuliku mõju täheldamata tase (NOAEL), milleks on aine kogus, millel ei ole mürgiseid mõjusid. Tavaliselt viiakse uuringud läbi mitmete annustega, sealhulgas suurte annustega. Mitme erineva toimega uuringu puhul võetakse tavaliselt kõige madalam NOAEL. Seejärel jagatakse NOAEL (või muu lähtekoht, näiteks võrdlusannuse tase (BMDL)) ohutuskoefitsiendiga, mis on tavapäraselt 100, et võtta arvesse katseloomade ja inimeste vahelisi erinevusi (koefitsient 10) ja võimalikke erinevusi tundlikkuses inimeste vahel (teine koefitsient 10). Näiteks, kui ADI põhineb inimeste andmetel, on ohutusfaktor tavaliselt 10 asemel 100. ADI-d antakse tavaliselt mg/kg kehakaalu kohta. ADI-d peetakse ohutuks tarbimismääraks normaalse kehakaaluga tervislikule täiskasvanule, kes tarbib kõnealust ainet keskmiselt päevas. On arutatud suuremat ohutusfaktorit imikutele, kuid see ei ole vajalik, sest kemikaalide elimineerimine on tegelikult sageli lastel kiirem ja kuna lapsed põevad üldiselt suurema haigestumisega kui täiskasvanud, võib toidu lisaainete põhjustatud kahjulikke mõjusid kergesti varjata mitmete asjade eest, mida lapsed tavaliselt kannatavad. Tervisliku täiskasvanuga oleks palju raskem vaidlustada. ADI ei võta arvesse allergilisi reaktsioone, mis on pigem individuaalsed kui annusest sõltuvad nähtused.  Küsimus: Mis on akronüüm "no-observe-adverse-effect level"?
NOAEL