Enne paavsti valimist oli Argentiina kardinal Jorge Mario Bergoglio tugevalt vastu samasooliste abieludele ja samasooliste abielude seaduseelnõule, mida Argentiina senat arutas 2010. aastal. Paavst Franciscus, pärast tema valimist 2013. aastal
, on ta korduvalt rääkinud katoliku kiriku vajadusest tervitada ja armastada kõiki inimesi, olenemata nende seksuaalsest sättumusest. Siiski on paavst Franciscus teinud ka vastupidisi tegusid, näiteks õnnistas 2015. aasta juulis homoseksuaalse paari ja hiljem Vatikani pressiesindaja Ciro Benedettini, kinnitades, et kirjas "ei ole mingil juhul mõeldud evangeeliumiga vastuolus olevate käitumiste ja õpetuste toetamiseks". Paavst Franciscus kohtus ka Kim Davis'iga (maakohtunik, kes põgenes USA föderaalkohtu käsku anda abielu litsentsid samasoolistele paaridele), kellele Vatikani hiljem selgitas, et see kohtumine "ei toeta Davis'i vaateid". 2013. aastal ütles paavst Franciscus homoseksuaalide kohta: "Kõige olulisem on, et kirik tervitaks, mitte välistaks, ja näitas halastust, mitte hukka mõistmist". Ta ütles: "Kui inimene on gei ja otsib Jumalat ja on hea tahe, kes ma olen, et kohut mõista?" "Probleem", jätkas ta, "on selles, et meil ei ole seda orienteerumist. Me peame olema vennad". Paavst on korranud katoliku kiriku õpetust homoseksuaalsuse kohta, sealhulgas selle seisukoha abielu kohta. Need, kes käituvad oma homoseksuaalsuse järgi, on otseses vastuolus kristliku õpetusega. Ta on ka rääkinud vajadusest olla kaastundlik LGBT+ inimeste vastu ja LGBT ajakirja "The Advocate" nimetas ta aasta inimeseks. 2019. aastal kordas paavst Franciscus, et katoliku õpetuses öeldakse, et homoseksuaalsed kalduvused "ei ole patt, kuid nende järgi tegutsemine on patt.