Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Läbisõit: Elanud oravad jagunevad viieks alamperekonnaks, kus on umbes 58 suguvõsa ja umbes 285 liiki. Vanim orava fossiil, Hesperopetes, pärineb Chadronianist (Eoseeni lõpus, umbes 40-35 miljonit aastat tagasi) ja sarnaneb tänapäeva lendavate oravadega. Mitmesuguseid orava fossiile, alates viimasest Eoseenist kuni Mioseeni, ei ole kindlalt määratud ühelegi elavale sugupuule. Vähemalt mõned neist olid tõenäoliselt varasemate basaalsete "protoorikute" variandid (sellises mõttes, et neil puudus kogu elusaorikute autapomorfiate vahemik). Selliste iidsete ja esivanemate vormide levik ja mitmekesisus viitavad sellele, et oravad kui grupp võisid olla pärit Põhja-Ameerikast. Peale nende mõnikord vähe tuntud fossiilivormide on elavate oravate filogeenia üsna lihtne. Kolm peamist sugupuu on Ratufinae (Ida hiiglaslik orava), Sciurillinae ja kõik teised alamperekonnad. Ratufinae's on troopilises Aasias vaid käputäis elavaid liike. Troopilise Lõuna-Ameerika neotroopiline pigmeeoril on Sciurillinae ainus elus liige. Kolmas sugupuu, kaugelt suurim, on peaaegu kosmopoliitne. See toetab veelgi hüpoteesi, et kõigi oravate, elavate ja fossiilide ühine esivanem elas Põhja-Ameerikas, kuna need kolm kõige iidsemat sugupuu näivad olevat sealt kiirgenenud; kui oravad olid pärit näiteks Euraasiast, oleks oodatud Aafrikas üsna iidset sugupuu, kuid Aafrika oravad näivad olevat hilisemast päritolust. Oravate peamist rühma saab samuti jagada kolme alamrühma, mis annavad ülejäänud alamperekondadele. Sciurinae koosneb lenduvate oravate (Pteromyini) ja Sciurini, mis muu hulgas sisaldab Ameerika puu oravad; esimesi on sageli peetud eraldi alamperekonnaks, kuid neid peetakse nüüd Sciurinae hõimuks. Vastupidi, männi oravad (Tamiasciurus) on tavaliselt lisatud põhilise puu orava sugupuu hulka, kuid paistavad olevat umbes sama erinevad kui lendavad oravad;...  Küsimus: Mitu perekonda on oravad jagatud?
viis