Kokkuvõte artiklist:  (CNN) Euroopa on poliitilise ja majandusliku kriisi keskel, mis ähvardab lõhkuda aastakümneid kestnud Euroopa integratsiooni ja takistada maailma taastumist suurest majanduslangusest. Selle kriisi mõistmiseks võrdleme kahte riiki. Riik A on väike riik, millel on pikk ajalugu maksudest kõrvalehoidumisest, valitsuse võlgade maksejõuetusest ning düsfunktsionaalsest äri- ja reguleerivast kliimast. See võimaldab töötajatel pensionile minna 50-aastaselt, ja maksab kahekordse pensioni, kui nad seda teevad. See valetas oma eelarve kohta, et euroalale saada. Riik B on suur, ajalooliselt võimas riik, mille valitsuse võlg on väga madal. Riigis B oli isegi eelarve ülejääk, sealhulgas 2% ülejääk vahetult enne 2008. aasta finantskriisi puhkemist. See astus euroalasse oma rahanduse ausate raamatupidamisarvestustega. Kui sa arvasid, et riik A on Kreeka, siis sul on õigus. Kui te arvate, et Kreeka on põhjustanud Euroopa kriisi oma eelarvelise vastutustundetuse tõttu, siis olete turvaliselt selles küsimuses peamise arvamuse poolt. Aga mida me teeme fiskaalselt vastutustundliku riigiga B? Tema vooruslikkus peab tähendama, et ta on kriisi üle elanud. Ja see peab olema Saksamaa, eks? See on vale. Riik B ei ole Saksamaa. B-riik on Hispaania. Hispaania ei ole kaugeltki õitsev, vaid tal läheb kohutavalt. Hispaania tööpuuduse määr on 23,7%, võrreldes 2013. aasta peaaegu 27% suurusega. Rohkem kui viiendik tema töötajatest on olnud töötud viimase nelja aasta jooksul. Rohkem kui pooled noored on töötud ja on olnud juba aastaid. Hispaanias ja Kreekas räägitakse regulaarselt kadunud põlvkonnast. Nagu Kreekas, purunes ka Hispaania investeeringupulle, kui finantskriis puhkes ja ta pidi otsima päästeplaani (kuigi palju väiksemat), et vältida oma kodumaiste pankade kokkuvarisemist. Kriisi ajal vähenes ka Hispaania majandus ja tema võla suhe SKP-ga on järsult tõusnud. Kui Kreeka ja Hispaania lähenemisviisid eelarvelisele ettevaatlikkusele on nii väga erinevad, siis mis võib seletada kriisi, milles nad mõlemad end leiavad? Vastus ei ole eelarveline voorus. Midagi muud toimub. See miski teine, suuresti, on...
Lisa Tripp küsib, miks Kreeka ja Hispaania on kriisis, kui nende lähenemisviis eelarvelisele ettevaatlikkusele on nii erinev. Ta ütleb, et midagi muud on toimumas: see midagi muud on suurel määral euro.