Kirjuta selle lõigu jätkamine - Saksamaa ajaloo pikim sõda muutus suurriikide sekkumisega ülemaailmseks sõjaks. Põhjuseks oli peamiselt religioossete konfessioonide vaheline konflikt, mis oli reformatsiooni tagajärg. Niisiis seisid keisririigi lõunaosas katoliiklikud ja protestantlikud vürstid üksteise vastu vaenlastena - katoliiklased (keiser, Baierimaa) ühinesid liidus ja protestandid (elektoraat Palatine, Baden-Durlach, Württemberg) liidus. Erinevalt oma eelkäijatest ei suutnud järgmine hertsog Johann Friedrich (1582-1628) saada absoluutseks valitsejaks ja tunnistas oma võimu piiranguid. Tema valitsemise ajal, mis lõppes 1628. aasta juulis, kannatas Württembergi valitsemisaeg raskelt Kolmekümneaastase sõja tagajärjel, kuigi hertsog ise ei võtnud selles osa. Tema poeg ja järeltulija Eberhard III (1628-1674), aga sukeldus sellesse Prantsusmaa ja Rootsi liitlasena niipea, kui ta sai vanaks 1633. aastal, kuid pärast Nordlingeni lahingut
1634. aastal okupeerisid keisriväed hertsogkonna ja hertsog ise läks mõneks aastaks pagendusse. Vestfaalia rahu taastas ta, kuid rahvast tühjaks ja vaeseks jäänud riiki, ja ta veetis oma ülejäänud aastad püüdluses parandada pika sõja õnnetusi. Württemberg oli sõja keskne lahinguväljak. Aastatel 1634-1655 vähenes selle elanikkond 57% võrra, peamiselt surma ja haiguste, sünnituse vähenemise ning hirmunud talupoegade massilise rände tõttu.