Täitke järgmine lause: Venemaa keiseranna Katariina ja Preisi kuningas Friedrich II tekitasid Seimi liikmete ja kuninga vahelise konflikti religioossete vähemuste, näiteks protestantide ja Kreeka õigeusu usu liikmete kodanikuõiguste üle, kelle positsioonid, mis olid 1573. aasta Varssavi konföderatsiooniga tagatud võrdsed katoliiklike enamusega, olid oluliselt halvenenud. Catherine ja Frederick kuulutasid oma toetust "szlachta" ja nende "vabadustele", ja oktoobris 1767 olid Vene väed kogunenud Varssavi väljas konservatiivse Radomi konföderatsiooni toetuseks. Kuningal ja tema järgijatel polnud muud valikut kui nõustuda venelaste nõudmistega. Selle aja jooksul
Repnin Sejm (nimetatud mitteametlikult eesistuva Venemaa suursaadiku Nicholas Repnini järgi) võttis kuningas vastu viis "igavest ja muutumatut põhimõtet", mida Katariina oli tõotanud "kaitsta Poola vabaduste nimel igavesti": kuningate valimine, õigus "liberum veto", õigus loobuda lojaalsusest ja tõsta mässu kuninga vastu ("rokosz"), "szlachta" ainuõigus ametisse ja maale ning maaomanike võim oma talupoegade üle. Seega tagati kõigil aadlike privileegidel ("Golden Freedoms"), mis olid teinud Rahvaste Ühenduse valitsematu, kardinalõigused muutmatuks. Repniini Seimi poolt vastu võetud kardinaalseid seadusi ja "religioossete eriarvamuste" õigusi garanteeris isiklikult keisrinna Catherine. Nende õigusaktidega sekkus Venemaa esimest korda ametlikult Rahvaste Ühenduse põhiseaduslikesse asjadesse.