Kirjuta selle lõigu jätkamine - Kreeka ja Türgi riikide vahelisi suhteid on iseloomustanud vastastikuse vaenulikkuse ja leppimise vahelduvad perioodid alates sellest, kui Kreeka saavutas iseseisvuse Osmanite impeeriumist aastal 1830. Alates sellest ajast on kaks riiki kohtunud üksteisega neljas suures sõjas - Kreeka-Türgi sõjas (1897), esimeses Balkani sõjas (1912-1913), esimeses maailmasõjas (1914-1918), sealhulgas Kreeka genotsiidis (1913-1922).
, ja lõpuks Kreeka-Türgi sõda (1919-1922), millele järgnesid Kreeka-Türgi rahvastikuvahetus ja sõbralike suhete periood 1930. ja 1940. aastatel. Mõlemad riigid liitusid NATOga 1952. aastal. Suhted halvenesid uuesti pärast 1950. aastatest 1955. aasta Istanbuli pogromi, Küprose küsimuse ja Istanbuli kreeklaste väljasaatmise tõttu 1960. aastatel, 1974. aasta Küprose riigipöördega, millele järgnes kohe Türgi sissetung Küprosele 1974. aastal, Imia/Kardaki sõjalise kriisi tõttu 1996. aastal ja järgnevad sõjalised vastasseisude tõttu Egeuse mere vaidlus. Pärast 1999. aastat algas suhteline normaliseerimise periood nn maavärina diplomaatiaga, mis viis eelkõige Kreeka valitsuse varem kindlalt negatiivse seisukoha muutmiseni Türgi Euroopa Liiduga ühinemise küsimuses. Alates 2021. aastast on sõjaväeline pingeline olukord taas tõusnud Egeuse mere ja Ida-Vahemere merepiirkonna konfliktide tõttu.