Ardenne'i strateegiline asukoht on muutnud selle sajandite jooksul Euroopa võimude lahinguväljaks. Suur osa Ardennetest moodustas Luksemburgi hertsogkonna (alates 1815. aastast Suurhertsogkond), Püha Rooma impeeriumi liige, mis vahetas Euroopa võimsate dünastiate vahel korduvalt käed. Aastal 1793 annekteeris revolutsiooniline Prantsusmaa kogu piirkonna koos kõigi teiste Reini jõest läänes asuvate territooriumidega. 1815. aastal Viini kongress, mis käsitles Napoleoni sõdade poliitilisi tagajärgi, taastas eelmise geograafilise olukorra, kusjuures enamik Ardenneist sai Luksemburgi suurhertsogiriigi osaks. Pärast revolutsiooni 1830
, mille tulemuseks oli Belgia Kuningriigi loomine, sai Ardenne poliitiline tulevik Belgia, Luksemburgi ja Madalmaade vahelise vaidluse teemaks, samuti kaasaegsete suurriikide Prantsusmaa, Preisimaa ja Suurbritannia sekkumisega. Selle tulemusena andis Luksemburgi Suurhertsogiriik 1839. aastal oma territooriumi 63% (mis oli ka Ardenne'i peamine osa) uuele Belgia Kuningriigile, mis on nüüd tema Luksemburgi provints.