Kokkuvõte artiklist:  Varasemate inimeste poolt kasutatud kivist tööriistad on moodustanud Sahara kõrbe osas suure "pelli" - teadlaste sõnul võib see olla esimene inimese poolt loodud maastik. Lõuna-Liibüas töötavad arheoloogid on leidnud, et 350 km pikkuse kalju suured osad on üles ehitatud langenud kivist tööriistadest. Nad leidsid kuni 75 tööriista vaid ühe ruutmeetri pinnasest mööda Massak Settafet'i mäesuunas Fezzani lähedal Liibüas. Vaadake videot. Massak Settafet'i kaljujoon (üleval) Fezzan'i lähedal Liibüas võib olla maailma esimene inimese poolt loodud maastik. Nad on hinnanud, et Aafrika iga ruutkilomeetri kohta võib olla 500 000 kuni 5 miljonit varase inimese loodud tööriista. See on sama palju kivi, mida kasutati Egiptuses Giza suurpüramiidi ehitamiseks. Teadlastel on raske täpselt öelda, millal inimesed tööriistade valmistamise alustasid, sest primitiivsemad jäägid näevad välja pigem kui looduslikud esemed kui inimtegi. Kõige vanemad teadaolevad tööriistad on Etioopiast pärit Oldowani kivi tööriistad, mis pärinevad umbes 2,6 miljonit aastat tagasi. Acheuleuse tööriistate tehnoloogia perioodil - kuni 1,76 miljonit aastat tagasi - olid suured kivi käe kirved, mis olid valmistatud krõbist ja kvartsiidist. Selle perioodi lõpu suunas muutusid tööriistad üha rafineeritumaks ja järgnesid nn Levallois' tehnikale, mille käigus loodi kraapereid, lõikeseadmeid, nõelatud ja lamestatud nõelad. Umbes 50 000 aastat tagasi valmistasid ja kasutasid neandertallased rohkem rafineeritud ja spetsialiseeritud krõbedast tööriistu ning arvatakse, et just sel etapil ehitati tööriistu luust. Inimkonna kultuuri arenguga kasutati selliseid artefakte nagu kalavõrgud, nupud ja luude nõelad. Loomade luudest on leitud lõikamisjälgi, mis on hinnanguliselt 3,4 miljonit aastat vanad - umbes sel ajal, kui Afrikas rändas ahvi-sarnane esivanem Australopithecus afarensis, tuntud kui Lucy. Uurijad väidavad, et nende leiud võivad sundida ümber mõtlema, kuidas me määratleme inimkonna ajalugu ja mõju, mis meil on olnud...
Cambridge'i ülikooli arheoloogid leidsid suure hulga kivist tööriistu lõuna-Liibüas Fezzani lähedal Massak Settafetis. Nad leidsid keskmiselt 75 tööriista igast ruutmeetrist pinnast. Tööriistad arvatakse olevat tehtud 500 000 aastat tagasi pleistoseenil. Teadlased ütlevad, et see võib olla kõige varasem näide inimese poolt loodud maastikust. Kivi kaevandamisel jäetud aukude ja aukude tõttu tõmbasid loomad piirkonda. Uurijad hindavad, et varased inimeste esivanemad võisid maha jätta kuni viis miljonit kivist tööriista igal ruutkilomeetril Aafrikas.