King sai 1964. aasta 14. oktoobril Nobeli rahupreemia rassilise ebavõrdsuse vastu võitlemise eest vägivallatusevaenu kaudu. 1965. aastal aitas ta korraldada Selma-Montgomery marsid. Järgmisel aastal viisid ta ja SCLC liikumise põhja Chicagosse, et töötada segregeeritud eluasemete kallal. Oma viimastel aastatel laiendas ta oma tähelepanu, lisades vastuseisu vaesuse ja Vietnami sõja vastu. Ta võõrandas paljud oma liberaalsed liitlased 1967. aasta kõnega pealkirjaga "Vietnamist kaugemale". J. Edgar Hoover pidas teda radikaalseks ja tegi ta FBI COINTELPRO objektiks alates 1963. aastast. FBI agendid uurisid teda võimalike kommunistlike sidemete pärast, salvestasid tema abieluvälised sidemed ja teatasid neist valitsuse ametnikele ning ühel korral saatis King anonüümse ähvarduskirja, mida ta tõlgendas kui enesetapu katset.
vägivallatus