Bořivoji surmast 888/890 sai Suur-Moraavia lühikest aega kontrolli uuest Tšehhi vürstkonnast, kuni aastal 895 vandus tema poeg Spytihněv koos Slavnik vürstiga Witizlaga Regensburgis truudust Ida-Franki kuningale Arnulfile Karintiast. Ta ja tema noorem vend Vratislaus valitsesid seejärel Kesk-Bohemiat Praha ümbruses. Nad suutsid kaitsta oma kuningriiki maagialaste vägede eest, kes purustasid 907. aasta Pressburgi lahingus Ida-Franki armee.
Ungari Carpathian basseini vallutamise ajal. Ungari kohaloleku tõttu Bütsantsiga eraldatud Tšehhi vürstkond eksisteeris iseseisva riigina, kuigi see oli endiselt Ida-Francia varjus; hertsogid maksid rahulepingu kinnitamise eest tasu Baieri hertsogidele. Vratislause poeg Wenceslaus, kes valitses alates 921. aastast, oli juba vastu võetud Boheemia hõimuliidu pea; kuid ta pidi hakkama saama oma naabri, Baieri hertsogi Arnulfi ja tema vägeva liitlase, Saksamaa saksa kuninga Henry I vaenulikkusega. Wenceslaus säilitas hertsogliku autoriteedi, alistudes kuningas Henryle aastal 929, pärast mida ta mõrvati oma venna Boleslause poolt.