Selle lõigu jätkamine - Raudtee avamine Viini ja Brno suunas aastal 1839 (ja selle järgnevad laiendused ristmikuni) oli oluline sündmus, mis tõi kaasa industrialiseerumise ja rahvastiku kasvu: alates 2.952 elanikust (Břeclavi ja Vana-Břeclavi koos) aastal 1834 kuni 13.689 elanikuni 1930. aastal. Selle tulemusena sai Břeclav linna staatuse (1872), saades kohtu (1850) ja poliitilise (1949) piirkonna asukohaks. 1919. aastal ühinesid kolm algset omavalitsust (Břeclav, Vana Břeclav ja Břeclavi juudi omavalitsus); 1974. aastal ühinesid veel kaks - Poštorná ja Charvátská Nová Ves (mõlemad olid kuni 1920. aastani Alam-Austria osad). 1938-1945 aastal
Břeclav kuulus natside Saksamaale, kuigi linna elanikkonnast enamik rääkis Tšehhi keelt. Kohalikud juudid (4,3% aastal 1930) ja sakslased (11,6%) saadeti välja nii II maailmasõja ajal kui ka pärast seda.