Kirjuta selle paragrahvi jätkamine - Aastal 537 teenis Cottistis Bütsantsi armees jalaväelasena. Ta oli asunud Dara, kus ta alustas sõjalist mässu keiser Justinian I (r. 527<unk>565). Tõenäoliselt kuulutati ta keiseriks, sest allikad kirjeldavad teda kui "türannit", mis oli termin, mida sageli kasutati usurpaatorkeiserite kohta. Ta tapeti lahingus neli päeva pärast mässu algust. 6. sajandi ajalooõpetaja Procopiuse sõnul: "Daras linnas toimus järgmine sündmus. Seal oli üks Johannes, kes teenis jalaväes; see mees võitis koos mõnede sõduritega, kuid mitte kõigiga, linna, püüdes end türanniks teha. Siis ta asus endale lossi nagu kindlusesse ja tugevdas iga päev oma türannia. Ja kui ei oleks juhtunud, et pärslased jätkasid rahu pidamist roomlastega, oleks sellest asjast roomlastele tulnud korvamatu kahju. Kuid seda takistas kokkulepe, mis oli juba saavutatud, nagu ma ütlesin". Procopiuse mainitud kokkulepe oli 532. aasta igavene rahu, mis allkirjastati Ibeeria sõja lõpus. Ülestõus toimus Lähis-Ida kahe suurriigi - Bütsantsi ja Sassanide impeeriumi vahelise koostöö ajal. Justinianus keskendus oma ressurssidele vandaliste vastu võidelda.
Ja Itaalias gootide vastu, jättes tähelepanuta Bütsantsi impeeriumi kaitse idas.