Täida järgmine lause: Etniline konflikt hakkas piirkonnas puhkuma. 5. juunil 1919 tapsid Aserbaidžaani ja kurdi ebareeguliarvägi 600 Armeenia elanikku. Sultanov väitis, et need ebareeguliarsed ei olnud tema kontrolli all. 1919. aasta augustis oli Karabahi Rahvusnõukogu sunnitud sõlmima Aserbaidžaani valitsusega ajutise lepingu, tunnustades Aserbaidžaani valitsuse autoriteeti, kuni Karabahi mägise osa küsimus lahendatakse Pariisi rahu konverentsil. Vaatamata lepingule alla kirjutamisele rikkus Aserbaidžaani valitsus pidevalt lepingu tingimusi, rakendades armeenlaste vastu veelgi karmimaid meetmeid. Peagouverneur Sultanov kogus piirkonnas vägesid ja 19. veebruaril 1920 andis armeenlastele ultimatuumi, et nad aktsepteeriksid tingimusteta ühinemist Aserbaidžaaniga, seejärel tapeti mitme armeenia küla, sealhulgas Khankendi, elanikkonna. Vähemus Karabagh'i Rahvusnõukogu esindajatest kogunes Shushas, et nõustuda Sultanovi nõudmistega, samas kui ülejäänud kohtusid lähedal asuvas Shushikendis, et ultimatum tagasi lükata. Sõda kulmineerus armeenlaste ülestõusuga, mida alistas Aserbaidžaani armee. 1920. aasta märtsi lõpus teatas Briti ajakirjanik, et armeenlaste pool politseinikest mõrvas viimase traditsioonilise Novruz Bayrami puhkuse tähistamise ajal Aserbaidžaani pool. Armeenia üllatusrünnak oli organiseeritud ja koordineeritud Armeenia Vabariigi vägede poolt. Aserbaidžaani pahameel selle üllatusliku rünnaku pärast viis lõpuks
kogu armeenia elanikkonna tapmine ja väljaajamine 1920. aasta märtsis, mille käigus tapeti 500 kuni 20 000 Shusha armeenia elanikkonnast ja paljud olid sunnitud põgenema ning linna armeenia pool hävitati.