1778 tunnustas Prantsusmaa, kes oli innukas kasutama Saratoga lahingus langenud Briti, Ameerika Ühendriike kui iseseisvat riiki. Läbirääkimistel suursaadiku Benjamin Frankliniga Pariisis moodustasid nad sõjalise liidu. Aastal 1779 veenis Prantsusmaa oma liitlast Hispaaniat kuulutama Suurbritanniale sõda. Prantsusmaa saatis väed võitlema ameeriklaste kõrval ja piiras Gibraltari koos Hispaaniaga. Planeeriti, kuid ei rakendatud kunagi, Inglismaale tungimist. See ähvardus sundis Suurbritanniat hoidma Suurbritannias palju sõdureid, keda Ameerikas vajati. Lisaks pidi Briti väed Ameerika mandrist välja tõmbama, et kaitsta oma väärtuslikumaid valdusi Lääne-Indias. Kuigi prantslased ei suutnud alguses Briti võitude järjekorda murda, sundisid Ameerika ja Prantsuse vägede koostegevus ja Prantsuse laevastikul Briti päästelaevastiku üle võidu saavutanud Prantsuse laevastik briti 1781. aastal Yorktownis, Virginias, otsustava alistumiseni. Lühikest ajast pärast 1781. aastat oli Suurbritannia mereväe ülemus ähvardatud Prantsusmaa ja Hispaania vahelise liitluse tõttu. Kuid brittid levisid, võitsid aprillis 1782 peamise Prantsuse laevastiku.
, ja kontrollis Gibraltarit. Aastal 1783 andis Pariisi leping uuele riigile kontrolli enamikule Mississippi jõest ida pool asuvale piirkonnale; Hispaania sai Florida Suurbritanniast ja säilitas kontrolli Louisiana ulatusliku territooriumi üle; Prantsusmaa sai vähe, välja arvatud tohutu võlg.