Täitke järgmine lause: Ho Chi Minhi juhitud Vietnami Demokraatlik Vabariik väitis, et omab valitsust kogu Vietnami üle, kuid sel ajal oli Lõuna-Vietnam sügavas poliitilises segaduses. Prantsuse, seejärel Jaapani võimu järjestikust kokkuvarisemist, millele järgnesid Saigoni poliitiliste fraktsioonide vahelised lahkarvamused, oli kaasas laialt levinud vägivald maapiirkondades. 16. augustil 1945 korraldas Hồ Chí Minh Tân Trào rahvuskongressi. Kongress võttis vastu Viet Minh'i 10 peamist poliitikat, võttis vastu Üldise ülestõusu korralduse, otsustas riigi lipu, keskel 5-punktilise kuldse tähega, valis rahvushümni ja valis Vietnami Vabastamise Rahvuskomitee, mis hiljem sai Hồ Chí Minh'i juhitud ajutiseks revolutsiooniliseks valitsuseks. 12. septembril 1945 saabusid esimesed Briti väed Saigoni. 23. septembril, 28 päeva pärast seda, kui Saigoni inimesed võtsid poliitilise võimu, okupeerisid Prantsuse väed politseijaoskonnad, postkontor ja muud avalikud hooned. Põhja-Vietnamis oli esikohal Hiina rahvuslaste okupatsiooniarmee ja Hiina kohalolek oli sunnitud Ho Chi Minhi ja Viet Minhi võtma vastu Hiina toetatud Vietnami rahvuslasi. Juunis 1946 evakueerisid Hiina natsionalistlikud väed Hanoi ja 15. juunil astusid viimased üksused Haiphongisse. Pärast brittide lahkumist 1946. aastal kontrollisid prantslased osa Cochinchinast, Lõuna-Kesk-Rannikust, Kesk-Highlands alates lõpust
Lõunapoolne Vastupanu Sõda. 1946. aasta jaanuaris korraldas Viet Minh kõikides provintsides riiklikud valimised, et luua rahvusassamblee. Rahva entusiasm selle sündmuse vastu viitab sellele, et Viet Minhil oli sel ajal suur populaarsus, kuigi seal oli vähe võistlevaid võistlusi ja assamblee partei koosseis määrati hääletusele eelnevalt. Vaatamata sellele, et nad valimistesse ei ühinenud, võitsid Viet Cách ja Việt Quốc 70 kohta Rahvusassamblees, et luua ühtsusvalitsus.