Viimase staadiumiomaniku poeg William Frederick naasis Hollandile aastal 1813 ja kuulutas end Hollandi suveräänseks vürstiks. Kaks aastat hiljem lisati Viini kongressile Lõuna-Hollandi põhja, et luua tugev riik Prantsusmaa põhjapoolsel piiril. Vilhelm Friedrich tõstis selle Ühinenud Hollandi kuningriigi staatusele ja kuulutas end 1815. aastal kuninga Vilhelm I-ks. Peale selle sai Wilhelm Luksemburgi pärilikuks suurhertsogiks, vastutasuks tema Saksa valduste eest. Kuid Lõuna-Hollandi kultuur oli alates 1581. aastast põhjast eraldatud ja mässus
- Jah. Lõuna sai iseseisvuse 1830. aastal kui Belgia (tunnustas Põhja-Hollandi 1839. aastal, kui Madalmaade Kuningriik loodi dekreediga), samas kui Luksemburgi ja Madalmaade vaheline isiklik liit katkestati 1890. aastal, kui William III suri ilma ellujäänud meessoost pärijatega. Ülemusõiguse seadused takistasid tema tütrel kuninganna Wilhelminal saada järgmiseks suurhertsoginaks.