Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Üleminek: mudelil võetakse arvesse vara tundlikkust mitterahastatava riski (tuntud ka kui süstemaatiline risk või tururisk) suhtes, mida finantstööstuses sageli esindab beta (β) suurus, samuti turu oodatav kasum ja teoreetilise riskivaba vara oodatav kasum. CAPM eeldab kas kasuliku funktsiooni erilist vormi (mille puhul on oluline ainult esimene ja teine hetk, st riski mõõdetakse varianssiga, näiteks kvadraatiline kasuliku funktsioon) või alternatiivselt varade tootlus, mille tõenäosusjaotused on täielikult kirjeldatud kahe esimese hetkega (näiteks normaaljaotus) ja null tehingukulud (vajalikud mitmekesistamiseks, et vabaneda kõigist idiosinkraatilistest riskidest). Nendel tingimustel näitab CAPM, et omakapitali kulusid määrab ainult beeta. Vaatamata sellele, et CAPM ei läbinud arvukalt empiirilisi katseid ja on olemas kaasaegsemad lähenemisviisid varade hinnakujundusele ja portfelli valikule (näiteks arbitraaži hinnakujunduse teooria ja Mertoni portfelli probleem), on CAPM endiselt populaarne tänu oma lihtsusele ja kasulikkusele erinevates olukordades.  Küsimus: Millist varade tundlikkust võetakse mudelis arvesse?
mitterahastatav risk