Täitke järgmine lause: Tema varajased teosed on mõjutatud tugevast natsionalismist ja Gandhia rahu- ja vägivallatusideaalidest. Kuigi Joshil oli rahvuslik taust, olid tema teosel ka teemad "Ühtsus maailma ja iga inimesega". 1956. aastal muutus tema filosoofia Gandhia ajast ja selle põhimõtetest kaasaegse elu erinevuseks. Tema luuletus "Chinnabhinna cchu" (Ma olen hajutatud) peegeldab seda muutust tema filosoofias. M. V. Desai arvas, et luuletused "Chinnabhinna cchu" ja "Shodh" (otsimine) tähistavad "milleksmestiku, mis kujutab endast inimpersonaalsuse lagunemist ja poeetilise ilu otsimist sõnades". Indra Nath Choudhuri väitel on see "abistamatuse tundest tekkivate meeleheitlike märkide ilming" osa laiemast nähtusest, mida on näha India poeetides 1950. aastate keskpaigast, nagu Faiz Ahmad Faiz (Urdu), Jibanananda Das, Navakanta Barua, Agyeya jne. Kuigi tema kirjandus alates 1950. aastate lõpust hakkas väljendama ebavõrdsust, on sellel ka inimkonna ühtsuse ja rahu väärtused, mida ta väljendas 30. aastate alguses. Juba 1945. ja 1947. aastal hakkas Joshi luuletuses väljendama selle aastakümne sündmustest tekkinud pettumust ja ebavõrdsust. Pärast Hirosima ja Nagasaki rünnakut küsis Joshi
Võit tuli sellise laastamise eest tema luuletuses: