Kokkuvõte artiklist:  Albert Einstein võis olla geenius, aga isegi tema võis vahel eksida. 1920ndatel ja 1930ndatel aastatel ütles Einstein, et ta ei saa toetada veidrat teooriat, et osakese mõõtmine tegelikult mõjutab selle asukohta. Jaapanist ja Austraaliast pärit teadlaste meeskond on nüüd tõestanud, et see "kummaline kaugus" toimub fotonis. 1920ndatel ja 1930ndatel aastatel ütles Einstein (vasakul) et ta ei saa toetada veidrat teooriat, et osakese mõõtmine tegelikult mõjutab selle asukohta. Jaapanist ja Austraaliast pärit teadlaste meeskond on nüüd tõestanud, et see "kummaline kaugus" toimub fotonis. Paremal on professor Howard Wiseman. Kvantmehaanika järgi saab ühte osakest kirjeldada lainefunktsiooniga. See võib levida suurtele vahemaadele, kuid seda ei tuvastata kunagi kahes või enamas kohas. Seda sellepärast, et füüsikud usuvad, et universum käitub nagu väike tõenäosuslaine. osakesed on korraga paljudes kohtades, igaühel on teatud tõenäosus. See tähendab, et kui elektroni tulistatakse läbi kahe ekraani lõhe, läheb see läbi mõlema. Aga kui sa paned kaameraid lõhe jälgimiseks, siis lainefunktsioon kukub kokku. Selle tulemusena läheb see läbi ainult ühe lõhe, mitte mõlemast. Griffithsi Ülikooli professor Howard Wiseman, kes töötas koos Tokio Ülikooliga, tegi mõõtmisi, et näidata, mida Einstein ei uskunud reaalseks - nimelt osakese "lainefunktsiooni" mitte-kohalikku kokkuvarisemist. Kvantmehaanika järgi saab ühte osakest kirjeldada lainefunktsiooniga, mis levib suurtele vahemaadele, kuid ei ole kunagi tuvastatud kahes või enamas kohas. Kvantiteoorias selgitatakse seda nähtust sellega, mida Einstein 1927. aastal halvustas kui "kummituslikku distantsi". See on lainefunktsiooni kohene kokkuvarisemine selle kohta, kus osakest avastatakse. See juhtub sellepärast, et füüsikud usuvad, et universum käitub nagu väike tõenäosuse laine. osakesed on korraga paljudes kohtades, igaühel on teatud tõenäosus. See tähendab, et kui elektron oli...
Varasemad eksperimendid on näidanud kahe osakese sidumist. Kuid see on esimene, mis näitab fotoni sidumist iseendaga. Uuring näitab, kuidas valguse foton muutub seisundist, kui seda jälgida. Einstein ei uskunud, et see võib juhtuda, sest see rikub relatiivsusteooriat.