Kokkuvõte artiklist:  Õlimal on tõestatud, et see on Claude Monet'i, kui teadlased leidsid, et kunstnik maalib üle oma allkirja. 1891. aasta maali pealkirjaga "Heinapilk õhtuses päikeses" oli suuresti tundmatu ja selle päritolu polnud kunagi kindlaks tehtud. Kuid Soome Jyväskylä ülikooli teadlaste meeskond leidis selle allkirja hoolikalt. Vaadake videot. 1891. aasta õlimaal - pealkirjaga "Heinapilk õhtuses päikeses" - on tõestatud olevat Claude Monet'i oma, hoolimata sellest, et kunstnik maalib üle oma allkirja. See maali on olnud üle 50 aasta Soome Gösta Serlachiuse kunstifondi omanduses. Arvatakse, et see on osa Monet'i laiemast seeriast, kus kõik tükid illustreerivad põllul heinapidusid pärast koristusaega. Pilt kinnitati pärast seda, kui töö koostist uuriti spetsiaalse kaameraga. See võimaldas teadlastel näha erinevaid kihte, sealhulgas Monet'i varasema allkirja. Arvatakse, et see on osa Monet'i laiemast seeriast, kus kõik tükid illustreerivad põllul heinapidusid pärast koristusaega. Uurija Ilkka Pölönen ütles, et kaamera skaneerib ühe "joone" korraga. Ta ütles ArtDaily'le: "Kui kaamera liigutatakse skanneri abil, saab kogu pildi kujutise". Fine Arts Foundation ütles, et kunstiteos on esimene Monet'i maal, mis peetakse Soome avalikus kollektsioonis. Teised maalid seeriast peetakse erinevates galeriides, sealhulgas Chicagos asuvas Kunstiinstituudis, Šotimaa Rahvusgaleriis ja J. Paul Getty muuseumis Californias. Röntgenfluoresents (XRF) on mittehävitav tehnika, mis võimaldab tuvastada teatud pigmentide esinemist. Seda kasutati esmakordselt 1940ndatel ja rakendati maalidele 1950. aastatel. Tehnika hõlmab röntgenkiirte pommitamist nii tugeva kiirgusega, et need tekitavad pildil olevate aatomite kihtedes oma "floreeriva" röntgenkiire. XRF saab kasutada, et tuvastada varjatud maalide värve või näha varasemaid versioone...
Õlimalv pealkirjaga "Heinapilk õhtuses päikeses" on 1891. aastast. Soome teadlased kasutasid spetsiaalset tehnikat selle allkirja avastamiseks.