Kokkuvõte artiklist:  Kolm meetrit pikkune hirmuäratav krokodill, kes jahtis tagajalgadega, oli enne dinosauruste saabumist üks maailma suurimaid kiskjaid. Carnufex carolinensis, mis tähendab "Carolina lihunik" oma julma välimuse tõttu, oli tänapäeva krokodillide varane esivanem. Paleontoloogid usuvad, et see rändas soojas, niiskes vihmametsades, mis on nüüd Põhja-Carolina umbes 231 miljonit aastat tagasi, rüüstades väikeseid soomustatud roomajaid ja varajasi imetajaid oma võimsate lõugadega. Carnufex carolinensis, mida on näidatud ülaltoodud kunstniku mulje järgi, oleks tagajahti tagajalgadel ja tõenäoliselt krõõmutanud oma teed väikeste soomustatud roomajate ja varajaste imetajate kaudu oma pika võimsate lõugadega. Uurijad leidsid vägivaldsest krokodiliini kolju, selgroo ja esijalgade fossiilsed osad Põhja-Carolina osariigi Sanfordi lähedal Chathami maakonnas asuvas kivimus. Dr Lindsay Zanno, Põhja-Carolina Riikliku Ülikooli teadusprofessor ja Põhja-Carolina Loodusteaduste Muuseumi paleontoloogialabori direktor, ütles, et fossiil võib aidata pakkuda uusi vihjeid krokodillide evolutsiooni kohta. Nimi: Carnufex carolinensis. See tähendab Carolina Butcherit. Carnufex on ladinakeelne mõiste "lihunik", samas kui Carolina viitab Põhja-Carolina osariigile, kus fossiil leiti. Reptil elas 231 miljonit aastat tagasi. Erinevad tunnused: sellel oli pikk ja õhuke kolju, mille kõrvale jooksis kondine pea. Selle esijäsemed olid lühikesed ja tõenäoliselt jooksis see oma suurematel tagumistel jäsemetel. Skeleti asukoht: see leiti Chathami maakonnast, Põhja-Carolinas. Oluline: Fossiil aitab teadlastel avastada varase krokodilli evolutsiooni. Tagumistel jalgadel jooksnud Carnufex oleks olnud Triase perioodil piirkonna peamine kiskja. Ta ütles: "Selle ajajärgu fossiilid on teadlastele äärmiselt olulised, sest neis on kirjas kõige varasem krokodilomorfide ja theropodide dinosauruste ilmumine, kaks rühma, mis tekkisid Triassic perioodil, kuid suutsid ellu jääda tänapäevani...
Carnufex carolinesis jälitas oma tagajalgadel roomajaid ja varasemaid imetajaid. Põhja-Carolinast leiti fossiilide kolju, selgroo ja esijäsemete fragmente. Teadlased kasutasid 3D skaneerimist, et rekonstrueerida eelajaloolise kiskja kolju. Selle nimi tähendab Carolina Butcheri loomade hirmuäratava välimuse tõttu. Palaeontoloogid ütlevad, et see oli tõenäoliselt Triase perioodi suurim kiskja. See elas umbes 231 miljonit aastat tagasi, kaua enne dinosauruste domineerimist.