Kirjuta sellele lõigule edasi - Rootsi kontrollis mõnda aega Läänemere peamisi kaubateid; ja selle juhtivast seisundist tulenev tulude kasv oli materiaalne abi sõja varasemate etappide ajal Saksamaal, kuhu Rootsi kuningas Gustavus II Adolphus oma väed juunis 1630 üle viis. Gustavus, keda hiljem kutsuti "Põhja lõvuks" oma väejuhi oskuste tõttu, sekkus Saksamaa kodusõjas protestantide poolele. Kasutades uusi sõjalisi tehnikaid, nagu kergemat ja mobiilsemat suurtükiväge, suuremat osa oma jalaväest, kes kasutasid tulirelvi (erinevalt piikidest), ja ratsaväe šokktaktikat, võitis ta Breitenfeldi lahingus aastal 1631 purustava võidu. Lützeni lahingus 6. novembril 1632 sattus ta vaenlase ratsaväega kokku ja sai surma. Lahing ise oli võrdne. Kaks aastat hiljem võitsid keiserlikud väed Nördlingeni lahingus protestantide armee üle veenva võidu
- Jah. Et takistada Habsburgidel sõda võita, sekkus Prantsusmaa, kes oli Rootsile juba suurelt rahaliselt toetanud, protestantide poolele. Sõda kestis palju aastaid, kuni 1648. aastal jõuti lõpuks rahuleppele. Vestfaalia rahu sõlmimisel sai Rootsi hüvitise, samuti kontrolli Lääne-Pomerania ja Bremeni ja Verdeni piiskopkondade üle. Sellega võitis ta kontrolli Oderi, Elbe ja Weseri jõgede suust ning sai kolm häält Saksa Reichstagi vürstide nõukogus.