Kirjuta selle paragrahvi jätkamine - Heiligenstadt asus esimest korda üle 5000 aasta tagasi. Samuti on leitud Rooma asulate jälgi. Aastal 1872 leiti Heiligenstadtis müüride jäänused, mis tõestavad, et siin paiknes kunagi Rooma torn, osa liimest. Jakobskirche'i (St. James'i kirik) lähedal on leitud ka Rooma kalmistu, samuti 6. sajandist pärinev avaride haud. Frankid järgnesid ja asusid Heiligenstadti esimest korda umbes aastal 900. Algselt oli asula keskmes tänapäeva Pfarrplatzi ümbrus ning seal oli ka esimene kirik. Elanikud olid põllumehed, kes olid suuresti sõltuvad oma toodangust. Nad püüdsid ka krabse ja kalu Doonau läänepoolses käes (kus tänapäeval asub Heiligenstädter Straße). Veini toodeti müügiks; veinikeldreid võib tänapäevani leida Heiligenstädter Straße kõrvale mäe küljel. Klosterneuburgi kloostril oli Heiligenstadtis juba 1250. aastal viinamarjaaiad. Aastal 1304 andis piiskop Weinhardt von Passau kloostrile õiguse võtta üle Heiligenstadti kirikukogu pärast kirikukogu preestri surma. Heiligenstadt oli keskajal üks rikkamatest asundustest piirkonnas. Aastal 1318 on dokumenteeritud kool; see oli tõenäoliselt ainuke selles piirkonnas. Nagu paljud teisedki Viini äärelinnas asuvad linnad, kannatas Heiligenstadt ka 15. ja 16. sajandi segadustes. Matthias Corvinus hävitas Heiligenstadti aastal 1484, samal ajal kui türklased rüüstasid Viini esimese piiramise ajal
aastal 1529 suuresti kahjustatud Jakobskirche ja Michaelskirche (St. Michael's Church). Viimase taastamine oli siiski võimalik 1534. aastal tänu Döbling, Grinzing, Nußdorfi ja Heiligenstadti (kõik kuulusid sellele kogudusele) elanike annetustele.