Kokkuvõte artiklist:  Oled sa kunagi mõelnud, miks me hallideks muutume või miks enamikul meestel on punakas, punakas värv? Või miks kaovad väikeste laste kuldsed juuksed enne kümneaastast? Siin, üks juhtiv ekspert, Rodney Sinclair, Dermatoloogia professor Epworth Hospital ja Melbourne'i Ülikool, selgitab teaduse juuste värvi - ja miks mõned meist on neetud rohkem halli kui teised... Mis määrab juuste värvi? Juuksevärvi toodavad rakud, mida nimetatakse melanootsitideks ja mis migreeruvad juuksepulbi, kui juuksefolliikulid kasvavad emakas. Melanootsüüdid toodavad pigmenti, mis lisandub kasvavale juuksekiudule, nii et juuksed on hämmastavate loomulike toonide värvilised. Juuksevärv sõltub kahe melaniini rühma esinemisest ja suhtest: eumelaninid (pruun ja mustad pigmendid) ja feomelaninid (punased ja kollased pigmendid). Kuigi nende pigmentide suhte erinevused võivad tekitada palju värve ja toonid, on õdede ja õdede juuste värv sageli silmapaistvalt sarnane. Nagu näete, võitleb Cambridge'i hertsoginna hallide juustega. "Genetilised tegurid näivad olevat olulisemad kui elustiil, et määrata, millal me hallideks saame", ütleb professor Sinclair. Enamik meist leiab oma esimesed "hallid" 30ndates eluaastates, tavaliselt templitel, siis hiljem peanahal. Kuidas juuste värv varieerub vastavalt keha asukohale. Näiteks on ripsmed kõige tumedamad, sest neis on palju eumalaniini. Peajuuksed on tavaliselt heledamad kui häbjuuksed, millel on sageli punane värv, kuna seal on rohkem phaeomelaniini pigmente. Punane värv on levinud ka kaenla ja habeme karvadel, isegi inimestel, kellel on peanahal peamiselt pruunid juuksed. Sellised hormoonid nagu melanootsüütide stimuleeriv hormoon ja raseduse ajal tekkiv kõrge östrogeeni ja progesteroni tase võivad valgete juuste tumedaks muuta. Teatud ravimid, näiteks malaariavastased ravimid, võivad juuksed valgeks teha, samas kui mõned epilepsia ravimid võivad need tumedaks teha. Miks blondid lapsed sageli tumedaks lähevad? Blondid lapsed kalduvad oma juuksed tumedaks muutma umbes seitsme aastaselt...
Rodney Sinclair on Melbourni ülikooli dermatoloogia professor. Väidab, et 50-aastaselt on pooled meist 50% juustest värvi kaotanud. Enneaegne halvimine võib olla aneemia märk, kilpnäärme seisund, ütleb ta. Ja peanaha juuksed on tavaliselt heledamad kui häbikarvad, millel on sageli "punane" toon.