Autonoomne närvisüsteem koosneb närvidest, mis teenivad südant, kopse, veresooni, luud, rasvkoega, higilihasid, seedetrakti ja uriini- suguelundite süsteemi. Autonoomne neuropaatia võib mõjutada kõiki neid elundite süsteeme. Diabeetikute kõige sagedamini leitud autonoomne funktsioonihäire on ortostaatiline hüpotensioon või peapööritus ja võib-olla minestamine tõusmise ajal vererõhu äkilise languse tõttu. Diabeetilise autonoomse neuropaatia puhul on see tingitud südame ja arterite suutmatusest kohaneda südame löögi ja veresoonkonna toonust, et hoida vere pidevat ja täielikku voolu ajusse. Selle sümptomiga kaasneb tavaliselt hingamisteede sünusarythmia <unk> tavapärane südame löögi muutus, mida nähakse normaalse hingamisega. Need kaks autonoomse neuropaatia tulemust: Mis võib mõjutada teisi organeid?
Autonoomne neuropaatia