Kokkuvõte artiklist:  Paljudes maailma valdavates religioonides on ühine juhtmõte, et need, kes ei järgi sama usku, on barbarid. Kuid uued teadusuuringud on nüüd vaidlustanud tavapärase idee, et uskumine võimsasse ja kohusetundlikku Jumalasse on vajalik suurte, keerukate tsivilisatsioonide moodustamiseks. Antropoloogid on leidnud, et usk ülimatesse jumalatesse tekkis sageli pärast seda, kui juba olid kujunenud keerulised ühiskonnad. Mõned arvavad, et ülestõusva saare kivipead esindavad seal elavate inimeste esivanemaid ja võivad olla näide sellest, kuidas uskumuste süsteem aitas kaasa keerulise ühiskonna tekkimisele. Teadlased uurisid religioonide ja kultuuride arengut Vaikse ookeani saartel, mis moodustavad Austraalia. Nad uurisid 96 iidset austronesia kultuuri - sealhulgas Fidžil, Tonganal, Hawaiil ja Samoal - kes ei olnud olnud kontaktis Aabrahami usunditega nagu kristlus ja islam. Nad moodustavad sageli enamiku piibliliste lugude keskse osa, kuid paistab, et üleujutused, näljahädad ja katked võisid samuti aidata alustada uskumist mõnesse jumalasse. Põhja-Carolina osariigi ülikooli teadlased leidsid, et uskumine kõikvõimsatesse ja moraalseid jumalatesse tekkis tavaliselt inimkonna ajaloo rasketel aegadel. Nad väidavad, et uskumine sellisesse ülimasse jumalasse aitab tagada, et ühiskonnas elavad inimesed teatud moraalireeglite järgi, mis on vajalikud, kui nad elavad karmides keskkondades või rasketel aegadel. Uurijad uurisid 583 religioosse ühiskonna algust üle maailma. Nad võrdlesid neid iga piirkonna kliima-, sademete- ja taimede kasvumiandmetega, et luua ajalooline pilt tingimustest, milles iga ühiskond elas. Leidude põhjal võib selgeks saada, kuidas sellised religioonid nagu kristlus, judaism ja islam tekkisid ning miks on raskustel nii oluline roll. Dr Joseph Watts, Uus-Meremaal Aucklandi Ülikooli kultuurilise evolutsiooni ekspert, ütles: "Me leidsime 22 poliitiliselt keeruka juhtumi ajalooliselt ja geograafiliselt eemal asuvate regioonide...
Aucklandi ülikooli teadlased uurisid 97 Vaikse ookeani saarte kultuuri. Uskumine kõikvõimsa Jumalasse ei ole leitud olevat tsiviliseeriv mõju. Religioonid, mis järgisid ülimat jumalat, tekkisid pärast keerulisi ühiskondi. Selle asemel juhtis tsiviliseeritud kultuuri usk üleloomulikesse ja kättemaksuhimulistesse vaimudesse.