Kokkuvõte artiklist:  Tundub, et evolutsiooniline elu puu näeb välja rohkem nagu hiiglaslik keerlev lollipop. Teadlased on koondanud maailma suurima ja täpseima elujärgse, mis sisaldab rohkem kui 50 000 erinevat liiki. Uus "Elu Ajapuu", nagu see on tuntud, on paljastanud, et selle asemel, et laieneda järk-järgult, on elu mitmekesisus meie planeedil tegelikult kasvanud pidevas tempos. Vaadake videot. See uus 50 632 liigiga Ajapuu loodi, surudes evolutsioonilise ajaloo kitsasse halli ribasse, nii et aeg liigub ribase laiuselt edasi. Erinevad värvid vastavad peamistele taksonoomilistele jagunemistele, mis ilmusid Maal, et luua see lollipop või spiraalgalaktika kujuline evolutsiooniline puu. See leid on vastuolus levinud arvamusega, et mitmekesistumine aeglustub, kui ökoloogilised nišid täituvad liikidega, et pärast suuremat väljasuremist uuesti edasi liikuda. Uurijad leidsid ka, et keskmiselt kulub umbes kaks miljonit aastat, enne kui olemasolevast loomagrupist tekib uus liik. Uuringus väidetakse, et evolutsiooniga kaasnevad muutused võivad olla pöörduvad, mis tähendab, et teatud loomad võivad naasta varasemate bioloogiliste tunnuste juurde. Märkimisväärne avastus tehti, leides, et linnud olid kasvanud uuesti luu, mille dinosaurused olid miljonite aastate eest ära visanud. Uuringu tegi teadlaste meeskond Tšiili ülikoolist. Nad leidsid, et 230 miljonit aastat tagasi ei vajanud kahepoolsed dinosaurused enam oma neljajalgsete vennade tugevaid randmeid ja jäid nõrgemaks. Rõnga luude arv vähenes 11lt kolmele, kusjuures üks eriti huvitav, mis kaob, on pisilind. Kuid uuringu kohaselt ilmnes luu uuesti, kui dinosaurustest said linnud ja nad hakkasid lendama. Uus luuk, mida kutsutakse ulnare, ilmub samas kohas, kus kunagi oli pisivormne. See võimaldas lindude tiibadel püsivalt tõusta. Uuringus leiti, et see kadus lindude sarnaste dinosauruste puhul, kuid tänapäevased linnud arenesid hiljem taas kasutama...
Temple'i ülikooli bioloogid loovad spiraalikujulise evolutsiooni vaate. Nad kasutasid andmeid molekulaarsetest kellade uuringutest rohkem kui 50 000 liigi kohta. Need analüüsivad DNA mutatsioone, et arvutada, millal liigid erinesid. See näitab, et koerad ja inimesed jagasid ühist esivanemat 94,2 miljonit aastat tagasi. Varesed ja šimpansid eraldusid üksteisest rohkem kui 290 miljonit aastat tagasi. Uuring näitab, et elu mitmekesisus Maa peal on kasvanud pideva kiirusega. See on vastuolus traditsioonilise evolutsiooniarvamusega, et see toimub järk-järgult.