Kokkuvõte artiklist:  Kadunud Philae kosmosesond, mis kukkus alla komeedi pinnale 284 miljoni miili kaugusel Maast, võib ärgata täna. Euroopa Kosmoseagentuuri teadlased on taas alustanud pingutusi, et kuulata signaali, mis tuleb kometil 67p/Churyumov-Gerasimenko. Nad kaotasid kontakt pesumasina suuruse kosmoselaevaga eelmisel aastal novembris, kui see mitmel korral tagasi tõusis, enne kui maandus kalju all asuvasse auku. Kui maanduril puudus päikesevalgust, mis oli vajalik eksperimentide tegemiseks, lõppesid tema akud pärast umbes 60 tundi pinnal viibimist. ESA teadlased on uuendanud jõupingutusi, et võtta ühendust Philae maanduriga komeedil 67p, mida on näidatud ülaltoodud pildil. Kuid kuna komeet on Päikesesüsteemi läbides Päikesele lähemale jõudnud, loodavad teadlased, et Philae saab piisavalt valgust, et taas ellu tulla. Rosetta sond, mis kandis Philaed, lasti kosmosesse 2004. aastal, kasutades Maa ja Marsi gravitatsiooni, et jõuda komeedi 67P poole. See jälitas komeeti 67P/Churyumov<unk>Gerasimenko kosmoses üle kümne aasta ja sisenes orbiidile 2014. aasta augustis. Pärast 6,5 miljardi kilomeetri pikkust teekonda vabastas sond Philae maandumasinast ja maandus kometil 12. novembril 2014. aastal, liikudes kometi suhtes kiirusega 1 meetrit sekundis. Aga kui see esmakordselt maapinda puudutas, ei suutnud ta tulistada harpuune, mis oleks selle komeedi külge kinnitanud. Selle tulemusena hüppas see komeedist 1 km kõrgusele, enne kui uuesti kometi pinnal maandus. Seejärel tõusis see uuesti, kuid palju madalamale kõrgusele. Teadlased teatasid hiljuti, et komeedil on vee erinevus Maa veest, mis viitab sellele, et meie planeedi vesi tuli asteroidilt, mitte komeedilt. Euroopa Kosmoseagentuur on nüüd käivitanud komeedi orbiidil oleva Rosetta kosmoselaeva sideühenduse. Stephen Ulamec, Saksamaa Kosmose- ja Kosmoseuuringute Keskuse (DLR) maandumislaeva projektijuht, ütles: "Philae saab praegu umbes kaks korda rohkem päikeseenergiat...
Euroopa Kosmoseagentuur on hakanud kadunud sondiga ühendust võtma. Philae on kadunud alates novembrist, kui see maandus komeedil 67p. Teadlased usuvad, et maandumasin kukkus kraavi varjus kalju. Aga nad ütlevad, et see võib juba ärkvel olla, kuid pole veel suuteline sõnumeid saatma. Uurimisseade vajab oma päikesepaneelidest 19 W võimsust, et suhelda. Kui komeet läheneb päikesele, võib maandumasin saada rohkem päikesevalgust. Teadlased on saatnud käsu Philaele, et ta alustaks ennast soojendama. Nad üritavad järgmise kaheksa päeva jooksul Rosettaga maanduriga ühendust võtta.