Alates piirkonna liitumisest Hiina Rahvavabariigiga on sellised tegurid, nagu riigi poolt toetatud han-aiakondade massiline rändamine 1950ndatest kuni 1970ndateni, valitsuse poliitika, mis edendab Hiina kultuurilist ühtsust ja karistab mõningaid uiguuride identiteedi väljendusi, ning karmid vastused separatismile, aidanud kaasa pingele uiguuride, riigi politsei ja han-aiakondade vahel. See on võtnud nii terrorirünnakute kui ka laiema rahva rahutuste vormi, nagu Bareni linnapiiri mäss, Ürümqi 1997. aasta bussipommid, Ghuljia meeleavaldused, 2009. aasta juuni Shaoguani intsident ja sellest tulenevad Ürümqi mässud 2009. aasta juulis.
, 2011. aasta Hotani rünnak, 2014. aasta aprillis Ürümqi rünnak, 2014. aasta mai Ürümqi rünnak, 2014. aasta Kunmingi rünnak, samuti 2015. aasta Aksu kaevandusrünnak. Teised uiguuride organisatsioonid, nagu Maailma uiguuride kongress, hukka mõistavad totalitaarsuse, usulise sallimatuse ja terrorismi kui poliitilise tööriista.