Kokkuvõte artiklist:  Astronoomid said neli pilti samast plahvatusest, mis toimus üheksa miljardi valgusaasta kaugusel, kui see tegi uskumatu kosmilise illusiooni. Seda tehes on nad kinnitanud mõju, mida Albert Einsteini üldine relatiivsusteooria ennustas 100 aastat tagasi. Hubble'i teleskoop tegi need üllatavad mitmekordsed pildid galaktikakümme abiga, mis tegutses nagu loomulik suurendav lääts. Võimsa galaktika gravitatsioon, mis on sisseehitatud massiivses galaktikakümmes selles Hubble'i Kosmose Teleskopi pildil, toodab mitmeid pilte ühekordsest kaugest supernoovast kaugel taga. Nii galaktika kui ka galaktikakümme käituvad nagu hiiglaslik kosmiline lääts, paindudes ja suurendades supernoova valgust nende taga. Supernova võis näha, sest selle valgus möödus erinevatelt teeltelt ümber klastri, mis asub plahvatatud tähe ja Maa orbiidil oleva teleskoobi vahel. Kümme klastri gravitatsioon põhjustab mööduvate fotonite või valgusosakeste kõverdumist. Gravitatsiooniline läätsimine tekib siis, kui galaktikad ja teised objektid suurendavad teistelt kaugetelt objektidelt tulevat valgust. See võimaldab teleskoobidel nagu Hubble näha objekte, mis muidu oleksid liiga nõrgad ja kaugel. See ühendab Hubble'i võimu loodusliku võimendusega, mis on põhjustatud kaugete galaktikakümnete tugevast gravitatsioonilisest läätse, et uurida universumi minevikku. Einstein ennustas seda, kui selgitas, kuidas tohutud objektid kõverdavad ruumi-aega, et luua seda, mida me kogeme kui gravitatsiooni. Astronoomid on kasutanud ära nn gravitatsioonilist läätsi, et suurendada Hubble'i pildistamisvõimet ja vaadata kaugemale ajas tagasi. Nad ütlevad, et viimased pildid võivad aidata parandada nende hinnanguid pimeda aine koguse ja jaotuse kohta läätsi galaktikas. Tumedat ainet ei saa otseselt näha, kuid arvatakse, et see moodustab suurema osa universumi massist. Kokkuvõttes oli supernoova, mis plahvatas umbes üheksa miljardit aastat tagasi, 2011. aastal Hubble'i vaatlusperioodi ajal kasutatava galaktikakümme vahel. Teadlased pöördusid piltide juurde novembris, et otsida supernoove...
Supernovat oli võimalik näha, sest selle valgus võttis erinevaid teekondi. See võimaldas astronoomidel teha neli pilti iidsest tähedest. Massiivne galaktikakümme moonutas valgust, kui see Maa poole liikus. Einstein ennustas seda oma teoorias, mis selgitab, kuidas objektid kõverdavad ruumi-aega, et luua seda, mida me kogeme kui gravitatsiooni. Pildid võivad selgitada tumeda aine käitumist lähedal asuvas klastris. Supernova valgus peaks paistma järgnevatel aastatel.