Kirjutage lõigu jätkamine - Newark põles
1967. aastal, kus kuus päeva kestnud rahutused jätsid maha 26 surnu, 1500 haavatu, ja linna sisemus põles välja. 1967. aastal saatis kuberner George Romney Detroiti 7400 rahvuskaardi sõdurit, et peatada tulekahju, rüüstamised ja rünnakud äride ja politsei vastu. Johnson saatis lõpuks tankidest ja kuulipildujatest koos föderaalväed. Detroit põles veel kolm päeva, kuni 43 inimest hukkus, 2250 sai vigastada ja 4000 arreteeriti; vara kahjus oli sadu miljoneid. Suurim rahutuste laine oli aprillis 1968, üle saja linna pärast Martin Luther Kingi mõrva. Johnson kutsus üles kulutama veel rohkem miljardeid linnadesse ja teise föderaalse kodanikuõiguste seaduse kohta, mis puudutab eluasemeid, kuid see taotlus sai vähe Kongressi toetust. Johnsoni populaarsus langes, kui valge poliitiline tagasilöök võis kujuneda, tugevdades tunnet, et Johnson oli kaotanud kontrolli suurte linnade tänavatel ja ka oma parteil. Johnson asutas Kerner'i komisjoni, et uurida linnade mässude probleemi, mida juhtis Illinois'i kuberner Otto Kerner. Pressiesindaja George Christiani sõnul ei üllatanud mässu Johnson: "Mida te ootasite? Ma ei tea, miks me nii üllatunud oleme. Kui sa paned jala mehe kaelale ja hoiad teda 300 aastat kinni, ja siis lased tal püsti tõusta, mida ta siis teeb? Ta lööb su ploki maha".