Enfield 1853 vintpüss-musketit kasutati ka nii Põhja- kui ka Lõuna-Ameerika kodusõjas ning see oli teine kõige laialdasemalt kasutatav jalaväe relv sõjas, ületades ainult Springfield Model 1861 Rifled Musket. Konföderatsioon impordis sõja ajal rohkem Enfield'i kui ühtegi teist väikest relva, ostes seda eraettevõtjatelt ja relvakurjatelt. On hinnatud, et üle 900 000 P53 Enfieldit imporditi Ameerikasse ja neid kasutati kõigis suuremates lahingutes alates Shilohi lahingust.
(Aprill, 1862) ja Vicksburgi piiramine (mai 1863), kuni 1865. aasta lõplikku lahinguteni. See relv oli Konföderatsiooni ridades väga populaarne. Briti ametnike poolt sõja alguses läbiviidud uuringu kohaselt oli Lääne Konföderatsiooni vägede relvade kohta ligi 70% relvastatud silmapaistvate relvadega, näiteks 1842. aasta Springfieldi mudeliga. Hiljem sõjas tehti sama uuring, nad leidsid, et enam kui 75% oli omandanud vintpüssi, peamiselt Pattern 1853 Enfield.