Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Pärast võitlust Heliopoli lahingus 640. aasta juulis ja seejärel Aleksandria alistumist novembris 641 olid araabia väed vallutanud Rooma provintsi Egiptus. Uus Bütsantsi keiser Konstans II oli otsustanud maa tagasi võtta ja käskis suurel laevastikul vägesid Aleksandriasse viia. Need väed, mille juhtis Manuel, vallutasid linna üllatusena oma väikesest araablaste garnisonist 645. aasta lõpus amfiibilise rünnaku käigus. Aastal 645 võtsid bütsantsilased ajutiselt Aleksandria tagasi. Amr võis sel ajal olla Mekka ja ta kutsuti kiiresti tagasi, et võtta üle araablaste väe juhtimine Egiptuses. Lahing toimus väikeses kindlustatud linnas Nikiou (koptilane: <unk> Pashati), umbes kahe kolmandiku kaugusel Aleksandriast Fustatini, kus araablaste väed olid umbes 15 000, väiksemate Bütsantsi jõudude vastu. Araablased võitsid ja Bütsantsi väed taandusid segaduses tagasi Aleksandriasse. Kuigi bütsantsilased sulgesid araablaste tagaajamise eest väravad, langes Aleksandria lõpuks araablaste kätte, kes ründasid linna millalgi selle aasta suvel. Manueli vägede lüüasaamine tähistas Bütsantsi keisririigi viimast katset Egiptuse tagasi vallutada umbes 500 aasta jooksul. Ainult keiser Manuel I Komnenos saatis 12. sajandil ebaõnnestunud ekspeditsiooni sinna. Siis kirjutas Amr ibn al-A'as kaliifile:  Küsis: Kuhu saadeti tohutu grupp sõdureid, et maad tagasi nõuda?
Aleksandria