Täida järgmine lause: 1950. aastal katkestati tema õpingud, kui tema ja kirjanik Jan Trefulka visati kommunistlikust parteist välja "parteivastase tegevuse" eest. Trefulka kirjeldas juhtumit oma novellis "Pršelo jim štěstí" ("Õnne sadas neile", 1962). Kundera kasutas ka väljasaatmist oma romaani "Žert" ("Vits", 1967) põhiteema inspireerimiseks. Kui Kundera 1952. aastal lõpetas, määras Filmiosakond ta maailma kirjanduse õppejõuks. 1956. aastal võeti Kundera parteisse tagasi, kuid 1970. aastal visati ta teist korda välja. Koos teiste reformistlike kommunistlike kirjanikega nagu Pavel Kohout oli ta 1968. aasta Praha kevades osaleja. See reformistliku tegevuse lühike periood purustati
Nõukogude sissetung Tšehhoslovakkiasse augustis 1968. Kundera jäi pühendunud Tšehhoslovakkia kommunismi reformimisele ja argumenteeris oma kolleegi Tšehhi kirjaniku Václavi Haveliga, väites, et kõik peaksid jääma rahulikuks ja et "keegi ei ole veel oma arvamuse pärast lukustatud" ja "Praagi sügis võib lõpuks olla tähtsam kui Praha kevad". Kuid lõpuks loobus Kundera oma reformistlikest unistustest ja kolis 1975. aastal Prantsusmaale. Ta õpetas mõned aastad Rennes'i ülikoolis. 1979. aastal võeti temalt Tšehhoslovakkia kodakondsus; alates 1981. aastast on ta Prantsusmaa kodanik.