Konservatiivid, kui kogu Suurbritannia erakond, kandideerisid Šotimaal kuni eraldi liidu partei loomiseni 1912. aastal. See oli eraldi partei, mis võttis vastu konservatiivide piitsa Ühendkuningriigi parlamendis, kuni see ühines konservatiivse parteiga 1965. aastal. 1968. aasta Perth'i deklaratsiooni poliitilise dokumendiga lubati konservatiividel Šotimaa devolution mingil kujul, ja 1970. aastal avaldas konservatiivide valitsus "Šotimaa valitsuse", dokumendi, milles soovitati luua Šotimaa assamblee. Toetust devaluutsioonile erakonna sees lükati tagasi ja Margaret Thatcheri ja John Majori juhitud konservatiivsed valitsused olid selle vastu 1980. ja 1990. aastatel. Partei jäi 1997. aasta Šotimaa delegeerimisreferendumil suuresti delegeerimisele vastu.
kampaania. See referendum võeti vastu suure häälteenamusega, konservatiivid on sellest ajast alates nõustunud nii Šotimaal kui ka Walesis delegeerimisega. David Cameroni juhitud valitsused andsid 2012. ja 2016. aastal Šotimaa parlamendile täiendavad volitused. Cameron püüdis ka vastata "Lääne-Lothiani küsimusele", muutes Ühendkuningriigi parlamendi menetlusi (inglaste hääled inglise seaduste vastu).