Täida järgmine lause: Enne Rooma keisririigi vallutamist elasid Suurbritannias ja Iirimaal Euroopa mandrilt pärit keltid, kes aga ei jätnud jälgi õiguste ajaloost. Rooma vabariigi lõpus 55 ja 54 eKr, endine konsul ja leegionijuht Julius Caesar
ründas Suurbritanniat Gallia sõdade ajal. See ei loonud püsivat okupatsiooni, sest Caesar naasis Rooma, sai diktaatoriks ja mõrvati. Vabariik muutus keisririigiks, kui Caesari pärija Augustus võttis võimu aastal 27 eKr. Augusti naise Livia lapselaps Claudiuse valitsusajal vallutati Britannia alates 43. aastast. Rooma kodifitseerimata põhiseaduse kohaselt valitses Rooma Britanniat kuberner, kes oli tavaliselt senati liige, kuid kes oli määratud keisri poolt oma sõjalise staatuse tõttu. Londinium oli 60 000 elanikuga provintsi pealinn ja Suurbritannia kosmopoliitne ühiskond, kus elas umbes 3 miljonit inimest. Rooma seadus põhines orjade majandusel ja oli väga sõjaline. Hadrianus ehitas alates 122. aastast müüri kui osa keisririigi piiridest, kuid see tõi Antoninus Pius varsti 142. aastast põhja. Konstantinus Suur oli asunud Yorki 306. aastal, kui ta lahkus, et nõuda oma tiitlit keiseriks. Konstantinus marssis Roomale aastal 312 ja andis välja Milani edikti aastal 313. See käivitas sündmuste seeria, kus kirik võttis endale üha suurema võimu seaduse üle. Kuid pideva rünnaku all hakkas impeerium lagunema ja Suurbritannia jäeti aastal 407 maha. Ei Theodosiuse koodeks, mis välja anti aastal 438, ega Justinianuse I suur "Corpus Juris Civilis" aastal 534, ei saanud Briti seadusi.