Täitke järgmine lause: Ateena tugevus Peloponnesia sõjas pärines tema mereväest, samas kui Sparta tugevus pärines tema maismaal asuvast hopliitide armee. Sõja edusammudel mõistsid spartalased, et kui nad pidid õõnestama Periklese strateegiat, mille eesmärk oli üle elada peloponeeslased, jäädes Ateena müüride sees määramata ajaks (strateegia, mis sai võimalikuks Ateena pikkade müüride ja Pireuse kindlustatud sadama abil), pidid nad midagi tegema Ateena ülemuse mereväe vastu. Kui Sparta sai Pärsia liitlaseks, oli neil rahalisi vahendeid uute mereväelaevade ehitamiseks, mis olid vajalikud ateenlaste vastu võitlemiseks. Sparta suutis ehitada laevastikku pärast laevastikku, lõpuks hävitades Ateena laevastiku
Aegospotami lahing. Sparta kindral Brasidas kokkuvõttes kirjeldas erinevat lähenemisviisi merevägesid võitlemiseks spartalaste ja ateenlaste vahel: "Ateenlased tuginesid kiirusele ja manööverdamisvõimele avamerel, et oma tahtmist mööda sõita ebameeldivamate laevade vastu; vastupidiselt sellele võis peloponeesia armada võita ainult siis, kui ta võitles maa lähedal rahulikes ja piiratud vetes, kui tal oli kohalikus lahinguväljal suurem laevade arv ja kui tema paremal treenitud mereväelased tekil ja rannikul asuvad hopliidid võisid muuta mereväe lahinguks jalaväe võistluseks". Lisaks sellele, võrreldes Ateena mereväe kõrgete oskustega (kõrgemad sõitjad, kes suutsid rünnata vaenlase trireme küljest), keskendusid spartalased (nagu ka nende liitlased ja teised Ateena vaenlased) peamiselt Ateena trireme pähe löömisele. Need taktikad koos Brasidas'e poolt kirjeldatud taktikatega viisid Ateena laevastiku lüüasaamisele Süüracuse teise lahingus Sitsiilia ekspeditsiooni ajal.