Kokkuvõte artiklist:  Naeratus võib tekkida kõige veidramatel hetkedel. Kas kõne ajal või koosolekul, abitu naer on üks meie kõige läbinägelikumaid käitumisi, ütleb neuroteadlane Sophie Scott. Hiljuti Vancouveris toimunud Ted Talk'is paljastas professor Scott, et naer ei ole sageli seotud komöödia väärtusega, vaid meie suhetega teistega. UCL professor Sophie Scotti sõnul kasutatakse naeru sageli pigem sotsiaalse sideme loomiseks kui reaktsiooniks komöödiale. BBC Future'i David Robsoni sõnul näitas Scott'i uuring Nambias, et naer on oluline kultuuriline mehhanism, mis aitab sotsiaalset sidet. Kui Scott palus põliselanikel Namiibist ja inglastel kuulata üksteise salvestisi ja kirjeldada emotsioone, oli naer kõige paremini ära tunda. "Inimesed tõesti arvavad, et naeravad enamasti teiste inimeste naljade üle, kuid vestluses naerab kõige rohkem see, kes räägib", ütles ta BBC-le. University College London'i professori praeguse uuringu eesmärk on eristada vestluse ajal kasutatavat võlts naeru ja tahtmatut naeru. Ta on teinud vabatahtlike aju skaneeringuid, kuuldes vastikust, tõelist kõhu naeru ja realistlikku võlts naeru. Naer aktiveerib aju peegelduspiirkondi, mis jäljendavad teiste tegevusi, ja tema sõnul on see põhjus, miks naer võib olla nii nakkav. Siiani on tema uuringud näidanud, et vabatahtlikud olid peaaegu alati võimelised tuvastama vale naeru. Ta on ka avastanud, et vähem autentsed toonid on rohkem nina kaudu, ja kõhu naer ei tule kunagi nina kaudu. Indiana osariigi ülikooli teadlased leidsid, et naer võib suurendada immuunsüsteemi kuni 40 protsenti. Uuringus testiti 33 tervet naist. Pooled naistest vaatasid koos komöödiavideot, teised aga turismi kohta. Kui...
Professor Sophie Scott ütleb, et naer ei ole komöödia väärtusega seotud. Rääkimisel on tavaliselt see, kes kõige rohkem naerab, see, kes räägib. Inimesed naeravad 30 korda tõenäolisemalt, kui nad on kellegi teisega koos. See käivitab ka aju peegelduspiirkonna, mis selgitab, miks see on nakkav.