Et kompenseerida Metternichi esivanemate valduste kaotust Moselle'i orus, kui Prantsuse vabariik annekteeris Reini lääne kalda, tõi 1803. aasta keiserlik vaheaeg Metternichi perekonnale uued valdused Ochsenhauseni, vürsti tiitli ja koha keiserlikus diites. Järgnenud diplomaatilise ümberkorralduse käigus määrati Metternich suursaadikuks Preisimaa Kuningriigis, sellest teavitati teda veebruaris 1803 ja ta asus ametisse selle aasta novembris. Ta jõudis Euroopa diplomaatia kriitilisele hetkele, kui hakkas muretsema Prantsusmaa uueks juhiks saanud Napoleon Bonaparte territoriaalsete ambitsioonide pärast. Seda hirmu jagas ka Aleksander I juhitud Vene õukond ning tsaar teavitas Metternichit Vene poliitikatest. 1804. aasta sügisel otsustas Viin astuda 1805. aasta augustis astunud sammudele, kui Austria impeerium (nagu Püha Rooma impeerium oli muutumas) alustas osalemist Kolmanda Koalitsiooni sõjas. Metternichi peaaegu võimatu ülesanne oli veenda Preisi ühinema Bonaparte vastu koalitsiooniga. Kuid nende kokkulepe ei olnud Metternichi tõttu ja pärast koalitsiooni kaotust Austerlitzi lahingus
, Preisimaa eiras kokkulepet ja kirjutas selle asemel Prantsusmaaga alla.