Suleiman Suurepärane (1520-1566) vallutas 1521. aastal Belgradi, vallutas Osmanite-Ungari sõdade osana Ungari kuningriigi lõuna- ja keskosad ning pärast oma ajaloolist võitu Mohács'i lahingus 1526. aastal kehtestas ta Osmanite valitsuse tänapäeva Ungari territooriumil (välja arvatud lääneosa) ja teistes Kesk-Euroopa territooriumides. Seejärel piiras ta Viini.
1529. aastal, kuid ei suutnud linna vallutada. 1532. aastal ründas ta Viini uuesti, kuid sai Günsi piiramises tagasi. Transilvaaniast, Vallakist ja vahetevahel Moldovast said Osmanite impeeriumi tulukohariigid. Ida pool vallutasid Osmanite türklased 1535. aastal Bagdadi pärslastelt, saades kontrolli Mesopotaamia üle ja mereväe ligipääsu Pärsia lahele. Aastal 1555 jagati Kaukaasia esimest korda ametlikult osale Safavidide ja Osmanite vahel, mis oli "status quo", mis püsis kuni Vene-Türgi sõja lõpuni (1768-1774). Amasya rahu allkirjastatud Kaukaasia jagamisega langesid Lääne-Armeenia, Lääne-Kurdistan ja Lääne-Georgia (sealhulgas Lääne-Samtskhe) Osmanite kätte, samas kui Lõuna-Dagestan, Ida-Armeenia, Ida-Georgia ja Aserbaidžaan jäid Pärsiale.