Kokkuvõte artiklist:  Kui me õpime kirjutama, ei õpi meie aju sõnade üksikuid tähte, vaid pigem mäletab, kuidas sõna tervikuna välja näeb. See on uue uuringu järeldus, mis näitab, kuidas neuronid reageerivad erinevalt tõelistele sõnadele võrreldes nn "valet" sõnadega. Uuringute käigus selgus, et uued sõnad on pigem kujundid kui tähemärkide rühm, mida uurimise taga olevad teadlased on kutsunud "visualseks sõnaraamatuks". Kui me õpime kirjutama, ei õpi meie aju üksikuid tähte, vaid pigem mäletab, kuidas sõna tervikuna välja näeb, vastavalt uuele uuringule. Aju skaneerimine näitas, et neuronid reageerivad erinevalt reaalsetele sõnadele võrreldes nn "vaimse sõnaraamatu" "vaimse sõnadega". Georgetowni ülikooli meditsiinikeskuses läbi viidud uuring näitab, et aju on teadlaste sõnul "kogujalikult kohandatud" terviklike sõnade tundmiseks. Juhtiv autor dr Maximilian Riesenhuber arvutuskognitiivse neuroteaduse laborist ütles: "Me ei tunne sõnu ära, kirjutades need kiiresti välja või tuvastades sõnade osi, nagu mõned teadlased on väitnud. Selle asemel mäletavad neuronid väikeses ajupiirkonnas, kuidas kogu sõna välja näeb, kasutades seda, mida võiks nimetada visuaalseks sõnaraamatuks. Väike aju ala, mida nimetatakse visuaalseks sõnakujunduse alaks, asub visuaalse korteksi vasakul poolel, vastupidiselt näo fusiformse alale paremal poolel, mis mäletab, kuidas näod välja näevad. Neuroteaduste ajakirjas avaldatud uuringus uuriti 25 täiskasvanu ajutegevust, kes olid õppinud 150 mõttetu sõna. Uuringu käigus uuriti funktsioonilise magnetresonantsi pildistamise (fMRI) abil aju osa, mis on seotud õppimisega, enne ja pärast seda, kui osalejad õppisid uusi sõnu. Kasutades fMRI kiiret kohandamist, leidsid meeskond, et visuaalne sõnastusala muutus, kui osalejad õppisid mõttetusi. Enne sõnade õppimist reageerisid neuronid, nagu oleksid koolitatud sõnad mõttetuid sõnu. Kuid aja jooksul...
Eksperdid uurisid täiskasvanute ajutegevust, kes õppisid 150 " mõttetut " sõna. Õppimisega seotud ajuosad uuriti uuringus osalevatel vabatahtlikel funktsionaalse magnetresonantsi pildistamise (fMRI) abil. See näitas, et visuaalne sõnavorm muutus, kui inimesed õppisid võltsõnu. Aja jooksul reageerisid neuronid, nagu õpiksid nad päris sõnu. Uuringus öeldi, et see näitab, et aju on kohandatud täielike sõnade tundmaõppimiseks. Teadlased nimetavad seda mehhanismi aju "visualseks sõnaraamatuks". See võib aidata arendada uusi õpetamisviise lugemispuudega inimestele.