642. aastal, Iraani araablaste vallutamise ajal, toimus kuulus lahing
Lahingus Nahavandis. Mõlemal poolel tekkisid rasked kaotused, mis lõpuks põhjustasid Sassanide lüüasaamise ja nii avasid Iraani platoo uksed sissetungijatele. Varajase islami perioodi ajal õitses Nahavand osana Jibali provintsist. See toimis esmalt Mah al-Basra ("Basra meedia") piirkonna halduskeskusena. Tema tulusid kasutati väidetavalt Nahavandis asuvate Basra vägede maksmiseks. Keskaegsed geograafid räägivad Nahavandist kui jõukast kaubanduskeskusest, kus oli kaks reede mošeed. Kui 10. sajandi araablane Abu Dulaf rändas Nahavandis, märkis ta "vana-aegsete pärslaste häid jäänuseid". Abu Dulaf kirjutas ka, et kaliif al-Ma'mun'i valitsemise ajal (813-833) leiti varakambri, mis sisaldas kahte kuldkasti.