Kirjuta sellele lõigule edasi - Lisaks üheainsa vene kultuuri kehtestamisele kogu impeeriumis oli valitsuse russifikatsiooni püüdlusel, eriti 19. sajandi teisel poolel, poliitilised motiivid. Pärast orjade emantsipatsiooni 1861. aastal oli Vene riik sunnitud arvestama avaliku arvamusega, kuid valitsus ei suutnud saada avalikkuse toetust. Teine russifikatsiooni poliitika motiiv oli Poola ülestõus 1863. aastal.
- Jah. Erinevalt teistest vähemusrahvusest olid poolakud tsaari silmis otsene oht impeeriumi stabiilsusele. Pärast mässu purustamist rakendas valitsus poliitikat, et vähendada Poola kultuurilist mõju. 1870. aastatel hakkas valitsus kahtlema läänepiiri saksa elementides. Venemaa valitsus tundis, et Saksamaa ühendamine rikuks Euroopa suurriikide vahelist võimu tasakaalu ja et Saksamaa kasutab oma jõudu Venemaa vastu. Valitsus arvas, et piirid oleksid paremini kaitstud, kui piirialad oleksid rohkem "vene" iseloomuga. Kulmineerunud kultuurilise mitmekesisuse tõttu tekkis keeruline rahvusprobleem, mis piinas Vene valitsust revolutsiooni eelnenud aastatel.