Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  8. aprillil 1524 moodustasid viis kantonit - Luzern, Uri, Schwyz, Unterwalden ja Zug - liitluse, die fünf Orte (viis riiki), et kaitsta end Zwingli reformi eest. Nad võtsid ühendust Martin Lutheri vastastega, sealhulgas John Eckiga, kes oli 1519 Leipziigi vaidluses Lutheriga vaielnud. Eck pakkus Zwinglile vaidlust ja ta nõustus. Siiski ei saanud nad kokku leppida kohtumõistva asutuse valimisel, arutelu asukohas ja Šveitsi parlamendi kohtuna kasutamisel. Erimeelsuste tõttu otsustas Zwingli vaidlust boikoteerida. 19. mail 1526 saatsid kõik kantonid Badenisse delegaadid. Kuigi Zürichi esindajad olid kohal, ei osalenud nad istungitel. Eck juhtis katoliku parteid, reformistide esindajaks oli Johannes Oecolampadius Baselist, teoloog Württembergist, kes oli jätkanud ulatuslikku ja sõbralikku kirjavahetust Zwingliga. Arutelu ajal teavitati Zwinglit menetlusest ning ta trükis oma arvamust väljendavaid brošüüre. See oli vähe kasulik, kuna diit otsustas Zwingli vastu. Ta pidi olema keelatud ja tema kirjutisi ei tohtinud enam levitada. Kolmeteistkümnest konföderatsiooni liikmest hääletasid Glarus, Solothurn, Fribourg ja Appenzell ning ka Viis Riiki Zwingli vastu. Bern, Basel, Schaffhausen ja Zürich toetasid teda. Badeni vaidlus paljastas Konföderatsioonis religiooni küsimustes sügavat lõhe. Reformaatsioon oli nüüd teistes osariikides algamas. Konföderatsiooniga liitunud osariigi St. Galleni linna juhtis reformistlik linnapea Joachim Vadian ning linn tühistas massi 1527. aastal, vaid kaks aastat pärast Zürichi. Baselis, kuigi Zwinglil oli Oecolampadiusega lähedane suhe, ei andnud valitsus ametlikult heakskiitu mis tahes reformatorilistele muudatustele kuni 1. aprillini 1529, mil mess keelati. Schaffhausen, mis oli järginud Zürichi eeskuju, võttis 1529. aasta septembris ametlikult vastu reformatsiooni. Berni puhul Berchtold Haller, preester St Vincent Münsteris, ja...  Küsimus: Millal tõi reformatsioon Berni?
7. veebruar 1528