Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Wikileaks.org domeeninimi registreeriti 4. oktoobril 2006. Veebisait loodi ja esimene dokument avaldati 2006. aasta detsembris. WikiLeaksi avalikku esindatust esindab tavaliselt Julian Assange, keda on kirjeldatud kui "organisatsiooni südant ja hinge, selle asutaja, filosoofi, pressiesindaja, algupärase programmeerija, korraldaja, rahastaja ja kõike muud". Sarah Harrison, Kristinn Hrafnsson ja Joseph Farrell on ainsad teised Assange'i avalikult teadaolevad ja tunnustatud kaaslased, kes praegu elavad. Harrison on ka Sunshine Press Productions'i liige koos Assange'iga ja Ingi Ragnar Ingasoniga. Gavin MacFadyen oli Assange poolt tunnustatud kui "WikiLeaksi armastatud direktor" varsti pärast tema surma 2016. aastal. WikiLeaks loodi algselt "wiki" kogukonna avaldamise meetodiga, mis lõpetati 2010. aasta mais. Esialgsed vabatahtlikud ja asutajad kirjeldati kunagi kui Aasia dissidentite, ajakirjanike, matemaatikute ja idufirmade tehnoloogiate segust Ameerika Ühendriikidest, Taiwanist, Euroopast, Austraaliast ja Lõuna-Aafrikast. 2009. aasta juuni seisuga oli veebisaidil rohkem kui 1200 registreeritud vabatahtlikku. Hoolimata mõningast populaarsest segadusest, mis on seotud asjaoluga, et mõlemad saidid kasutavad "wiki" nime ja veebisaidi disaini malli, ei ole WikiLeaks ja Wikipedia seotud. Wikia, kasumlik ettevõte, mis on vabalt seotud Wikimedia Fondiga, ostis 2007. aastal mitmed WikiLeaksiga seotud domeeninimed kui "kaitsevahendi". 26. septembril 2018 teatati, et Julian Assange oli määranud Kristinn Hrafnsson WikiLeaksi peatoimetajaks, samas kui organisatsiooni avalduses öeldi, et Assange jääb selle kirjastajaks. Tema internetiühendus katkestati Ecuadori poolt 2018. aasta märtsis pärast seda, kui ta tviitis, et Suurbritannia kavatses viia läbi propagandasooja Venemaa vastu seoses Sergei ja Julia Skripali mürgitamisega. Ecuador ütles, et ta oli rikkunud kohustuse "mitte edastada sõnumeid, mis võivad sekkuda teiste riikide" ja Assange ütles, et ta oli "kasutades oma õigust sõnavabadusele".  Küsimus: Millistest piirkondadest olid pärit algsed vabatahtlikud ja asutajad?
Ameerika Ühendriigid, Taiwan, Euroopa, Austraalia ja Lõuna-Aafrika Vabariik