Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Ülekandmine: Egiptlased uskusid, et inimeste ja loomade vaheline tasakaalustatud suhe on kosmilise korra oluline element; seega usuti, et inimesed, loomad ja taimed on ühe tervikuna. Nii koduloomad kui ka metsloomad olid iidsete egiptlaste jaoks seega väga olulised vaimsuse, seltskonna ja toidu allikad. Loomad olid kõige tähtsamad loomad; haldus kogus regulaarselt loomadelt maksu, ja karja suurus peegeldas nende omandi või templi prestiiži ja tähtsust. Lisaks veistele kasvatasid iidsed egiptlased ka lambaid, kitse ja siga. Kodulinnud, näiteks pardid, haned ja tuvid, püüti võrku ja kasvatati farmidel, kus neid pakutakse paksult sööta, et nad paksuksid. Niilus oli rikkalik kalaallikas. Mesilasi kodustati ka vähemalt Vana Kuningriigi ajast, ja need tootsid nii mett kui ka vaha. Iidsed egiptlased kasutasid eesleid ja härgi koormaloomadena ning nad vastutasid põldude koristamise ja seemnete mulda tallamise eest. Ka rasvatud härja tapmine oli ohvrite rituaali keskne osa. Hobused võeti kasutusele hiksode poolt teisel vaheperioodil. Kaameleid, kuigi neid tuntakse uuest kuningriigist, ei kasutatud koormaloomadena kuni hilisperioodini. On ka tõendeid, mis viitavad sellele, et hilisperioodil kasutati elevante lühikest aega, kuid enamasti hüljatakse, kuna karjamaad puuduvad. Koerad, kassid ja ahvid olid tavalised pere lemmikloomad, samas kui eksootilisemad lemmikloomad, nagu näiteks Sahara-taguses Aafrikas elavad lõvid, imporditi Aafrika südamest, ja need loomad jäid kuninglikule perekonnale. Herodot märkis, et egiptlased olid ainsad inimesed, kes oma loomi majades hoidsid. Hilisel perioodil oli äärmiselt populaarne jumalate kummardamine nende looma kujul, nagu kasside jumalanna Bastet ja ibis jumal Thoth, ning neid loomi kasvatati suurel arvul farmidel rituaalohvrite eesmärgil.  Küsimus: Kus peeti esmakordselt Egiptuslasi, kes kohtlesid loomi lugupidavalt?
oma kodudes