Teoreetilised mudelid näitavad, et 3,8 kuni 2,5 miljardit aastat tagasi oli Arheani eoni ajal Päike ainult umbes 75% nii hele, kui see on täna. Selline nõrk täht ei oleks suutnud säilitada Maa pinnal vedela vett ja seega elu ei oleks pidanud suutma areneda. Kuid geoloogilised andmed näitavad, et Maa on kogu oma ajaloo jooksul püsinud üsna konstantse temperatuuri juures ja et noor Maa oli mõnevõrra soojem kui täna. Üks teooria teadlaste seas on see, et noorema Maa atmosfäär sisaldas palju suuremaid kasvuhoonegaase (näiteks süsinikdioksiidi, metaani) kui täna, mis jätsid soojust kinni, et kompenseerida väiksemat päikeseenergia kogust. Arheani sedimentite uurimine näib, et päikeseenergia kontsentratsioon on järjekindel ja päikeseenergia kontsentratsioon on kontinentaalne, seega elu ei oleks saanud areneda. Küsimus: "Kuidas see võib olla seletatud päikeseenergia absorptsiooni ja süsinikkontsentratsiooni tõttu, mis põhjustas päikeseenergia absorptsiooni piirkonnas umbes viis protsenti
3,8 kuni 2,5 miljardit aastat tagasi