Sellest hoolimata ei läinud liitlastel hästi ja kuigi Venemaa kinnitas üldised sõjapõhised eesmärgid, mis hõlmasid paljusid Austriat, jäi Suurbritannia kahtlustavaks ja üldiselt ei tahtnud loobuda sõjalisest algatusest, mille loomiseks oli ta 20 aastat võitlenud. Sellest hoolimata tegi Franciscus Austria välisministri Maria Theresa ordeni suurkanselieriks, mis oli olnud vaba alates Kaunitzi ajast. Metternich oli üha enam mures, et Napoleoni taganemine toob kaasa häireid, mis kahjustavad Habsburgide perekonda. Ta uskus, et rahu tuleb sõlmida varsti. Kuna Suurbritanniat ei saanud sundida, saatis ta ettepanekuid ainult Prantsusmaale ja Venemaale. Kuid pärast Lützen'i lahingut lükati need tagasi.
(2 mai) ja Bautzen (20 <unk>21 mai), kutsuti välja Prantsuse algatatud vaherahu. Alates aprillist hakkas Metternich "aeglaselt ja vastumeelselt" valmistama Austriat sõjaks Prantsusmaaga; vaherahu andis Austriale aega täielikumale mobiliseerimisele.