Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Kui revolutsiooniline ülestõus 1849. aasta kevadel taaselustati, algasid ülestõusud 6. mail 1849 Elberfeldis Rheinlandis. Kuid ülestõusmed levisid peagi ka Badeni osariiki, kui Karlsruhes puhkes mässu. Badeni osariik ja Palatiinaat (sellel ajal Baieri kuningriigi osa) olid eraldatud vaid Reini jõega. Badeeni ja Pfalzi ülestõus toimus suuresti Reini orus nende vastastikuse piiri ääres ja neid peetakse sama liikumise aspektideks. 1849. aasta mais oli suurhertsog sunnitud lahkuma Karlsruhe'st ja otsima abi Preisimaalt. Ajutised valitsused kuulutati välja nii Pfalzi kui ka Badeni osariigis. Badeni tingimused ajutise valitsuse jaoks olid ideaalsed: avalikkus ja armee toetasid tugevalt põhiseaduse muutmist ja demokraatlikku reformi valitsuses. Sõjavägi toetas tugevalt põhiseaduse nõudmisi; riik oli varustanud arsenleid ja täielikku rahandust. Palatinaadis oli traditsiooniliselt rohkem kõrgema klassi kodanikke kui mujal Saksamaal ja nad olid vastu revolutsioonilistele muutustele. Palatiinas ei toetanud armee revolutsiooni ja see ei olnud hästi varustatud. Kui mässuliste valitsus Pfalzi üle võttis, ei leidnud nad täielikult organiseeritud riiki ega täielikku rahandust. Palatiini relvad piirdusid eraomanduses olevate musketitega, vintpüssidega ja sportpüssidega. Palatiini ajutine valitsus saatis oma esindajaid Prantsusmaale ja Belgiasse relvade ostmiseks, kuid see ei õnnestunud. Prantsusmaa keelas relva müügi ja ekspordi kas Badenile või Palatinaadile.  Küsimus: Millist piirkonda vallutas ülestõusuvalitsus ilma end täielikult organiseerimata?
Palatinaat