1824 palus Ferdinand prantslastelt abi, et taastada absoluutne monarhia ning Prantsuse ja Belgia vabatahtlike armee, Püha Louis'i sada tuhat poega
, tungis Hispaaniasse. Liberaalid purustati ja paljud neist põgenesid välismaale, sealhulgas Nebot, kes asus Londonis elama. Aastal 1825 läks ta Lord William Bentincki nimel salajasele missioonile Iirimaale ja võib-olla külastas ta pärast seda Iirimaad uuesti. Ajaloolane Charles M. Wilson eeldab, et Nebot osales ebaõnnestunud katses 1827. aastal Portugali kaudu Hispaaniasse siseneda ning oli seotud juuli revolutsiooniga Pariisis 1830. aasta juulis ja planeeritud sissetungiga Põhja-Hispaaniasse üle Püreneede oktoobris 1830. Jaanuaris 1831 kirjutas Nebot Hispaania suursaadikule Londonis Francisco Cea Bermúdezile, paludes luba Hispaaniasse naasta. Hispaania valitsus vastas Cea Bermúdezi kirjale, öeldes, et nad ei usalda Nebotit, kuid lubavad tal naasta, kui ta nõustub tegutsema liberaalide vastase spioonina. Nebot ei naasnud kunagi Hispaaniasse.