Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Üleminek: Puud ei kasva tavaliselt pidevalt kogu aasta vältel, vaid neil on enamasti aktiivse laienemise kiirendused, millele järgneb puhkeperiood. Selline kasvuviis sõltub kliimatingimustest; tavaliselt lõpeb kasv, kui tingimused on kas liiga külmad või liiga kuivad. Valmistudes tegevusetuks perioodiks moodustavad puud põõsad, et kaitsta meristemi, aktiivse kasvu tsooni. Enne magamisperioodi moodustavad oksa otsas tekkivad viimased lehed kaardid. Need on paksud, väiksed ja tihedalt ümbritsetud ning katavad kasvuteki veekindla kestaga. Selle põõsa sees on algupärane varre ja korralikult kokku pandud väikesed lehed, mis on valmis laienema, kui saabub järgmine kasvuperiood. Lehedest moodustuvad ka põõsad, mis on valmis tooma uusi külgjookseid. Mõnedel puudel, näiteks eukaliptusel, on "paljad põõsad" ilma kaitseta ja mõnedel nõelpuudel, näiteks Lawson'i küprastel, pole põõsaid, vaid on väikesed meristemi taskud, mis on varjatud põõsadele sarnaste lehtede vahele. Kui kasvutingimused paranevad, näiteks soojema ilmaga ja soojemates piirkondades kevadest tulenevate pikemate päevade saabumine, algab kasv uuesti. Laienev võrsus tõmbab end välja, kustutades samal ajal kaardid. Need jätavad oksa pinnale armid. Kogu aasta kasv võib toimuda vaid mõne nädala jooksul. Uus tüvi ei ole alguses liigne ja võib olla roheline ja libisev. Arecaceae (palmid) lehed on spiraalselt paigutatud hargnematule tüvele. Mõnel mõõdukas kliimaga puuliigil võib tekkida teine kasvuhoone, Lammas'i kasv, mis arvatakse olevat strateegia, et kompenseerida varase lehekülje kadumist putukate kiskjate poolt. Esmane kasv on varre ja juurte pikenemine. Sekundaarne kasv seisneb kudede järkjärgulises paksenemises ja tugevdamises, kuna epidermi väliskerg muutub kooriks ja cambium-kiht loob uusi floemi- ja ksüülemrakke. Koor on kõhn. Lõpuks aeglustub puu kasv ja see peatub ning ei kasva enam kõrgemaks. Kui...  Küsimus: Kuidas Arecaceae lehed kokku on pandud?
spiraalselt paigaldatud