Kokkuvõte artiklist:  Uus uuring näitab, et soojenev kliima võis võimaldada kõige varasematel inimestel minna Lääne-Euroopasse 1,4 miljonit aastat tagasi. Uurijad usuvad, et meie kaugete inimese esivanemate, hominiinide, levik oli peatatud külmemate ja kuivemate temperatuuride tõttu. Kuid kui tingimused soojenesid, said nad Aafrikast Hispaaniasse ja lõpuks levisid nad üle kogu Euroopa. Hispaania teadlased ütlevad, et kliimamuutus mõjutas inimeste rändeid. Kuni 1,4 miljonit aastat tagasi oli Kagu-Hispaanias elamiseks liiga külm. Kuid siis soojenes kliima 13 kraadini ja sai niiskemaks. See võimaldas hominiinidel (stokk pilt) - meie kaugel esivanematel - liikuda uutele piirkondadele. Uurimist juhtis Dr Jordi Agusti Kataloonia teadusuuringute ja täiustatud uuringute institutsioonist (ICREA). Ajakirjas "Journal of Human Evolution" avaldatud uuringus öeldakse, et kliimamuutused mõjutavad olemasolevate ressursside kogust. Aastate jooksul on esitatud erinevaid teooriaid meie esivanemate toitumise kohta, kuid Oxfordi Ülikooli uuring, mis avaldati eelmisel aastal, väitis, et on lõpuks arutelu lahendanud. Uuringute kohaselt elas iidne inimese esivanem, keda tuntakse "Nutcracker Man" nime all, peamiselt tiigripähklite, usside ja rohumaade toitumisega. Teadlased usuvad, et see toitumine seletab, miks iidsel hominiini sugulasel, nimega Paranthropus boisei, kes elas Ida-Aafrikas 2,4 kuni 1,4 miljonit aastat tagasi, olid sellised iseloomulikult tugevad lõugud ja suured, tasased moolaarhammased. Teoreet põhineb Hispaania Kagu-Idas asuvas Guadix-Baza basseinis asuva Barranco León'i asukoha analüüsil. Populaarne arheoloogia teatas, et siin on varem leitud lihtsaid oldowa tööriistu, mis on seotud kõige varasema teadaoleva hominiiniga 1,4 miljonit aastat tagasi. Kuid nad ei saanud siia piirkonda kolida enne, kui tingimused paranevad. Teadlaste sõnul iseloomustas varajast pleistoseeni ajastut (aeg kestis 2,59 miljonit kuni 11 700 aastat tagasi) külmem ja kuivem ilm. See võis takistada selle piirkonna asustamist varajaste hominide populatsiooni poolt...
Hispaania teadlased ütlevad, et kliimamuutus mõjutas inimeste rändeid. Kuni 1,4 miljonit aastat tagasi oli Kagu-Hispaanias elamiseks liiga külm. Aga siis kliima soojenes 13 ° C-ni ja sai niiskemaks. See võimaldas hominiinidel - meie kaugetel esivanematel - liikuda uutele piirkondadele.