Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  4. augustil 1914 kirjutas kuningas oma päevikusse: "Ma pidasin kell 10.45 nõukogu, et kuulutada Saksamaale sõda. See on kohutav katastroof, kuid see pole meie süü. Kui Jumal seda soovib, võib see varsti läbi olla". Aastatel 1914-1918 olid Suurbritannia ja tema liitlased sõjas Keskvõimudega, mida juhtis Saksa impeerium. Saksa keiser Wilhelm II, kes oli Briti rahva jaoks sõja õuduste sümbol, oli kuninga sugulane. Kuninga isa vanaisa oli Saksamaa-Coburgi ja Gotha prints Albert; seetõttu kandsid kuningas ja tema lapsed Saksamaa-Coburgi ja Gotha prints ja printsess ning Saksamaa hertsog ja hertsoginna tiitleid. Kuninganna Maarja, kuigi tema ema oli britti, oli Tecki hertsogi tütar, kes oli Württembergi hertsogite järeltulija. Kuningal olid õe- ja nõod, kes olid Briti alamad, kuid kandsid Saksa tiitleid, nagu Tecki hertsog ja hertsoginna, Battenbergi vürst ja printsess ning Schleswig-Holsteini vürst ja printsess. Kui H. G. Wells kirjutas Suurbritannia "võõrastest ja inspireerimata õukonnast", vastas George kuulsalt: "Ma võin olla inspireeriv, kuid ma olen neetud, kui ma olen võõras". 17. juulil 1917 rahustas George Briti rahvuslaste tundeid, väljastades kuningliku kuulutuse, mis muutis Briti kuningliku maja nime Saksamaa-Coburgi ja Gotha majast Windsori majaks. Ta ja kõik tema Briti sugulased loobusid oma saksa pealkirjadest ja stiilidest ning võtsid vastu Briti kõlavad perekonnanimed. George kompenseeris oma meessoost sugulasi, muutes nad Briti võrdseteks. Tema nõbu, Battenbergi prints Louis, kes oli varem sõjas sunnitud Saksamaa-vastaste tunnete tõttu tagasi astuma, sai Louis Mountbatteniks, 1. Milford Haveni markkisiks, samas kui kuninganna Mary vennad said Adolphus Cambridge'iks, 1. Cambridge'i markkisiks ja Alexander Cambridge'iks, 1. Athloni krahviks.  Küsimus: Kelle vastu läks Suurbritannia 1914-1918 sõtta?
Keskvõimud