Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Ülekandmine: kohtuekspertiisi teadlased võivad kasutada kuriteopaigast leitud vere, seemne, naha, sülje või juuste DNA-d, et tuvastada vastav DNA üksikisikule, näiteks kurjategijale. Seda protsessi nimetatakse ametlikult DNA-profiiliks, mida nimetatakse ka DNA sõrmejälgiks. DNA-profiilides võrreldakse inimeste vahel korduvate DNA osade, nagu lühikeste tandem-kordumiste ja minisatelliitide, pikkusi. See meetod on tavaliselt väga usaldusväärne meetod DNA ühilduvuse tuvastamiseks. Identifitseerimine võib aga olla keeruline, kui asukoht on saastunud mitme inimese DNA-ga. DNA-profiili arendati 1984. aastal välja Briti geneetik Sir Alec Jeffreys ning seda kasutati esmakordselt kohtuekspertiisis, et süüdi mõista Colin Pitchforki 1988. aasta Enderby mõrvade juhtumis. Kohtuekspertiisi arendamine ja võime saada nüüd geneetilist vastavust väikestele vere-, naha-, sülje- või juukseproovidele on viinud paljude juhtumite uuesti läbivaatamiseni. Nüüd on võimalik avastada tõendeid, mis olid esialgse uurimise ajal teaduslikult võimatud. Koos kahekordse ohutuse seaduse kaotamisega mõnes kohas võib see võimaldada kohtuasjade uuesti avamist, kui varasemad kohtuprotsessid ei ole suutnud tuua piisavalt tõendeid vandekohtu veenmiseks. Tõsiste kuritegude eest süüdistatavatest isikutest võib nõuda DNA proovi vastavuses leidmiseks. Kõige ilmselgem kaitse DNA vastuste eest, mis on saadud kohtuekspertiisi teel, on väita, et on toimunud risti saastumine. Selle tulemusena on uute tõsiste kuritegude juhtumite puhul rakendatud hoolikalt ranged menetlused.  Küsimus: Mis muudab tuvastamise keeruliseks?
Koht on saastunud mitmete inimeste DNA-ga.