Kirjuta selle lõigu jätkamine - "Adevărul" rahvusvaheliste sündmuste kajastamine andis Rumeenlastele võimaluse näha poliitilist ja kultuurilist segadust. Aastaks 1908 kandis "Adevărul" arenevat Euroopa avangardit, pakkudes futurismile erinevaid arvustusi ja kahetses kirjandusliku realismi oletatavat lõppu. 1910. aasta lõpus, väites, et räägib "demokraatliku maailma" eest, tähistas see Portugali vabariiklikku mässu
- Jah. Rahvusvaheliste sidemete loomiseks ja säilitamiseks tehtud pingutused tegid "Adevărul" üheks esimeseks ajalehteks maailmas, mis teatas mõnest teisest kontinentaalsest tähtsusest sündmusest: 1911. aasta toidujärgudest Viinis, Esimese Balkani sõja puhkemisest ja diplomaatilisest konflikist Kreeka ja Bulgaaria kuningriikide vahel enne Teist Balkani sõda. Viimaste vastasseisude ajal kasutas "Adevărul" oma korrespondendina ka mitut kirjanduslikku ja poliitilist isiksust: ajalehe tulevast juhatajat Iacob Rosenthali Sofias, Serbia ajakirjanikku Pera Taletovi Belgradis, Rumeenia kirjanik Argentina Monteoru Istanbulis ja prints Albert Gjika Cetinjes. 1913. aasta juulis teatas ajaleht ulatuslikult Kreeka sõjaväe poolt Dojranis, Kilkis ja teistes Makedoonia asundustes toime pandud veresaunadest, arutades samal ajal tsaar Ferdinandi I poolt Bulgaarias kehtestatud "terrorirežiimi". Samal kuul ühines Rumeenia Bulgaaria-vastase koalitsiooniga ja tema väed sisenesid Lõuna-Dobruja, "Adevărul" andis kaastööd kolera levikule sõdurite seas, süüdistades Titu Maiorescu juhitud konservatiivset täidesaatvat oma tegeliku kahju varjamisel.