Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Läbimine: Elektroni invariantse mass on ligikaudu 9,109×10−31 kilogrammi või 5,489×10−4 aatommassiühikut. Einsteini massi-energia ekvivalentsuse põhimõtte alusel vastab see mass puhkeenergial 0,511 MeV. Protoni ja elektroni massi suhe on umbes 1836. Astronoomilised mõõtmised näitavad, et prootonite ja elektronite massi suhe on olnud sama väärtusega, nagu on ennustanud standardmudel, vähemalt poole universumi vanusest. Elektronite elektriline laeng on −1,602×10−19 coulombit, mida kasutatakse standardse laengu ühikuna subatomaarsete osakeste jaoks ja mida nimetatakse ka elementaarlaenu. Selle elementaarse laengu suhteline standardne ebakindlus on 2,2×10−8. Eksperimentaalse täpsuse piires on elektronlaeng identne protoni laenguga, kuid vastupidise märgiga. Kuna elementaarse laengu jaoks kasutatakse sümbolit e, sümboliseeritakse elektron tavaliselt e-ga, kus miinusmärk näitab negatiivset laengu. Positroni sümboliseerib e+, sest tal on samad omadused kui elektronil, kuid positiivse, mitte negatiivse laenguga. Elektronil on sisemine nurkmooment või spin 1/2. Seda omadust kirjeldatakse tavaliselt, viidates elektronile kui spin-1/2 osakese. Selliste osakeste spinni suurus on √3/2 ħ. samas kui spinni projektsiooni mõõtmise tulemus mis tahes teljel võib olla ainult ±ħ/2. Lisaks spinile on elektronil oma spin-teljel sisemine magnetmoment. See on ligikaudu võrdne ühe Bohri magnetoniga, mis on füüsikaline konstant võrdne 9,27400915(23) × 10−24 jouliga tesla kohta. Spini suundumus seoses elektroni liikumpuudulikkusega määratleb elementaarosakeste omaduse, mida nimetatakse heliitsuseks. Elektronil ei ole teadaolevat alusstruktuuri ja eeldatakse, et see on punktne osakese, millel on punktlaeng ja ilma ruumilise ulatuseta. Elektroni raadiuse küsimus on kaasaegse teoreetilise füüsika keeruline probleem. Hüpoteesi lõpliku raadiuse kohta...  Küsimus: Mis on objekti raadius?
10-22 meetrit