Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Üleminek: On leitud, et küürvaalad teevad ka mitmesuguseid muid sotsiaalseid helisid, et suhelda, näiteks "grunts", "groans", "thwops", "snorts" ja "barks". Enamik küürvaalade helisid on umbes 15-20 hertzi. Kuid merebioloogide meeskond, mida juhtis Mary Ann Daher Woods Hole'i ookeanograafilisest institutsioonist, teatas 2004. aasta detsembris ajakirjas New Scientist, et nad on Põhja-Vaikse ookeani ookeanis 12 aastat jälginud vaala, mis "laulis" 52 Hz-ga. Teadlased ei oska seda dramaatilist erinevust normist seletada, kuid nad usuvad, et vaal on vaal ja tõenäoliselt ei ole see uus liik, mis viitab sellele, et praegu teadaolevatel liikidel võib olla laiem hääleulatus, kui varem arvatakse. Teadlaste kogukonnas on lahkarvamusi vaala hääle ainulaadsuse ja selle kohta, kas ta on hübriidvaala liige, nagu hästi dokumenteeritud sinine ja peenvaala hübriidid. Aastal 2009 leidsid teadlased, et sinise vaala laul on alates 1960. aastast oma toonilise sagedusega süvenenud. Kuigi müra saastamine on 20. sajandi keskpaigast alates suurendanud ookeani müra üle 12 desibelini, märkis teadlane Mark McDonald, et kui vaalad pingutaksid, et neid kuulda, oleks oodata kõrgemaid kõnesid. Tapjavaaladel on täheldatud stereotüüpseid ja kõrgete sagedustega pikamaalaseid kõnesid, mis ulatuvad 10-16 km kaugusele, samuti lühimaalaseid kõnesid, mis võivad ulatuda 5-9 km kaugusele. Lühikest kaugusest helistamisest teatatakse seltsimis- ja puhkeperioodidel, kuid pikast kaugusest helistamisest teatatakse sagedamini söötmise ja söötmise ajal. Enamik teisi vaalade ja delfiine toodab erineva keerukusega helisid. Eriti huvitav on Beluga ("merekanarüü"), kes annab välja tohutu hulga erinevaid vipu, klõpsu ja impulse.  Küsimus: Mis on beluga vaala teine nimi?
merekanarüü