Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Kolumbia üks silmapaistvamaid geograafilisi tunnuseid on selle kukkumisjoon, piir Piemonte mägipiirkonna ja Atlandi rannikuala vahel, mille ületamisel jõed langevad kukkumiste või tormide kujul. Columbia kasvas Congaree jõe langusjoonel, mis on moodustatud Broad jõe ja Saluda jõe konvergentsioonist. Congaree oli jõeveo kõige kaugem sisemaapunkt. Vee langemise energia toitis ka Columbia varasemaid veski. Linn on kasutanud seda asukohta, mis hõlmab kolme jõge, ristides end "Columbia jõeäärse piirkonna" all. Columbia asub umbes poolteel Atlandi ookeani ja Blue Ridge'i mägede vahel ja asub umbes 89 m kõrgusel. Columbia mullad on enamasti hästi äravoolunud, hallipunase pruuni savist pinnasega. Põrandaalused võivad olla kollaselt punane liivapõhjas savi (Orangeburgi seeria), kollaselt pruun liivapõhjas savi (Norfolki seeria) või tugevalt pruun liivapõhjas savi (Marlboro seeria). Kõik kuuluvad Ultisol mulla ordeni. Vastavalt Ameerika Ühendriikide rahvaloenduse büroole on linna pindala 349,5 km2, millest 342,4 km2 on maa ja 7,0 km2 on vesi (2,01%). Umbes 2⁄3 Columbia maapiirkonnast, 81.2 ruut miili (210 km2), asub Fort Jacksoni sõjalise rajatise sees, millest suur osa koosneb asustamata treeninguväljadest. Linna tegelik asustatud ala on veidi üle 50 ruut miili (130 km2).  Küsimus: Kui palju ruutkilomeetreid Columbia linnas on vesi?
7,0