Kirjuta sellele lõigule jätk - Kui 644. aastal mõrvasid pärslased Oomari, kohtus Uthmani valimine järeltulijaks üha suurema vastupanuga. Aastal 656 tapeti ka Uthman ja Ali võttis endale kaliifi positsiooni. See viis esimese kodusõjani.
(Esimene Fitna) selle üle, kes peaks olema kaliif. Kharijites on olnud üks peamisi konkurente sõjas. Nad usuvad, et kaliifide patud panevad nad islami väljapoole ja kutsuvad üles neid surema kui apostate. Erinevalt hilisematest sunnitest ja šiiitidest nõuab kaliif ainult jumalakartust ja ei pea olema Muhammedi, tema perekonna või hõimu järeltulija. Kharijidid mõrvasid Ali 661. aastal. Et vältida edasisi lahinguid, kirjutas uus kaliif Hasan ibn Ali alla rahulepingule, loobudes Mu'awiyah'le, alustades Omajaadide dünastia, vastutasuks, et ta ei nimeta oma järeltulijat. Need vaidlused religioosse ja poliitilise juhtimise üle põhjustasid moslemite kogukonnas lõhe. Enamik tunnistas esimese nelja liidri seaduslikkust ja sai tuntuks sunnitena. Vähemus ei nõustunud ja uskus, et ainult Ali ja mõned tema järeltulijad peaksid valitsema; nad said tuntud kui shiid. Kharidžid ei nimetanud oma kaliifi, sest aspirantid süüdistati kergesti pattu ja neid peeti apostatideks. Mu'awiyah nimetas oma poja Yazid I oma järeltulijaks ja pärast Mu'awiyah surma aastal 680 puhkes "teine kodusõda", kus Husayn ibn Ali tapeti Karbala lahingus, mis oli šiiitliku islami oluline sündmus. Sunni ja shiia islam erinevad mõnes mõttes.