Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Üleminek: Välisvõla suhe SKP-ga tõusis neljas suures Kagu-Aasia riikide assotsiatsiooni (ASEAN) majanduses aastatel 1993-1996 100%-lt 167%-le, seejärel tõusis kriisi kõige raskemal ajal üle 180%. Lõuna-Koreas tõusis see suhtarv 13 protsendilt 21 protsendini ja seejärel kuni 40 protsendini, samas kui teistes põhjapoolsetes uued tööstusriikides oli olukord palju parem. Kuigi enamikul Aasia valitsustel oli näiliselt usaldusväärne eelarvepoliitika, astus Rahvusvaheline Valuutafond (IMF) sisse, et algatada 40 miljardi dollari suurune programm Lõuna-Korea, Tai ja Indoneesia valuutade stabiliseerimiseks, mis on kriisist eriti tugevalt mõjutatud majandused. Ülemaailmse majanduskriisi peatamiseks tehtud pingutused ei aidanud aga eriti stabiliseerida Indoneesia sisemist olukorda. Pärast 30 aastat võimul viibimist oli Indoneesia president Suharto sunnitud lahkuma 21. mail 1998. aastal pärast laialdaseid rahutusi, mis järgnesid rupia drastilisele devalveerimisele põhjustatud järskele hinnatõusule. Kriisi mõju kestis kuni 1998. aastani. 1998. aastal langes Filipiinide majanduskasv peaaegu nullini. Ainult Singapur ja Taiwan olid šokist suhteliselt eraldatud, kuid mõlemad said möödudes tõsiseid lööke, esimene selle suuruse ja geograafilise asukoha tõttu Malaisia ja Indoneesia vahel. Aastaks 1999 nägid analüütikud aga märke, et Aasia majandused hakkasid taastuma. Pärast kriisi püüdsid piirkonna majandused saavutada finantsstabiilsust ja paremat finantsjärelevalvet. Kuni 1999. aastani tõmbas Aasia arengumaadesse ligi poole kogu kapitali sissevoolust. Eelkõige Kagu-Aasia majandused säilitasid kõrged intressimäärad, mis olid atraktiivsed välisinvestorite jaoks, kes otsisid kõrge tasuvuse. Selle tulemusena said piirkonna majandused suure raha sissevoolu ja varade hinnad tõusid dramaatiliselt. Samal ajal kogunesid Tai, Malaisia, Indoneesia, Singapuri ja Lõuna-Korea piirkondlikud majandused hilisemas...  Küsimus: Mida said majandused?
suur raha sissevool