Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Läbipääs: Linnutee galaktikas on kõige lähemal oma tähedele, mis toodavad pikki gamma-kiirguse plahvatusi, tõenäoliselt Wolf <unk> Rayet tähed, äärmiselt kuumad ja massiivsed tähed, mis on valanud enamuse või kogu oma vesiniku kiirgus rõhu all. Eta Carinae ja WR 104 on mainitud kui võimalikud tulevased gamma-kiirguse plahvatuste esivanemad. On ebaselge, kas mõni Linnutee täht omab sobivaid omadusi, et tekitada gamma-kiirguse plahvatus. Massiivse tähe mudel ilmselt ei seleta kõiki tüüpi gamma-kiirguse plahvatusi. On olemas tugevad tõendid selle kohta, et mõningaid lühiajalisi gamma-kiirguse plahvatusi esineb süsteemides, kus pole tähte ja massiivseid tähti, nagu näiteks elliptilised galaktikad ja galaktikate halo. Enamiku lühikeste gamma-kiirguse plahvatuste alguse eelistatud teooria on kahe neutronitähe koosneva kahekordse süsteemi ühinemine. Selle mudeli järgi spiraalivad kaks tähte aeglaselt üksteise poole, sest gravitatsiooniline kiirgus vabastab energiat, kuni tõusujõud äkitselt rebib neutronitähed lahku ja need lagunevad üheks mustaks aukuks. Uue mustasse auku sattuv aine tekitab akretsiooniplaadi ja vabastab energiapurse, mis on analoogne kokkuvarisemismodellile. Samuti on esitatud mitmeid teisi mudeleid, et selgitada lühikesi gamma-kiirguse plahvatusi, sealhulgas neutronitähe ja musta augu ühinemist, neutronitähe akreetsioonist põhjustatud kokkuvarisemist või esialgse musta augu aurustumist. Friedwardt Winterbergi poolt pakutud alternatiivne seletus on see, et gravitatsioonilise kokkuvarisemise käigus ja musta augu sündmuste horisondi jõudmisel laguneb kogu aine gamma-kiirguse plahvatuseks.  Küsis: Kus tekib ümbertähe plaat, kui aine sisse kukub?
must auk