Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Passage: Püridiini optiline imendumisspektrum heksaanis sisaldab kolme lainepikkuse lainepikkust: 195 nm (π → π* üleminek, moolaarse imendumise võimsus ε = 7500 L·mol−1·cm−1), 251 nm (π → π* üleminek, ε = 2000 L·mol−1·cm−1) ja 270 nm (n → π* üleminek, ε = 450 L·mol−1·cm−1). Püridiini 1H tuuma-magnetresonantsi (NMR) spekter sisaldab kolme signaali, mille integraalne intensiivsus suhe on 2:1:2, mis vastavad molekuli kolmele keemiliselt erinevale protonile. Need signaalid pärinevad α-protonidest (asukohad 2 ja 6, keemiline nihke 8,5 ppm), γ-protonist (asukoht 4, 7,5 ppm) ja β-protonidest (asukohad 3 ja 5, 7,1 ppm). Püridiini süsinikuanaloog, benseen, on ainult ühe protonsignaali 7,27 ppm. α- ja γ-protonide suuremad keemilised nihutused võrreldes benseeniga tulenevad α- ja γ-positsioonide madalamast elektronite tihedusest, mida saab tuletada resonantsistruktuuridest. Pyridiini ja bensiini 13C NMR spektrite puhul on olukord üsna sarnane: püridiini puhul on δ(α-C) = 150 ppm, δ(β-C) = 124 ppm ja δ(γ-C) = 136 ppm, samas kui bensiini puhul on üks rida 129 ppm. Kõik vahetused on märgitud lahustivaba aine kohta. Püridiini tuvastatakse tavapäraselt gaasikromatograafia ja massispektromeetria meetoditega.  Küsimus: Mitu bändi sisaldub heksaani sees olevas püridiini spektris?
kolm