Kirki peamised huvid olid välis- ja kaitseküsimustes, olles Briti parlamendi esindaja Euroopa Nõukogus aastatel 1956-1963 ja uuesti aastatel 1966-1970. Ta oli ka Briti-Ameerika parlamendi delegatsiooni ja mitmesuguste Lääne-Euroopa Liidu komiteede liige. Olles olnud liiga noor, et võidelda Teises maailmasõjas (kuigi see mõjutas teda suuresti), kuulis ta Winston Churchilli üleskutset Euroopa Ühendriikide loomiseks 1946. aasta septembris ja pühendas suure osa oma karjäärist selle saavutamisele. Ta oli vastu
Suurbritannia sekkumine Suezis 1956. aastal, kuid tugev toetaja Suurbritannia ühinemisele tolleaegse ühisturuga 1973. aastal ja juhtiv kampaania, et hoida riiki seal 1975. aasta referendumis. Saksa ja prantsuse keele vallaline kõneleja imetles eriti seda, kuidas sakslased olid pärast 1945. aastat oma riigi taastanud ja välja töötanud rahumeelse, stabiilse ja hästi juhitava poliitilise süsteemi. Kodus tegi ta jõuliselt kampaaniat surmanuhtluse kaotamise eest.