Alates 400. a.m.e.a. oli Armeenia kuningriik, mis oli kuulunud Pärsia keisririigile. Armeenia satraapid abiellusid korrapäraselt Kuningate Kuninga perekonnaga. Need satraapid andsid Xerxese sõjaväele kontingente Kreekasse sissetungiks aastal 480 e.m.a. Herodot ütleb, et armeenlased Xerxese sõjaväes "oli relvastatud nagu friiglased". aastal 401 e.m.a. marssis Ksenofon läbi Armeenia koos suure armeega Kreeka palgasõdurid osa kümne tuhande märtsis. Ksenofon mainib kahte isikut nimega Orontes, ilmselt mõlemad pärslased. Üks oli aadlik ja sõjaväeohvitser, kuulus kõrgele perekonnale; kui Sardose tsitaadelli komandör, ta sõdis vastu kuningas Kyros ja ta üritas teda reeta.
"oli relvastatud nagu friiglased.