Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Ülestõus: Termini "tõendamise eelarvamus" lõi inglise psühholoog Peter Wason. 1960. aastal avaldatud esialgses eksperimendis (mis ei maininud terminit "tõendamise eelarvamus") kutsus ta osalejaid üles tuvastama reegli, mis kehtib arvu kolmekordiste kohta. Alguses öeldi neile, et (2,4,6) vastab reeglile. Osalejad võisid luua oma kolmikuid ja eksperimenti tegija ütles neile, kas iga kolmiku vastab reeglile või mitte. Kuigi tegelik reegel oli lihtsalt "mis tahes tõusujärjekord", oli osalejatel selle leidmisel suured raskused, teatades sageli reeglitest, mis olid palju spetsiifilisemad, näiteks "keskmine number on esimese ja viimase keskmine". Osalejad näisid testima ainult positiivseid näiteid - kolmekordistusi, mis järgisid nende hüpoteetilist reeglit. Näiteks, kui nad arvasid, et reegel oli "Iga number on kaks suurem kui selle eelkäija", pakuksid nad selle reegli vastava kolmekordse, näiteks (11,13,15) asemel kolmekordse, mis seda rikub, näiteks (11,12,19). Wason võttis vastu falsifikatsiooni, mille kohaselt on hüpoteesi teaduslik test tõsine katse seda võltsida. Ta tõlgendas oma tulemusi kui kinnituse eelistamist võltsimisele, seepärast ka termin " kinnituse eelarvamus". Wason kasutas ka kinnituse kalduvust, et selgitada oma valikuülesande eksperimendi tulemusi. Selles ülesandes antakse osalejatele osalist teavet objektide kogumi kohta ja nad peavad täpsustama, millist täiendavat teavet nad vajavad, et öelda, kas tingimuslik reegel ("Kui A, siis B") kehtib või mitte. On korduvalt leitud, et inimesed on selle testi erinevates vormides halvasti toime pandud, ignoreerides enamikul juhtudel teavet, mis võiks potentsiaalselt reeglit ümber lükata. Kuid 1987. aasta Klayman ja Ha paber väitsid, et Wason'i eksperimendid ei ole tegelikult näidanud kinnituse suhtes eelarvamust, vaid pigem kalduvust teha testid kooskõlas töökohteesiga. Nad nimetasid seda "positiivse testi strateegiaks". See strateegia on näide heuristilisest mõtteviisist, mis on ebatäiuslik...  Küsimus: Mis toodab teavet erinevates kogustes?
iga vastus küsimusele