I maailmasõja ajal sai Väike-Poola üheks Ida-Frondi peamiseks teatriks. Vene sissetung Austria-Ungari territooriumile lõppes Galitsia lahinguga. Väike-Poolas toimunud teiste suurte lahingute hulgas on Viistula jõe lahing
, ja Gorlice-Tarnów rünnak. Pärast vene vägede itta taganemist oli kogu provints austlaste ja sakslaste kontrolli all ning Põhja-Väike-Poola oli osa Saksamaa toetatud Poola Kuningriigist (1916-1918). Konflikti hilisemates etappides muutus jagatud provints taas Poola iseseisvusliikumise keskuseks. Poola iseseisev valitsus kuulutati taas välja 7. novembril 1918 Väike-Poola põhjaosas Lublinis. Varsti pärast seda moodustas see riigi uue valitsuse aluse. Provintsi teistes osades moodustati teised valitsused <unk> Poola likvideerimiskomisjon Krakowis, samuti lühiajaline Tarnobrzeg'i vabariik.