Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Virtuaalmälu kontseptsiooni arendas esimest korda Saksamaa füüsik Fritz-Rudolf Güntsch Berliini Tehnikaülikoolis 1956. aastal oma doktoritöös "Logical Design of a Digital Computer with Multiple Asynchronous Rotating Drums and Automatic High Speed Memory Operation"; see kirjeldas masina, millel on 6 100-sõnalist peamist mälu ja 1000 100-sõnalist aadressiruumi, mille riistvara liigutab automaatselt blokeid peamise mälu ja sekundaarse trumli mälu vahel. Paging rakendati esmakordselt Manchester'i ülikoolis, et laiendada Atlas Computer'i töömälu, ühendades selle 16 384 sõna esmase tuuma mälu täiendavate 98 304 sõnaga sekundaarse trumli mäluga. Esimene Atlas telliti 1962. aastal, kuid töötavad prototüübid olid välja töötatud 1959. aastaks. Aastal 1961 avaldas Burroughs Corporation iseseisvalt esimese kommertsarvuti virtuaalse mäluga, B5000, segmenteerimise asemel. Enne virtuaalse mälu rakendamist peavoolu operatsioonisüsteemides tuli lahendada palju probleeme. Dynamic Address Translation nõudis kulukaid ja keerulisi ehitada spetsialiseeritud riistvara; esialgsed rakendused aeglustasid ligipääsu mälu veidi. Oli muret, et uued süsteemipõhised algoritmid, mis kasutavad sekundaarset salvestist, oleksid vähem tõhusad kui varem kasutatud rakendusspetsiifilised algoritmid. 1969. aastaks oli kaubanduslike arvutite virtuaalmälude arutelu läbi; David Sayre'i juhitud IBM-i uurimisrühm näitas, et nende virtuaalmälude katmise süsteem töötas järjekindlalt paremini kui parimad käsitsi juhitavad süsteemid. 1970ndatel aastatel pakkusid IBM 370-seeria operatsioonisüsteemid ärikasutajatele võimalust migreerida mitmed vanemad süsteemid vähematesse, võimsamatesse peaarvutitesse, mis olid paranenud hind / jõudlus. Esimene virtuaalmälu sisestanud miniarvuti oli Norra NORD-1; 1970. aastatel rakendasid teised miniarvutid virtuaalmälu, eriti VAX-mudelid, mis töötasid VMS-iga.  Mis firmas töötas David Sayre sel ajal?
IBM