Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Malavi (, või; Chichewa: [maláβi] või [maláwi]), ametlikult Malavi Vabariik, on merepiiritu riik Kagu-Aafrikas, mis oli varem tuntud kui Nyasaland. Põhja-läänes piirneb see Sambiaga, kirdeosas Tansaaniaga ning ida, lõuna ja lääne pool Mosambiigiga. Malavi pindala on 118 484 km2 ja selle hinnanguline elanikkond on 18 091 575 (2016. aasta juuli seisuga). Malavi järv moodustab umbes kolmandiku Malavi pindalast. Selle pealinn on Lilongwe, mis on ka Malavi suurim linn; suuruselt teine on Blantyre, kolmas on Mzuzu ja suuruselt neljas on selle vana pealinn Zomba. Nimi "Malawi" pärineb maravi keelest, mis on selle piirkonna elavate Nyanja rahva vana nimi. Rahva sõbralikkuse tõttu on riiki hüüdnimega "Aafrika sooja süda". Praegu Malavi nime all tuntud Aafrika osa asusid umbes 10. sajandil asuma rändamas Bantu rühmad. Sajandeid hiljem, 1891. aastal, kolonisasid brittid piirkonda. Aastal 1953 sai Malavist, mis oli siis tuntud kui Ühendkuningriigi protektoraat Nyasaland, protektoraat pool-sõltumatu Rodeesia ja Nyasaland Föderatsiooni sees. Föderatsioon lagunes 1963. aastal. Aastal 1964 lõpetati Njasalani protektoraat ja Njasalandist sai iseseisev riik kuninganna Elizabeth II juhtimisel uue nimega Malawi. Kaks aastat hiljem sai sellest vabariik. Sõltumatuse saavutamisel muutus see totalitaarseks üheparteiliseks riigiks Hastings Banda presidendiks, kes jäi presidendiks kuni 1994. aastani. Malavil on nüüd demokraatlik, mitmeparteiline valitsus, mida juhib valitud president, praegu Arthur Peter Mutharika. Riigil on Malavi kaitsevägi, mis hõlmab armee, mereväge ja õhuväge. Malavi välispoliitika on Lääne poolne ja hõlmab positiivseid diplomaatilisi suhteid enamiku riikidega ning osalemist mitmes rahvusvahelises organisatsioonis, sealhulgas ÜRO, Rahvaste Ühenduses, Lõuna-Aafrika Arengukogus (SADC), Ida- ja Lõuna-Aafrika ühisturul (COMESA) ja...  Küsimus: Kellest rahvast see nimi pärineb?
Nyanja