Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Läbisõit: Vana akkadia keel, mida kasutati kuni 3. aastatuhande lõpuni eKr, erineb nii babüloonia- kui ka assüüria keelest ja asendati nende dialektidega. 21. sajandiks eKr olid babüloonia ja assüüria, millest olid saama peamine dialektid, kergesti eristatavad. Vana-Babüloonia keel koos tihedalt seotud mariooti keelega on ilmselgelt uuenduslikum kui vana-assüüria keel ja kaugemal sugulane eblaila keel. Sellepärast esineb esmakordselt vanas babülooni keeles vanema la-prus'i asemel vorme nagu lu-prus ('ma otsustan'). Kuigi assüüria keel oli üldiselt arhailisem, arenesid ka teatud uuendused, näiteks "assüüria häälharmoonia". Eblaite'is on see veelgi enam, säilitades produktiivse duaali ja relatiivse pronoomi, mis on langenud juhtumi, numbri ja soo osas. Mõlemad olid juba kadunud vanas akkadia keeles. Anatoolias Kültepe asukohast on leitud üle 20000 vanaakkade keelde kirjutatud kilpkirja tahvlit. Enamik arheoloogilisi tõendeid on pigem Anatoolia kui Assüüria tüüpilised, kuid nii kilpkirja kui ka dialekti kasutamine on parim viide Assüüria kohalolule. Vana-Babüloonia keel oli kuningas Hammurabi keel ja tema koodeks, mis on üks vanimaid seaduste kogusid maailmas. (Vaata Ur-Nammu koodeks.) Kesk-Babüloonia (või Assüüria) periood algas 16. sajandil eKr. Jaotust tähistab kasside sissetung Babülooniasse umbes 1550 eKr. Kassid, kes valitsesid 300 aastat, loobusid oma keelest akkade keele kasuks, kuid nad ei mõjutanud seda keelt eriti. Kesk-Babüloonia keel oli oma tipptasemel kogu iidse Lähis-Ida, kaasa arvatud Egiptuse diplomaatilise kirjavahemike keel. Selle aja jooksul lisati keelde suur hulk laenusõnu loode-semidist keeltest ja hurri keelest; nende sõnade kasutamine piirdus aga akkadia keelt kõneleva territooriumi äärealadega.  Küsimus: millal märkis kassitide sissetung Babülooniat?
1550 aasta