Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Inglased asutasid Newfoundlandis täiendavaid asulaid alates 1610. aastast ja varsti pärast seda asutati lõunasse kolmteist kolooniat. Koloniaalses Põhja-Ameerikas puhkes aastatel 1689-1763 neli sõda. Seitsmeaastase sõja Põhja-Ameerika teatri moodustasid selle perioodi hilisemad sõjad. 1713 sõlmitud Utrechti lepinguga sai Nova Scotia Briti valitsuse alla ning Kanada ja suurem osa Uus-Prantsusmaast said Briti valitsuse alla 1763. aastal pärast Seitsmeaastast sõda. 1763. aasta kuningliku proklamaadiga kehtestati esmaste rahvaste lepingulised õigused, loodi Uus-Prantsusmaast Quebec'i provints ja liideti Cape Bretoni saar Nova Scotiaga. 1769. aastal sai St. Johni saarest (nüüd Prints Edward'i saar) eraldi koloonia. Et vältida konflikte Quebecis, võttis Briti parlament vastu 1774. aasta Quebeci seaduse, laiendades Quebeci territooriumi Suurtele järvedele ja Ohio orgule. Veelgi olulisem oli see, et Quebec'i seadus andis Quebecile erilise autonoomia ja enesevalitsemise õigused ajal, kui Kolmeteistkümne koloonia üha enam agiteeris Briti valitsuse vastu. See taastas seal prantsuse keele, katoliku usu ja prantsuse tsiviilõiguse, takistades Kolmeteistkümne kolooniaga võrreldes iseseisvusliikumise kasvu. Pärast edukat Ameerika iseseisvus sõda tunnistas 1783. aasta Pariisi leping uued Ameerika Ühendriigid iseseisvaks ja kehtestas rahu tingimused, loovutades uue riigile Suurte Järvede lõunaosas asuvate Briti Põhja-Ameerika territooriumide. Ameerika iseseisvus sõda põhjustas ka suure lojaalide emigratsiooni, kes olid võitlenud Ameerika iseseisvuse vastu. Paljud kolisid Kanadasse, eriti Atlandi Kanadasse, kus nende saabumine muutis olemasolevate territooriumide demograafilist jaotust. Uus-Brunswick eraldati omakorda Uus-Šotiast, osana lojaalide ümberkorraldamisest...  Küsimus: Kui palju inimesi surid haigused?
25 ja 33