Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  1929. aasta Wall Streeti krahhi vahetusjärgselt mõtlesid sellised juristid nagu Adolf Augustus Berle, Edwin Dodd ja Gardiner C. Means kaasaegse korporatsiooni muutuva rolli üle ühiskonnas. Ronald Coase tutvustas Chicagos asuvas majandusteadusklassis tehingukulude mõistet, et mõista, miks firmad asutati ja kuidas nad jätkuvalt käituvad. USA majanduse laienemine pärast Teist maailmasõda (1939-1945) rahvusvaheliste korporatsioonide tekkimise kaudu nägi juhtivklassi loomist. Mitmed Harvardi ärikooli juhtimise professorid õppisid ja kirjutasid uue klassi kohta: Myles Mace (ettevõtlus), Alfred D. Chandler, Jr. (äriajaloo), Jay Lorsch (organisatsiooniline käitumine) ja Elizabeth MacIver (organisatsiooniline käitumine). Lorsch'i ja MacIver'i sõnul "on paljudel suurtel ettevõtetel äritegevuse üle domineeriv kontroll, ilma et nende juhatus oleks piisavalt vastutustundlik või järelevalvet teostav". 1980. aastatel tõid Eugene Fama ja Michael Jensen välja peamise agendi probleemi kui viisi mõista korporatiivset juhtimist: ettevõtet peetakse lepingute seeriaks. Aastatel 1977-1997 laienesid korporatiivdirektorite kohustused USA-s nende traditsioonilisest juriidilisest vastutustundest, mis seisnes korporatsiooni ja selle aktsionäride lojaalsuse kohustuses. California avaliku sektori töötajate pensionisüsteem (CalPERS) juhtis institutsionaalse aktsionäride aktivismi laine (midagi, mida oli varem väga harva näha), et tagada, et ettevõtte väärtust ei hävitataks nüüd traditsiooniliselt mugavad suhted tegevdirektori ja direktorite nõukogu vahel (näiteks aktsiate optsioonide piiramatu emiteerimine, mitte harva tagasi-datatud).  Mis suur sündmus USA ajaloos pani silmapaistvaid juriste mõtlema ümber kaasaegsete korporatsioonide muutuva rolli ühiskonnas?
Wall Streeti krahhh 1929. aastal