Selle paragrahvi jätkamine - Alfonsín'i päritud probleemide seas oli peamine majanduslangus, mis tuleneb 1981-82 finantskollapsist ja sellest tulenevast 43 miljardi USA dollari väliskoludest, koos intressimaksetega, mis neelasid kogu Argentiina 3 miljardi USA dollari suuruse kaubandusliku ülejäägi. Majandus taastus 1983. aastal tagasihoidlikult, kuna Bignone tühistas palga külmutamise ja keskpanga "Circular 1050" poolt kehtestatud intressimäärade purustamise, kuid inflatsioon oli 400%, SKP elaniku kohta jäi madalaimale tasemele alates 1968. aastast ja põhiinvesteeringud olid 40% madalamad kui 1980. aastal. Ta nimetas valitsuse, mida juhtisid välisminister Dante Caputo ja majandusminister Bernardo Grinspun (tema kampaaniajuht). Alfonsín alustas oma valitsust kõrge heakskiidu hindamisega ja kampaania lubaduste täitmisega, nagu toitlustusalase abi programm 27% Argentiinlast, kes olid tol ajal vaesuse piiril, samuti Bignone'i 1983. aasta aprilli üldise amnestia tühistamine inimõiguste rikkumise eest süüdi olevatele.
ja tema septembri dekreediga, mis lubab ilma orderita pealtkuulamist. Kaitseminister Raúl Borrás soovitas Alfonsínil eemaldada Fabricaciones Militares, seejärel Argentiina juhtiv kaitseettevõtja, relvajõudude kontrolli alt, andes korralduse 70 kindraali ja admiraali pensionile jätta, kes olid tuntud oma vastupanu eest tulutoova töövõtja üleandmisele.