Lafayette'i avalik maine langes 1791. aasta teisel poolel. Radikaalsed Cordeliers korraldasid 17. juulil Champ de Marsil ürituse, et koguda allkirju petitsioonile Rahvusassambleele, et see kas kaotaks monarhia või lubaks oma saatuse rahvahääletusel otsustada. Kogunenud rahvahulka oli hinnanguliselt 10 000 kuni 50 000 inimest. Protestijad leidsid sündmusel altari all peidus kaks meest, keda süüdistati kas spioonides või potentsiaalselt lõhkeainete paigaldamises. Lõpuks riputasid nad mehed lambipostidelt üles ja asetasid nende pead piika otsa. Lafayette ratsutas oma vägede ees Champ de Marsile, et korda taastada, kuid rahvahulk viskas neid kividega. Lafayette'ile tehti mõrvakatse, kuid relvastatud mehe püstol ei tulistanud lähemalt. Sõdurid hakkasid esmalt tulistama rahvahulga kohal, et neid hirmutada ja hajutada, mis viis ainult kättemaksuks ja lõpuks kahe vabatahtliku jahimehe surmani. Vältimatu, et rahvuskaardile anti käsk rahvahulka tulistada.
, vigastades ja tapes teadmata hulga. Lafayette'ile lähedaste sõnul hukkus sündmusel umbes kümme inimest, samas kui teised väidavad, et 54 ja sensatsiooniline ajalehe väljaandja Jean-Paul Marat väitis, et sel ööl visati jõkke üle 400 laiba.