Enne ja kodusõda oli Pennsylvania jagatud osariik. Kuigi Pennsylvanias oli orjapidamine keelatud, uskusid paljud konservatiivsed Pennsylvanianlased, et föderaalvalitsus ei peaks orjapidamise institutsiooni sekkuma. Üks selline isik oli demokraat James Buchanan, viimane enne kodusõda president. Buchanan'i partei oli üldiselt võitnud presidendi- ja kubernervalimised Pennsylvanias. Kuid tekkiva vabariikliku partei esimene konventsioon
1860. aasta valimistel võitis vabariiklased osariigi presidendivalimised ja kuberneriamet. Pärast Crittenden'i kompromisside ebaõnnestumist, lõuna lahkumist ja Fort Sumteri lahingut algas kodusõda, kus Pennsylvania oli liidu oluline liige. Vaatamata vabariiklaste võidule 1860. aasta valimistel jäid demokraadid osariigis võimsaks ja mitmed "raudapead" kutsusid sõja ajal rahu. Demokraadid võtsid 1862. aasta valimistel uuesti üle riigi seadusandliku võimu, kuid ametis olev vabariiklane kuberner Andrew Curtin säilitas 1863. aastal kontrolli kubernerluse üle. 1864. aasta valimistel võitis president Lincoln kitsalt Pennsylvania põliselanik George B. McClellani osariigi valimisvolikogu häälteks.