Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Üleminek: viienda ja kaheksanda sajandi vahel täitsid uued rahvad ja indiviidid Rooma tsentraliseeritud valitsuse jäetud poliitilise tühimiku. Ostrogoodid, gootide hõim, asusid Rooma Itaaliasse viienda sajandi lõpus Theoderich Suure (d. 526) ja asutas kuningriigi, mida iseloomustas itaallaste ja ostrogootide koostöö, vähemalt kuni Theodorichi valitsemise viimasteni. Burgundid asusid Galliasse elama ja pärast seda, kui hunid 436. aastal hävitasid varasema kuningriigi, moodustasid nad 440-ndatel aastatel uue kuningriigi. Tänapäeva Genfi ja Lioni vahel kasvas see 5. sajandi lõpus ja 6. sajandi alguses Burgundia kuningriigiks. Mujal Gallias asutasid frankid ja keltlased väikesed valitsused. Francia keskmes oli Põhja-Gaul ja esimene kuningas, kelle kohta on palju teada, on Childeric I (d. 481). Tema haud avastati 1653. aastal ja on tähelepanuväärne oma hauavarade poolest, mis hõlmasid relvi ja suurt kogust kulda. Childeric'i poeg Clovis I (v. 509<unk>511), Merovingide dünastia asutaja, laienes frankide kuningriik ja pöördus kristlusesse. Britonid, kes olid seotud Britannia - tänapäeva Suurbritannia - põliselanikega, asusid elama praeguses Bretagne'is. Teisi monarhiaid rajasid Ibeeria poolsaarel Visigootide kuningriik, Ibeeria loodeosas suveed ja Põhja-Aafrikas vandaalide kuningriik. 6. sajandil asusid lombardid Põhja-Itaaliasse, asendades ostrogootide kuningriigi hertsogkondadega, mis vahel valiti nende kõigi üle valitsema kuningas. Kuue sajandi lõpus asendati see kord püsiva monarhiaga Lombardide kuningriigina. Invasioonid tõid Euroopasse uusi etnilisi rühmi, kuigi mõned piirkonnad said teistest suuremate uute rahvaste sissevoolu. Näiteks Gallias asusid sissetungijad palju laiemalt elama kirdeosas kui loodeosas. Slaavlased asusid asuma Kesk- ja Ida-Euroopas ning Balkani poolsaarel. Rahvaste asustamisega kaasnesid ka keelte muutused. Läti, kirjanduslik keel...  Küsimus: Milline rühm moodustas Ibeeria loodeosas monarhia?
Suebi