Kokkuvõte artiklist:  Julius Caesar kukkus 46 eKr. Thapsuse lahingus kokku ja teda pidi ohutusse kohta kandma. Ajaloolased on pikka aega uskunud, et see oli epileptilise rünnaku tagajärg, rõhutades teisi sümptomeid nagu peapööritus, pearinglus ja jäsemete nõrkus. Kuid uued uuringud näitavad, et Rooma kindral võib tegelikult olla kannatanud sarja mini-stroke, mis mõjutas nii tema vaimset kui ka füüsilist seisundit. Ajaloolased on pikka aega uskunud, et see oli epilepsiatõve tagajärg, kuid uued uuringud näitavad teisiti. Londoni Imperial College'i arstid jõudsid järeldusele pärast seda, kui nad olid uurinud Kreeka ja Rooma dokumentides kirjeldatud Caesari sümptomeid, vastavalt Ian Sample'i aruandele Guardianis. Uurijad kirjutasid oma uuringus, et "võimalikke südame-veresoonkonna põhjuseid on alati välistatud põhjendusega, et kuni tema surmani oli ta muidu nii era- kui ka majesteetlike asjade ajal füüsiliselt terve". Francesco Galassi, Imperial'i arst, kes viis läbi analüüsi koos kolledži kirurgi Hutan Ashrafianiga, ütleb, et on mitmeid sümptomeid, mida mini-insultid võivad paremini seletada kui epilepsia. Uued uuringud viitavad sellele, et Rooma kindral võib tegelikult olla kannatanud mitmesuguste väikeste insultide all, mis mõjutasid nii tema vaimset kui ka füüsilist seisundit. Näiteks Caesar kannatas oma elu lõpus depressiooni all, mis võis olla ajukahjustuste tagajärg. Võib-olla olid sotsiaalsed põhjused, miks sõjaväejuht ja tema valitud pärija Octavianus uskusid, et nad kannatavad epilepsia all. Iidsete kreeklaste seas nimetati epilepsiat "pühakaks haiguseks". Seda nägid tavaliselt need, kellel puudus meditsiiniline haridus või...
Rooma kindral kannatas peapöörituse, peapöörituse ja jäsemete nõrkuse all. Ajaloolased on pikka aega uskunud, et seda põhjustas epilepsia hiline algus. Vana-Roomas nimetati epilepsiat sageli "pühakaks haiguseks". Uus pilk sümptomitele näitab, et neil on rohkem ühist insuldiga.