Kokkuvõte artiklist:  Ükskõik kui noored või vanad me ka poleks, enamikul meist esineb mõningaid mäluhäireid. Võib-olla unustad, kuhu auto võtmed panid või mida sa läksid ülevalt tooma. Õnneks need hetked mööduvad. Kuid dementsusega inimestel pole sellist kergendust. Kujuta ette, mis tunne on olla võimetu meenutama, mida sa tunni eest tegid. Või ei mäleta, kuidas oma kodus navigeerida või oma lähedaste ja kallimate nimesid. Või teadmine, milleks igapäevased asjad on, näiteks külmkapp. Täna, meie dementsust käsitleva hea tervise seeria kolmandas osas, vaatame, kuidas vähendada mäluprobleemide mõju, pikendada iseseisvust ja aidata dementsusega inimestel elada võimalikult täisväärtuslikku elu. Vaadake videot. Vanematel inimestel on raskem sügavamale magamisele jõuda, kuid nad vajavad sama palju. Asjad, mis saboteerivad su mälu. Liigne väsimus: Kui aju on väsinud, mõjutab see mälu isegi nende puhul, kellel dementsust pole. Teadlased on hiljuti avastanud, miks see nii on. Sügava une ajal liiguvad ajulained mälestused hüpokampusest - ajupunktist, mis on seotud lühiajalise mäluga - ajupiirkonna eesmisesse eeleajusesse, kus säilitatakse pikaajalisi mälestusi. Kui seda ei juhtu, kirjutatakse lühiajalised mälestused uued üle ja tagajärjeks on unustamine, ütlevad Berkeley California ülikooli teadlased. On levinud vale arusaam, et vananedes vajame vähem und - tegelikult vajame sama palju, aga vanemad inimesed ei saavuta sügavamalt magada. Hästi magada võib olla eriti raske dementsusega inimestele, eriti Alzheimeri tõvega patsientidele, kelle magamisviis võib muutuda. Miks see nii on, ei ole teada, kuid see võib olla seotud haiguse mõjuga ajule. Kuid on sammud, mis võivad seda lihtsamaks teha. Üks kõige olulisemaid meetmeid on vältida kassi röövimist päevasel ajal (selle vältimine muutub raskemaks, kui dementsus muutub...
See on kolmas osa meie suurest " Hea Tervise " seeriast dementsuse kohta. Me otsime viise, kuidas aidata vähendada mäluprobleemide mõju. Näiteks vananedes vajame me sama palju und. Probleem on selles, et vanematel inimestel on raskem sügavamale unele jõuda. Kui lühiajaline mälu hakkab kaduma, võib kellelgi olla raske meelde tuletada, mida ta sel päeval juba tegi, näiteks kas ta on hommikusööki söönud, dušššinud või kellegagi rääkinud. See võib olla kasulik, kui sa hoiad päevikut - salvestad, mida oled päeva jooksul teinud. Kirjutamine aitab ka stimuleerida kognitiivseid protsesse, mis võivad aidata aeglustada tulevast langust. Looge mälu keskus - see tähendab keskne koht kodus, näiteks söögituba laud või laud, kus peetakse olulisi märkmeid, autovõtmeid, maja võtmeid ja ravimeid, mida tuleb võtta. Pane siia asjad, mida tahad kiiresti leida. Harjuta, et sul on kõik ühes kohas, selle asemel, et asjad oleks laiali laiali. Võta tahvel või tahvel, mida saab kasutada, et kirjutada üles ajakava, mis tuleb teha iga päev sel nädalal. Asju, mis on tehtud, saab ära lükata. See on veel üks viis näidata, mis on tehtud, kuid näitab ka seda, mida on veel vaja teha. Märkige uksed, sahtlid, kapid ja kapid, et vältida segadust selle kohta, mis kuhu läheb. Hoidke telefoni ääres nimekirja võtmeinimestestest - oma perearsti ja teiste hooldusalaste spetsialistide, hooldajate, pereliikmete ja usaldusväärsete sõprade numbrid. Päevaleht on lihtne viis olla teadlik sellest, mis maailmas toimub, ning see on kasulik meeldetuletus selle päeva kuupäevale. Kui sa duššid või vanni võtad, siis tee endale rutiin, mis meenutab sulle, kas sa oled oma juukseid pesnud. Näiteks kui sa oled vanni ära kasutanud, siis vii kliimaseadmed ja šampoon vanni ühelt küljelt teisele. Söö korrapäraselt. Kuigi teised keha rakud saavad kütust mujal, sõltub aju verest saadavast glükoosist. Sellepärast võib söögi ülejätmine mõjutada mõistmist, tunnetust ja mälu. Varases staadiumis...