TRIPS-i sõlmisid USA, Euroopa Liidu, Jaapani ja teiste arenenud riikide toetatud intensiivse lobitöö programmi tulemusena. Ühepoolsete majanduslike soodustuste kampaaniad üldise soodustuste süsteemi raames ja sundkampaaniad kaubandusseaduse paragrahvi 301 alusel mängisid olulist rolli konkurentide poliitiliste seisukohtade kaotamisel, mida soosisid arengumaad nagu Brasiilia, kuid ka Tai, India ja Kariibi mere basseini riigid. USA strateegia kaubanduspoliitika sidumisega intellektuaalomandi standarditega võib pärineda 1980. aastate alguses Pfizeri juhtivtöötajate ettevõtlusest, kes mobiliseerisid Ameerika Ühendriikides ettevõtteid ja maksimeerisid intellektuaalomandi privileege Ameerika Ühendriikide kaubanduspoliitika number üks prioriteet.
Ameerika Ühendriigid, mida toetavad Euroopa Liit, Jaapan ja teised arenenud riigid