Kokkuvõte artiklist:  1,8 miljardit valgusaastat laiune hiiglaslik supervoid võib olla vastutav salapärase "külma koha" eest universumis. Teooriat on välja pakkunud astronoomid, kes püüavad mõista, mis põhjustab seda ootamatult suuremat külma ala. Kui see on kinnitatud, oleks supervoid suurim üksikstruktuur, mida inimkond on kunagi leidnud. Hawai teadlased ütlevad, et supervoid võib olla vastuseks anomaalia kosmilise mikrolaine taustkiirguse (CMB) universumi, näidatud allpool paremal. Aastal 2004 avastasid astronoomid esimest korda " Külma koha " - piirkonna, mis on 20 protsenti tihedam kui mujal - ja võib-olla on neil nüüd selle moodustumise seletus. Uurimistöö, mis avaldati Royal Astronomical Society's Monthly Notices'is, viisid läbi Hawaii ülikooli Manoa astronoomiainstituut. Astronoomid avastasid külma koha esmakordselt 2004. aastal, kui nad uurisid suurplahvatusest järelejäänud kiirguse kaarti - kosmilist mikrolaine taustkiirgust (CMB), mis on tehtud ESA Plancki teleskoobi abil. Kaardil on universum üsna ühtlaselt jaotunud, välja arvatud selles ühes piirkonnas. See tohutu ootamatu piirkond sisaldab umbes 20 protsenti vähem ainet kui teised universumi piirkonnad ja umbes 10 000 galaktikat vähem. Kuigi on leitud ka teisi haruldasi piirkondi, pole varem midagi sellist leitud. "Statistiliselt oleme me väga kindlad, et supervoid on olemas", ütles MailOnline'ile uuringus osalenud dr András Kovács. Ta ütles, et supervoid näib olevat "rohkem-vähem sfääriline" ja see võib isegi sisaldada "olulist alusstruktuuri" oma keskel; tühimus tühimuses. Supervoid ei ole tühi, vaid pigem ruum, kus on vähem mateeriat kui mujal universumis. Sellepärast suudab ta neelata läbiva valguse energiat. Et selgitada, kuidas see toimib, kujuta ette, et tühjus on mägi. Kui valgus siseneb tühjusse ja liigub selle keskosa poole, võib öelda, et see ronib mäe üles, tarbides energiat. Kui see läbiks keskpunkti, algab see mäest alla laskmisega ja taastaks energia, mida...
Hawai teadlased ütlevad, et supervoid võib olla kosmiline anomaalia. Arvatakse, et objekt põhjustab universumi "vähem tihedat" piirkonda. 1,8 miljardit valgusaastat laiuna oleks see suurim kunagi leitud objekt. Aga eksotiline füüsika on vajalik ka selle seletamiseks, mis toimub.