Linn õitses, tegutsedes sidemena Rooma kaupade ja veini (mida Massalia 500 eKr. pidevalt ekspordis) näljasele sisemaa Galliale ja Rooma rahuldamatule vajadusele uute toodete ja orjade järele. Puni sõdade ajal ületas Hannibal Alpid
Põhja linna. Aastal 123 eKr oli Massalia silmitsi Allobrogide ja Arverni sissetungiga Bituitus'e juhtimisel; see sõlmis liit Roomaga, saades Q. Fabius Maximus'e ja Gn. Domitius Ahenobarbus alistas gallid Vindaliumis aastal 121 eKr, vastutasuks selle eest, et nad andsid talle maajoone, mida kasutati "Via Domitia" ehitamiseks, tee Hispaaniasse. Linn säilitas seega oma iseseisvuse veidi kauem, kuigi roomlased korraldasid selle ümber oma Transalpine Gaul'i provintsi ja ehitasid 118. aastal eKr Narbo Martius'is (Narbonne) koloonia, mis hiljem majanduslikult konkureeris Massaliaga.