Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Läbimine: Elektronid võivad liikuda erinevate orbitaalide vahel fotonite emissiooni või imendumisega, mille energia vastab potentsiaali erinevusele. Muud orbitaalse ülekandmise meetodid on kokkupõrked osakestega, nagu elektronid, ja Augeri efekt. Et aatomist pääseda, peab elektroni energia olema suurem kui tema sidumisenergia aatomiga. See juhtub näiteks fotoelektri efekti puhul, kus elektron absorbeerib fotoni, mis ületab aatomi ioniseerimisenergiat. Elektronite orbitaalne nurkmoomentum kvantifitseeritakse. Kuna elektron on laetud, tekitab see orbitaalse magnetmomendi, mis on proportsionaalne nurgimomendiga. Aatomi magnetmoment on võrdne kõigi elektronite ja tuuma orbitaal- ja spinmagnetmomentide vektorsummaga. Tuuma magnetmoment on elektronitega võrreldes tühine. Sama orbitaali hõivanud elektronide magnetmomendid (nn paaritud elektronid) tühistavad üksteise. Keemiline side aatomite vahel tekib elektromagnetiliste koostoimete tulemusena, nagu on kirjeldatud kvantmehaanika seadustes. Kõige tugevamad sidemed moodustuvad aatomite vaheliste elektronide jagamise või ülekandmise teel, mis võimaldab molekulide moodustumist. Molekuli sees liiguvad elektronid mitme tuuma mõju all ja hõivatavad molekulaarseid orbitaale; sama palju kui nad võivad hõivata aatomite orbitaale isoleeritud aatomites. Nende molekulaarstruktuuride põhiline tegur on elektronpaaride olemasolu. Need on elektronid, millel on vastandlikud spinid, mis võimaldavad neil hõivata sama molekulaarse orbitaali, rikkumata Pauli välistamise põhimõtet (nagu aatomites). Erinevatel molekulaarsetel orbitaalidel on erinev elektronite tiheduse ruumiline jaotumine. Näiteks suhetes paarides (st paarides, mis tegelikult seovad aatomid kokku) võib leida maksimaalse tõenäosusega elektrone suhteliselt väikeses mahuosas tuumade vahel. Vastupidi, mitteühendatud paaris on elektronid jaotunud tuumade ümber suures mahus.  Küsimus: kuidas on elektronid jaotunud?
suur maht tuuma ümber