Kokkuvõte artiklist:  Päikese soojust on juba pikka aega peetud eluks hädavajalikuks. Kuid astronoomid ütlevad, et päikesevaba planeedid, mis liiguvad tähtede vahel, võivad ikkagi olla maaväliste elupaigadeks. Kuigi see kõlab nagu teadusliku väljamõeldise, võivad need planeedid pakkuda teadlastele uut võimalust välismaise elu otsimisel. Päikese soojust on juba pikka aega peetud eluks hädavajalikuks. Kuid astronoomid ütlevad, et päikesevaba planeedid, mis liiguvad tähtede vahel, võivad ikkagi olla maaväliste elupaigadeks. Seda ütleb Prantsusmaal Bordeaux's asuva astrofüüsika laboratooriumi astrofüüsik Sean Raymond, kes on uurinud, kuidas võib tekkida elu võõral planeedil. Ta kirjutab "Aeon"is: "Et oleks elu olemas - vähemalt meie oma sarnane elu -, oleks vabalt ujuval Maal vaja vedelikku vett". Planeedil peab olema soe, et tekiks vedelik vesi, ja ilma päikeseta peaks see soojus tulema selle sisemusest. Raymond väidab, et planeedi pinnal olev jääkiht võib toimida tugeva isoleerijana, blokeerides planeedi soojust. Planeedide moodustamiseks sobivad tolmu- ja gaasipiirkondad ehk kümblikud võivad olla palju levinumad, kui varem arvati. PSO J318.5-22 avastati 80 valgusaasta kaugusel Maalt ja selle mass on kuus korda suurem kui Jupiterile. Mitmed aastad tagasi avastas rahvusvaheline astronoomide meeskond suure planeedi, mis libises vabalt kosmoses ilma orbiidil olevate tähtedeta. Traditsiooniliselt liiguvad planeedid ühtse, singulaarse suuna ümber tähe. Siiski leiti vaba planeedi nimega PSO J318.5-22 ilma peremeesteta. Selle liikumine ei ole struktureeritud ja teadlased ei mõista, kuidas see tekkis ning nad on hämmingus, mis - kui üldse - seda kontrollib. PSO J318.5-22 avastati Maalt 80 valgusaasta kaugusel ja selle mass on hinnanguliselt kuus korda suurem kui Jupiterile. Astronoomid usuvad, et see tekkis 12 miljonit aastat tagasi, ja seda peetakse planeedide mõttes vastsündinuks...
Kommenteeris seda Sean Raymond, astrofüüsik Prantsusmaal. Ta ütleb, et erakordsete planeetide sisemine soojus võib tekitada vedelikku vett. Aeon'is kirjutab ta ka, et paks atmosfäär võib aidata elu arengul. Astronoomid on viimase 15 aasta jooksul leidnud 50 sellist planeetist.