Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  332. aastal e.m.a vallutas Aleksander Suure Egiptuse, olles saanud vähese vastupanu pärslastelt, ja Egiptlased tervitasid teda vabastajana. Aleksandri järeltulijate asutatud haldussüsteem, Makedoonia Ptolemaiose kuningriik, põhines Egiptuse mudelil ja asus uues pealinna Aleksandrias. Linn näitas välja hellenistliku valitsuse võimu ja prestiiži ning sai õppimise ja kultuuri keskuseks, mille keskseks oli kuulus Aleksandria raamatukogu. Aleksandria majakas valgustas teed paljudele laevadele, mis hoidsid kauplemist läbi linna, kuna Ptolemaiosed tegid kaubanduse ja sissetulekute tekitavate ettevõtete, näiteks papüüruse tootmise, oma peamise prioriteedina. Hellenistlik kultuur ei asendanud emakeelse egiptuse kultuuri, kuna Ptolemaiosed toetasid vanu traditsioone, püüdes kindlustada rahva lojaalsust. Nad ehitasid uusi templeid egiptuse stiilis, toetasid traditsioonilisi kulte ja kujutasid end kui vaaraoid. Mõned traditsioonid ühinesid, kuna kreeklaste ja egiptlaste jumalad sünkreteeriti koosmõeldud jumalateks, nagu Serapis, ja klassikalised kreeka skulptuurid mõjutasid traditsioonilisi egiptlasi. Vaatamata püüdlustele rahustada egiptlasi, tekkisid ptolemealastele väljakutseid põlisrahvaste mäss, kibedad perekonnavõistlused ja võimas Aleksandria jõuk, mis moodustati pärast Ptolemaios IV surma. Lisaks sellele, kuna Rooma oli üha suurema osakaaluga Egiptusest pärit teravilja importimisel, olid roomlased väga huvitatud riigi poliitilisest olukorrast. Jätkuvad Egiptuse mässud, ambitsioonikad poliitikud ja võimukad Lähis-Ida vastased muutsid olukorra ebastabiilseks, mis pani Rooma saatma vägesid, et kindlustada riigi kui oma impeeriumi provintsi.  Küsimus: Millist olukorda vallutused tekitasid?
ebastabiilne