Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Düreri ninasarvik on nimi, mida tavaliselt antakse puidust raietusele, mille tegi saksa maalikunstnik ja graveerija Albrecht Dürer aastal 1515. Pilt põhineb India ninasarvikulist, mis saabus Lissaboni aastal 1515, kirjalikul kirjeldusel ja lühikesel joonistusel, mille tegi tundmatu kunstnik. Dürer ei näinud kunagi tõelist ninasarvikut, mis oli esimene elus näide, mida Euroopas pärast Rooma aegu on nähtud. Aastal 1515 saatis Portugali kuningas Manuel I looma kingituseks paavst Leo X-le, kuid ta hukkus Itaalia ranniku lähedal laevahukkumisel 1516. aasta alguses. Elusa ninasarvikut ei nähtud Euroopas enam enne, kui 1577. aastal saabus Indiast Portugali Sebastian'i õukonda teine isend, nimega Abada, mida hiljem pärandas Hispaania kuningas Philip II umbes 1580. Düreri puidutükk ei ole ninasarviku täiesti täpne kujutis. Ta kujutab ette looma, kelle keha on varustatud kõvakate plaatidega, millel on kõri ääres kõri, tugeva väljanägemisega rindkere ja õmblustes nibid. Ta asetab sellele seljale väikese keeratud sarve ning annab sellele kooritud jalad ja saekujulised tagumised osad. Tõelises ninasarvikus ei ole ühtegi sellist tunnust, kuigi India ninasarvikul on nahka sügavalt voltinud, mis võivad kaugelt vaadatuna välja näha nagu turvis. Vaatamata oma anatoomilistele ebatäpsustele, sai Düreri puidutükk Euroopas väga populaarseks ja seda kopeeriti järgneva kolme sajandi jooksul palju kordi. Lääne inimesed pidasid seda 19. sajandi lõpuni ninasarviku tõeliseks kujutuseks. Lõpuks asendasid selle realistlikumad joonised ja maalid, eriti Clara ninasarvik, kes reisis Euroopasse 1740ndatel ja 1750ndatel. Düreri puidutükkide kohta on öeldud: "Võib-olla pole ükski loomapild nii sügavalt kunstisse mõjutanud".  Mis looma Durer ei näinud?
ninasarvikud