Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  19. sajandi peamised erakonnad olid katoliku partei ja liberaalne partei, kusjuures Belgia Tööpartei tekkis 19. sajandi lõpus. Prantsuse keel oli algselt ainus ametlik keel, mida võtsid omaks aadel ja kodanikkond. See kaotas järk-järgult oma üldise tähtsuse, kuna ka hollandi keel sai tunnustatud. See tunnustamine sai ametlikuks 1898. aastal ja 1967. aastal võttis parlament vastu põhiseaduse hollandi versiooni. 1885. aasta Berliini konverents andis Kongo vabal riigi kontrolli kuningale Leopold II-le kui tema eraomandiks. Alates 1900. aastast oli üha suurenev rahvusvaheline mure Leopold II ajal Kongo elanike äärmusliku ja metsiku kohtlemise pärast, kellele Kongo oli peamiselt elevandiluu ja kummi tootmise tuluallikas. Paljud kongolased tapeti Leopold'i agentite poolt, sest nad ei täitnud elevandiluu ja kummi tootmise kvoote. Leopoldi ajal tapeti hinnanguliselt ligi 10 miljonit inimest. 1908. aastal tõi see protesti Belgia riigi vastu võtma koloonia valitsuse eest vastutuse, mida nüüdsest nimetati Belgia Kongo. Belgia komisjon hindas 1919. aastal, et Kongo rahvaarv oli poole väiksem kui 1879. aastal. Saksamaa tungis Belgiale 1914. aasta augustis osana Schlieffeni plaanist rünnata Prantsusmaad ja suur osa Esimese maailmasõja läänerinde lahingutest toimus riigi lääneosas. Sõja alguskuud olid tuntud kui Belgia vägistamine Saksamaa ülemääraste tegude tõttu. Belgia võttis sõja ajal üle Ruanda-Urundi (nüüdne Rwanda ja Burundi) Saksa kolooniate kontrolli ja 1924. aastal andis Rahvasteliit need Belgiale. Pärast Esimest maailmasõda annekteeris Belgia 1925. aastal Eupeni ja Malmedy Preisimaa ringkonnad, põhjustades seeläbi saksakeelse vähemuse olemasolu.  Küsimus: Miks oli Hollandi kuningale Kongo valdamine tähtis?
Lõuna-Aafrika riigid