Pärast Cromwelli surma ja režiimi kokkuvarisemist taastati aastal 1660 Charles II ja Šotimaa sai taas iseseisvaks kuningriigiks. Šotimaa sai tagasi oma õiguse, parlamendi ja kiriku süsteem, aga ka artiklite isandad (millega kroon juhtis parlamendi), piiskopid ja kuningas, kes ei külastanud riiki. Ta valitses suuresti ilma parlamendile pöördumata, mitme voliniku kaudu. Need algasid Middletoni krahv Johniga ning lõppesid kuninga vennaga ja pärijana, Jõuk Jaakobusega, kes oli Yorki hertsog (Šotimaal tuntud kui Albany hertsog). Ingliskeelsed laevandusseadused takistasid šotidel tegeleda kasumliku kaubandusega Inglismaa kolooniatega. Piiskopluse taastamine oli probleemide allikas, eriti riigi lõunaosas, piirkonnas, kus on tugevad presbüterianlased. Alates ametlikust kirikust hakkasid paljud asukad osalema ebaseaduslikel väliskonventsioonidel, mida tuntakse konventikulidena. Ametlikud katsed neid alandada põhjustasid 1679. aastal ülestõusu, mille võitis kuninga ebaseaduslik poeg James, Monmouthi hertsog Bothwelli silla lahingus.
- Jah. 1680-ndate alguses algas veel intensiivsem tagakiusamise faas, mida hiljem nimetati "tapmise ajaks". Kui Charles suri aastal 1685 ja tema vend, roomakatolik, sai tema järel Šotimaa (ja Inglismaa II) kuningana James VII, jõudis olukord äärmusesse.