Kokkuvõte artiklist:  Teadlased väidavad, et arvuti klaviatuur võib olla võimas uus tööriist nende võitluses Parkinsoni tõve vastu. Massachusettsi teadlased usuvad, et inimese klaviatuurid võivad paljastada tohutu hulga infot tema mootorioskuste kohta. Nüüd töötavad nad klaviatuuri loomisel, mis annab arstidele teada, kas kellelgi on neuronide häire, lihtsalt analüüsides, kuidas nad kirjutavad. Vaadake videot. Teadlased väidavad, et tavaline arvutiklaviatuur võib olla võimas uus tööriist nende võitluses Parkinsoni tõve vastu. Massachusettsi teadlased väidavad, et inimese klahvipursked võivad paljastada tohutu hulga infot tema mootorioskuste kohta. Et keha saaks liikuma hakata, saadab aju põhiline motoorne korteks signaale läbi mitmete teiste ajupiirkondade, sealhulgas täiendava motoorne piirkonna, väikelapse ja basaalganglite kaudu. Need ajupiirkonnad aktiveerivad selgroo neurone, mis stimuleerivad lihaste liikumist. Kuid paljud tegurid võivad mõjutada mootorivõimet, kaasa arvatud unepuudus, mis vähendab käepidemust. Parkinsoni tõvega patsientidel sureb dopamiini tootvad rakud ajuosas, mida nimetatakse substantia nigra, põhjustades värinad, liikumise aeglustumist ja kõndimisraskusi. Massachusettsi Tehnoloogiainstituudi teadlased on nüüd loonud algoritmi, mis suudab öelda, kui tõhusalt keegi klaviatuuri lööb. Näiteks suudab ta eristada kesköö ajal tehtud trükkimist, kui unepuudus kahjustab mootorioskusi, ja trükkimist, kui trükkimine on tehtud täielikult puhkenud. Seda tehakse, analüüsides midagi, mida nimetatakse võtme hoidmise ajaks - mõõtmiseks, kui kaua on võti vajutatud enne vabastamist. Uuring põhineb eeldusel, et "meie kirjutamisviisis võib olla peidetud informatsiooni", ütleb üks teadlastest Ian Butterworth. Praegu on peaaegu kogu muu info kirjutamisel välja visatud. Me lihtsalt pöörame tähelepanu sellele, milliseid nuppe vajutatakse, mitte sellele, millal või kui kaua neid vajutatakse". Teadlased on välja töötanud kuue minuti testi, mis võib anda varajase diagnoosi...
MIT algoritm näitab, kui efektiivselt keegi nuppe lööb. See teeb seda, uurides, kui kaua klahvi vajutatakse enne vabastamist. Meeskond töötab rakenduse kallal, mis kogub sama infot nutitelefonist. See võib tuvastada ka teisi liikumist mõjutavaid probleeme, nagu näiteks artriit.