Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Passage: Liigavõistlustel võivad mängud lõppeda võrdse tulemusega. Võistlustel, kus on vaja võitajat, võidakse kasutada erinevaid meetodeid, et murda sellisest surnuks; mõned võistlused võivad kasutada kordusmänge. Reguleeritud aja lõpus võrdses mängus võib minna lisatempole, mis koosneb kahest täiendavast 15-minutilist perioodist. Kui tulemus on pärast pikendamist endiselt võrdne, lubavad mõned võistlused kasutada karistusvõistlusi (mis on mängureeglites ametlikult tuntud kui "karistusmärgist löögid"), et määrata kindlaks, milline meeskond läheb turniiri järgmisse etappi. Täiendava aja jooksul tehtud väravad loetakse mängu lõplikuks tulemuseks, kuid karistusmärgist tehtud lööke kasutatakse ainult selleks, et otsustada, milline meeskond läheb edasi turniiri järgmisse osa (karistusvõistlustel tehtud väravad ei moodusta lõplikku tulemust). Kahejalgseid võistlusi kasutavates võistlustes võistleb iga meeskond kodus üks kord, kus kahe võistluse kogumäng otsustab, milline meeskond edeneb. Kui summad on võrdsed, võidakse võitjate määramiseks kasutada võõrmängude reeglit, mille puhul võidab meeskond, kes tegi kodust väljas mängitud etapis kõige rohkem väravaid. Kui tulemus on endiselt võrdne, on vaja lisaperioodi ja potentsiaalselt karistusvõitluse. 1990. aastate lõpus ja 2000. aastate alguses katsetas IFAB viise, kuidas luua võitja ilma karistusvõitluseta, mida sageli peeti soovimatuks viisiks mängu lõpetamiseks. Need reeglid hõlmasid mängu lõpetamist pikemaajal varem, kas siis, kui pikemaajal oli tehtud esimene värava (kuldne värava) või kui üks meeskond oli pikemaajal esikohal (hõbeda värava) ees. Kuldne värav kasutati maailmameistrivõistlustel 1998. ja 2002. aastal. Esimene maailmameistrivõistluse mäng, mis otsustas kuldse väravaga, oli Prantsusmaa võit Paraguay vastu 1998. aastal. Saksamaa oli esimene riik, kes tegi kuldse värava suurte võistluste ajal, võites Tšehhi 1996. aasta Euro finaalis. Euro 2004 mängus hõbedast väravat. IFAB lõpetas mõlemad katsed.  Küsimus: Millal IFAB eksperimenteeris, et karistusvõistlusi ei nõuta?
1990. aastate lõpus ja 2000. aastate alguses