Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Umbriel on Urani kuu suuruselt kolmas ja massiivsuselt neljas. Kuu tihedus on 1,39 g/cm3, mis näitab, et see koosneb peamiselt veejäätest, kusjuures tihe muu kui jää koostisosa moodustab umbes 40% selle massist. Viimane võib olla valmistatud kivist ja süsinikuga materjalist, sealhulgas rasketest orgaanilistest ühenditest, mida nimetatakse tolinideks. Vesijää olemasolu toetavad infrasügalased spektroskoopilised vaatlused, mis on paljastanud kristallilised vee jääd Kuu pinnal. Umbrieli esipoolkeral on vee jääde imendumisriigid tugevamad kui tagapoolkeral. Selle asümmeetria põhjus ei ole teada, kuid see võib olla seotud Uranuse magnetosfääri laetud osakeste pommitamisega, mis on tagapool oleval poolkeral tugevam (plasma koospöörumise tõttu). Energialised osakesed kipuvad vee jääd purustama, jäässe kinni jäänud metaani klatrate hüdraadiks lagunema ja muud orgaanilised ained tumedaks muutma, jättes maha tumeda süsinikust rikkaliku jääkide. Umbrieli pinnal on infrapunase spektroskoopia abil tuvastatud ainuke aine, välja arvatud vesi, süsinikdioksiid, mis on kontsentreeritud peamiselt viimasel poolkeral. Süsinikdioksiidi päritolu ei ole täiesti selge. See võib tekkida kohapeal karbonatidest või orgaanilistest materjalidest, mille tekitamiseks on Uranuse magnetosfäärist või päikese ultraviolettkiirgusest pärit energeetiliselt laetud osakesed. See hüpotees seletaks selle jaotuse asümmeetriat, kuna viimasel poolkeral on intensiivsem magnetosfääri mõju kui eespool oleval poolkeral. Teine võimalik allikas on Umbrieli sisemuses veega kinni peetud esialgse CO2 gaasistamine. CO2 väljalangemine sisemusest võib olla selle kuu varasema geoloogilise aktiivsuse tulemus. Umbriel võib eristuda kivine tuum, mida ümbritseb jäämantel. Kui see on nii, siis on tuuma raadius (317 km) umbes 54% Kuu raadiusest ja selle mass on umbes 40% Kuu massist. Parameetrid on dikteeritud...  Milliste osakestega Uranus oma kuudele vastu lööb?
laetud osakesed