Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  6. ja 7. sajandi pikad ja suurenevad Bütsantsi-Sassanide sõjad ning korduv puhangud puhkehaigus (Justinianuse katk) jätsid mõlemad impeeriumid väsinud ja haavatavaks araablaste äkilise tekkimise ja laienemise ees. Viimane Rooma ja Pärsia impeeriumide vaheline sõda lõppes Bütsantsi võiduga: keiser Heraclius sai tagasi kõik kaotatud territooriumid ja taastas Tõelise Risti Jeruusalemma aastal 629. Siiski ei saanud kumbki impeerium võimalust taastada, sest mõne aasta jooksul leidsid nad end Araablastega (uuesti islamis ühendatud) konfliktis, mis Howard-Johnstoni sõnul "võib võrrelda ainult inimtsunamiga". George Liska sõnul avas "tarbetu pikenenud Bütsantsi-Pärsia konflikt tee islamile". 620. aastate lõpus oli islamiprohvet Muhammed juba suutnud ühendada suure osa Araabiast moslemite valitsemise all vallutuste kaudu ning sõlmida liitlasi naaberriikidega. Tema juhtimisel toimusid esimesed moslemite ja Bütsantsi vahelised kokkupõrked. Vaid paar kuud pärast seda, kui keiser Heraclius ja Pärsia kindral Shahrbaraz olid aastal 629 kokku leppinud Pärsia vägede väljaviimise tingimustes okupeeritud Bütsantsi idaprovintsidest, astusid araablased ja Bütsantsi väed Mu'tas vastastikku vastu, vastutades Muhammedi suursaadiku mõrvale Ghassanide, Bütsantsi vasallide kuningriigi käes. Muhammad suri 632. aastal ja tema järel järgnes Abu Bakr, esimene kaliif, kellel oli pärast edukaid Ridda sõduid kogu Araabia poolsaare üle vaieldamatu kontroll, mille tulemuseks oli võimsa moslemiriigi konsolideerimine kogu poolsaarel.  Küsimus: Kes järgnes Muhammadile?
Abu Bakr.