Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Ülestõus: Mikroskoopia arengud avaldasid ka bioloogilise mõtlemise üle suurt mõju. 19. sajandi alguses osutasid mitmed bioloogid raku kesksele tähtsusele. Aastatel 1838 ja 1839 hakkasid Schleiden ja Schwann propageerima ideid, et (1) organismi põhiüksus on raku ja (2) üksikrakkudel on kõik elu omadused, kuigi nad olid vastu ideele, et (3) kõik rakud pärinevad teiste rakkude jagunemisest. Tänu Robert Remaki ja Rudolf Virchowi tööle ometi aktsepteeris enamik bioloogeid 1860ndatel aastatel kõik kolm põhimõtet, mis sai tuntuks kui rakuteooria. Rakuteooria viis bioloogid uuesti ette kujutama üksikuid organisme kui üksikute rakkude vastastikku sõltuvaid kogumisi. Üha võimsamate mikroskoopidega ja uute värvimismeetoditega relvastatud tsütoloogia kasvavas valdkonnas tegutsevad teadlased avastasid peagi, et isegi üksikud rakud on palju keerulisemad kui homogeensed vedelikuga täidetud kambrid, mida kirjeldasid varasemad mikroskoopistid. Robert Brown oli kirjeldanud tuuma 1831. aastal ja 19. sajandi lõpuks tuvastasid tsütoloogid palju rakkude võtmekomponente: kromosoomid, tsentrosoomid, mitokondriad, kloroplastid ja muud värvimise abil nähtavad struktuurid. Aastatel 1874-1884 kirjeldas Walther Flemming mitoosi eri etappe, näidates, et need ei olnud värvimise artefaktid, vaid toimusid elusates rakkudes, ja lisaks kahekordistasid kromosoomide arv vahetult enne raku jagunemist ja tütarrakku tekkimist. Suur osa rakkude paljunemise uuringutest tuli kokku August Weismanni pärilikkuse teoorias: ta tuvastas tuuma (eriti kromosoomid) kui päriliku materjali, tegi ettepaneku eristada somaatsed rakud ja seemnekohad (väites, et seemnekohade puhul peab kromosoomide arv olema poole võrra väiksem, mis on meiosi kontseptsiooni eelkäija) ja võttis vastu Hugo de Vries'i pangenite teooria. Weismannism oli äärmiselt mõjukas, eriti eksperimentaalse embrüoloogia uuel alal. 1850ndate keskpaigaks oli haiguste miasma teooria suuresti asendatud...  Küsimus: Mis on olnud üks positiivse mõjuga mikroskoobi arengule?
sügav mõju bioloogilisele mõtlemisele