Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Läbipääs: esimesed Atomi protsessorid põhinesid Bonnelli mikroarhitektuuril. Need Atomi protsessorid suudavad täita kuni kaks juhendit tsükli kohta. Sarnaselt paljudele teistele x86 mikroprotsessoritele tõlgivad nad x86 juhiseid (CISC juhised) lihtsamateks sisetöödeks (mõnikord nimetatakse neid mikrooperatsioonideks, st tõhusalt RISC stiilis juhised) enne täitmist. Enamik juhiseid toodab tõlkimisel ühe mikrooperatsiooni, kusjuures umbes 4% tüüpilistes programmides kasutatavatest juhistest toodab mitu mikrooperatsiooni. Mitme mikrooperatsiooniga juhendite arv on oluliselt väiksem kui P6 ja NetBurst mikroarhitektuurides. Bonnelli mikroarhitektuuris võivad sisemised mikrooperatsioonid sisaldada nii mälu koormat kui ka mäluhoidla seoses ALU operatsiooniga, olles seega sarnasemad x86-tasemega ja võimsamad kui varasemates disainides kasutatud mikrooperatsioonid. See võimaldab suhteliselt hea töötamise ainult kahe täisarvuga ALU-dega ja ilma instruktsiooni ümberkorraldamiseta, spekulatiivse täitmise või registri ümbernimetamiseta. Bonnell'i mikroarhitektuur on seega osaline taastamine Intel'i varasemates disainides, nagu P5 ja i486, kasutatud põhimõtetest, mille ainus eesmärk on suurendada jõudlust Watti kohta. Siiski on Hyper-Threading rakendatud lihtsal (st vähese energiatarbimisega) viisil, et kogu torujuhtme tõhusalt kasutada, vältides tüüpilisi ühekordseid sõltuvusi. Atom-brändi protsessoritel on ajalooliselt olnud järgmised mikroarhitektuurid:  Küsimus: Mis on Bonnelli mikroarhitektuuri eesmärk?
võimsuse suurendamine võimsuse suhte kohta vattide kohta