Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  1964. aasta jaanuaris toimus mäss Jinja sõjaväebarakkides, Ugandas teise suurima linna ja Uganda armee 1. pataljoni koduks. Sarnased mässud toimusid ka kahes teises Ida-Aafrika riigis; kõik kolm riiki palusid Briti sõjaväe toetust. Kuid enne nende saabumist saatis Obote oma kaitseministri Felix Onama mässulistega läbirääkimisteks. Onama oli pantvangis ja nõustus paljude nõudmistega, sealhulgas armee märkimisväärse palgatõusuga ja paljude ohvitseride, sealhulgas tulevase presidendi Idi Amini kiire edutamisega. 1965. aastal oli keenialastele keelatud valitsuse juhtivatel ametikohtadel ja seejärel võeti 1969. aastal Obote juhtimisel massiliselt keenialased Ugandast välja. Peaministrina oli Obote seotud kulla salakaubaveo vandenõuga koos Idi Aminiga, kes oli tol ajal Uganda relvajõudude asejuht. Kui parlament nõudis Obote'i uurimist ja Amini vallandamist, peatas ta põhiseaduse ja kuulutas end 1966. aasta märtsis presidendiks, eraldades endale erakorralise seisundi alusel peaaegu piiramatu võimu. Mitmed tema valitsuse liikmed, kes olid partei vastaspoolte juhid, arreteeriti ja vahistati ilma süüdistusteta. Obote vastas relvastatud rünnakuga Mutesa paleele, mis lõppes Mutesa põgenemisega pagendusse. Aastal 1967 kinnitati Obote võim, kui parlament võttis vastu uue põhiseaduse, mis tühistas iseseisvuse põhiseaduse föderaalse struktuuri ja lõi täitevpresidendi.  Küsimus: Mida tegi Obote, kui parlament tahtis uurimist?
peatas põhiseaduse ja kuulutas end 1966. aasta märtsis presidendiks.