1934 aasta oktoobris oli Põhja-Hispaanias revolutsiooniline segadus.
Generalitat de Catalunya võttis osa revolutsioonist ja kuulutas välja "Hispaania Liitvabariigi Kataloonia riigi". Anarkistid ei teinud midagi oma eesmärgi toetamiseks; selle asemel töötasid nad oma anarhosündikalistlike kommuunide sisseviimiseks. ERC-i kontrolli all olev Generalitat'i autonoomne valitsus tõrjus anarkistlikke struktuure; pärast vägivalla puhanguid oli nende kahe vaheline vastastikune vastumeelsus juba vaenulikkuse piiril. 1936. aasta veebruari üldvalimiste ajal otsustasid anarkistid kõhklematult toetada Rahvafrondi liitu, millesse kuulus ERC, kuid peagi andis vaherahu tihedusele. Aprillis mõrvas anarhistlik mõrvarrühma Miquel Badia, kes 1934. aastal kavandas ja täitis repressiivset CNTi-vastast kampaaniat. Kataloonlased ise jagunesid üha enam poliitikas keskvalitsuse ja radikaalse vasakpoolsuse suhtes. Paljud kritiseerisid Generalitat'i rahuldamise eest ja nõudsid otsustavamat seisukoha. 1936. aasta mais lahkus ERC-st grupp Estat Català (EK), mis oli seni ERC-i osa.