Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  1924. aastal sai Oppenheimer teada, et ta on vastu võetud Christ's College'i, Cambridge'i. Ta kirjutas Ernest Rutherfordile, paludes luba töötada Cavendishi laboris. Bridgman andis Oppenheimerile soovituse, mis tunnistas, et Oppenheimeri ebameeldiv laboratooriumis tegi selgeks, et tema tugevus ei olnud mitte eksperimentaalne, vaid pigem teoreetiline füüsika. Rutherfordil see ei avaldanud muljet, kuid Oppenheimer läks Cambridge'i, lootes saada uut pakkumist. Lõpuks võttis J. J. Thomson ta vastu tingimusel, et ta lõpetab laboratooriumi põhilise kursuse. Tal tekkis vaenulikud suhted oma õpetaja Patrick Blackettiga, kes oli temast vaid paar aastat vanem. Kui Oppenheimer oli puhkusel, tunnistas tema sõber Francis Fergusson, et ta jättis Blacketti lauale õuna, mis oli täis kahjulikke kemikaale. Kuigi Fergusson'i lugu on ainus üksikasjalik versioon sellest sündmusest, hoiatasid Oppenheimeri vanemad ülikooli ametivõimud, kes kaalusid tema tingimisi vabastamist. Oppenheimer oli pikk ja õhuke ahela suitsetaja, kes tihti unustas intensiivsete mõtete ja kontsentratsiooni perioodidel süüa. Paljud tema sõbrad kirjeldasid teda kui enesehävituslikku kalduvust. Häiriv sündmus juhtus siis, kui ta võttis Cambridge'i õpingutest puhkuse, et kohtuda Fergusoniga Pariisis. Fergusson märkas, et Oppenheimer ei olnud terve. Et aidata Oppenheimeri depressioonist kõrvale juhtida, ütles Fergusson Oppenheimerile, et ta (Fergusson) abiellub oma tüdruksõbra Frances Keeley'ga. Oppenheimer ei võtnud uudist hästi vastu. Ta hüppas Fergusonile otsa ja üritas ta kägistada. Kuigi Fergusson võitis rünnaku kergesti ära, veenis episood teda Oppenheimeri sügavatest psühholoogilistest probleemidest. Kogu oma elu kogenud Oppenheimeril olid depressiooniperioodid ja ta ütles kord oma vennale: "Ma vajan füüsikat rohkem kui sõpru". Aastal 1926 lahkus Oppenheimer Cambridge'ist Göttingeni ülikooli, et õppida Max Borni juures....  Mis pani Bridgmani uskuma, et Oppenheimer ei peaks tegema eksperimentaalset füüsikat?
Oppenheimeri ebakorrekus