Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Läbipääs: Kaasaegse Egiptuse kultuuri eduks aitasid soodsad geograafilised omadused, millest kõige olulisem oli Niiluse aastase üleujutuse tagajärjel rikkalik viljakas pinnas. Seega said iidsed egiptlased toitu rikkalikult toota, mis võimaldas rahval pühendada rohkem aega ja vahendeid kultuuri, tehnoloogia ja kunstile. Vana-Egiptuses oli maakasutus väga oluline, sest maksud määrati inimese maa suuruse alusel. Egiptuse põllumajandus sõltus Niiluse vee ringlusest. Egiptlased tunnistasid kolme aastaaega: akhet (vesi), peret (istutamine) ja shemu (koristamine). Üleujutusaeg kestis juunist septembrini ning jõe kaldal levis mineraalidega rikkalik liiv, mis oli ideaalne põllukultuuride kasvatamiseks. Kui veevood olid taandunud, kestis kasvuperiood oktoobrist veebruarini. Põllumehed ajasid ja istutasid seemneid põllul, mida kasteti kraavide ja kanalitega. Egiptuses oli vähe vihmasadu, mistõttu põllumehed tulid Niiluse veega oma põllukultuuride niisutamiseks. Alates märtsist kuni maini koristasid põllumehed oma põllukultuure siiliga, mis seejärel puhastati, et õli terast lahutada. Vanaegsetel egiptlastel kasvatati emmerit, õli ja mitut muud teravilja, mida kasutati leivade ja õlle valmistamiseks. Linase taimed, mis olid enne õitsemist juurest välja tõmmatud, kasvatati nende tüve kiudude pärast. Need kiud jagati oma pikkuse järgi ja keeriti niitiks, mida kasutati linaseadmete kudumiseks ja rõivaste valmistamiseks. Niiluse kaldal kasvavat papüürust valmistati paberit. Juurvilju ja köögivilju kasvatati aias, eluruumide lähedal ja kõrgemal kohal ning neid tuli kätega kastma. Rohelised olid porg, küüslauk, melonid, kurgid, kaunviljad, salat ja muud põllukultuurid, lisaks viinamarjadele, mida valmistati...  Küsimus: Milliste kuude vahel kestis kasvuperiood?
oktoobrist veebruarini