Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Peamine probleem on vähemalt kuue tindi pealkirjast leitud kartuši nime õige lugemine. Kuigi madalam ja seega teine hieroglüüfiline märk on kindlasti Ka-sümbool, on esimene märk loetamatu. Kahjuks ei teinud kaevur Alessandro Barsanti kirjutiste faksimileid ja tegi selle asemel pigem hoolimatuid käsitsi joonistusi, nii et esimene hieroglüüf jääb dešifreerimata. Selle tulemusena on olemas mitu alternatiivset tõlgendust: Kurt Sethe loeb Nebka ("Tema Ka on isand"), Jean-Philippe Lauer loeb Bik-Ka ("tema Ka on jumalik"), Peter Kaplony loeb Schena-Ka ("tema Ka on jõuline") ja Gaston Maspero loeb Nefer-Ka ("tema Ka on ilus / laitmatu"). Wolfhart Westendorf teeb isegi ettepaneku kujutada kaelkirjakut, looma, keda peeti tarkaks ja šamanistlike võimudega bedizeniks. Jürgen von Beckerath ja George Reisner arvavad, et püramiid oli kavandatud 4. dünastia hästi tõendatud prinsi, kuningas Djedefre'i poja Baka haua jaoks. Baka nimi on kirjutatud hiiroglüüfidega koos Ka-sümboliga. Beckerath eeldab, et Baka muutis oma nime Bakarêks ("Râ hing ja Ka"), kui ta troonile tõusis, kuid suri ootamatult, jättes maha mitte midagi enamat kui lõpetamata hauakambri. Niisiis lugesid Beckerath ja Reisner Zawyet El Ariani salapärase nime kui Ba-Ka ("Tema Ka on tema Ba"). Aidan Dodson näeb selle asemel istunud Seth-looma ja seetõttu loeb ta püramiidist leitud nime Seth-Ka ("Seth on minu Ka"). Ta usub, et püramiid oli planeeritud prints Setka, kuningas Djedefre'i teise poja haua jaoks. Dodson kahtleb "Baka" kirjutamises ja imestab, miks Zawyet El Ariani nimekirjas ei ole päikese hieroglüüfi, kui see oli mõeldud päikese jumalale. Mõlemad teooriad, kui need on õiged, paigutaksid Baka püramiidi kindlalt 4. dünastiasse. Toetades seda kuupäeva, von Beckerath, Reisner ja Dodson osutavad matmiskaevuse arhitektuurilistele omadustele, eriti lõigatud graniitplokkide kasutamisele...  Miks Beckerathi haud ei olnud valmis?
suri