Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Titania on Uraani suurim ja massiivsem kuu ning kaheksas massiivsem kuu Päikesesüsteemis. Selle tihedus on 1,71 g/cm3, mis on palju kõrgem kui Saturni satelliitide tüüpiline tihedus, mis näitab, et see koosneb umbes võrdsetest veejäästest ja tihedatest mittejää komponentidest; viimased võivad koosneda kivist ja süsinikmaterjalist, sealhulgas rasketest orgaanilistest ühenditest. Vesijää olemasolu toetavad infrapuna spektroskoopilised vaatlused, mis viidi läbi aastatel 2001-2005, mis näitasid kristallist vee jääd Kuu pinnal. Vee jääde imendumisriigid on veidi tugevamad Titania esipoolkeral kui tagapoolkeral. See on vastupidine Oberonis täheldatule, kus viimasel poolkeral on tugevamad veejääjäljed. Selle asümmeetria põhjus ei ole teada, kuid see võib olla seotud Uranuse magnetosfääri laetud osakeste pommitamisega, mis on tagapool oleval poolkeral tugevam (plasma koospöörumise tõttu). Energiaosakesed kipuvad vee jääd purustama, jäässe kinni jäänud metaani klatrate hüdraadina lagunema ja teisi orgaanilisi aineid tumendama, jättes taga tumeda, süsinikust rikkaliku jääkide. Vee peale on ainus teine ühend, mis on infrapuna spektroskoopia abil Titania pinnal tuvastatud, süsinikdioksiid, mis on kontsentreeritud peamiselt viimasel poolkeral. Süsinikdioksiidi päritolu ei ole täiesti selge. See võib tekkida kohalikult karbonatidest või orgaanilistest materjalidest päikese ultraviolettkiirguse mõju all või energiaga laetud osakestest, mis pärinevad Urani magnetosfäärist. Viimane protsess seletaks asümmeetriat selle jaotuses, sest tagapoolne poolkera on allutatud intensiivsemale magnetosfääri mõjule kui eespoolne poolkera. Teine võimalik allikas on Titania sisemuses veega kinni peetud esialgse CO2 gaasistamine. Süsinikdioksiidi väljapääs sisemusest võib olla seotud selle kuu varasema geoloogilise aktiivsusega.  Kui palju on Titania tuum?
320