Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Ülekandmine: Optiline teooria arenes 17. sajandi keskpaigas filosoof René Descartes'i kirjutatud uuringutest, mis selgitasid mitmesuguseid optilisi nähtusi, sealhulgas peegeldust ja murdumist, eeldades, et valgus väljastatakse selle tekitanud objektide poolt. See erineb oluliselt iidsetest kreeklastest. 1660ndate lõpus ja 1670ndate alguses laiendas Isaac Newton Descartes'i ideid valguse korpuskelliteooriaks, kuulusalt määrates, et valge valgus on värvide segu, mida saab prismaga oma koostisosadeks eraldada. Aastal 1690 tegi Christiaan Huygens ettepaneku valguse laineteooria kohta, mis põhines Robert Hooke'i 1664. aastal tehtud ettepanekutel. Hooke ise kritiseeris avalikult Newtoni valguse teooriaid ja nende kahe vaheline vaenulikkus kestis kuni Hooke'i surmani. Aastal 1704 avaldas Newton oma raamatu "Optics" (Optika) ning selle aja jooksul peeti teda üldiselt valguse olemuse üle peetud aruteludes võitjaks. Newtoni optika oli üldiselt aktsepteeritud kuni 19. sajandi alguseni, kui Thomas Young ja Augustin-Jean Fresnel viisid läbi eksperimendid valguse sekkumise kohta, mis kinnitasid valgusel lainelise olemuse. Young'i kuulus topeltlõike-eksperiment näitas, et valgus järgis superpositsiooni seadust, mis on lainele sarnane omadus, mida Newtoni korpuskelliteooria ei ennustanud. See töö viis valguse difraktsiooni teooriani ja avas terve füüsikalise optika uurimisala. James Clerk Maxwell ühendas 1860. aastatel laineoptika edukalt elektromagnetiteooriaga. Järgmine areng optilises teoorias toimus 1899. aastal, kui Max Planck modelleeris õigesti musta keha kiirgust, eeldades, et valguse ja mateeria vaheline energiavahetus toimus ainult diskreetsetes kogustes, mida ta kutsus kvantiteks. Aastal 1905 avaldas Albert Einstein fotoelektrilise efekti teooria, mis kinnitas valgusekvantiseerimise. 1913. aastal näitas Niels Bohr, et aatomid võivad eraldada ainult diskreetseid koguseid energiat, selgitades seega diskreetseid jooneid...  Küsimus: Mida saab kasutada värvide ja valge valguse eristamiseks?
prism