Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Ajuvähk tekib siis, kui ajus moodustuvad ebanormaalsed rakud. On olemas kaks peamist kasvajatüüpi: vähkkasvajad ja healoomad. Vähkkasvaja kasvajaid võib jagada primaarseteks kasvajateks, mis algavad ajus, ja sekundaarseteks kasvajateks, mis on levinud mujalt, mida nimetatakse ajul metastaaside kasvajateks. Kõik ajukasva tüübid võivad põhjustada sümptomeid, mis varieeruvad sõltuvalt ajukoha osast, mis on nakatunud. Need sümptomid võivad hõlmata peavalu, krampe, nägemisprobleeme, oksendamist ja vaimseid muutusi. Peavalud on tavaliselt hommikul hullemad ja lähevad oksendamisega mööda. Muud sümptomid võivad hõlmata kõndimise, kõnelemise või tundete raskusi. Haiguse progresseerumisel võib tekkida teadvusetuse tekkimine. Enamiku ajukasvajate põhjus on teadmata. Vähem levinud riskitegurid on pärilik neurofibromatoos, kokkupuutus vinüülkloriidiga, Epstein- Barr viirus ja ioniseeriv kiirgus. Uuringud mobiiltelefoniga kokkupuute kohta ei ole selgelt riske näidanud. Kõige sagedasemad primaarsed kasvajad täiskasvanutel on meningioomid (tavaliselt healoomulised) ja astrootsütoomid, nagu glioblastoomid. Laste puhul on kõige levinum tüüp pahaloomuline medulloblastoom. Diagnoos tehakse tavaliselt meditsiinilise läbivaatuse ning arvutitomograafia (CT) või magnetresonantsi (MRI) abil. Selle tulemuse kinnitab sageli biopsia. Tulemuste põhjal jagatakse kasvajad erineva raskusastmega. Ravi võib hõlmata operatsiooni, kiiritusravi ja kemoteraapia kombinatsiooni. Kui krambid tekivad, võib olla vaja kasutada krambikõrvajaid. Deksametasooni ja furosemiidi võib kasutada kasvaja ümbruse turse vähendamiseks. Mõned kasvajad kasvavad järk-järgult, nõudes ainult jälgimist ja võib-olla ei vaja edasist sekkumist. Uuriti raviviise, mis kasutavad inimese immuunsüsteemi. Tulemus varieerub oluliselt sõltuvalt kasvaja tüübist ja sellest, kui kaugele see diagnoosimisel on levinud. Glioblastoomidel on tavaliselt väga halvad tulemused, samal ajal kui meningioomidel on tavaliselt head tulemused. Keskmine viieaastase ellujäämise määr kõigi ajuvähkide puhul...  Küsimus: Milliseid tavapäraseid igapäevaseid tegevusi võib selle haiguse tõttu raskem teha?
kõndimine, rääkimine