Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO), Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) ja Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) seaduste väljatöötamise vajadus viis 1972. aastal ÜRO inimkeskkonna konverentsile (Stockholmi konverents), et võidelda tööstusrevolutsiooni põhjustatud reostusega 1960. ja 1970. aastatel. Konverentsis arutati erinevaid teemasid, sealhulgas mereelu, ressursside kaitse, keskkonnamuutused, loodusega seotud katastroofid ja bioloogilised muutused. Selle konverentsi tulemuseks oli inimkeskkonna deklaratsioon (Stockholmi deklaratsioon) ja keskkonnajuhtimise asutuse loomine, mida hiljem nimetati Ühinenud Rahvaste Keskkonnaprogrammiks (UNEP). UNEP loodi ÜRO Peaassamblee resolutsiooniga nr 2997. Peakontorid asutati Nairobi ja Kenias, kus töötab 300 inimest, sealhulgas 100 spetsialisti erinevates valdkondades, ning viie aasta jooksul on fondil üle 100 miljoni USA dollari. Sel ajal lubasid USA 40 miljonit USA dollarit ja ülejäänud 50 teist riiki. 2002. aastal loodud vabatahtliku soovitusliku panuse skaala (VISC) eesmärk on suurendada UNEPi toetajaid. UNEPi kõigi programmide rahastamiseks annavad vabatahtlikult oma panuse ÜRO liikmesriigid. Keskkonnafond, millesse investeerivad kõik UNEPi riigid, on UNEPi programmide põhiline allikas. Aastatel 1974-1986 andis UNEP välja rohkem kui 200 tehnilist juhendit või käsiraamatut keskkonna kohta, sealhulgas metsa- ja veemajanduse, kahjurite tõrje, reostuse jälgimise, kemikaalide kasutamise ja tervise vahelise suhte ning tööstuse juhtimise kohta.  Küsimus: kui palju lubas Ameerika?
40 miljonit.