Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Ülekandmine: Arenenud riikides on Campylobacter jejuni peamine bakterilise gastroenteriidi põhjus, kusjuures pooled neist juhtudest on seotud kodulinnuga kokkupuutmisega. Laste puhul põhjustavad bakterid ligikaudu 15% juhtudest, kõige levinumad tüübid on Escherichia coli, Salmonella, Shigella ja Campylobacter liigid. Kui toit on bakteritega saastunud ja jääb toatemperatuuril mitu tundi, siis bakterid paljunevad ja suurendavad nakkuse ohtu. Mõned toiduained, mis on sageli seotud haigestumisega, on toor või halvasti küpsetatud liha, linnuliha, mereannid ja munad; toored taimed; pastöriseerimata piim ja pehmed juustud ning puu- ja köögiviljamahlad. Arengumaades, eriti Sahara-taguses Aafrikas ja Aasias, on koolera levinud gastroenteriidi põhjus. See infektsioon levib tavaliselt saastunud vee või toidu kaudu. Toksiine Clostridium difficile on üks peamisi kõhulahtisuse põhjuseid, mis esineb sagedamini eakatel. Imikud võivad kanda neid baktereid ilma sümptomite tekkimata. See on levinud diarree põhjus haiglaravi saabuvatel patsientidel ja on sageli seotud antibiootikumide kasutamisega. Staphylococcus aureus infektsioonilise kõhulahtisuse esinemine võib esineda ka antibiootikume kasutanud patsientidel. Akuutne "reisijate kõhulahtisus" on tavaliselt bakteripõhine gastroenteriit, samas kui püsiv vorm on tavaliselt parasiitiline. Happe pärssivad ravimid näivad suurendavat märkimisväärse infektsiooni ohtu pärast kokkupuudet mitmete organismidega, sealhulgas Clostridium difficile, Salmonella ja Campylobacter' i liikidega. Risk on suurem neil, kes kasutavad prootonpumba inhibiitoreid kui H2 antagoniste.  Küsimus: Kuidas mõjutavad happe vähendamiseks kasutatavad ravimid tõsise infektsiooni tekkimise tõenäosust?
suurendab riski