Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Läbipääs: Pterosauruse ajukahju röntgenuuringu käigus selgus, et loomadel (Rhamphorhynchus muensteri ja Anhanguera santanae) olid massiivsed flokkulised. Flocculus on aju piirkond, mis integreerib signaale liigeste, lihaste, naha ja tasakaalu organite poolt. Pterosauruste flookulud hõivasid 7,5% loomade kogu aju massist, rohkem kui ühelgi teisel selgroogsel. Linnul on teiste loomadega võrreldes ebatavaliselt suured flookulud, kuid need kujutavad endast ainult 1 kuni 2% kogu aju massist. Flookulus saadab välja närvisignaale, mis tekitavad silmamuskulites väikesi automaatseid liigutusi. Need hoiavad kujutist looma võrkkestale stabiilsena. Pterosauridel võis olla nii suur flocculus nende suurte tiibade suuruse tõttu, mis tähendaks, et seal oli palju rohkem sensorilist teavet töötlemiseks. Lindude flokklite väike suhteline mass on ka tingitud sellest, et lindude aju on üldiselt palju suurem; kuigi seda on peetud näideteks, et pterosaurused elasid struktuuriliselt lihtsamas keskkonnas või neil oli lindudega võrreldes vähem keeruline käitumine, näitavad hiljutised uuringud krokodillide ja teiste roomajate kohta, et sauropside jaoks on tavaline saavutada kõrge intelligentsus väikeste ajudega. Allkarueni endokasti uuringud näitavad, et pterodaktiloidide aju evolutsioon oli modulaarne protsess.  Küsimus: See hoiab pildi stabiilsena looma silmapiirist?
võrkkesta