Pärast Rooma vallutamist Napoleoni III Prantsuse väe, paavsti väe ja zouavide käest aastal 1870 jäid Itaalia ja Vatikani suhted järgneva kuuskümne aasta jooksul hapuks, paavstid kuulutasid end Vatikani vangideks. Rooma katoliku kirik protesteeris sageli ilmalike ja antiklerikaliste mõjudega Itaalia valitsuste tegude vastu, keeldus kohtumast kuninga saadikutega ja kutsus Rooma katoliiklasi üles mitte hääletama Itaalia valimistel. Alles 1929. aastal taastati Itaalia kuningriigi ja Vatikani vahelised suhted pärast Lateraani leppe allkirjastamist.
keeldus kohtumast kuninga saadikutega.