Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Läbipääs: Peaaegu kõik loomad kasutavad mingisuguseid suguvõsade paljunemist. Nad toodavad meioosi teel haploidseid geemeete; väiksemad, liikuvad geemeed on spermatosooidid ja suuremad, mitte-liikuvad geemeed on munarakud. Need ühinevad, moodustades zügoodid, mis arenevad mitoosi teel õõneseks sfääriks, mida nimetatakse blastuks. Hõõngaste puhul ujuvad blastula vastsed uude kohta, kinnituvad merepõhja ja arenevad uueks hõngaks. Enamikus teistes rühmades läbib blastula keerulisemat ümberkorraldust. Kõigepealt invagineerub see gastrula moodustamiseks, millel on seedimiskambri ja kaks eraldi seemnekihti, väline ektoderm ja sisemine endoderm. Enamikul juhtudel areneb nende vahel ka kolmas seemne kiht, mesoderm. Seejärel eristuvad need seemneskihid, moodustades kuded ja organid. Korduv paaritumine lähedase sugulasega suguvõsa paljunemise ajal põhjustab üldiselt sugulaste depressiooni populatsioonis kahjulike retsessiivsete tunnuste levimuse tõttu. Loomad on arenenud arvukalt mehhanisme, et vältida lähedast sugulastevahelist aretamist. Mõnedel liikidel, näiteks suurepärasel haldjal (Malurus splendens), naistel on kasu, kui nad paarituvad mitme isasega, tekitades seeläbi rohkem geneetilise kvaliteediga järglasi. Mõned loomad on võimelised aseksuaalseks paljunemiseks, mille tulemuseks on sageli vanema geneetiline kloon. See võib toimuda killustumise kaudu; puurimine, nagu hüdra ja teised cnidariaanid; või partenogenees, kus viljakad munad toodetakse ilma paaritumiseta, nagu tuhatel.  Küsimus: Kuidas enamik loomi paljunevad?
seksuaalne paljunemine