Lodi lahing toimus 10. mail 1796. Prantsuse Vabariigi armee kindral N. Bonaparte väitis, et on võitnud Austria väed. Nõue oli tegelikult kehtestatud pärast võitu Mantua lahing, lahing Arcola
, ja Rivoli lahing. 27. juunil lepiti kokku relvarahu Napoleoni ja paavst Pius VI paavstlike armeede vahel, mille käigus kaotas paavst kontrolli Ferrara ja Bologna marsside üle. 1. veebruaril 1797 okupeerisid prantslased Imola linna. Imola piiskop, kardinal Chiaramonti, sai paavstilt käsu mitte langeda prantslaste kätte ja seetõttu põgenes ta Imolast Cesenasse, kavatsedes minna Rooma. Kuid Spoletos palusid Prantsuse magistraadid ja Bonapartistid Imolas tal tagasi tulla, kuid pärast seda, kui ta oli paavstile kirjutanud, kes märkis, et Chiaramontil ei ole võimalik neid kontrollida, jätkas ta oma reisi Rooma. Kartes, et tema piiskopi troonist asendab mõni Prantsusmaa poolt toetatud sissetungija, küsis ta paavstilt luba naasta.