Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Üleminek: 1998. aastal leidis Kerner, et reaalsetes liiklusandmetes täheldatakse vaba vooluga laias liikumises oleva jammi tekkimist F → S → J faasiülemiste kaskaadina (joonis 9): esmalt tekib vaba vooluga piirkonnas sünkroniseeritud voolu piirkond. Nagu eespool selgitatud, toimub selline F → S faasi üleminek enamasti puudulikus kohas. Sünkroniseeritud voolufaasis tekib täiendav "isekompressioon" ja sõiduki tihedus suureneb, samal ajal kui sõiduki kiirus väheneb. Seda iseendast survet nimetatakse "pinch efektiks". Sünkroniseeritud voolu kitsastes piirkondades tekivad kitsad liikuvad jammed. Kui need kitsad liikuvad torud kasvavad, tekivad laiad liikuvad torud, mida tähistatakse joonisel 9 S → J. Seega tekivad suured liikluskoormused hiljem kui liiklusseisund on katkenud (F → S üleminek) ja teises maantees, mis asub puudulikkuse eespool. Seega, kui reaalses liikluses esinevad Kerner'i F → S → J faasiülemised (joonis 9 a) esitatakse kiiruse-tiheduse tasapinnal (joonis 9 b) (või kiiruse-voolu või voolu-tiheduse tasapinnal), tuleb meeles pidada, et sünkroniseeritud voolu seisundid ja madala kiirusega seisundid laias liikluskoormuses mõõdetakse erinevates maanteede asukohtades. Kerner märgib, et laiade liikuvate jammide tekkimise sagedus suureneb, kui sünkroniseeritud voolu tihedus suureneb. Laiad liikuvad torud levivad edasi ülesvoolu, isegi kui nad levivad läbi sünkroniseeritud voolu või kitsaskohtade piirkondade. Selge on, et võimalik on ka igasugune tagasipöördumise faasi üleminekute kombinatsioon (S → F, J → S ja J → F üleminekud, mis on näidatud joonisel 9).  Küsimus: Mis juhtub pinch piirkondade ajal ise kompressioon?
Välja ilmuvad kitsad liikuvad jammed