Kirjuta selle lõigu jätkamine - Saksa okupatsiooniväed olid alguses paljude Riiga tsiviilisikute poolt hästi vastu võetud. 1940. aasta juunist kuni 1941. aasta juunini oli Nõukogude režiim Lätis toime pannud terrori "nõukogudevastaste" elementide vastu. Ainuüksi Riias arreteeriti tuhandeid mehi, naisi ja lapsi, kellest enamikku ei nähtud enam kunagi elusalt. Seetõttu pidas suur osa elanikkonnast Saksa okupatsiooni väiksemaks kurjaks. Lisaks sellele sisaldas Nõukogude režiimi ulatuslik puhastuste nimekiri ebaproportsionaalselt palju juute, kes töötasid kutsealal, mida peeti potentsiaalselt "nõukogudevastaseks" - rabbiid, intellektuaalid, töölisteorganisatsioonid ja sionistide organisatsioonid, liberaalid ja sotsiaaldemokraadid ning linna spetsialistid ja kaupmehed. 1941. aasta juunis toimunud deportatsioonide laine
, mis oli sõlmitud vaid kolm nädalat enne Saksa sissetungi, saadeti umbes 5000-6000 Läti juuti Siberi gulaagidesse, sealhulgas praktiliselt kogu juudi kodanikujuhtimine. Saksa sissetungi ajal oli Lätis ellujäänud juudi kogukond šoki ja segaduse seisundis; erinevalt paljudest teistest juudi kogukondadest, mis sattusid Teise maailmasõja ajal natside valitsuse alla, ei olnud Lätis plaani ega süstemaatilisi jõupingutusi, et hoiatada rahvast natside eksistentsiaalse ohu eest.