Vihmametsade taimede ja puude roheliste lehtede pindala varieerub hooajaliste muutuste tõttu umbes 25% võrra. Lehed laienevad kuivas hooajas, kui päikesevalgust on maksimaalselt, seejärel läbivad need pilvises märjas hooajas. Need muutused tagavad süsiniku tasakaalu fotosünteesi ja hingamise vahel. Vihmametsas on mitu liiki, mis võivad olla ohtlikud. Suurimate kiskjate seas on must kaiman, jaguar, pumaar ja anakonda. Jõel võivad elektrilõngad tekitada elektrilöögi, mis võib uimastada või tappa, samas kui piranha on teadaolevalt hammustavad ja vigastavad inimesi. Mitmed mürgise põõsaste liigid eraldavad oma eelliha kaudu lipofiilseid toksiine. Samuti on palju parasiite ja haiguste vektorid. Vampiiri nahkhiired elavad vihmametsas ja võivad levida malaaria viiruse, kollase palaviku ja dengue'i viiruse.
elektrilöögi