Viimasel ajal kujundasid IBM töötajad algoritmi, mis sai föderaalseks (st USA) andme krüpteerimise standardiks; Whitfield Diffie ja Martin Hellman avaldasid oma võtmelepingute algoritmi; ja RSA algoritm avaldati Martin Gardneri Scientific American veerus. Pärast nende tööd 1976. aastal sai populaarseks kriptograafia süsteemide käsitlemine, mis põhinevad matemaatilistel probleemidel, mida on lihtne esitada, kuid on raske lahendada. Sellest ajast alates on krüptograafia muutunud laialdaselt kasutatavaks vahendiks kommunikatsioonides, arvutisüsteemides ja üldiselt arvuti turvalisuses. Mõned kaasaegsed krüptograafilised tehnikad võivad oma salajasid võtmeid hoida ainult siis, kui teatud matemaatilised probleemid on keerulised, nagu logaritmik või diskreetne logaritm, kuna seal on sügavalt seotud matemaatilised probleemid; Claude Diffie ja Martin Hellman avaldasid oma võtmelepingute algoritmi; ja RSA algoritm avaldati Martin Gardneri Scientific American veerus.
sidevahendid