Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Läbilaskmine: Kuigi röntgenkiired liiguvad tavaliselt valgusekiirusega läbi madal tihedusega materjali, nagu näiteks plastpuu kanali täite (2) ja (3) vahel, tekitab plahvatuse esmase kiirguse intensiivsus kanali täite suhteliselt läbipaistmatut kiirguse eesmäära, mis toimib aeglase liikumisega takistusena, et aeglustada kiirguse energia läbimist. Kui sekundaarset kiirgusega indutseeritud ablatsiooni abil surutakse, püüavad primaarsest neutronid röntgenkiirguse kinni, tungivad sekundaarsesse ja hakkavad triitiumi kasvatama eespool esimeses osas märgitud kolmanda reaktsiooni kaudu. See Li-6 + n reaktsioon on eksotermiline, tekitades 5 MeV iga sündmuse kohta. Süütekoor ei ole veel kokku surutud ja seega jääb see kriitilisele tasemele, mistõttu ei toimu märkimisväärset lõhestumist ega tuumastumist. Kui sekundaarse imploosioon on lõpule jõudnud, võib sekundaarse välise ja sisemise osa vaheline temperatuuri erinevus laguneda, põhjustades sekundaarse põlemise. Esimene Livermore'i loodud termonuklearrelv, Morgensterni seade, ebaõnnestus sel viisil, kui seda katsetati Castle Koon'ina 7. aprillil 1954. Esmane põles, kuid sekundaarne, mis oli esmase neutronide laine poolt eelsoojendatud, kannatas ebaefektiivse detonatsiooni all; seega toodi relv, mille ennustatud ühe megatoni võimsus oli ainult 110 kilotonni, millest ainult 10 kt oli seotud tuumasünteesiga. Need ajastusmõjud ja kõik probleemid, mida need põhjustavad, mõõdetakse valguse torude andmetega. Matemaatilisi simulatsioone, mida nad kalibreerivad, nimetatakse kiirgusvoolu hüdrodünaamika koodideks või kanalikodideks. Neid kasutatakse tulevikus tehtavate konstruktsiooni muudatuste mõju ennustamiseks.  Küsimus: Mis võib kahjustada, kui temperatuur ei ole õige?
sekundaarseadme välised ja sisemised osad