Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Läbipääs: Kõik lubjakivi stalaktiidid algavad ühe mineraalidega koormatud veedroppiga. Kui tilg langeb, jäätab see kaltsiidi õhukeima rõnga. Iga järjestikune tilg, mis moodustub ja langeb, asetab uue kaltsiidi rõnga. Lõpuks moodustavad need rõngad väga kitsad (läbimõõduga 4 kuni 5 mm), õõnsad torud, mida tuntakse kui "soodapilli" stalaktiiti. Soodapillid võivad kasvada üsna pikaks, kuid on väga habras. Kui nad jäävad prahi eest kinni, hakkab vesi väljastpoolt voolama, deponeerides rohkem kaltsiiti ja tekitades tuttavama koonikujulise stalaktiidi. Sama vesi, mis langeb stalaktiidi otsast, laseb allapoole põrandale rohkem kaltsiiti, mille tulemusena tekib ümmargune või koonuse kujuga stalagmiit. Erinevalt stalaktiitidest ei ole stalagmiidid alguses kunagi õõnesed "soodapillid". Kui neile antakse piisavalt aega, võivad need moodustused kohtuda ja liituda, et luua kaltsiumkarbonaadi sammud, mida tuntakse kui "kolonni".  Küsimus: Mis vahe on stalaktiitide ja stalagmiitide vahel?
stalagmiidid ei alga kunagi õõnesid "soodapillidega"