Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Läbilaskmine: Täiskasvanud purskkala nahk on mürgine, samuti suurenenud parotoidne näärmed silmade taga ja teised näärmed ta selja taga. Kui konn on ohus, eritavad tema näärmed piimvalget vedelikku, mida nimetatakse bufotooksiiniks. Bufotoksiini komponendid on toksilised paljudele loomadele; isegi inimeste surmajuhtumeid on registreeritud, mis on tingitud kanepkrõbade tarbimisest. Koerad mürgituvad eriti kergesti, kui nad noolivad või hammustavad konnasid. Kui te elate kannapraatide läheduses ja teie lemmikloomil on liigne sülgemine, äärmiselt punased igemed, pea raputamine, nutmine, koordineerimata olemine ja/või krambid, viige ta kohe loomaarsti juurde. Austraalia seaduste kohaselt on bufotenin, üks keemilisi aineid, mida rooskarp eraldab, koos heroiini ja kanepiga klassifitseeritud esimese klassi narkootikumideks. Arvatakse, et bufoteniini toime on sarnane kerge mürgistuse mõjule; stimuleerimine, mis hõlmab kergeid hallutsinatsioone, kestab vähem kui tund. Kuna kanepkonn eraldab väikestes kogustes bufotenini ja suhteliselt suures koguses teisi toksiine, võib kanepkonnade lakimine põhjustada tõsist haigust või surma. Lisaks toksiini vabanemisele on kanepkonn võimeline õhustama oma kopse, puhastama ja tõstma oma keha maapinnalt, et potentsiaalsel kiskjal näidata kõrgemat ja suuremat. Alates 2011. aastast on Lääne-Austraalia Kimberley piirkonnas eksperimenteerinud mürgiste vorstidega, mis sisaldavad kanepkonnade liha, et kaitsta kohalikke loomi kanepkonnade surmavast mõjust. Lääne-Austraalia Keskkonnaministeerium koos Sydney Ülikooliga töötas välja sööda, et õpetada kohalikke loomi, et nad krokodille ei sööks. Segades konni tükke iiveldust tekitava kemikaaliga, treenivad söödad loomi hoidma kahepaiksetest eemale.  Küsimus: mis on bufotenini mõju?
kerge mürgitus