Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Läbipääs: Uurijad kasutavad hüdrofoone (mis on sageli kohandatud nende algsest sõjalise kasutusest allveelaevade jälgimisel), et kindlaks teha, kust vaalade müra pärineb. Nende meetodid võimaldavad neil ka tuvastada, kui kaugele läbi ookeani liigub heli. Cornelli Ülikooli dr Christopher Clarki uuringud, mis kasutasid sõjalisi andmeid, näitasid, et vaalade müra ulatub tuhandete kilomeetrite kaugusele. Lisaks sellele, et need andmed annavad teavet laulude tootmise kohta, võimaldavad teadlased jälgida vaalade rändeteed kogu "laulude" (paarumise) hooajal. Üks oluline avastus on see, et vaalad kohandavad oma laulmist Lombardi efekti all, et kompenseerida taustmüra. Lisaks on tõendeid selle kohta, et sinised vaalad lõpetavad söömiskõned D, kui keskmise sagedusega sonar on aktiveeritud, kuigi sonari sagedusala (1<unk>8 kHz) ületab nende heli tootmise vahemiku (25<unk>100 Hz). Enne inimese müra tootmise kasutuselevõttu ütles Clark, et müra võib olla rändanud otse ühest ookeani otsast teisele, nõustudes kolmekümne aasta vanusega kontseptsiooniga, milles süüdistatakse suurt laevandust. Tema uuringud näitavad, et paatide müra kahekordistub iga kümne aastaga. See vähendab vaalade hääle kuuldavuse ulatust. Keskkonnakaitsjad kardavad, et selline laevade liikumine tekitab loomadele liigset stressi ning teeb raskeks ka nende kaaslase leidmise. Viimase kümnendi jooksul on välja töötatud palju tõhusamaid automaatseid meetodeid, nagu signaalide töötlemine, andmetöötlus ja masinõppe tehnikad, et tuvastada ja liigitada vaalade hääle.  Küsimus: Kui palju tõuseb müra kümne aasta jooksul?
kahekordistamine