Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Üleminek: Klassiliselt on peavalu ühepooline, pulseeriv ja intensiivsusel mõõdukas kuni tugev. Tavaliselt tekib see järk-järgult ja füüsiline aktiivsus muudab selle halvemaks. Kuid enam kui 40% juhtudest võib valu olla kahepoolne ja sellega on tavaliselt seotud kaelavalu. Kahesuunaline valu on eriti levinud neil, kellel on migreen ilma aura. Vähem sageli võib valu esineda peamiselt seljas või pea ülaosas. Valu kestab täiskasvanutel tavaliselt 4... 72 tundi, kuid väikestel lastel kestab see sageli vähem kui 1 tundi. Haiguste esinemissagedus varieerub, alates vähest eluea jooksul kuni mitmeks nädalas, keskmiselt umbes üks kord kuus. Valule kaasnevad sageli iiveldus, oksendamine, valgus- ja heli tundlikkus, lõhnade tundlikkus, väsimus ja ärrituvus. Basilaarse migreeni puhul, mis on seotud ajupuu neuroloogiliste sümptomitega või mõlema keha küljel esinevate neuroloogiliste sümptomitega, on levinud maailma pöörlemise tunne, peapööritus ja segadus. Kõhulahtisus esineb peaaegu 90% inimestest ja oksendamine umbes kolmandikul. Paljud otsivad seega pimedat ja vaikset tuba. Muud sümptomid võivad olla nägemise hämar, nina kinnipidamine, kõhulahtisus, sagedane urineerimine, värvi halvenemine või higistamine. Peanahk võib paista paistunud või tundlik, samuti võib tekkida kaela jäikus. Sellega seotud sümptomid on eakatel vähem levinud. Aura tekib harva, ilma et seejärel tekiks peavalu. Seda nimetatakse asefalgiliseks migreeniks või vaikivaks migreeniks, kuid selliste juhtude esinemissagedust on raske hinnata, sest inimesed, kellel ei ole piisavalt tõsiseid sümptomeid, et abi otsida, ei pruugi aru saada, et nendega juhtub midagi ebatavalist, ja võivad seda ilma probleemide teatamata edasi anda.  Küsimus: Milliseid valgustustingimusi eelistavad basilaarse migreeniga inimesed?
tumedus