Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Läbipääs: metsade hävitamine mõjutab ka vee ringlust. Puude juured võtavad maa-alust vett ja vabastavad selle atmosfääri. Kui osa metsast on eemaldatud, ei suuda puud seda vett enam läbi higistada, mistõttu kliima on palju kuivem. Metsade hävitamine vähendab pinnase ja põhjavee vee sisaldust ning atmosfääri niiskust. Kuiv pinnas vähendab puude vee tarbimist. Metsade hävitamine vähendab mulla ühtekuuluvust, mistõttu tekib erosioon, üleujutused ja maavärinad. Metsade katvuse vähenemine vähendab maastiku võimet koguda, säilitada ja läbi kanda sademete. Selle asemel, et jäädvustada sademestust, mis seejärel voolab põhjaveesüsteemidesse, muutuvad metsa hävitatud alad pinnavee väljavooluhulgadeks, mis liiguvad palju kiiremini kui pinnaalused voodid. Metsad annavad suurema osa sademete kujul atmosfääri tagasi. Kui aga metsad hävitatakse, kaob peaaegu kogu sademete kogus. See kiirem pinnavee transportimine võib põhjustada äkilisi üleujutusi ja rohkem piiratud üleujutusi, kui see juhtub metsa katusega. Metsade hävitamine vähendab ka aurustumist, mis vähendab atmosfääri niiskust, mis mõnel juhul mõjutab sademete taset tuulevoolust allapoole metsade hävitatud ala, sest vesi ei ringlussevõeta tuulevoolust allapoole metsadesse, vaid kaob ära ja naaseb otse ookeanidesse. Ühe uuringu kohaselt vähenes metsade hävitatud Põhja- ja Loode-Hiinas keskmine aastane sademete arv 1950ndate ja 1980ndate vahelisel ajal kolmandiku võrra.  Küsimus: Mis võtab vett mullast üles?
Puud