Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Christiaan Huygens (HY-gənz, HOY-; Hollandi: [ˈɦœyɣə(n) s] (kuula); Ladina: Hugenius; 14. aprill 1629 <unk> 8. juuli 1695) oli Hollandi füüsik, matemaatik, astronoom ja leiutaja, keda peetakse üheks kõigi aegade suurimaks teadlaseks ja teaduse revolutsiooni peamiseks figuuriks. Füüsikas tegi Huygens põhilisi panuseid optika ja mehaanika alal, astronoomina on ta tuntud peamiselt Saturni sõrmuste uurimise ja selle kuu Titani avastamise eest. Leiutajana täiustas ta teleskoobi disaini, leiutades Huygeni silmaringi. Kuid tema kõige kuulsam leiutis oli 1656. aastal pendelkell, mis oli ajamääramise valdkonnas läbimurre ja muutus peaaegu 300 aastat kõige täpsemaks ajamärgijaks. Kuna Huygens oli esimene, kes kasutas füüsikaseaduste kirjeldamiseks matemaatilisi valemeid, on teda nimetatud esimeseks teoreetiliseks füüsikuks ja matemaatilise füüsika asutajaks. Aastal 1659 oli Huygens esimene, kes oma teoses De vi centrifuga tuletas nüüdise standardse valemina tsentripeetaalse jõu. Valem mängis klassikalises mehaanikas keskset rolli. Huygens oli ka esimene, kes formuleeris elastse kokkupõrke õiged seadused oma teoses De motu corporum ex percussione, kuid tema avastused avaldati alles 1703. aastal, pärast tema surma. Optika valdkonnas on ta tuntud oma valguslaineteooria eest, mille ta esitas 1678. aastal ja kirjeldas 1690. aastal oma Treatise on Light, mida peetakse esimeseks matemaatiliseks valgusteooriaks. Tema teooriat lükkati alguses tagasi Isaac Newtoni valguskorpuskulaarse teooria kasuks, kuni Augustin-Jean Fresnel võttis 1818. aastal vastu Huygensi põhimõtte ja näitas, et see võib selgitada valguse sirgjoonelist levimist ja diffraktsiooni. Tänapäeval on see põhimõte tuntud kui Huygensi-Fresnelli põhimõte.  Küsimus: millal sündis Huygens?
14