Kirjuta selle lõigu jätkamine - Napoleon III oli püüdnud enne ja pärast Austria-Preisi sõda mõlemalt poolelt territoriaalseid järeleandmisi kindlustada, kuid vaatamata tema vahendaja rollile rahu läbirääkimistel, ei saanud ta midagi. Seejärel lootis ta, et Austria liitub kättemaksusõjaga ja et tema endised liitlased - eriti Lõuna-Saksamaa Baden, Württemberg ja Baier - liituvad. See lootus osutub asjatuks, kuna 1866. aasta leping jõustus ja ühendas kõik Saksa riigid sõjaliselt - kui mitte õnnelikult - Prantsusmaa vastu võitlemiseks. Selle asemel, et Prantsusmaa toetaks mitmesuguseid Saksa liitlasi kättemaksu sõjas Preisimaa vastu, käis Prantsusmaa sõjas kõigi Saksa riikide vastu ilma oma liitlasteta. Von Rooni reorganiseerimine ja Moltke operatiivstrateegia olid Prantsusmaa vastu väga edukad. Preisi mobiliseerimise kiirus üllatas prantslasi ja preisi võime koondada jõudu konkreetsetes kohtades, mis meenutasid Napoleoni I strateegiat seitsekümne aasta eest, ületas prantsuse mobiliseerimise. Kasutades oma tõhusalt paigaldatud raudteevõrgustikku, viidi Preisimaa väed lahinguväljadele puhtaks ja valmis võitlema, samas kui Prantsuse väed pidid lahinguväljadeni jõudmiseks marsima märkimisväärseid vahemaid. Pärast mitmeid lahinguid, eriti Spicherenis
Wörthis, Mars la Touris ja Gravelottes alistasid preislased Prantsuse peamise sõjaväe ja ronisid edasi Metzi ja Prantsusmaa pealinn Pariisi. Nad vangistasid Napoleoni III ja võtsid 1. septembril 1870 Sedanis vangideks terve sõjaväe.