Kokkuvõte artiklist:  Mõte, et keel on erinevate maitseobjektide jaoks eraldatud "vööndideks", on laialdaselt ümber lükatud, kuigi täpne protsess, mis toimub, on endiselt vähe mõistetav. Kuid nüüd on teadlased esmakordselt loonud keele maitsekappude elulaadse kaardi, et teha kindlaks, mis juhtub iga kord, kui me sööme. See näitab, kuidas maitsekolbudel on erinevad rakud, mida kasutatakse, et eristada viie põhilise maitsegrupi vahel. Harvardi juhitud uuringud on esmakordselt kaardistanud maitsekolbid keelel. Teadlased uurisid erinevaid rakuid, mida kasutatakse maitse tuvastamiseks, ja jälgisid, kuidas need rakud molekuleid elusalt kinni püüavad ja töötlevad. Näidatud on maitsekolbud, mida ümbritsevad retseptorrakud (roheline), verelibled (punane) ja kollageen (sinine). Uurimistööd tegi rahvusvaheline meeskond, kuhu kuulusid Austraalia Rahvuslik Ülikool (ANU) ja Harvard Medical School. Nad kasutasid spetsiaalselt loodud mikroskoobisüsteemi, et kujutada hiire keele üksikuid rakke. Kui hiire keelele lasime heleda infrapunase laserkiire, hakkasid erinevad selle osad ja "maitsemolekulid" fluoreskima. Uurijad leidsid, et pingviinid kaotasid enam kui 20 miljonit aastat tagasi kolm viiest selgroogsetest põhilisest maitsest - magusa, kibeda ja maitsva, lihase maitse, mida tuntakse kui umami - ning pole neid kunagi tagasi saanud. Uurijad ütlevad, et geenid kadusid pärast seda, kui külm Antarktika temperatuur sekkus maitse tajumisse. Michigani ülikooli teadlased ütlesid, et nad olid avastuse üle üllatunud. Kuna pingviinid söövad kala, on umami maitse kadumine eriti hämmastav, ütles uuringu juht dr Jianzhi 'George' Zhang, professor UM ökoloogia ja evolutsioonilise bioloogia osakonnas. Dr Zhang kahtlustab, et sensorilised muutused on seotud iidsete kliima jahutamisega Antarktikas, kust pingviinid pärinevad. Kasutades meetodit, mida nimetatakse intravitaalseks multifotonmikroskoobiks, suutsid teadlased seejärel välja valida iga muguse individuaalsed maitsekud. Nad olid ka võimelised märkama veresooni kuni 240 mikroni - 240...
Harvardi juhitud uuringud kaardistasid esimest korda maitseklapid keelel. Teadlased uurisid erinevaid rakke, mida kasutatakse maitse tuvastamiseks. Nad vaatasid, kuidas rakud molekuleid kinni püüavad ja töötlevad. Teadlased tahavad nüüd uurida, kuidas aju reageerib maitsele.