Täitke järgmine lause: Pariisis sai temast Pierre-Joseph Proudhoni jüngri. Ta naasis Hispaaniasse 1837. aastal ja valiti neli korda parlamendiliikmeks (1838, 1840, 1845, 1854) liberaalse partei esindajana. Samal ajal hakkas ta avaldama Kuuba poliitilist ja looduslikku ajalugu käsitleva kolmeteistkümne köitega ajaloo, mille ta lõpetas 1857. aastal. 1939. aastal avaldas ta "Voyage en Hollande et en Belgique sous le rapport de l'instruction primaire, des établissements de bien faisance et des prisons, dans les deux pays" (välja antud Pariisis, 1939. aastal prantsuse ja 1844. aastal hispaania keeles). 1845. aastal asutas ta maailma esimese anarkistliku ajalehe "El Porvenir", mille sulges Galitsia hertsog Ramón María Narváez. Pärast
1848. aasta Prantsuse revolutsioonil lõi ta koos Proudhoniga Prantsusmaa Rahvaste Panga. Brüsselis kohtus ta Krause jüngriga Heinrich Ahrens'iga, kelle õpetusi ta kuulutas Hispaanias enne Julian Sanz del Riot. Ta jätkas majanduse, geograafia, poliitika, ühiskonna ja vanglareformi uuringuid. 1849. aastal saadeti ta Prantsusmaalt välja, sest ta levitas sotsialistlikke ideid. Aastal 1856 saatis Ramón María Narváez ta Hispaaniast Prantsusmaale, kuna ta levitas radikaalseid ideid. Pariisis kohtus ta Karl Marxiga ja Friedrich Engelsiga. Seal töötas ta Uruguay konsulina. Ta naasis Kuubasse aastatel 1859-1860 ja avaldas seal arvukalt uuringuid ja esseesid. Prantsuse-Preisi sõja puhkemisel 1870. aastal läks ta Šveitsi, kus ta suri 23. mail 1871. aastal seitsekümmend kolme aasta vanuses.