6. oktoobril 1934 juhtis Companys Kataloonia rahvuslaste ülestõusu, mida ei toetanud keskme ja konservatiivsed Kataloonia esindajad, Alejandro Lerrouxi juhitud uue keskme ja parempoolse vabariikliku valitsuse vastu, kuhu kuulusid poliitilise partei CEDA ministrid, mida paljud vasakpoolsed sektorid pidasid fašismile lähedaseks. Ta kuulutas välja Kataloonia riigi (Estat Català) "Hispaania Liitvabariigis", mille eest ta arreteeriti ja mõisteti kolmkümmend aastat vangi. Seda toimingut peeti riigipöörde katseks, kuna Companys mässas vasakpoolse vabariikliku valitsuse vastu ja ühines Asturias kaevandjate revolutsiooniga.
- Jah. Companys palus Manuel Azañal, kes juhtumisi oli sündmuste ajal Barcelonas, juhtida hiljuti kuulutatud Hispaania vabariiklikku valitsust, ettepaneku, mida Azaña tagasi lükkas. Hispaania armee tõrjus kuulutuse ja Cataloonia valitsuse liikmed arreteeriti. Pärast 1936. aasta valimisi ja vasakpoolse koalitsiooni Rahvafrondi võitu vabastati ta uue valitsuse poolt ja taastati Kataloonia valitsus.