Einstein oli esimene füüsik, kes ütles, et Plancki kvant (h) avastamine nõuab füüsika seaduste ümberkirjutamist. Oma seisukohta toetuseks tegi ta 1905. aastal ettepaneku, et valgus käitub mõnikord osakena, mida ta nimetas valguskvantiks (vt fotoni ja laine-osakese duaalsus). Bohr oli üks fotoni idee kõige häälekamad vastustajad ja ei võtnud seda avalikult omaks kuni 1925. Foton pöördus Einsteini poole, sest ta nägi seda kui füüsilist reaalsust (kuigi segadust tekitav) numbrite taga. Bohr ei meeldinud sellele, sest see tegi matemaatilise lahenduse valiku meelevaldseks. Ta ei meeldinud teadlasele, kes pidi valima võrrandite vahel. 1913 tõi Bohr kaasa vesiniku aatomi mudeli, mis kasutas kvantspektrit, et selgitada aatomi kvantkvantit. Einstein oli esmalt skeptiline, kuid muutis oma mõtteviisi ja selgitas pärast aatomi spektri muutust kiiresti oma mõtteviisi.
Einstein