Kokkuvõte artiklist:  (CNN) Laupäeva surmav maavärin Nepalis oli "suur", mida eksperdid ootasid piirkonna ajaloo põhjal. Maavärinad on selles Lõuna-Aasia riigis igapäevane sündmus, kuna iga aasta leiavad aset mitu korda 4 või 5 kraadi suurused maavärinad, ütles geoloog ja teaduse ajakirjanik Kate Ravilious. Viimase suurema maavärina puhul 1934. aastal ei olnud mure mitte selles, kas, vaid millal järgmine "suur" maavärin tabas, ütles Ravilious, kes kirjutas 2014. aasta artikli "Kathmandu maavärina õudusunenägu". Ravilious ütles CNN-ile, et Nepalis, mis on sisepiirkonnaga riik, kus infrastruktuur on juba algusest peale habras, võivad sellise maavärina tagajärjed olla "palju tõsisemad". Need kartused said tõeks, kui 7,8 kraadi suurune maavärin, mille keskus oli vähem kui 80 kilomeetri kaugusel riigi pealinna Kathmandust, raputas Nepali, kukutas maha majad, ajaloolised hooned ja jättis rohkem kui 1400 surnuid, ütlesid ametivõimud. "Kuigi see sündmus on suur ja traagiline, ei ole see maailma selles piirkonnas midagi erilist, sest kogu mäestik, mis ulatub Tiibetist peaaegu Kaspia mereni, on kontinentide plaatide vahelise suure kokkupõrke ala", ütles geoloogiline insener Nicholas Sitar California ülikooli Berkeley tsiviil- ja keskkonnatehnika osakonnast. See, mis on seekord erinev 1934. aastast, on Katmandu suurus ja tihedus, mis kannatas mõlema maavärina tõttu suurema kahju all. USA geoloogilise uuringu esindaja Gavin Hayes ütles CNN-ile: "Linnas on elanikkonna arv viimase paari aastakümne jooksul plahvatusega kasvanud. "Kui suurel hulgal inimesi on olemas selline infrastruktuur, mis ei ole varustatud sellise suurusega maavärina vastupanemiseks, siis näete, kui suur on katastroof, mida me praegu näeme". Suur tundmatu on see, mis juhtub edasi, nüüd, kui maavärina esialgsed kõned on möödunud, ütles Ravilious. Kuidas saavad hädaabiteenistused siseneda merepiiritule riigile, mille ainus rahvusvaheline lennujaam on suletud? Kuidas saavad abi transpordivahendid liikuda läbi riigi, kui teed on hävitatud? Kui maavärinad algama hakkavad, siis kuidas mägikojad...
Maavärina teadlased on oodanud Nepalis suurt sündmust alates 1934. aastast. Rahvastiku tihedus, nõrk hoone infrastruktuur suurendas kahju, ütles USGS-i pressiesindaja. "See sündmus, kuigi suur ja traagiline, ei ole selles piirkonnas ebatavaline", ütleb geoloogiline insener.