Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Läbisõit: Suur osa Jupiteri magnetväljast, nagu ka Maa magnetväljast, tekib sisemise dünaamose abil, mida toetavad välises tuumas voolujuhtiva vedeliku ringlus. Kuid samas kui Maa tuum koosneb sulanud rauast ja niklist, koosneb Jupiteri tuum metallist vesinikust. Nagu ka Maa, on ka Jupiteri magnetväli enamasti dipoleeritud, kusjuures põhjapoolne ja lõunapoolne magnetväli asuvad ühe magnettoru otsadel. Kuid Jupiterile asub dipoli põhjapool planeedi põhjapoolkeral ja dipoli lõunapool asub selle lõunapoolkeral, vastupidiselt Maale, mille põhjapool asub lõunapoolkeral ja lõunapool põhjapoolkeral. Jupiteri väljal on ka neljapoolik, kaheksapoolik ja kõrgemad komponendid, ehkki need on vähem kui kümnendik nii tugevad kui dipooli komponent. Dipool on kaldenud umbes 10° Jupiteri pöörlemisteljest; kaldenemine on sarnane Maa kaldendile (11,3°). Selle ekvatoriaalvälja tugevus on umbes 417,0 μT (4,170 G), mis vastab dipolmagnetilisele momendile umbes 2,83 × 1020 T·m3. See teeb Jupiteri magnetvälja umbes 20 korda tugevamaks kui Maa oma ja selle magnetmomendi ~20 000 korda suuremaks. Jupiteri magnetväli pöörleb sama kiirusega kui atmosfääri all olev piirkond, perioodiga 9 h 55 m. Selle tugevuse või struktuuri muutusi ei ole täheldatud alates esimestest mõõtmistest Pioneer kosmoselaeva poolt 1970. aastate keskpaigast kuni 2019. aastani. Juno kosmoseaparaadi vaatluste analüüs näitab väikest, kuid mõõdetavat muutust planeedi magnetväljas, mida täheldati Pioneeride ajastu ajal.  Küsimus: kui palju kraadi on dipol kaldenud Jupiteri teljest
10°