Kokkuvõte artiklist:  Sageli süüdistatakse toetusi ja sotsiaalprogramme selles, et nad muudavad inimeste töötamise soovi vähem tõenäoliseks. Kuid uuringud on näidanud, et vastupidine võib olla tõsi. Üle 19 000 inimesega läbiviidud üleeuroopaline uuring näitas, et mida rohkem riik maksis töötutele või haigetele ja investeeris tööhõiveprogrammidesse, seda tõenäolisemalt soovisid selle elanikud tööd. Üleeuroopaline uuring 19 000 inimese seas näitas, et mida rohkem makstakse töötutele või haigetele, seda tõenäolisemalt soovivad selle riigi elanikud tööd. Eestis, mis on üks kõige vähem lahkeid riike, oli seda ainult umbes 40%. Eelkõige Norras, kus makstakse Euroopa kõrgeimaid hüvitisi, soovis peaaegu 80% inimestest tööd. Vastupidi, Eestis, mis on üks kõige vähem lahkeid riike, oli seda ainult umbes 40 protsenti. Uuringu viisid läbi Oslo ja Akershusi ülikooli kolledži sotsioloogid dr Kjetil van der Wel ja dr Knut Halvorsen. Nad uurisid vastuseid väitele: "Mul oleks hea meel, kui mul oleks tasustatud töö, isegi kui ma raha ei vajaks", mis esitati 2010. aasta Euroopa sotsiaalküsitluse intervjueeritud isikutele. Näljas inimesed on kallimad toetama vaeste abistamist. Aarhusi ülikooli hiljutise uuringu erakordsed tulemused näitasid, et meie keha seisund mõjutab oluliselt meie seisukohta konkreetsetes poliitilistes küsimustes. Uurijad ütlesid, et inimeste toetus näiliselt altruistlikule rikkuse ümberjaotamise poliitikale ei peegelda niivõrd vaestega seotud muret, vaid pigem strateegiat, et kindlustada endale täiendavaid ressursse. Ja nende leiud võivad revolutsioneerida arusaama sellest, kuidas inimesed võtavad poliitilisi seisukohti, meie ideoloogilised vaated on ilmselt mõjutatud põhilisest bioloogiast. Seejärel võrreldi neid vastuseid summadega, mida riigid kulutasid sotsiaalteenuste ja tööhõiveprogrammidele, võttes samal ajal arvesse liikmesriikide vahelisi rahvastiku erinevusi. Suurbritannia oli keskmine hüvitiste suuruse poolest...
Üle 19 000 inimesega läbiviidud üleeuroopaline uuring näitas, et mida rohkem makstakse töötutele, seda tõenäolisemalt soovivad selle riigi elanikud tööd. Norras makstakse kõrgeimaid hüvitisi ja peaaegu 80% inimestest soovis tööd. Vastupidiselt sellele oli Eestis, mis on üks kõige vähem lahkeid riike, seda ainult umbes 40 protsenti.