Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Kuigi Mendeleev oli kogu Euroopas teadusasutuste poolt laialdaselt autasustatud, sealhulgas 1882. aastal Davy medaliga Londoni Kuninglikust Ühingust (mis hiljem andis talle ka 1905. aastal Copley medaliga), astus ta 17. augustil 1890 tagasi Peterburi ülikoolist. 1892. aastal valiti ta Kuningliku Ühingu välismaalase liikmeks (ForMemRS) ja 1893. aastal nimetati ta kaalude ja mõõtude büroo direktoriks, ametikohale, mida ta oma surmani hoidis. Mendeleev uuris ka nafta koostist ja aitas asutada esimese naftatöötlemisettevõtte Venemaal. Ta mõistis, kui tähtis on nafta, kuna see on naftakeemiatööstuse tooraine. Temale on omistatud märkuse, et nafta põletamine kütusena "ole sarnane köögiahju põletamisega pangatähtedega". Aastal 1905 valiti Mendeleev Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia liikmeks. Järgmisel aastal soovitas Nobeli keemiakomitee Rootsi Akadeemiale anda 1906. aasta Nobeli keemiapreemia Mendeleevile perioodilise süsteemi avastamise eest. Rootsi Akadeemia keemiaosakond toetas seda soovitust. Seejärel pidi Akadeemia komitee valiku heaks kiitma, nagu ta seda peaaegu kõigis juhtudel on teinud. Ootamatult tegi akadeemia täiskogu koosolekul Nobeli komitee eriarvamusega liige Peter Klason ettepaneku kandideerida Henri Moissan, keda ta eelistas. Svante Arrhenius, kuigi ta ei olnud Nobeli keemia komitee liige, oli akadeemias suur mõjuvõim ja ta nõudis ka Mendelejevi tagasilükkamist, väites, et perioodiline süsteem oli liiga vana, et tunnistada selle avastamist 1906. aastal. Tema kaasaegsete sõnul oli Arrheniuse motiiviks Mendelejevi vastu olev vihkamine, kuna ta kritiseeris Arrheniuse disotsiatsiooniteooriat. Pärast tulisi vaidlusi valis akadeemia enamus ühe häälega Moissani. Mendelejevi kandidaatide kandideerimise katsed 1907. aastal kukkusid jälle läbi, kuna Arrhenius oli absoluutselt vastu. 1907. aastal suri Mendelejev 72-aastaselt Saint...  Küsimus: Mida tegi Mendeleev 1890. aastal?
loobus Peterburi ülikoolist