Kui IK Pegasi A laieneb punkti, kus selle väliskülg ületab oma kaaslase Roche'i lapi, moodustub valge kääbuse ümber gaasiline akreetsiooniplaat. See gaas, mis koosneb peamiselt vesinikust ja heeliumist, akreedib seejärel kaaslase pinnal. See massiülekanne tähtede vahel põhjustab ka nende vastastikuse orbiidi vähenemist. Valge kääbuse pinnal kogunenud gaas kompresseeritakse ja kuumeneb. Kuid ühel hetkel võib iga punase hiiglase akumuleeritud gaas kasvada märkimisväärsetele mõõtmetele, ulatudes kuni sada korda oma eelmise raadiuse (või suurem). Kui IK Pegasi A laieneb punkti, kus selle väliskülg ületab kaaslase Roche'i labi, moodustub valge kääbuse ümber gaasiline akreetsiooniplaat. See gaas, mis koosneb peamiselt vesinikust ja heeliumist, akreedib seejärel kaaslase pinnal.
100-200 km/s