Kirjuta selle lõigu jätkamine - Mihail Gorbatšovi ülendamine peasekretäriks 1985. aastal ja tema "uus mõtteviis" välis- ja sisepoliitikas oli tõenäoliselt oluline tegur Nõukogude otsuse taganemisel. Gorbatšov oli püüdnud eemaldada Nõukogude Liit Brežnevi juhtimisel aset leidnud majanduslikust stagnatsioonist ning reformida Nõukogude Liidu majandust ja mainet Glasnosti ja Perestrojaka poliitikaga. Gorbatšov oli ka püüdnud leevendada külma sõja pingeid, allkirjastades 1987. aastal USA-ga Vahemaajaliste Tuumarelvade Lepingu ja Afganistanist väljaviimise, mille kohalolek oli kogunud nii palju rahvusvahelist hukkamõistmist. Gorbatšov pidas vastasseisu Hiinaga ja sellest tulenevat sõjalist kogunemist sellel piiril Brežnjevi suurimaks veaks. Peking oli sätestanud, et suhete normaliseerimine peab ootama, kuni Moskva tõmbab oma sõjaväe Afganistani (muuhulgas muu hulgas) ja 1989. aastal toimus esimene Hiina-Venemaa tippkohtumine 30 aasta jooksul. Samal ajal avaldas Gorbatšov survet oma Kuuba liitlastele Angolas, et nad vähendaksid tegevust ja taganeksid, kuigi Nõukogude liitlastele läks seal veidi paremini. Nõukogude Liit tõmbas ka suure osa oma vägedest välja Mongooliast 1987. aastal, kus neil oli ka palju kergem kui Afganistanis, ja pidurdas Vietnami sissetungi Kambodžasse.
kuni 1988. aasta täieliku väljaastumiseni. Nõukogude vägede massiline väljaviimine niisugustest väga vaidlusalustest aladest näitab, et Nõukogude valitsuse otsus Afganistanist lahkuda põhines Nõukogude välispoliitika üldisel muutumisel - vastasseisu vältimisel konflikti vältimisele, kui see on võimalik.