Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Läbipääs: Kuid erinevalt Poincaré poolt kasutusele võetud väljamõeldud suurustest pidas ta seda reaalseks füüsiliseks üksuseks. Abraham märkis ka (nagu Lorentz 1899. aastal), et see mass sõltub ka suundist ja lõi nimed "pikkusjooneline" ja "transversaalne" mass. Erinevalt Lorentz'ist ei lisanud ta oma teooriasse kokkutõmbumise hüpoteesi ja seetõttu erinevad tema massi mõisteid Lorentz'i omadest. Tuginedes eelmisele tööle elektromagnetilise massi kohta, tegi Friedrich Hasenöhrl ettepaneku, et osa keha massist (mida ta nimetas nähtavaks massiks) võib pidada kiirguseks, mis tõmbub õõnsuse ümber. Kiirguse "silmne mass" sõltub temperatuurist (sest iga soojendatud keha kiirgab kiirgust) ja on proportsionaalne selle energiaga. Hasenöhrl väitis, et see energia-nähtav-mass suhe kehtib ainult seni, kuni keha kiirgab, st kui keha temperatuur on suurem kui 0 K. Alguses andis ta väljendit  Milline muutuja määrab kiirguse nähtava massi?
temperatuur