Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  A-klassi tähtede, nagu IK Pegasi A, spektril on tugevad Balmeri vesinikujooned koos ioniseeritud metallide imendumisjoonidega, sealhulgas 393,3 nm lainepikkuses ioniseeritud kaltsiumi (Ca II) K-joon. IK Pegasi A spektri klassifitseeritakse marginaalseks Am (või "Am:"), mis tähendab, et sellel on A spektri klassi omadused, kuid see on marginaalselt metalliline. See tähendab, et selle tähe atmosfääril on veidi (kuid ebanormaalselt) kõrgemad absorptsioonijooned kui tavalised metalli isotoopide puhul. Am-tüüpi spektrilised tähed on sageli lähedaste binäärtähtede liikmed, kelle kaaslane on umbes sama massi, nagu IK Pegasi puhul. A-tüüpi spektrilised tähed on kuumemad ja massiivsemad kui Päike. Kuid selle tagajärjel on nende eluiga peasekvendi peal vastavalt lühem. Tähe mass on sarnane IK Pegasi A (1,65 M<unk>) massile, eeldatav eluiga on 2<unk>3 × 109 aastat, mis on ligikaudu pool Päikese praegusest vanusest. Massi osas on suhteliselt noor Altair Päikesele lähim täht, mis on komponendi A <unk> tähe analoog. See on hinnanguliselt 1,7 M<unk>. Kaksiküsimuslik süsteem on sarnane Siriuse lähedal asuva süsteemiga, millel on A-klassi primaar- ja valge kääbus kaaslane. Siiski on Sirius A massiivsem kui IK Pegasi A ja selle kaaslase orbiit on palju suurem, mille poolsuur telg on 20 AU.  Küsimus: Millise valgusti tüübi näide on IK Pegasi?
A-klassi tähed