Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Aastal 401 eKr andis Artaxerxes talle oma tütre Rhodogoune'i. Kaks kirjutist kuningas Antiochus I Commagene tema monumendi Nemrut, Orontes, nimega Aroandes (poeg Artasouras ja abikaasa Artaxerxes tütre Rhodogoune), loetakse, muu hulgas, kui esivanem Orontids valitsemine Commagene, kes jälgis oma perekonna tagasi Darius I. Diodorus Siculus mainib teise Orontes, võib-olla sama, et aastal 362 eKr oli satrap Misia ja oli juht Satrap Revolutsioon Väike-Aasias, mille kohta ta oli hästi sobiv, sest tema aadlik päritolu ja tema vihkamine kuningas. Võimuarmastus ja pettus eksitasid teda ning ta reetis oma kaassatraabid kuningale. Kuid ta mässas teist korda, ilmselt tänu oma rahulolematusele kuninga tasude üle, ja käivitas mitu rünnakut, mis jätkusid uue kuninga Artaxerxes III Ochus valitsemise ajal. Selle aja jooksul vallutas ta ka Pergamo linna ja võttis selle enda valdusse, kuid lõpuks pidi ta saama kuningaga leppima. Aastal 349 austati teda ateenlaste dekreediga kodanikuõigustega ja kuldse kroonidega. Ta lõi palju münte Clazomenae, Phocaea ja Lampsacus satraapide ülestõusu ajal. Kõik järgnevad orontidid on tema järeltulijad. Darius III oli Armeenia satraap pärast Orontest 344 kuni 336 eKr. Armeenia kontingent oli kohal Gaugamela lahingus Oronte ja teatud Mithraustee juhtimisel. Diodorus mainis, et Orontes oli Makedoonia kindrali Peucestas'i sõber. Armeenia läks ametlikult Makedoonia impeeriumi alla, kui selle valitsejad alistusid Aleksander Suurele. Aleksander määras pärast Orontes II alistamist Armeeniat valitsema Orontid nimega Mithranes. Pärast Aleksandri surma (323 eKr) Babüloonis sõlmitud kokkuleppel anti Armeenia Neoptolemusele ja ta hoidis seda kuni oma surmani lahingus 321 eKr. Umbes 302. aastal eKr viidi Orontes pealinna Armavirist Yervandashatisse.  Küsimus: Kes valitses Armeeniat pärast Aleksander Suure surma?
Neoptolemus