Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Ajalugu: Ajalooliselt kasutati kulla mündit laialdaselt rahavahendina; kui võeti kasutusele paberraha, oli see tavaliselt kuuli või kuldmündi vastu lunastatav kviitung. Raha süsteemi, mida tuntakse kui kullastandardit, sai teatud kaalu kulla valuutaühiku nime. Pika aja jooksul kehtestas Ameerika Ühendriikide valitsus USA dollari väärtuse nii, et üks troojaunt oli võrdne 20,67 dollariga (0,665 dollarit grammi kohta), kuid 1934. aastal langes dollari väärtus 35,00 dollarile troojauntsi (0,889 dollarit grammi kohta). 1961. aastaks oli seda hinda raske säilitada ja USA ja Euroopa pankade kogum nõustus turgude manipuleerimiseks, et vältida kulla nõudluse suurenemise tõttu valuutade edasist devalveerimist. 17. märtsil 1968 põhjustasid majanduslikud asjaolud kulla kogumi kokkuvarisemise ja kehtestati kaheastmeline hinnakujundus, mille kohaselt kasutati rahvusvaheliste kontode arveldamiseks endiselt kulda vana 35 dollari eest troojauntsi eest (1,13 dollarit g), kuid kulla hind era turul lasti kõikuma; see kaheastmeline hinnakujundus loobuti 1975. aastal, kui kulla hind jäeti vabalt turule. Keskpankadel on endiselt väärtuse säilitamiseks ajaloolised kullavarud, kuigi nende tase on üldiselt langenud. Maailma suurim kullavarustus on USA Föderaalreservi Panga New Yorgis, mis hoiab umbes 3% teadaolevast kullast, mis on olemas ja mis moodustab tänapäeval, samuti sarnane USA kullavarustus Fort Knoxis.  Küsimus: Millist ressurssi kasutavad keskpangad väärtuse mõõtmena?
kullavarud