Kirjuta sellele lõigule jätk - Coolidge'ile tähistab Hispaania-Ameerika sõda "epoka algust" (p. 121). Lõpetades Monroe doktriini, astub Ameerika Ühendriigid täielikult ülemaailmsesse poliitikasse, alustades sõjalist konflikti Hispaaniaga. Kuigi kõige tähelepanuväärsemad sõja põhjused on USS Maine'i uppumine ja sensatsioonilised uudised Kuuba revolutsioonist Joseph Pulitzer'i "New York World" ja William Randolph Hearst'i "New York Journal", leiab Coolidge Hispaaniaga sõja veel mitmeid põhjusi. Nende hulka kuuluvad juba halvad suhted riikide vahel ja Ameerika soov laiendada oma mõju Hispaania territooriumil. Sõda ise Coolidge'ile ei ole väärt eriti üksikasjalikult arutada. "Sõda oli lühike veretu kahe väga ebavõrdsete ressurssidega rahva vahel. Seal oli vaid kolm lahingut, mis väärisid seda nime, - kaks vees ja üks maal. "
, ja San Juan Hill. Kuigi ta kiidab Ameerika sõjaväe jõupingutusi, märgib ta, et Hispaania vähenenud tähtsus maailmavõimuna on Ameerika võidu peamine põhjus. Teised ajaloolased väidavad isegi, et USA väed olid halvasti varustatud, ettevalmistamata ja väiksed. Kuigi sõda kestis vaid lühikest aega, tõi see nii Kuubale kui ka Ameerika Ühendriikidele kaasa ulatuslikud muutused. Nende hulka kuuluvad suurenenud Ameerika mõju, tänu mereväe juurdepääsule Vaikse, Atlandi ja Kariibi ookeanidele, Kuuba vabastamine ja Ameerika ülemaailmne maine. Coolidge kommenteerib seda mainet: "Riigi rikkuse ja õitsengu, selle elanike leidlikkuse ja praktiliste võimete ning eriti nende raha teenimise innukuse kuulsus oli laialt levinud".131)