Täitke järgmine lause: 1880ndatel aastatel toimus Euroopa riikide vahel intensiivne võistlus Aafrika territooriumide üle, mida tuntakse kui Aafrika võitlust. See protsess kulmineerus 1884. aasta Berliini konverentsil, kus asjaomased Euroopa riigid leppisid kokku oma territoriaalsete nõudmiste ja edasiste sõjategevuse reeglite osas. Selle tulemusena sai Prantsusmaa kontrolli Niigeri jõe ülemise oru üle (mis on ligikaudu võrdne tänapäeva Mali ja Niigeri aladega). Prantsusmaa oli juba
vallutas enamiku Põhja-Alžeeriast ajavahemikul 1830-47, lisades selle Prantsusmaa lahutamatu osana. Prantsusmaa okupeeris tänapäeva Nigeeri ala 1900. aastal, kuulutades selle sõjaliseks territooriumiks, mida algselt valitseti Zinderist. Algselt kuulus Niger koos tänapäeva Mali ja Burkina Fasoga Ülem-Senegali ja Nigeri kolooniasse, kuid see jagati välja 1911. aastal ja sai Prantsuse Lääne-Aafrika föderaalkolonia ("Afrique occidentale française", lühendatud AOF) osaks. Vahepeal oli Prantsusmaa Alžeeriast rannikupiirkonnast lõunasse tunginud, vallutades 1902. aastal suure osa Alžeeria Sahara piirkonnast. Prantsuse Lääne-Aafrika ja Prantsuse Alžeeria vaheline piir (st see, mis on nüüd Alžeeria piirid Mauritaania, Mali ja Niigeriga) lepiti kokku 7. juunil 1905 Ülem-Senegali ja Niigeri komandand ja Prantsuse Alžeeria departemangu de l'Oasis sõjalise komandandi vahel. Piiri määratleti täiendavalt 1909. aasta juuni Niamey konventsioonis.