Täitke järgmine lause: Briti armee jalaväerügemendi värvid, lipud ja lipud identifitseerivad üksust ja tähistavad selle vägede kogunemispunkti. Need olid eriti olulised varases sõjas, kui sõjaväljal tekkis suits, mis tegi sõbra ja vaenlase eristamise raskeks. Värvid muutusid rügementide jaoks oluliseks talismanniks, mis esindas nende traditsioone ja au; vaenlase värvi vallutamist peeti suureks saavutuseks, samas kui oma värvide vallutamise lubamine või vaenlase "kaotamine" peeti rügemendi aule mustaks plekiks. Võitlusel kandsid lipuid enseenid, kõige nooremad ja sageli noorimad rügemendi ohvitserid, ning neid paigutati üksuse ette ja keskele. Nende väärtuse ja silmapaistvuse tõttu olid prahvid silmitsi märkimisväärse riskiga. Et abistada lipuväelasi (kes olid sageli kõigest 16-aastased) rasketest lippudest hoidmisel ja värvide kaitsmisel, määrati värviüksusele mitmed kogenud seersandid, kes olid relvastatud spontoonidega. Alates 1813. aastast võeti nendele meestele au märgina kasutusele uus auastme, värvi seersant. Kui värviline rühm kannatas kaotajaid, võtsid nende asemele teised ohvitserid, seersandid ja vajaduse korral ka teised auastmed. Waterloo lahingus aastal 1815 hukkus või sai haavatud 40nd (II Somersetshire) jalaväe rügemendi 14 seersanti, kes teenisid värvilises rühmas.
Alma lahingus kaotas 21. (Royal North British Fusilier) jalaväe rügemendi värviüksus 3 ohvitseri ja 17 seersantit.