Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Pärast oma uurimistööd mattis Perring röövlite tunneli, mis on siiani ligipääsetav. Userkafi püramiid sai ametlikele dokumentidele lisatud mõned aastad hiljem 1842. aastal, kui Karl Richard Lepsius nimetas selle oma püramiidide nimekirja numbri XXXI all. Kuna Perring oli tol ajal juba röövlite tunneli maha matnud, ei uurinud K. R. Lepsius püramiidi edasi. Püramiid jäi siis hooletusse kuni 1927. aasta oktoobrini, kui Cecil Mallaby Firth ja arhitekt Jean-Philippe Lauer hakkasid seal kaevama. Esimesel kaevamishooajal puhastasid Firth ja Lauer püramiidi ala lõunapoolset külge, avastades Userkafi surnukuuri ja palju hilisema Saite perioodi hauakambrid. Järgmisel aastal avastasid Firth ja Lauer Userkafi kahelna kivi reliefplaadi ja kolossaalse punase graniidi peaga, mis näitasid, et ta oli püramiidi omanik. Pärast Firth'i surma 1931. aastal ei toimunud seal kaevamisi, kuni Lauer jätkas neid 1948. aastal. Lauer töötas seal kuni 1955. aastani, puhastades ja planeerides uuesti surnukuuri ja uurides püramiidi idapoolset külge. Lahkamiskompleksi põhja- ja läänepoolseid uuringuid tegi alates 1976. aastast Ahmed el-Khouli, kes kaevas välja ja taastas püramiidi sissepääsu. Siiski oli sissepääs 1991. aasta maavärinas varjatud prahi alla. Hiljutisemat tööd püramiidi kallal tegi Audran Labrousse 2000. aastal.  Mis osa Perringi uuringutest pole enam kättesaadav?
Röövlite tunneli.