Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Kui Sihanouk oli Prantsusmaale reisinud, toimus Phnom Penh'is Vietnami-vastased mässud (mis olid osaliselt valitsuse poolt toetatud), mille käigus vallandati Põhja-Vietnami ja Viet Cong'i saatkonnad. Kuninga äraolekul ei teinud Lon Nol midagi, et neid tegevusi peatada. 12. märtsil sulges peaminister Sihanoukville'i sadama Põhja-Vietnamile ja esitas neile võimatu ultimatuumi. Kõik PAVNi/Vietkongi väed pidid Kambodža pinnalt 72 tunni jooksul (15. märtsil) välja astuma või seista silmitsi sõjalise tegevusega. Sihanouk, kes kuulis rahutustest, suundus Moskvasse ja Pekingi, et nõuda, et PAVNi ja Vietcongi patroonid teostaksid oma klientide üle rohkem kontrolli. 18. märtsil 1970 palus Lon Nol, et Rahvusassamblee hääletaks prinsi tulevase riigi juhtimise üle. Sihanouk kukkus võimult 86 vastu 3 häälega. Heng Chengist sai Rahvusassamblee president, samas kui peaministrile Lon Nol'ile anti erakorralisi volitusi. Sirik Matak jäi asepeaministri ametikohale. Uus valitsus rõhutas, et võimu üleandmine oli olnud täiesti seaduslik ja põhiseaduslik ning see sai enamiku välisriikide valitsuste tunnustuse. On olnud ja on jätkuvalt süüdistusi, et USA valitsus mängis mingit rolli Sihanouki kukutamises, kuid neid tõendeid ei ole kunagi leitud. Enamik keskklassi ja haritud khmeritest oli printsist väsinud ja tervitas valitsuse vahetust. Nendega ühinesid sõjaväelased, kelle jaoks oli Ameerika sõjaväe ja rahalise abi tagasituleku väljavaade tähistamise põhjuseks. Mõne päeva pärast tema vallandamist, Sihanouk, nüüd Pekingis, ringhäälingu üleskutse inimestele vastu usurpatorid. Demonstratsioonid ja rahutused toimusid (peamiselt PAVNi/Vietkongide kontrolli all olevate piirkondade piires), kuid valitsust ei ähvardanud üleriigiline rahutuste laine. Ühes intsidendi Kampong Cham 29. märtsil aga, vihane rahvahulk tappis Lon Nol vend, Lon Nil, rebis välja tema...  Küsimus: Mida rõhutas uus valitsus?
võimu üleandmine oli olnud täiesti seaduslik ja põhiseaduslik