Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Läbisõit: Belgia oli esimene mandri-Euroopa riik, kus 19. sajandi alguses toimus tööstusrevolutsioon. Liège ja Charleroi arendasid kiiresti kaevandust ja terasetööstust, mis õitses kuni 20. sajandi keskpaigani Sambre ja Meuse orus ja muutis Belgia üheks kolmest kõige tööstuslikumast riigist maailmas aastatel 1830-1910. 1840ndatel aastatel oli aga Flandria tekstiilitööstus tõsises kriisis ning piirkond kogenud näljahäda aastatel 1846-1850. Pärast Teist maailmasõda kogesid Gent ja Antwerpen kiiret keemiatööstuse ja naftatööstuse laienemist. 1973. ja 1979. aasta naftakriis tõi majanduse majanduslangusesse; see kestis eriti kaua Wallonias, kus terasetööstus oli muutunud vähem konkurentsivõimeliseks ja kogenud tõsist langust. 1980ndatel ja 1990ndatel aastatel liikus riigi majanduskeskus edasi põhja poole ja on nüüd koondunud rahvarohkele Flandria teemandipiirkonnale. 1980. aastate lõpus oli Belgia makromajanduspoliitika tulemusena valitsuse kumulatiivne võlg moodustanud umbes 120% SKPst. Alates 2006. aastast oli eelarve tasakaalus ja riigivõlg oli 90,30% SKPst. 2005. ja 2006. aastal olid SKP reaalkasv 1,5% ja 3,0% võrra veidi üle euroala keskmise. 2005. aastal oli 8,4% ja 2006. aastal 8,2% tööpuuduse määr, mis oli piirkonna keskmisele lähedal. 2010. aasta oktoobris oli see tõusnud 8,5%-ni võrreldes Euroopa Liidu (EL 27) keskmisega 9,6%. Alates 1832. aastast kuni 2002. aastani oli Belgia valuuta Belgia frang. Belgia võttis euro kasutusele 2002. aastal ning esimesed euromüntide komplektid valmistati 1999. aastal. Ringlusse suunatud Belgia standardmüntidel on monarhi portree (esimene kuningas Albert II, alates 2013. aastast kuningas Philippe).  Küsimus: Millal näljahäda algas?
1846. aasta