Kokkuvõte artiklist:  (CNN) On üks vana ütlus, mis ütleb, et Cabo Verde saartel elab rohkem muusikuid ruutkilomeetri kohta kui üheski teises riigis maailmas. Tegelikult on sellist kindlat väidet peaaegu võimatu tõestada. Kuid selle legendi taga on teatud faktiline täpsus: see tähtis ja uhke suhe, mis sellel vaid 500 000 elanikuga Atlandi saarelinnal on muusikaga. Umbes 350 miili kaugusel Aafrika läänerannikust asuv Kap Verde on pikka aega olnud kultuuride, ajaloo ja rasside võrgustik. Endine Portugali territoorium oli kunagi transatlantilise orjakaubanduse peamine koht, 16. sajandi piraatide sihtmärk ja pagendatud juutide varjupaik. Sellest mitmekesisest sulamiskottist sündisid batuque, morna, funana ja teised ainulaadsed muusika stiilid. Nüüd püüab Cabo Verde kasutada seda rikkalikku kultuuripärandit, et aidata oma majandust õitseda. Kuna Cabo Verde ei oma naftat, gaasi, kulda, teemante ega traditsioonilisi loodusvarasid, mis on toetanud kasvu paljudes teistes Aafrika riikides, on ta pidanud otsima alternatiivseid sektoreid, mis aitaksid tal areneda. Ja mis on alternatiivsem, kui muusika majandus? "Lisaks kalale on (Cape Verde puhul) üsna tavaline öelda, et "meie suurim rikkus on muusika ja kultuur", ütles Christine Semba Womex'ist, mis on rahvusvaheline võrgustik maailma muusika žanri jaoks. Muusika majanduslikku potentsiaali on tunnistanud ka Cabo Verde peaminister Jose Maria Neves, samas kui riigi kultuuriministeeriumi juhib Mario Lucio de Sousa, kes ise on populaarne muusik. "Meie riigi tulevik seisneb meie loomisvõimelisuses, meie innovatsioonivõimelisuses", ütles Neves 2013. aastal Maailma Kaubandusorganisatsiooni konverentsil, viidates muusikale ja kunstile. Loovmajanduse muud elemendid on käsitöö, moe ja visuaalne kunst, kui nimetada vaid mõningaid. Kuid ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi 2013. aasta aruandes märgitakse, et Kap Verde loominguline sektor on endiselt suhteliselt väike osa selle...
Cabo Verde püüab kasutada rikkalikku kultuuripärandit. Väike saareriik tahab arendada loomingulist majandust.