10. sajandi lõpus sai praegune Põhja-Makedoonia Vabariik esimese Bulgaaria impeeriumi poliitiliseks ja kultuuriliseks südameks, pärast seda, kui Bütsantsi keisrid Johann I Tzimiskes vallutasid Bulgaaria riigi idaosa 970-971 aasta Vene-Bütsantsi sõja ajal. Bulgaaria pealinn Preslav ja Bulgaaria tsaar Boris II võeti kinni ning Bulgaaria kuningriigi kuningriigivõimud paigutati Aya Sofiasse, mis viis Bulgaaria ametliku annekteerimiseni Bütsantsile. Uus pealinn loodi Ohridis, mis sai ka Bulgaaria patriarhaadi asukohaks. Uus dünastia, tsaar Samuil ja tema järeltulijate juhitud Komitopuli, jätkas vastupanu Bütsantsi vastu veel mitu aastakümmet, enne kui ka alistusid
aastal 1018. Bulgaaria lääneosa, sealhulgas Makedoonia, liideti Bütsantsi impeeriumiga Bulgaaria provintsina (Bulgaaria teema) ja Bulgaaria patriarhaat vähendati arhipiiskopkonda.