Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Päikese arengu teoreetilised mudelid viitavad sellele, et 3,8 kuni 2,5 miljardit aastat tagasi, arheense eoni ajal, oli Päike ainult umbes 75% nii hele kui täna. Selline nõrk täht ei oleks suutnud säilitada Maa pinnal vedelikku vett ja seega ei oleks elu saanud areneda. Kuid geoloogilised andmed näitavad, et Maa on kogu oma ajaloo vältel püsinud üsna konstantse temperatuuri juures ja et noor Maa oli mõnevõrra soojem kui praegu. Teadlaste üks teooria on, et noore Maa atmosfäär sisaldas palju suuremaid kasvuhoonegaaside koguseid (nagu süsinikdioksiid, metaan) kui tänapäeval, mis vangistasid piisavalt soojust, et kompenseerida sellele jõudnud väiksemat päikeseenergia kogust. Arhease sedimentite uurimine ei ole siiski kooskõlas hüpoteesiga, et kasvuhoonegaaside kontsentratsioon on kõrge. Selle asemel võib mõõdukat temperatuuri seletada madalama pinna albedoga, mis on tingitud väiksemast mandripiirkonnast ja "bioloogiliselt põhjustatud pilvete kondenseerimiskeskkondade puudumisest". See oleks põhjustanud päikeseenergia suurema imendumise, kompenseerides seega väiksemat päikeseenergia toodangut.  Küsimus: Kui kaugele minevikku päike paistis 75 protsenti sellest, kui ta paistab täna?
3,8 kuni 2,5 miljardit aastat tagasi