Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Läbisõit: Rooma impeerium saavutas oma suurima territoriaalse ulatuse 2. sajandil; järgnevad kaks sajandit olid tunnistajaks Rooma kontrolli aeglasele langusele oma äärealadel. Majanduslikud probleemid, sealhulgas inflatsioon, ja väline surve piiridesse ühendati, et luua kolmanda sajandi kriis, kus keiserid tulevad troonile, et neid kiiresti asendada uute usurpatoritega. Sõjaline kulu kasvas järk-järgult 3. sajandil, peamiselt vastuseks sõjale Sasanide impeeriumiga, mis taaselustati 3. sajandi keskel. Armee suurus kahekordistati ning ratsavägi ja väiksemad üksused asusid Rooma leegioni asemel peamiseks taktikaliseks üksuseks. Sissetuleku vajadus tõi kaasa maksude suurenemise ja kurii või maaomanike klassi arvade vähenemise ning nende arvade vähenemise, kes olid valmis kandma oma kodulinnades ametikohtade kandmise koormat. Armee vajaduste rahuldamiseks vajas keskvalitsuses rohkem bürokraate, mis viis tsiviilisikute kaebuste juurde, et impeeriumis oli rohkem maksukogujate kui maksumaksjate arvu. Keiser Diocletian (v. 284 <unk> 305) jagas impeeriumi 286. aastal eraldi juhitavateks ida- ja läänepoolseteks poolteks; impeeriumi ei peetud oma elanike ega valitsejate poolt jagatuks, kuna ühe jaotuse õiguslikke ja halduslikke väljakuulutusi peeti teisel kehtivaks. Aastal 330, pärast kodusõja perioodi, sai Konstantinus Suur (v. 306 <unk> 337) asutas taas Bütsantsi linna, mis sai nimeks Konstantinopolis. Diocletianuse reformid tugevdasid valitsuse bürokraatiat, reformisid maksustamist ja tugevdasid sõjaväge, mis ostis keisririigi aega, kuid ei lahendanud probleeme, millega ta silmitsi seisis: muu hulgas ülemäärane maksustamine, langenud sünnituse määr ja surve oma piiridel. Kodusõjad rivaalitavate keiserite vahel muutusid 4. sajandi keskpaigaks, mis juhtis sõdurid keisririigi piirivägedest ja võimaldas sissetungijatel tungida. Suurema osa 4. sajandist stabiliseerub Rooma ühiskond uues vormis, mis erineb...  Küsimus: millal hakkasid ettevõtjate vahelised kodusõjad sagedamini?
4. sajandi keskpaik,