Täitke järgmine lause: India lüüasaamine Hiina-India sõjas oli tõsine šokk võrreldes tema ülemaailmsete püüdluste ja tunnustamisega. Suured sõjategevused ja sõjaväelised tagasilöögid andsid purustava löögi tema enesekindlusele ja uhkusele. India oli sunnitud pöörduma lääne poole, et saada sõjalist ja poliitilist toetust. Pärast konflikti Hiinaga osales India kahel sõdal Pakistaniga ja sisenes poliitilise ebastabiilsuse, majandusliku stagnatsiooni, toidupuuduse ja näljahäda tingimustes. India roll ÜRO-s vähenes, mis tuli nii India imago kui ka Nehru-järgse poliitilise juhtimise teadliku otsuse tulemusena võtta ÜRO-s madalat profiili ja rääkida ainult India elutähtsatest huvidest. See poliitika muutus rakendati 1965. aasta julgeolekunõukogu arutelude ajal Kashmiri kohta, kui India välisminister Swaran Singh tormas dramaatiliselt istungist välja, reageerides Pakistani välisministri Zulfikar Ali Bhutto mõõdumatele sõnadele. Stanley Kochanek näitab oma raamatus "India muutuv roll ÜRO-s", kuidas "kahepoolsusest sai India välispoliitika juhtiv põhimõte", vähendades ÜROd lihtsalt "arsti sellise kontakti säilitamise areeniks". Peale selle sai Nõukogude Liidu toetus palju tähtsamaks kui aeglane ja otsustusvõimetu ÜRO Julgeolekunõukogu, kui India sai oma
Suurim strateegiline võit, võites Hiinat 1967. aasta sõjas, jagades Pakistan kaheks ja eraldades iseseisva Bangladesh 1971. aastal.