Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Läbisõit: Kuigi Marsil ei ole üleilmse magnetvälja olemasolu kohta tõendeid, näitavad vaatlused, et planeedi koore osad on magnetiseeritud, mis viitab sellele, et minevikus on esinenud selle dipoolvälja vahelduvaid polaarsuse pööramisi. See magnetiliselt tundlike mineraalide paleomagnetism on sarnane Maa ookeanide põhjas leiduvate vaheldumistega. Üks teooria, mis avaldati 1999. aastal ja uuesti uuriti 2005. aasta oktoobris (Mars Global Surveyor'i abiga), on see, et need ribad viitavad plaatide tektonilisele aktiivsusele Marsil neli miljardit aastat tagasi, enne kui planetaarne dynamo lakkas toimimast ja planeedi magnetväli langes. Arvatakse, et Päikesesüsteemi moodustumise ajal tekkis Marss Stohastilise protsessi tulemusena, mis oli ainete kogunemine protoplaneetilisest ketast, mis orbitis Päikest. Marsil on palju iseloomulikke keemilisi omadusi, mis on tingitud tema asukohast Päikesesüsteemis. Elemendid, millel on suhteliselt madal keemistemperatuur, nagu kloor, fosfor ja väävel, on Marsil palju levinumad kui Maal; need elemendid tõukati tõenäoliselt välja noore Päikese energilise päikesetuule poolt. Pärast planeetide moodustumist olid kõik allutatud nn hilisele raskele pommitamisele. Umbes 60% Marsi pinnast näitab selle ajastu kokkupõrkeid, samas kui suur osa ülejäänud pinnast on tõenäoliselt nende sündmuste põhjustatud tohutute kokkupõrkebasseinide all. On tõendeid Marsi põhjapoolkeral asuva tohutu impaktbasseini kohta, mis ulatub 10 600 x 8 500 km (6,600 x 5,300 mi) ulatuses või on ligikaudu neli korda suurem kui Kuu Lõunapoolne <unk> Aitkeni bassein, mis on suurim siiani avastatud impaktbassein. See teooria viitab sellele, et Marsile tabas umbes neli miljardit aastat tagasi Pluuto suurune keha. See sündmus, mida peetakse Marsi poolkera lahknemise põhjuseks, lõi pehme Borealis'i basseini, mis katab 40% planeedist.  Küsimus: Kui kaua aega tagasi see teooria väidab, et objekt tabas Marsi?
neli miljardit aastat tagasi