Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Üleminek: Technetiumil ei ole looduslikku bioloogilist rolli ja seda ei leidu tavaliselt inimorganismis. Tehnetiumi toodetakse tuumaplahvatuse käigus suurel hulgal ja see levib kergemini kui paljud radionukliidid. Tundub, et sellel on madal keemiline mürgisus. Näiteks ei tuvastatud olulisi muutusi vere koostises, kehakaaludes ja elundite kaaludes ning toidu tarbimises rottidel, kes võtsid mitu nädalat kuni 15 μg tekneesium- 99 grammi toidu kohta. Tehnetiumi radioloogiline mürgisus (massiühiku kohta) sõltub ühendist, isotoobi kiirgusliigist ja isotoobi poolväärtusajast. Kõiki tehnetiumi isotoope tuleb käsitleda hoolikalt. Kõige levinum isotoop, technetium-99, on nõrk beeta-emiteerija; sellist kiiritust peatavad laboratooriumi klaasist vaatepinnad. Tehnetiumiga töötamise peamine oht on tolmu sissehingamine; selline radioaktiivne saastumine kopsudes võib kujutada endast märkimisväärset vähiriski. Enamiku tööde puhul piisab hoolikast käsitsemisest suitsukappi ja kindakapi pole vaja.  Küsimus: Mis on Technetiumiga töötamise kõige ohtlikum risk?
tolmu sissehingamine