Bytom oli 19. sajandil kuni 20. sajandi keskpaigani üks põhilisi Poola vastupanuvõimu keskusi germaniseerimise vastu Ülem-Sileesias. Siin moodustati ja tegutsesid Poola sotsiaalsed, poliitilised ja kultuurilised organisatsioonid. Alates 1848. aastast avaldati siin ajalehte "Times". 1863. aasta jaanuari ülestõusu ajal salakäitsid poolalased linna kaudu suure koguse püssirohtu Poola osalejatele. 1905. aasta Preisi rahvaloenduse järgi oli Beutheni linnas 60 273 elanikku, kellest 59% rääkis saksa keelt, 38% rääkis poolakeelt ja 3% oli kakskeelsed. 1895. aastal asutati Poola Gimnastikaühendus "Sokół" ja Sileesia ülestõusude ajal 1919-1920 asutati Poola jalgpalliklubid Poniatowski Szombierki ja Polonia Bytom, mis hiljem, pärast Teist maailmasõda võitsid Poola riiklikud meistrivõistlused. Pärast Esimest maailmasõda oli 1921. aasta Ülem-Sileesia rahvahääletusel 74,7% häältest Beutheni linnas Saksamaa poolt ja 25,3% olid Poola poolt, mille tõttu see jäi Saksamaale Ülem-Sileesia provintsi osana. Sõdavahemikus oli Bytom üks kahest Saksamaa linnast (koos Kwidzyniga), kus oli lubatud Poola spordisaal tegutseda. 1923. aastal asutati Bytomis Saksamaal Poola Liidu filiaal. Seal oli ka Poola lasteaed, kaks skaudiväge ja Poola pank. Salajases "Sicherheitsdienst" aruandes aastast 1934 nimetati Bytomit üheks Poola liikumise peamiseks keskuseks Lääne-Lõunas-Sileesias. Poola aktiviste tagakiusati alates 1937. aastast. Bytomi sünagoogi põletasid SS ja SA sõdurid kristallöö ajal.
9.-10. novembril 1938. Enne 1939. aastat asus linn koos Gleiwitzi (nüüd Gliwice)ga Saksa Sileesia lõunaosas.