Täitke järgmine lause: Szold õppis Pressburgi Jeshivas rabbi Jacob Fischeri, Vrbové'i Wolf Kollini ja Benjamin Wolf Löw õppejõudude juures ning sai rabbi loa Judah Assod'ilt Bur'ist ja Simon Sidon'ilt Tyrnau'st. 1848. aastal õppis ta Viinis, kuid kui
Selle aasta revolutsioon puhkes, ta läks Pressburgi. Aastatel 1849-1855 õpetas ta Ungaris eraperekondades ja viimastel aastatel läks ta Breslau Juudi Teoloogilisse Seminari ja Breslau Ülikooli, kus ta jäi kuni 1858. aastani. Õpilane olles toimetas ta pühadel päevadel Briegis, Sileesias (1857) ja Stockholmis, Rootsis (1858). Aastal 1859 võttis ta vastu kutse templist Oheb Shalom (Baltimore, Maryland), kelle teenistuses ta jäi kuni oma surmani, esmalt rabbi ja hiljem (pärast 1892) emiteeritud rabbi. Ta saabus Ameerika Ühendriikidesse 21. septembril 1859, umbes kuu pärast seda, kui oli abiellunud Sophie Schaariga, ja võttis kohe aktiivselt üle koguduse juhtimise. Tema juhtimisel kasvas see kiiresti ja tema eeskujuga ajendatuna sai see laialdaselt tuntud oma Sabati range järgimise poolest. Enne Szold'i saabumist oli kogudus omaks võtnud Shabbati teenistuses kasutamiseks "Minhag America" (mis oli uus palvekirja, mille oli kirjutanud Isaac Mayer Wise, reformrabbi); suurte sügispühapäevade ajal pöördus see tagasi "Minhag Ashkenaz" juurde; pärast paljude arutelude läbiviimist oma kogudusega tutvustas Szold uut palvekirja "Abodat Yisrael", mis järgis hoolikalt traditsioonilisi joonistusi. Selle palvekirja esimene väljaanne ilmus 1863. aastal saksa tõlkega ja seda võtsid laialdaselt kasutusele kogudused Ameerika Ühendriikides; uued väljaanded avaldati 1864. ja 1865. aastal (viimane inglise tõlkega) ning teine, läbivaadatud väljaanne 1871. aastal, kus Szoldiga olid seotud Filadelfiast pärit rabbi Marcus Jastrow ja Baltimore'ist pärit Henry Hochheimer.