1920ndate algusest kuni 1940ndate lõpuni kogu Stalini puhastuste ajal tõi Nõukogude valitsus piinatud ja tapetud poliitvangide kehad Pykvnia küla välisküljele ja mattis nad hauda, mis ulatus. Siiani on Poola ja Ukraina arheoloogid, kes seal töötavad, tuvastanud 210 eraldi massikabu. Nõukogude taganemise ajal operatsiooni Barbarossa varases staadiumis tasasid Punase Armee väed küla põrandale. Massihaud avastati sakslaste poolt koos paljude teiste selliste paikadega kogu Nõukogude Liidus. Kuid pärast Katyni veresauna avastamist ei kuulunud Bykivnya matmispaigad enam Saksa propagandas. Pärast seda, kui Nõukogude Liit vallutas selle ala teise Kiievi lahingu käigus.
1943. aastal oli see koht NKVD poolt uuesti salastatud. 1950. aastatel rekonstrueeriti küla Kiievi äärelinnana. 1970. aastatel kavatsesid Nõukogude võimud ehitada suur bussijaam massihaua paika, kuid plaanist loobuti.