Kohalikud aserbaidžaanlased olid riigi poolt soodustatud ja domineerisid linnas poliitiliselt ja sotsiaalselt, mis lisas linna etnilisele vägivallale. Kurdi separatism
Aserbaidžaanlased kartsid piirkonnas oma mõju kaotamist. Aprillis 1979, pärast Iraani revolutsiooni, kaklesid kaks etnilist rühma linnas ja umbes 100 kuni 300 inimest sai surma. Kokkupõrke põhjuseks oli suhteliselt liberaalne poliitiline õhkkond riigis, mis sundis kurde avalikult püüdlema enesevalitsuse poole. Uus valitsus värbas ka kohalikke šiiitlikke aserbaidžaanlasi islamirivolutsiooni valvurite korpusse, kes hakkasid tapma lähedalasuvate Qarna, Qalati ja Egriqashi kurde.