Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Jupiter on Päikesesüsteemi suurim planeet. See koosneb peamiselt molekulaarsest vesinikust ja heeliumist ligikaudu päikese suhetes; teised keemilised ühendid on olemas ainult väikestes kogustes ja hõlmavad metaani, ammoniaaki, vesiniksulfiidi ja vett. Kuigi vee peetakse atmosfääri sügaval asuvaks, on selle otseselt mõõdetud kontsentratsioon väga madal. Jupiteri atmosfääri lämmastik, väävli ja väärisgaaside hulk ületavad päikeseväärtusi umbes kolm korda. Jupiteri atmosfääri all ei ole selge alampiir ja see muutub järk-järgult planeedi vedelaks sisemuseks. Atmosfääri kihtid on troposfäär, stratosfäär, termosfäär ja eksosfäär. Igal kihil on iseloomulikud temperatuuri gradiendid. Kõige madalam kiht, troposfäär, on komplitseeritud pilvete ja udude süsteem, mis koosneb ammoniaagi, ammoniumhüdrosulfiidi ja vee kihtadest. Jupiteri pinnal nähtavad ülemised ammoniaagi pilved on korraldatud ekvaatorile paralleelselt kümnele tsoonilisele ribale ja neid piiravad tugevad tsoonilised atmosfäärilised voodid (tuulud), mida tuntakse kui kiirendusi. Värvid on vaheldumisi: tumedad on nimelt vööd, kerged aga tsoonid. Piirkonnad, mis on soojemad kui vööd, vastavad ülespoole, samas kui vööd tähistavad allapoole liikuvat gaasi. Tundub, et tsoonide heledam värv tuleneb ammoniaagijääst; mis annab vöödele tumedamad värvid, on ebaselge. Joviani atmosfääril esineb mitmesuguseid aktiivseid nähtusi, sealhulgas liinide ebastabiilsust, vorteeseid (tsüklonid ja antitsüklonid), torme ja välku. Vortexid ilmuvad suurte punaste, valgede või pruunideks täpideks (ovaalideks). Kaks suurimat täppi on Suur Punane Plekk (GRS) ja Oval BA, mis on samuti punane. Need kaks ja enamik teisi suuri laigusid on tsükliinivastased. Väiksemad antitsüklonid on tavaliselt valged. Vortexid on suhteliselt madalad struktuurid, mille sügavus on...  Mis Jupiteri atmosfääril puudu on?
Selge alumine piir ja järk-järgult üleminekud planeedi vedelale sisemusele.