Tehneetsium ei ole looduslik bioloogiline element ja seda ei leidu tavaliselt inimkehas. Tehneetsium tekib tuumade lõhestumise teel ja levib kergemini kui paljud radionukliidid. Sellel on vähesed keemilised mürgisused. Näiteks ei ole märgatavaid muutusi veres, keha ja elundite kaalus ning toidu tarbimises rottidel, kes on mitu nädalat söönud kuni 15 μg tehneetsium-99 grammi toitu. Tehneetsiumi radioloogiline mürgisus (massikohust) sõltub ühendist, isotoopi kiirgusviisist ja isotoopi poolväärtusajast. Kõiki tehneetsiumi isotoope tuleb käsitleda hoolikalt. Kõige tavalisem isotoop on tehneetsium-99, mis on nõrk beeta-ter; selline esmane kiirgus peetakse kõige aktiivsemate radiaatorite seinte poolt. Tehneetsiumiga töötamisel on vaja olla ettevaatlik, kui töötatakse klaasist klaasist; Tehneetsiumiga töötamine võib tekitada märkimisväärset ohtu kopsu ja kopsu.
tolmu sissehingamine