Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Läbipääs: Suur osa Veenuse pinnast on kujunenud vulkaanilise tegevuse tagajärjel. Venusel on mitu korda rohkem vulkaane kui Maal, ja sellel on 167 suurt vulkaani, mis on üle 100 km (62 mi) laiused. Ainus vulkaaniline kompleks selle suurusega Maa peal on Hawaii Suursaar. See ei ole sellepärast, et Veenus on vulkaaniliselt aktiivsem kui Maa, vaid sellepärast, et selle koor on vanem. Maa ookeanide koor on tektoniliste plaatide piiridel subduktsiooni teel pidevalt ringlusse võetud ja selle keskmine vanus on umbes 100 miljonit aastat, samas kui Venuse pinna vanus on hinnanguliselt 300-600 miljonit aastat. Mitmed tõendid viitavad Venuses jätkuvale vulkaanilisele aktiivsusele. Nõukogude Venera programmi ajal sai Venera 9 orbiidil spektroskoopiline tõend, et Veenusel on välk, ja Venera 12 allamissondi abil saadi täiendavad tõendid välk ja äike. Euroopa Kosmoseagentuuri Venus Express avastas 2007. aastal vilistaja lained, mis kinnitasid veelgi, et Veenusel on välk. Üks võimalus on, et tulivuurepurse tuhk tekitas välku. Teine tõendusmaterjal on atmosfääri vääveldioksiidi kontsentratsiooni mõõtmised, mis vähenesid 1978-1986 kümnekordselt, hüppasid 2006. aastal ja langesid jälle kümnekordselt. See võib tähendada, et suured vulkaanilised pursked on mitu korda taset tõstnud. Aastatel 2008 ja 2009 täheldas Venus Express esimest otsest tõendit käimasoleva vulkaanismi kohta nelja mööduva kohapealse infrapuna kuuma punkti kujul lõhe tsoonis Ganis Chasma, varju vulkaan Maat Mons. Kolm täppe täheldati rohkem kui ühes järjestikuses orbiidil. Arvatakse, et need täpid tähistavad vulkaaniliste purse käigus värskelt välja lastud laavat. Tegelikud temperatuurid ei ole teada, sest kuumade kohtade suurust ei olnud võimalik mõõta, kuid tõenäoliselt olid nad 800 <unk> 1,100 K (527 <unk> 827 °C; 980 <unk> 1,520 °F) vahemikus, võrreldes tavalise temperatuuriga 740 K (467 °C; 872 °F).  Küsimus: millisel planeedil on välk?
Veenus