Kokkuvõte artiklist:  Teadlane on hoiatanud, et Suurbritannia ühiskonna kokkuvarisemine on sarnane Vana-Rooma ühiskonnaga, sest me oleme elanud liiga kaua rahulikult. Austraalia ajaloolane dr Jim Penman väidab, et brittid on kaotanud uuendustegevuse, mis iseloomustas Viktoria ajastu, sest meil on nüüd mugavam elustandard. Ta on toonud paralleele tänapäeva Suurbritannia ja 100 eKr Rooma vahel - kui linn oli kõige võimsam, sest see vallutas rohkem maad üle mere ja suuremat rikkust valas keskkonda. Ajaloolane dr Jim Penman on toonud paralleeli Rooma impeeriumi vahel aastal 100 eKr - kui Julius Caesar oli valitseja - ja tänapäeva Britannia vahel, hoiatades, et see riik suundub sarnasele ühiskonna kokkuvarisemisele. Dr Jim Penman (vasakul) on väitnud, et britid on kaotanud innovatsiooni bioloogilise impulsi, mis aitas kaasa tohututele sotsiaalsetele, majanduslikele ja tööstuslikele muutustele Victoria kuninganna (paremal) valitsemisajal. Kuid järgnevate sajandite jooksul suurenesid sotsiaalsed lõhestumised, ebavõrdsus ja poliitilised pinged, mille tulemusena see kadus. Võrdluse tegemisel ütles dr Penman: "See oli aeg, mil demokraatia liikus despotismi suunas ja Suurbritannias näeme me nüüd, et poliitika on muutunud palju rohkem üksikisikute kui erakondade teemaks. Kakspartei süsteem on hakanud lagunema", teatab The Sunday Telegraph. "Me elame kuldsel ajastul, mil Euroopas ei ole kolmveerand sajandit olnud ühtegi suurt sõda. Aga majandus on stagneerunud ja meil on vähem lapsi. "Ja kui Euroopa riigid ei suuda enam end kaitsta, ei saa riikliku iseseisvuse lõppu pikalt edasi lükata". Melbourne'i RMIT ülikooli dr Penman tegi väited oma raamatus "Biohistory: Decline and Fall of the West" (Biohistoria: Lääne langus ja langus) ning lisab, et kristlus aitas juhtida Suurbritannias sotsiaalseid muutusi, mis muutsid naiste ja laste rolli. Tsivilisatsioonid liiguvad tsüklites, mis sõltuvad sellistest teguritest nagu toiduvarustus, religioon ja konfliktid, samas kui epigeneetika - DNA uurimisala - selgitab, kuidas inimeste...
Dr Penman väidab, et Briti rahvas on elanud liiga rahumeelselt, et uuendusi teha. Kasvav ebavõrdsus ja jagunemine toob kaasa ühiskonna kokkuvarisemise, hoiatab ta. Geneetiline kohandamine tähendab, et me oleme vähem agressiivsed ja vähem valmis sõtta minema.