Kui taimseid viiruseid ja bakteriofage saab kasvatada suhteliselt kergesti, vajavad loomaviirused tavaliselt elavat peremeest, mis muudab nende uurimise äärmiselt keeruliseks. 1931. aastal näidati, et gripiviirust saab kasvatada viljastatud kana munadesse, mida kasutatakse veel tänapäeval vaktsiinide tootmiseks. 1937. aastal õnnestus Max Theileril kasvatada kollase palaviku viirust kana munadesse ja toota vaktsiini nõrgestatud viiruse tüvest; see vaktsiin päästis miljoneid elusid ja seda kasutatakse siiani.
elava peremeeslooma