Kirjuta selle paragrahvi jätkamine - julgustatud Pesti revolutsionäride valgustatud deklaratsioonidega
Ungari orjade vabastamise ja feodalismi kaotamise kohta, samuti Rumeenia rahvusassamblee 30. aprilli ja 15. mai deklaratsioonidega Transilvaania linnas Balázsfalvas (nüüd Blaj), hõivasid Lõuna-Transilvaania Mihálcfalva (nüüd Mihalț) külaelanikud ebaseaduslikult Esterházy perekonnale kuuluvat maatükki. 1. juunil 1848 määrati Gyulafehérváris (nüüd Alba Iulia) keiserlik komitee ja saadeti Mihálcfalvasse (nüüd Mihalț) maikuus toimunud ebaseaduslikkuse uurimiseks. Kuid tuhanded relvastatud talupojad Obrázsast (nüüd Obreja), Oláhcsesztvest (nüüd Cistei) ja Alsókarácsonfalvast (nüüd Crăciunelu de Jos) kogunesid nende vastu ja keeldusid neil külasse sisenemisest. Järgmisel päeval, 2. juunil 1848, saatis Transilvaanias Austria vägede ülemjuhataja Anton von Puchner Gyulafehérvárist ametliku rügemendi, et desarmeerida relvastatud talupojad ja tagada keisrikomitee ohutus nende uurimise ajal. Kuid talupojad hakkasid vastu ja sellest tulenevas relvastatud kokkupõrkes hukkus 12 Rumeenia talupojat ja 1 Ungari sõdurit. Teiste allikate andmetel lasti maha 14 Rumeenia talupojat ja veel 50 inimest sai vigastada, kellest paljud hiljem surid. See oli esimene Transilvaania relvastatud konflikt aastal 1848.