Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Alates 1514. aastast oli Osmanite impeerium ja Safavidide Pärsia üle sajandi peaaegu pidevas sõjas Lõuna-Kaukaasias ja Mesopotaamias. Kaks riiki olid Lääne-Aasia suurimateks võimsusteks ja rivaalsust süvendasid veelgi dogmaatilised erinevused: osmanid olid sunnikud, samas kui safvidid olid Qizilbash'i sekti ustavad šiiitlikud moslemid, keda osmanid pidasid ketseriteks. Pärast Chaldirani lahingut, mis kõrvaldas safvidide mõju Anatoolias, vallutasid osmanid 1532.-55. aasta sõja ajal Araabia Iraagi, vallutades Bagdadi 1534. aastal ja kindlustades oma saavutuste tunnustamise Amasya lepinguga 1555. aastal. Rahu kestis kaks aastakümmet, enne kui aastal 1578 algas teine sõda. Pärslased olid raskete olukordade all, kuna Osmanite edusammud olid kombineeritud Shaybanide rünnakuga Pärsia Khorasanisse. Sõda lõppes 1590. aasta Konstantinoopoli rahu sõlmimisega, selge Osmanite võit: Osmanid okupeerisid Gruusia, Revani ja isegi endise Safavidide pealinna Tabrizi. Uus Pärsia šah, Abbas I (valitsev 1588-1629), korraldas oma sõjaväe ümber, tõstis uue ghulami jalaväe Janitsaride jäljendamiseks, mis oli värvatud kümnetest tuhandetest peamiselt tšerkesidest ja gruusialastest, kes olid relvastatud parima varustuse ja väljaõppega, ja ootas oma aega. Aastal 1603 alustas ta rünnakut, mis vallutas samal aastal Tabrizi, Aserbaidžaani ja Gruusia. Osmanid ei suutnud tõhusat vastupanu pakkuda, sest nende tähelepanu olid kõrvale juhtinud sõjad Habsburgide monarhiaga Euroopas. Aastaks 1622, pärast Mogulide vastu peetud sõja edukat lõppu ja julgustatuna Osmani impeeriumi sisemise segaduse tõttu, mis järgnesid sultani Osman II mõrvale (r. 1618-22), otsustas Abbas rünnata Osmanite valdusi Iraagis.  Küsimus: Kellega oli Osmanite impeerium sõjas?
Safavidide Pärsia