Täida järgmine lause: Kaks aastat hiljem, 22. jaanuaril 1862, astus William H. Paul sõjaväeteenistusse kodusõjas Philadelphias, Pennsylvanias. Samal päeval registreeriti ta ametlikult Camp McClellan'is Philadelphias Nicetown-Tioga naabruskonnas 90. Pennsylvania jalaväe E kompanii reameesena. Sõjaväe andmetel oli ta 20-aastane Philadelphias elaja, kes oli 5 3-1 / 2 pikkusega pruunide juustega, hazel silmadega ja hele nahavärviga. Märtsi lõpus, pärast põhikoolitust, viidi ta koos oma rügemendiga raudtee teel Baltimore'i, Maryland'i osariiki, Patterson Parki kasarmadesse ja varustati muudetud siledate musketitega, enne kui ta Washington'i kaudu Aquia Creeki maandumisele ümber viidi ja määrati koos oma rügemendiga USA armee 1. korpuse 2. brigaadi 2. diviisionile kindral Irvin McDowelli juhtimisel. Järgmise paari kuu jooksul marssis Paul ja tema kolleegid 90th Pennsylvanians liidu armee operatsioonide toetamiseks erinevatesse kohtadesse, kus nad nägid oma esimest suurt tegevust Cedar Mountain'i lahingus, Virginia (9 august 1862) Põhja-Virginia kampaania avamisel. 15. augustil määrati neil hävitada raudtee sild Mitchelli jaamas. Seejärel valvasid nad liidu armee tagant, kui see taganes üle Rappahannock'i jõe, ja toetasid seejärel liidu suurtükiväe patareisid Rappahannock'i jaama esimeses lahingus (22.-25. augustil), enne kui nad läksid läbi Thoroughfare Gap'i lahingu (28. augustil). Pärast võitlust Teises Bull Runi lahingus (28. augustil 1930) ja
Chantilly lahingus (1. septembril) määrati nad tagasi Maryland'i kampaaniasse kindralmajor Joseph Hookeri juhtimisel ja siis võitlesid nad uuesti Lõuna-mäe lahingus (14. septembril).