Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Päike on I populatsiooni täht, mis on rikas rasketelemente. Päikese moodustumist võisid vallandada ühe või mitme lähedalasuva supernoova šokklained. Seda näitab Päikesesüsteemis esinevate raskete elementide, näiteks kulla ja uraani, suur hulk, võrreldes nende elementide hulgagaga nn II populatsiooni, raskete elementidega vaestes tähtedes. Rasked elemendid võisid kõige tõenäolisemalt olla toodetud endotermiliste tuumareaktsioonide abil supernoova ajal või teisest põlvkonnast pärit massiivse tähe südes neutronide imendumise kaudu. Päike on kaugelt kõige heledam objekt Maa taevas, näilise suurusega -26,74. See on ligikaudu 13 miljardit korda heledam kui järgmine kõige heledam täht, Sirius, mille nähtav suurus on -1,46. Päikese keskpunkti ja Maa keskpunkti keskmine kaugus on ligikaudu 1 astronoomiline üksus (ligikaudu 150 000 000 km), kuigi kaugus varieerub, kui Maa liigub jaanuaris periheeliumist apheeliumile juulis. Sellise keskmise kaugusega läheb valgus Päikese horisondi ja Maa horisondi vahel umbes 8 minutit ja 19 sekundit, samas kui päikese ja Maa lähimast punktist tuleval valgusel kulub umbes kaks sekundit vähem. Selle päikesevalguse energia toetab fotosünteesi teel peaaegu kogu elu Maal ning ajendab Maa kliimat ja ilmastikku.  Küsimus: Kui kaua läheb valgusele päikese horisontini jõudmiseks?
8 minutit ja 19 sekundit.