Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Kui nad leiti, tähistati neid nende kangelasliku kahe kuu pikkune võitlus rahvarohketele aladele jõudmiseks ja peeti neid teaduse ja progressi ideaalide eest eneseohutult hukkunud. Nende surnukeha laevast Stockholmi 5. oktoobril 1930 kandnud saatel oli, kirjutab Rootsi ideehistorik Sverker Sörlin, "üks kõige pühalikum ja suurematest rahvusliku leinaku ilmingutest, mis Rootsis kunagi toimunud on. Üks haruldaseid sarnaseid sündmusi on riiklik lein, mis järgnes Eesti õnnetusele Läänemere ääres 1994. aasta septembris".Viimasel ajal on Andrée kangelaslikud motiivid kahtluse alla seatud, alustades Per Olof Sundmani 1967. aasta bestsellerist, pooldokumentaarsest romaanist The Flight of the Eagle. Sundman kujutab Andrée't kui meedia ja Rootsi teadusliku ja poliitilise establišemendi nõudmiste ohvrit, kes on lõpuks motiveeritud pigem hirmu kui julgusega. Sundmani tõlgendus kaasatud isiksuste, Rootsi rahvuskultuuri pimedate kohtade ja ajakirjanduse rolli kohta peegeldub filmis "Eagli lend" (1982), mis põhineb tema romaanil ja mille režissöör on Jan Troell. See oli nomineeritud Akadeemia auhinnale.  Küsimus: Mis oli tõsine Rootsi maadeuurijate püüdes jõuda asustatud piirkondadesse?
kandes nende surnuid