Kui USA kaevandusbüroo Walter O. Snelling tõi selle esile 1910. aastal bensiini lenduvaks komponendiks, mis oli propaanitööstuse algus Ameerika Ühendriikides, põhjustas nende kergemate süsivesinike lenduvus nende tuntud kui "loodud" tänu rafineerimata bensiini kõrgele aururõhkule. 31. märtsil 1912 teatas New York Times Snellingi tööst veeldatud gaasiga, öeldes, et "terasest pudeli kannab piisavalt gaasi, et valgustada tavalist kodu kolmeks nädalaks". Sel ajal leidis Snelling koostöös Frank P. Peterson, Chester Kerr ja Arthur Kerr, et veeldatud nafta bensiini rafineerimise meetod oli kasvanud kuni 1 000 000 galloni (1919-1920).
1930. aastad