Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Teise maailmasõja ajal tungis Jaapani armee Malaisiasse, Põhja-Borneo, Sarawaki ja Singapuri ning okupeeris neid üle kolme aasta. Sel ajal tekkisid etnilised pinged ja kasvas rahvuslus. Rahva toetus iseseisvusele kasvas pärast seda, kui liitlasväed vallutasid Malaja. Sõjajärgsed Briti plaanid ühendada Malaia administratsioon ühe krooni koloonia all, mida kutsuti "Malaia liiduks", kohtasid tugevat vastupanu malaidelt, kes olid vastu malaise valitsejate nõrgendamisele ja kodanikuõiguse andmisele etnilistele hiinlastele. Malaja Liit, mis loodi 1946. aastal ja koosnes kõigist Briti valdustest Malaja poolsaarel, välja arvatud Singapur, lagunes kiiresti ja asendati 1. veebruaril 1948 Malaja Föderatsiooniga, mis taastas Malaja riikide valitsejate autonoomia Briti kaitse all. Selle aja jooksul alustasid Malaia Kommunistliku Partei juhtimisel enamasti hiinlased mässulised sissetungi, mille eesmärk oli sundida brittid Malajast välja. Malaia hädaolukord kestis 1948-1960 ning see hõlmas Malajas Rahvaste Ühenduse vägede pikaajalist mässuliste vastast kampaaniat. 31. augustil 1957 sai Malajast Rahvaste Ühenduse iseseisev liige. Pärast seda võeti kasutusele plaan ühendada Malaja Põhja-Borneo (mis ühines Sabahina), Sarawaki ja Singapuri krooni kolooniatega. Föderatsiooni kuupäev oli planeeritud 31. augustiks 1963, et langeda kokku Malaia iseseisvuse aastapäevaga; kuid föderaalsus lükati edasi kuni 16. septembrini 1963, et viia lõpule ÜRO uuring föderaalsuse toetuse kohta Sabahis ja Sarawakis, mida nõudsid föderaalsuse vastased pooled, sealhulgas Indoneesia Sukarno ja Sarawak United Peoples' Party. Föderatsioon tõi kaasa suurenenud pinged, sealhulgas konflikti Indoneesiaga, samuti pidevaid konflikte kommunistide vastu Borneo ja Malaia poolsaarel, mis eskaleerub Sarawaki kommunistliku ülestõusu ja teise Malaia hädaolukorra koos mitmete...  Küsimus: Mis oli peaministri nimi, kes käivitas uue majanduspoliitika?
Tun Abdul Razak