Selle paragrahvi jätkamist kirjuta - Asustasid nii rutenilased (ukrainlased) kui ka moldavilased (rumanilased), see sai 10. sajandil osa Kievan Rus'ist ja 14. sajandil Moldaviast. Piirkond on paleoliitikust saadik harva asustatud, kus elab mitu nüüd väljasurnud rahvast. Esimesed slaavid tekkisid Bukovinas 4. sajandil. 10. sajandil sai see osaks Kiievimaast ja hiljem Galitsia Vürstiriigist. Piirkonnas levis Kiievruusi kultuur, kus Bukoviini kirikut juhiti Kiievist kuni 1302. aastani, mil see läks Halitshi metropolisse. 14. sajandil läks Bukovina Ungari valdusse. Ungari kuningas Ludvig I nimetas Moldova voivod Dragoši oma asetäitjaks, hõlbustas rumanilaste rände Maramurešist ja Transilvaaniast territooriumile. Seejärel elasid ukrainlased ja moldavid Bukovinas koos, võitlesid koos sissetungijate ja rõhujate vastu. Bukoviina nimetusega territoorium oli aastatel 1774-1918 Habsburgide monarhia, Austria impeeriumi ja Austria-Ungari haldusüksus. Kohalikud püüdsid 20. sajandi alguses annekteerida ajalooliselt Ruteni põhja Lääne-Ukraina Rahvavabariigile. Kuid 1918. aastal vallutas Rumeenia kogu provintsi, järgides piirkonnas romaanimise poliitikat. 1940. aastal annekteeriti Bukoviina põhjaosa.
Nõukogude Liit rikkus Molotov-Ribbentrop'i pakti, mis oli natside Saksamaa ja Nõukogude Liidu vahel sõlmitud mitteagresssioonipakt. Pärast seda vallutas Rumeenia piirkonna ajutiselt natside Saksamaa liitlasena pärast seda, kui viimane tungis Nõukogude Liitu, kes aga võttis 1944. aastal põhjaosa tagasi. Bukovinas elasid ajalooliselt "vähemalt tugevalt ukrainlased põhjas ja rumeenlased lõunas, linnades aga ka mitmed sakslased, poolakud ja juudid". Tänapäeval kuulub Bukoviina põhjaosa Ukrainale, lõunaosa aga Rumeeniale.