Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  637. aastal, varsti pärast seda, kui moslemite väed vallutasid Jeruusalemma, lubas teine kaliif 'Umar ibn al-Khattāb, et Jeesuse sünni kirik säilitatakse kristlaste kasutamiseks. Umar'ile pühendatud mošee ehitati linna paika, kus ta palvetas, kiriku kõrval. Seejärel läks Beetlehem 8. sajandil läbi omajamaade islami kalifaatide kontrolli, seejärel 9. sajandil Abbasidide kontrolli. 9. sajandi keskpaigas kirjutas üks Pärsia geograaf, et linnas oli hästi säilinud ja väga austatud kirik. Aastal 985 külastas araablane geograaf al-Muqaddasi Betlehemi ja nimetas selle kirikut "Konstantini basiilikaks, mille võrdsust ei ole kusagil maal". Aastal 1009, kuuenda Fatimide kaliifi al-Hakim bi-Amr Allah valitsemise ajal, kästi Kiriku purustada, kuid kohalikud moslemid päästes selle, sest neil oli lubatud kummardada struktuuri lõuna transeptis. Aastal 1099 vallutasid ristisõdijad Beetlehemit, kes kindlustasid selle ja ehitasid Kiriku põhjaosas uue kloostri ja kloostri. Kreeka õigeusu vaimulikkond eemaldati oma katedraalidest ja asendati ladina vaimulikkonnaga. Kuni selle hetkeni oli piirkonnas ametlik kristlik kohalolek kreeka õigeusu kirik. Jõulupäeval 1100. aastal krooniti Betlehemisse Jeruusalemma frankide kuningriigi esimene kuningas Baldwin I ja sel aastal asutati linnas ka ladina piiskopkond. 1187. aastal vallutas Saladin, Egiptuse ja Süüria sultan, kes juhtis moslemite Ayyubidid, ristisõdijatelt Bethlehemi. Ladina vaimulikkond oli sunnitud lahkuma, nii et Kreeka õigeusu vaimulikkond sai tagasi tulla. Saladin nõustus 1192. aastal kahe ladina preestri ja kahe diakoni tagasipöördumisega. Betlehem kannatas aga palverändurite kaubanduse kadumise all, kuna Euroopa palverändurite arv vähenes järsult. William IV, Nevers'i krahv, oli lubanud Bethlehemi kristlikele piiskoppidele, et kui Bethlehem langeb moslemite kontrolli alla, siis tervitab ta neid...  Küsimus: Kes võttis Kreeka õigeusu vaimulikkonna üle?
Ladina vaimulikud