Kokkuvõte artiklist:  19. sajandil olid Gröönimaal elavad inuidid oma asulates viisakas seltskonnaga, kandes sealane karusest tehtud rihmukat. Traditsiooniliselt tuntud kui "naatsit", on aluspesu kaunistatud helmetega ja naise poolt koos õmmeldud, kasutades hülge nahast ribasid. Praegu on see eksponeeritud Taani Rahvusmuuseumis Kopenhaagenis, kus see on osa loomnahast riidedest. Traditsiooniliselt tuntud kui "naatsit", on aluspesu (pilt) kaunistatud helmetega ja on õmmeldud naise poolt naise jaoks, kasutades hülge nahast ribasid. Praegu on see eksponeeritud Taani Rahvusmuuseumis Kopenhaagenis, osana loomnahast riidedest. Taani Rahvusmuuseumi Gröönimaa karusnahkide asjatundja Peter Toft ütles Ella Mortonile Atlas Obscuras, et aluspesu kandti inuitide kodudes - isegi külaliste ees või perekonnaliikmete külastamisel. Kapten C. Ryder sai selle 1892. aastal Gröönimaal asuva Ammassaliki asula ekspeditsiooni ajal. Asukohast lahkudes kandis seda naine pükste all. Naatsit oli ainus aluspesu, mida inuitid kandsid oma palja naha kõrval, ja seda kaunistati sageli klaasperdelistega, mille hülge karv oli väljapoole pööratud. Näiteks on neid kaunistatud erinevate värvidega väikeste karusnahkadega. Kapten C. Ryder sai selle 1892. aastal Gröönimaal asuva Ammassaliki asula ekspeditsiooni ajal. Asustusest lahkudes kandis naist kannav naine seda naastit (pilti) pükste all. Hülge leidub Ida-Gröönimaa rannikul ja Inuitid jahivad neid liha ja naha pärast. Hülge karv annab vähem isolatsiooni kui karibu karv, et takistada kandjal higistamist ja põhjustada materjali niiskust ja hiljem külma külmutamist. Cunera Buijs Rahvusliku Etnoloogia Muuseumist ütles: "Kui ilmastikutingimused seda lubasid, oli naatsit sageli ainus riietus, mida kandti nii kodus kui ka väljas...
Riided on osa looma nahast, mis on esindatud Taani Rahvusmuuseumis. See on tuntud kui "naatsit" ja seda kandti 19. sajandil Gröönimaal. Sõltuvalt ilmast oli naatsit sageli ainus riietus. Teised esemed on põdernahast ja karusnahast valmistatud mähkmed.