Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Teine Malaisia plaan tõstis valitsuse sekkumist majandusse, mille peamine eesmärk oli suurendada Malaisia majandushuve, eriti tootmis- ja kaevandussektoris. Et vältida Hiina majandushuve otsest kahjustamist, keskenduti plaanis tohutule majanduskasvule, eesmärgiga laiendada nii malaise kui ka mitte-malaise osa majanduses absoluutselt, suurendades samal ajal malaise osa ka suhtelises mõttes. Teise Malaisia plaani jaoks eraldati kokku 7,25 miljardit dollarit. Kuigi see tähendas esimese Malaisia plaani 10,5 miljardi dollari suuruse eraldise vähenemist, lootis Teine Malaisia Plaan saavutada vaesuse suuremat vähendamist ja suurendada malaisid erasektoris, kehtestades teatud piiranguid erafirmadele, mis tooks kasu malaise tööhõivele ja majanduslikule omandusele. Plaani kuulutamise ajal olid mittemalasidel ühe kommentaatori sõnade kohaselt "privaatsete tööstuslike ja kaubanduslike töökohtade praktiline monopol" ja nad olid koondunud linnapiirkondades. Kuid enamik tänapäeva tööstusi, sealhulgas tootmist, pangandust, rahandust, kummi ja tinat, olid kontrolli all välismaiste huvide all. Malaisid tegelesid suuresti maapiirkondade asjadega, nagu riisi kasvatamine, kalapüük, kummi- või õlipalmi väikeste põllumajandusettevõtete hoidmine jne. Nad olid silmatorkavalt puudu isegi väiksemates valge krae töökohtades, nagu kontoritöö, ja ainult riigiteenistuses, kus neile tagati 80% kõigist valitsuse töökohtadest, olid nad hierarhias ülemises osas. Enamik teatud kutsealade, nagu meditsiin ja õigus, liikmeid olid mitte-maalased. Irooniline on see, et valitsuse poliitika, nagu see, mis on sätestatud artiklis 153, näis takistavat malaise kaasamist erasektorisse, andes neile eelise ainult avalikus sektoris. Tööpuudus kõigis rassides oli ka laialt levinud, suuresti tingitud kehvast haridusest, kusjuures umbes 70% 275 000 töötuks jäänud inimestest olid 1970. aastal vanuses 15 kuni 25 aastat. Seda kõike hakkasid muutma NEP ja Teine Malaisia Plaan.  Kes kontrollis pangandussektorit?
välismaised huvid