Pärast Prantsusmaa langust 1940. aasta juunis seisid Suurbritannia ja impeerium Saksamaa vastu üksi kuni Kreeka sissetungini 7. aprillil 1941. Suurbritannia peaminister Winston Churchill lobistas edukalt president Franklin D. Roosevelti USA sõjalise abi saamiseks, kuid Roosevelt polnud veel valmis paluma kongressil riiki sõtta panna. 1941. aasta augustis kohtusid Churchill ja Roosevelt ja allkirjastasid Atlandi harta, mis sisaldas avalduse, et "kõikide inimeste õigusi valida valitsemissüsteemi, mille all nad elavad", tuleb austada. See sõna oli ebamäärane, sest see tähendas, et see oli kahtlane, kas Briti ja Itaalia on Saksamaa vastu sõda kuulutanud, kuid Iirimaa otsustas jääda kogu sõjas juriidiliselt neutraalsena. See oli samaväärne Briti ja Ameerika Ühendriikide sõjaliste jõudude edasise võitlusele, mida Briti ja Ameerika Ühendriikide sõjaliste jõudude võitlus Austraalias ja Austraalias oli juba varem ohustanud.
Winston Churchill