Täitke järgmine lause: Reima Pietilä oli samuti tegutsenud Soome Arhitektuuri Muuseumi tegevuses ning avaldanud teoreetilisi artikleid "Le Carré Bleu" ja "Arkkitehti" ajakirjades. Pietilä osales isegi 1972. aastal USA Cornelli ülikoolis toimunud X-arhitektide rühma koosolekul, mis oli väga huvitatud arhitektuuri struktuurilisuse küsimustest, st kultuuriliste elementide rõhutamisest, mis oli mõnevõrra reaktsioon modernismi universaalsetele tendentsidele, eriti nagu algselt propageerisid X-arhitektide rühma algatajad, CIAMi vanem põlvkond. Pietilä võttis ratsionalistliku kooli seisukohast diameetrilise vaatepunkti ja kuigi teosed (mille ta kavandas koostöös oma naisega Raili Pietiläga) olid Aalto paljude orgaaniliste omapärasustega, olid nad palju abstraktsemad ja udusamad. Väites, et loodus on plastisuse apotheosis, nõudis ta arhitektuuritoodete morfoloogilist analüüsi, pidades Eukleedi geomeetria ebapiisavaks analüüsivahendiks. Tema esimene suur töö, Soome paviljon 1958. aasta
Brüsseli ekspositsioon kasutas tegelikult modulaarset lähenemist, mis sarnanes Blomstedti teooriatega; aga puidust ristkülikukujulised kasti-sarnased üksused andis tervikuna ettekujutuse Pietilä hilisematest pindadest, mis põhinevad täielikult vabal kujul; kõige tähelepanuväärsemad neist orgaanilistest töödest olid Kaleva kirik, Tampere (1959<unk>1966), Dipoli üliõpilaste kogunemishoone, Espoo (1961<unk>66), Metso raamatukogu, Tampere (1978<unk>1986) ja lõppes tema viimases töös, Soome presidendi ametlik elukoht, Mäntyniemi, Helsingi (1983<unk>1993). Kõik need hooned olid avatud arhitektuurikonkursside tulemused.