Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Läbipääs: On palju taimete viiruste liike, kuid sageli põhjustavad nad ainult saagikuse vähenemist ja nende tõrjumine pole majanduslikult otstarbekas. Taimeviirused levivad sageli taimest taimeni organismi kaudu, mida nimetatakse vektoriteks. Need on tavaliselt putukad, kuid mõned seened, nematodid ja ühekohalised organismid on näidatud vektoridena. Kui taimede viiruste infektsioonide ohjeldamist peetakse majanduslikuks, siis keskendutakse püüdlustele vektorite tapmisele ja alternatiivsete peremeeste, näiteks umbrohtude eemaldamisele. Taimede viirused ei saa nakatada inimesi ja teisi loomi, sest nad võivad paljuneda ainult elusate taimede rakkudes. Taimedel on keerukad ja tõhusad kaitsemehhanismid viiruste vastu. Üks kõige tõhusamaid on nn resistentsuse (R) geenide olemasolu. Iga R- geen annab resistentsuse konkreetsele viirusele, aktiveerides lokaliseeritud rakukuumi infekteeritud rakkude ümber, mida on sageli võimalik palja silmaga näha suurte plekkide kujul. See takistab nakkuse levikut. RNA-interferents on ka taimede efektiivne kaitse. Kui taimed on nakatunud, toodavad nad sageli looduslikke desinfitseerivaid vahendeid, mis tapavad viiruseid, näiteks salisüülhapet, lämmastikoksiidi ja reageerivaid hapniku molekule. Taimede viiruseosakesed või viiruse sarnased osakesed (VLP) on kasutusel nii biotehnoloogias kui ka nanotehnoloogias. Enamiku taimete viiruste kapsiidid on lihtsad ja tugevad struktuurid ning neid saab toota suurtes kogustes kas taimede nakatumise teel või väljendumise teel mitmesugustes heteroloogsetes süsteemides. Taimeviiruste osakesi saab geneetiliselt ja keemiliselt muuta, et kapseldada võõrast materjali, ning neid saab biotehnoloogias kasutamiseks lisada supermolekulistesse struktuuridesse.  Küsimus: Millised ussid on vektorid?
õmblus