Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Vaatamata 1989. aasta reformidele ei ole Jordaanias veel arenenud mitmeparteiline poliitika. Näiteks 2016. aasta valimistel võitsid palee poolt seisvad sõltumatud erakonnad enamuse kohtadest, nagu on olnud ka eelmiste valimiste puhul. Vaid 215 kandidaati 1252st kandideerisid erakondade selgesõnalisel toetusel. Institutionaalsed tegurid piiravad oluliselt ka poolte rolli. Mitte ainult ei ole maapiirkonnad üleesindatud, vaid ka kuningale antud ulatuslik võim muudab ühegi partei jaoks raskeks valitsuse üle kontrolli omandamise üksnes valimisringhäälingute teel. Ainus erakond, mis mängib seadusandlikus kogukonnas rolli, on Islami Tegevusrinde (IAF). Poliitilised erakonnad esindavad nelja sektsiooni: islamistid, vasakpoolsed, araabia rahvuslased ja konservatiivid. Jordaanias on registreeritud 34 erakonda, sealhulgas Jordaania Araabia Demokraatlik Partei, Jordaania Sotsialistlik Partei, Muslimi Keskerakond, kuid neil on poliitilisele protsessile vähe mõju. 2007. aasta märtsis võeti vastu seadusandlus erakondade kohta, mille kohaselt peavad kõik erakonnad andma aru siseministeeriumile ja neil peab olema vähemalt viissada asutajaliikmet vähemalt viiest kubernaatorkonnast. Mõned nägid selles otsest ohtu mitmele erakonnale, mille liikmete arv on väike. Jordani Ülikooli strateegiliste uuringute keskuse uurimistöö näitab, et avalikkus on pettunud olemasolevate erakondade suhtes. Uurimise käigus järeldati, et 2007. aastal oli vaid 9,7% vastanutest arvamusel, et erakonnad esindavad nende poliitilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid püüdlusi. Peale selle uskus 80% vastanutest, et "ükski" erakond ei ole "kvalifitseeritud valitsuse moodustamiseks".  Küsimus: Milliseid rahvuslasi esindavad erakonnad?
Araablane