Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Ajalugu: Saja-aastane sõda oli alanud aastal 1337 Prantsusmaa trooni pärimise vaidlusena, mida vaheldusid aeg-ajalt suhtelise rahu perioodid. Peaaegu kõik lahingud olid toimunud Prantsusmaal ning Inglise armee kasutas chevauchée-taktikat ("põletatud maa" hävitavaid rünnakuid), mis oli laastanud majanduse. Prantsuse rahvaarv ei olnud oma endist suurust taastanud alates 14. sajandi keskpaigast, mil must surm puhkes, ja selle kaupmehed olid välisriikide turgudest eraldatud. Enne Jeanne d'Arci ilmumist olid inglased peaaegu saavutanud oma eesmärgi - Inglise kontrolli all oleva kahekordse monarhia - ja Prantsuse armee ei olnud põlvkonna jooksul saavutanud ühtegi suurt võitu. DeVries'i sõnadega: "Prantsuse kuningriik ei olnud isegi varju oma 13. sajandi prototüübist". Prantsuse kuningas Joani sünni ajal, Charles VI, kannatas hullumeelsuse puhangute all ja oli sageli võimetu valitsema. Kuninga vend Louis, Orléani hertsog, ja kuninga nõbu John the Fearless, Burgundia hertsog, tülitsesid Prantsusmaa regentsuse ja kuninglike laste eestkoste üle. See vaidlus sisaldas süüdistusi, et Louisel oli abieluväline suhe kuninganna Isabeau Baieriga, ja väiteid, et John the Fearless röövis kuninglikud lapsed. Konflikt kulmineerus Orléani hertsogi mõrvaga aastal 1407 Burgundia hertsogi käsul. Noor Orléani Charles järgnes isale hertsogina ja pandi oma äia, Armagnaci krahvi hoole alla. Nende fraktsiooni sai tuntuks kui "Armagnac" fraktsiooni ja Burgundia hertsogi juhitud vastast osapoolt kutsuti "Burgundi fraktsiooniks". Inglismaa kuningas Henry V kasutas neid sisemisi lahkarvamusi ära, kui ta tungis kuningriiki 1415. aastal, võites 25. oktoobril Agincourtis dramaatilise võidu ja vallutades seejärel palju Põhja-Prantsusmaa linnu. Aastal 1418 vallutasid burgundid Pariisi, tappes Armagnaci krahvi ja umbes 2500 tema järgijat. Tulevasel Prantsuse kuningal, Charles VII, võeti Dauphin - pärija - tiitel.  Küsimus: Mis on troonipärija tiitli nimi?
Dauphin