Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Läbipääs: Maa atmosfäär ja ookeanid moodustusid vulkaanilise aktiivsuse ja gaasistumise tulemusena. Nende allikate veeauru kondenseerub ookeanidesse, millele lisandub vesi ja jää asteroididest, protoplaneetidest ja komeetidest. Selle mudeli kohaselt hoidis atmosfääri kasvuhoonegaaside tekkimine ookeanide külmumisest, kui äsja moodustunud Päikesel oli vaid 70% oma praegusest heledusest. 3,5 Byase jooksul oli Maa magnetväli loodud, mis aitas vältida atmosfääri päikese tuule poolt eemaldamist. Kaks mudelit, mis selgitavad maismaamassi, näitavad kas pidevat kasvu tänapäeva vormidesse või tõenäolisemalt kiiret kasvu Maa ajaloos varakult, millele järgnes pikaajaline stabiilne mandriala. Kontinendid moodustusid plaatide tektonika poolt, protsess, mis on tingitud Maa sisemuses tekkivast pidevast soojuskahjust. Sajad miljoneid aastaid on superkontinendid kokku tulnud ja lagunenud. Umbes 750 miljonit aastat tagasi (Mya) hakkas üks varasemaid teadaolevaid superkontinente, Rodinia, lagunema. Kontinendid ühendusid hiljem Pannotia moodustamiseks 600-540 Mya, seejärel lõpuks Pangaea, mis samuti 180 Mya jagunes. Praegune jääaegade muster algas umbes 40 Mya ja seejärel intensiivis Pleistoseeni ajal umbes 3 Mya. Kõrgel laiusalal asuvad piirkonnad on sellest ajast alates korduvalt läbinud jäätumise ja sulamise tsükleid, mis korduvad umbes iga 40 000-100 000 aasta tagant. Viimane kontinentaalne jääaeg lõppes 10 000 aastat tagasi.  Küsimus: Milline on maksimaalne aasta lõpu vahemik, mille jooksul piirkonnad kogevad glaatsimist ja sulamist?
100 000 aastat