Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Läbipääs: Mõista võib mis tahes närvisüsteemi komponente. Närvisüsteemi mõjutava sarkoidoosi nimetatakse neurosarkoidoosiks. Kõige sagedamini on kahjustatud kolju närvid, mis moodustavad umbes 5-30% neurosarkoidoosi juhtudest, ning sarkoidoosi kõige sagedasem neuroloogiline ilming on perifeerne näo närvi halvatus, mis on sageli kahepoolne. See tekib äkitselt ja on tavaliselt mööduv. Keskne närvisüsteem on mõjutatud 10-25% sarkoidoosi juhtudest. Muud levinud neurosarkoidoosi ilmingud on nägemisnärvi häired, papülideema, kõhulahtisuse häired, neuroendokriinsed muutused, kuulmishäired, hüpotalami ja hüpofüüsi häired, krooniline meningit ja perifeerne neuropaatia. Müüelopaatia, mis on seljaaju kahjustumine, esineb ligikaudu 16-43% neurosarkoidoosi juhtudest ja on sageli seotud neurosarkoidoosi alamtüüpide halva prognoosiga. Sarkoidoosiga seotud näo närvihalvatused ja äge meningiit on tavaliselt kõige soodsamad prognoosid, kuid neuroloogilise kaasatusega sarkoidoosi puhul esineb ka autonomilist või sensorilist väikeste kiudude neuropaatiat. Neuroendokriinsed sarkoidoosid moodustavad ligikaudu 5~10% neurosarkoidoosi juhtudest ja võivad põhjustada insipiduse diabeeti, menstruatsioonitsükli muutusi ja hüpotalami häireid. Viimane võib põhjustada kehatemperatuuri, meeleolu ja prolaktiini muutusi (täpsemat teavet leiate endokriinsete ja eksokriinsete ravimite osas).  Mis süsteemid võivad sarkoidoosiga mõjutada?
närviline