Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Kvasar () (tuntud ka kui kvaasi-täheobjekt, lühendatuna QSO) on äärmiselt hele aktiivne galaktika tuum (AGN). On väidetud, et enamikus suurtes galaktikates on supermassiivne keskne must auk, mille mass on miljonist kuni miljardini Päikese massist. Kvasarides ja teistes AGN-i tüüpides on must auk ümbritsetud gaasilise akretsiooniplaadiga. Kui gaas langeb mustasse auku, vabaneb energia elektromagnetilise kiirguse kujul, mida saab jälgida kogu elektromagnetilisel spektril. Kvasarite poolt kiirendatav jõud on tohutu: kõige võimsamatel kvasaritel on tuhandeid kordi suurem heledus kui näiteks Linnutee galaktikal. Termin "kvasar" sai alguse kvaasi-tähe [tähe-sarnane] raadioallika kokkutõmbumisena, sest kvasarid tuvastati esmakordselt 1950ndatel kui teadmata füüsikalise päritoluga raadiolainete kiirgusallikad ja kui neid nähtavate lainepikkuste fotograafilistes kujutistes tuvastati, meenutasid nad nõrku tähe-sarnaseid valguspunkte. Kõrge resolutsiooniga pildid kvasaridest, eriti Hubble'i kosmose teleskoobist, on näidanud, et kvasarid esinevad galaktikate keskmes ja et mõned peremees-galaktikad on tugevalt vastastikmõjus või ühinevad galaktikatega. Nagu teiste AGN-de kategooriate puhul, sõltuvad ka kvasari täheldatud omadused paljudest teguritest, sealhulgas mustade aukude massist, gaasi akreerumise kiirusest, akreerumise ketta suunas vaatleja suhtes, kiirguse olemasolu või puudumisest ning gaasi ja tolmu varjutamise astmest peremees galaktikas.  Küsimus: Kui suured on suurte galaktikate mustad augud?
mass, mis ulatub miljonite ja miljardeid päikese massi kordi