Kokkuvõte artiklist:  Kuidas me arvame välja, kui kaugel on miski, mida me kuuleme, kuid ei näe, on olnud mõnes mõttes müsteerium - kuni praeguseni. Teadlased ütlevad, et me teame, kui kaugel on heli allikas, kuulates selle tekitatud kajasid. Ühes uuringus leidsid nad, et heli käälingud aitavad meil leida kauguse näiteks mööda kurvi mööduva auto või läheduses oleva inimese kohta. Connecticuti ülikooli teadlased ütlevad, et me teame, kui kaugel on heli allikas, kui kuulame selle tekitatud kajasid (stokkpilt). Ühes uuringus leiti, et heli kildumine aitab meil kindlaks määrata näiteks kurvi mööda sõitva auto või läheduses asuva inimese kauguse. Uuringu viisid läbi Connecticuti ülikooli teadlased ja see avaldati ajakirjas Journal of Neuroscience. Nad ütlesid, et vastused ja helivoolu kõikumised on signaalid, mida me kasutame, et välja selgitada vahemaa meie ja müra allika vahel. Uurijad on juba ammu aru saanud, kuidas me võime kuulda heli suunda - kas see on vasakul või paremal, ees või taga, üle või all. Neandertallaste anatoomia erineb meie omaga paljudel viisidel, alates nende rasvast kehaehitusest ja lühikestest jäsemetest, kuni nende kolju ja hammaste kuju. Nüüd ütlevad eksperdid, et isegi väike luuk nende kõrvas ei sarnane tänapäeva inimestega, tõstes väljavaate, et ka meie kadunud iidsed sugulased kuulsid teistmoodi kui meie. Uurijad on loonud arvuti-mudeli neandertallaste lapse keskmise kõrva luust, kelle jäänused leiti Prantsusmaal 40 aastat tagasi. Kaheaastase lapse jäänused, mida tuntakse kui La Ferrassie 8, leiti aastatel 1970-1973 La Ferrassie'st Dordogne'ist Lõuna-Prantsusmaal. Põhja-Hispaanias Baskimaa Ülikooli Ikerbasque'i teadlane Asier Gómez-Olivencia tegi 3D-arvuti rekonstrueeringu jäänustest. Tema töö, mis avaldati ajakirjas The Journal of Human Evolution, paljastab veel ühe anatoomilise erinevuse neandertallaste ja tänapäeva inimeste vahel keha väikestes luudes. Aga kuidas me...
Connecticuti ülikooli uuring näitab, kuidas me võime mõõta vahemaid. Nad ütlesid, et helide kuulamine ütleb meile, kui kaugel miski on. Kui heli on lähedal, on suurima ja vähimate häälteenamuste erinevused ilmsed. Aga kui see on kaugel, siis meie neuronid tulistavad vähem ja me teame, et see on kaugemal.