Joseph von Fraunhofer kasutas oma oskusi klaasitootjana, et luua väga puhtad prismid, mis võimaldasid tal jälgida 574 tumedat joont näiliselt pidevas spektris. Peagi pärast seda ühendas ta teleskoobi ja prismi, et jälgida Veenuse, Kuu, Marsi ja mitmesuguste tähtede, näiteks Betelgeuse spektrit; tema ettevõte jätkas oma algsetel kujundustel põhinevate kõrgekvaliteediliste refraktsiooniteleskopide tootmist ja müüki kuni selle sulgemiseni 1884. Otti prismi resolutsioon on piiratud selle suuruse tõttu; suurem prism annab üksikasjalikuma spektri, kuid see ei sobi väga hästi tööks. See küsimus lahendati 1900. aastate alguses klaasitootjana, mis võimaldas tal jälgida 574 tumedat joont näiliselt pidevas spektris.
Joseph von Fraunhofer