Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Pärast 2008. aasta Lõuna-Osseetia sõda tunnustas Venemaa Lõuna-Osseetiat iseseisvaks. Venemaa poolt antud ühepoolsele tunnustamisele vastasid läänerühmade, nagu NATO, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon ja Euroopa Nõukogu, Gruusia territoriaalse terviklikkuse rikkumise tõttu. ELi diplomaatilist vastust uudistele viivitasid lahkarvamused Ida-Euroopa riikide vahel, Suurbritannia soovides karmimat vastust ning Saksamaa, Prantsusmaa ja teiste riikide soov mitte isoleerida Venemaad. Endine USA saadik Richard Holbrooke ütles, et konflikt võib julgustada separatistlikke liikumisi teistes endistes Nõukogude Liidu riikides Venemaa läänepiiril. Mõni päev hiljem oli Nicaragua teine riik, kes tunnistas Lõuna-Osseetiat. Venezuela tunnustas Lõuna-Osseetiat 10. septembril 2009. aastal, muutudes kolmandaks ÜRO liikmesriigiks, kes seda teeb. Euroopa Liit, Euroopa Nõukogu, Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsioon (NATO) ja enamik ÜRO liikmesriike ei tunnusta Lõuna-Osseetiat iseseisva riigina. De facto vabariik, mida valitseb separatistlik valitsus, korraldas 12. novembril 2006 teise iseseisvusreferendumi pärast seda, kui enamik valitsusi ei tunnistanud 1992. aastal toimunud esimest referendumit kehtivaks. Tskhinvali valimisasutuste andmetel oli referendumil enamus Gruusiast iseseisvuse poolt, kus 99% Lõuna-Osseetia valijast toetas iseseisvust ja hääletusaktiivsus oli 95%. Referendumit jälgis 34 rahvusvahelist vaatlejat Saksamaalt, Austriast, Poolast, Rootsist ja teistest riikidest 78 valimisjaoskonnas. Kuid ÜRO, Euroopa Liit, OSCE, NATO ja Venemaa Föderatsioon ei tunnustanud seda rahvusvaheliselt, arvestades etniliste gruusialaste osaluse puudumist ja sellise referendumi ebaseaduslikkust ilma Gruusia valitsuse tunnustamiseta Tbilisis. Euroopa Liit, OSCE ja NATO mõistsid referendumi hukka.  Küsimus: Mida NATO koos OSCE ja ELiga hukka mõistis?
rahvahääletus