Wallensteini armee marssis põhja, vallutades Mecklenburgi, Pommeranni ja Jütlandi, kuid ei suutnud vallutada Taani-Norra pealinna Kopenhaageni Seelandi saarel. Wallensteini laevastikul puudus ja ei Hansa sadamad ega poolalased lubanud ehitada imperaatori laevastiku Läänemere rannikul. Seejärel piiras ta Stralsundit, ainsa sõdiva Läänemere sadama, millel oli piisavalt võimalusi ehitada suur laevastiku; peagi sai aga selgeks, et sõda jätkamise kulud kaaluvad kaugelt üle ülejäänud Taani vallutamisest saadava kasu. Wallenstein kartis, et ta kaotab Põhja-Saksamaa võidud Taani-Rootsi liiduga, samas kui Christian IV oli kogenud veel ühe lüüasaamise Wolgast (1628) lahingus; mõlemad olid suutmatud läbirääkimisi pidada Taani-Norra pealinna Kopenhaageni vastu, ja nii ei lubanud ei Hansa sadamad ega poolakud ehitada imperaatori laevastiku Läänemere rannikul
laevastiku