Kirjuta selle lõigu jätkamine - Pärast NSDAPi võimuvõitu toimusid Erlangenis ka juudi poodide boikotid, juudi professorile ja Erlangeni auinimesele Jakob Herz'ile pühendatud monumendi häving ja hävitamine Hugenottenplatzil ning raamatute põletamine. NSDAP-i kontrolli all olev linnavolikogu tegi kantsler Hitlerist, president von Hindenburgist ja Gauleiter Streicherist austatud kodanikud. Pealinna nimetati ümber Adolf-Hitler-Straße ("Adolf-Hitler-Street"). "Reichspogromnacht" ajal
" juudi perekonnad Erlangenist (vahemikus 42 ja 48 inimest), Baiersdorfist (kolm inimest) ja Forthist (seitse inimest) olid ümbritsetud ja alandatud endise raekoja (Palais Stutterheim) õue, nende korterid ja poed olid osaliselt hävitatud ja rüüstatud, seejärel viidi naised ja lapsed Wöhrmühle'i (erlangeni Regnitzi jõe saar), mehed ringkonnakohtu vanglasse ja seejärel Nürnbergi vanglasse. Need, kes ei saanud Saksamaalt lahkuda, saadeti järgmises emigratsioonilaine käigus koonduslaagritesse, kus enamik neist mõrvati. Aastal 1944 kuulutati linn "juutidest vabaks", kuigi "pooljuut" jäi linna sõja lõpuni politseiülema kaitse all.