Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Ajalugu: 2011. aasta jaanuaris teatas finantskriisi uurimise komisjon, et "aastastest 1978 kuni 2007 kasvas finantssektori võlgade summa 3 triljonilt dollarilt 36 triljonini, mis on rohkem kui kahekordistunud kui sisemajanduse kogutoodangu osakaal. Paljude Wall Streeti firmade olemus muutus <unk> suhteliselt kindlatest erapartnerlustest avalikult kaubeldavatesse ettevõtetesse, mis võtsid suuremaid ja mitmekesisemat tüüpi riske. 2005. aastaks omandas kümme suurimat USA kommertspanka 55% tööstusharu varadest, mis on rohkem kui kaks korda suurem kui 1990. aastal. Kriisi eel 2006. aastal moodustasid finantssektori kasumid 27% kogu ettevõtte kasumist Ameerika Ühendriikides, võrreldes 15%ga 1980. aastal. "Paljud finantsinstitutsioonid, eriti investeerimispangad, emiteerisid 2004.-2007. aastal suured võlakohustused ja investeerisid tulu hüpoteegiga tagatud väärtpaberitesse (MBS), olles sisuliselt veendunud, et eluasemehinnad jätkuvad tõusma ja et majapidamiste hüpoteegimaksed jätkuvad. Laenu madalama intressimääraga võtmine ja tulu investeerimine kõrgema intressimääraga on finantssektori finantsvõimenduse vorm. See on analoogne isikuga, kes võtab oma elukohast teise hüpoteegi, et investeerida aktsiaturul. See strateegia osutus eluasemebuumi ajal kasumlikuks, kuid tekitas suured kahjumid, kui eluaseme hinnad hakkasid langema ja hüpoteeklaenude maksmata jätmine. Alates 2007. aastast kannatasid finantsasutused ja üksikinvestorid, kellel oli väärtpaberikõlblike väärtpaberitega seotud võlakirju, märkimisväärseid kahjusid ka hüpoteeklaenude maksmata jätmise ja sellest tuleneva väärtpaberikõlblike väärtpaberitega seotud võlakirjade väärtuse languse tõttu. 2004. aasta USA väärtpaberikomisjoni otsus, mis käsitles netokapitali reeglit, võimaldas USA investeerimispankadel emiteerida oluliselt rohkem võlakirju, mida seejärel kasutati väärtpaberikõlblike väärtpaberitega seotud võlakirjade ostmiseks. Aastatel 2004-2007 suurendas iga USA viie suurima investeerimispanga finantsvõimendust märkimisväärselt (vt diagrammi), mis suurendas nende haavatavust MBS väärtuse languse suhtes. Need viis asutust teatasid üle 4,1 triljoni dollari võlgast 2007. eelarveaastal, umbes 30% USA nominaalsest SKPst...  Küsimus: Milline rahaga tegelev valdkond muutus nende ebaõnnestumiste tõttu ebastabiilsemaks?
globaalne finantssüsteem