Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Proteiinid moodustuvad aminohapetest, kasutades geenides kodeeritud informatsiooni. Igal valkul on oma ainulaadne aminohapete järjestus, mida määrab selle valgu kodeeriva geeni nukleotiidide järjestus. Geneetiline kood on kolmest nukleotiidist koosnev kogum, mida nimetatakse kodonideks ja iga kolmest nukleotiidist koosnev kombinatsioon määrab aminohappe, näiteks AUG (adeniin-uracil-guanin) on metioniini kood. Kuna DNA sisaldab nelja nukleotiidi, on võimalike kodonite koguarv 64; seega on geneetilises koodis teatud redundantsus, kusjuures mõned aminohapped on määratud rohkem kui ühe kodoni järgi. DNA-s kodeeritud geenid transkribeeritakse esmalt pre-messenger RNA-sse (mRNA) selliste valkude abil nagu RNA polümeraas. Enamik organisme töötleb seejärel pre-mRNAd (tuntud ka kui esmased transkriptsioonid), kasutades erinevaid post-transkriptsioonilisi modifitseerimisvorme, et moodustada küps mRNA, mida seejärel kasutatakse ribosoomi valgu sünteesi malliks. Prokariootide puhul võib mRNA kas kasutada niipea, kui see on toodetud, või ribosoomiga siduda pärast seda, kui see on nukleoidist eemale liikunud. Vastupidi, eukarüootid toodavad raku tuumas mRNA-d ja seejärel transponeerivad selle läbi tuumamembraani tsütoplasma, kus seejärel toimub valgu süntees. Proteiini sünteesi kiirus on prokaryotites suurem kui eukaryootides ja võib ulatuda kuni 20 aminohappe sekundis. Proteiini sünteesi protsessi mRNA malli nimetatakse translatsiooniks. mRNA laaditakse ribosoomi ja loetakse kolm nukleotiidi korraga, sobitades iga koodooni oma alusepaariga antikodooniga, mis asub ülekantava RNA molekulil, mis kannab aminohapet, mis vastab kodeonile, mida see tunnistab. Entsüüm aminoatsüül-tRNA sünteetaas "laadib" tRNA molekulid õigete aminohapetega. Kasvav polüpeptiid nimetatakse sageli tekkivaks ahelaks. Proteiinid sünteesitakse alati N-lõppest C-lõppeni. Sünteesitud proteiini suurust saab mõõta aminohapete arvuga, mida see sisaldab, ja selle kogu molekulaarmassiga, mis on...  Küsimus: Mida tähistab AUG?
Adeniin-uraatsüül-guanin