Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Üleminek: Individuaalse organismi fenotüüp tuleneb nii tema genotüübist kui ka keskkonnast, kus ta on elanud. Peamine osa populatsiooni fenotüübi variatsioonist on tingitud genotüübi variatsioonist. Kaasaegne evolutsiooniline süntees määratleb evolutsiooni kui selle geneetilise variatsiooni muutust aja jooksul. Ühe konkreetse alleeli sagedus muutub selle geeni teiste vormide suhtes enam-vähem levinuks. Variatsioon kaob, kui uus allel jõuab fikseerimispunkti - kui see kas kaob populatsioonist või asendab esivanema alleelit täielikult. Looduslik valik põhjustab evolutsiooni ainult siis, kui populatsioonis on piisavalt geneetilist variatsiooni. Enne Mendeli geneetika avastamist oli ühine hüpotees pärimise segamine. Aga kui pärimisvõime segatakse, kaob geneetiline variatsioon kiiresti, muutes loodusliku valikuga toimunud evolutsiooni uskumatuks. Hardy-Weinbergi põhimõte annab lahenduse sellele, kuidas säilitatakse variatsiooni Mendeli pärimise populatsioonis. Alleelide sagedus (geeni variatsioonid) jääb valiku, mutatsiooni, rände ja geneetilise triivi puudumisel konstantseks. Variatsioon tuleneb genoomi mutatsioonidest, geenide ümberpaigutamisest seksuaalse paljunemise kaudu ja populatsioonidevahelisest rändest (geenivool). Vaatamata pidevale uute variatsioonide sissetoomisele mutatsioonide ja geenide voogude kaudu, on suur osa liigi genoomist ühesugune kõigis selle liigi isikutes. Kuid isegi suhteliselt väikesed erinevused genotüübis võivad viia dramaatiliste erinevuste tekkimiseni fenotiibis: näiteks šimpansid ja inimesed erinevad ainult umbes 5% oma genoomidest.  Küsimus: Miks on fentootüübis erinevus?
genotüübi variatsioon