Pärast seda, kui Egiptus oli algselt omavalitsuslik provints omajaadide ja abbasidide kalifaatide vahel, sai Egiptus 9. sajandil Tulunidide dünastia ajal poliitiliselt iseseisvamaks. 10. sajandil kolis Fatimiidide kalifaat oma võimubaasi Egiptusesse ja asutas Fustat'i lähedal Kairo linna. Fatimiidide arhitektuuri Egiptuses võib näha Kairo religioossetes monumentides, nagu Al-Azhari mošees (mida on hilisematel sajanditel oluliselt muudetud), Al-Hakimi mošees ja väikeses, kuid kunstiliselt olulises Aqmari mošees. Teised selle perioodi jäägid on Kairo monumentaalsed kiviväravad <unk> Bab al-Futuh, Bab al-Nasr ja Bab Zuweila <unk>, mille ehitas Fatimide vizir 11. sajandil. Suur Fatimiidide palee, kus kaliifid elasid, pole säilinud. Pärast Fatimide valitsemist sai Egiptusest Ayyubidide dünastia pealinn, mille asutas Salah ad-Din (Saladin). Selle ajastu kõige olulisem monumendiks oli Kairo tsitadell, mis sai Egiptuse valitsuse keskuseks kuni 19. sajandini. 13. sajandi keskel võtsid mamelukid kontrolli ja valitsesid Kairost impeeriumi, mis kestis kuni Osmanite vallutuseni aastal 1517
- Jah. Mamlukid olid arhitektuuri suured patroonid ja suur osa islami Kairo ajaloolisest pärandist pärineb nende ajast. Mamluugide arhitektuuri peamised mälestusmärgid olid mitut funktsiooni omavad religioossed ja matusekompleksid, mille paigutus kohandati tihedasse linnakeskkonda. Mõned selle perioodi kõige olulisemad näited on Sultan Qalawun'i kompleks, Sultan Hasan'i madrasa-moskee ja Sultan Qaytbay matusekompleks.