Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  10. oktoobril 1946 Pariisi rahukonverentsil kõneles Molotov juba Nõukogude hirmude kohta: "Kui ameerika kapitalile anti vabad käed väikestes sõjast hävitatud ja nõrgestatud riikides, ostaks ta kohalikke tööstusharusid, omaks atraktiivsemaid Rumeenia, Jugoslaavi... ettevõtteid ja saaks neist väikestest riikidest isandaks". Kuigi Nõukogude suursaadik Washingtonis kahtlustas, et Marshall'i plaan võib viia Nõukogude-vastase bloki loomiseni, oli Stalin pakkumisele avatud. Ta andis juhised, et Pariisis toimuvatel abi läbirääkimistel ei tohiks idabloki riigid keelduda majanduslike tingimuste kehtestamisest. Stalin muutis oma seisukohta alles siis, kui sai teada, et a) krediiti antakse ainult majanduskoostöö tingimustel ja b) abi antakse ka Saksamaale tervikuna, mis Stalini arvates takistaks Nõukogude võimekust mõjutada Lääne-Saksamaad. Algselt manööverdas Stalin plaani tapmiseks või vähemalt takistada seda Pariisi kõnelustes hävitava osalemise kaudu tingimuste kohta. Ta mõistis aga kiiresti, et see on võimatu, kuna Molotov teatas pärast oma saabumist Pariisi 1947. aasta juulis, et krediidi tingimused ei ole läbirääkimiste alla kuuluvad. Sama suureks mureks oli ka Tšehhoslovakkia innukus abi vastu võtta, samuti viited sarnasele Poola suhtumisele. Stalin kahtlustas võimalust, et need Idabloki riigid võivad Nõukogude direktiive mitte vastu võtta, põhjustades võimaliku kontrolli kaotuse Idabloki üle. Peale selle oli kõige olulisem tingimus, et iga riik, kes otsustab plaani ära kasutada, peab saama oma majandusliku olukorra sõltumatult hinnata - kontrolltasemega, millega Nõukogude Liit ei saanud nõustuda. Bevin ja Bidault rõhutasid ka seda, et igasuguse abiga kaasneb ühtse Euroopa majanduse loomine, mis on vastuolus Nõukogude Liidu rangete juhtimispõhimõtetega.  Küsimus: milline riik tegi Euroopa majanduse ühendamise raskemaks?
Nõukogude