Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Ajalugu: Leukeemia juhtumi esimene avaldatud kirjeldus meditsiinilises kirjanduses pärineb aastast 1827, kui prantsuse arst Alfred-Armand-Louis-Marie Velpeau kirjeldas 63-aastast lillemüüjat, kellel tekkis haigus, mida iseloomustasid palavik, nõrkus, uriini kivid ja maksa ja põrna märkimisväärne suurenemine. Velpeau märkis, et selle inimese verel oli konsistents "nagu karp", ja oletas, et vere väljanägemine oli tingitud valgedest vererakkudest. Aastal 1845 teatas Edinburghi patoloog J.H. Bennett seeriast inimestest, kes surid suurenenud põrna ja muutused "vere värvides ja konsistentsides"; ta kasutas seda patoloogilist seisundit kirjeldamaks terminit "leukotsüüteemia". Termini "leukeemia" lõi 1856. aastal tuntud saksa patoloog Rudolf Virchow. Virchow oli valgusmikroskoobi patoloogias esmakordselt kasutusele võtnud ning kirjeldas esimesena valgevererakkude ebanormaalset liigsust patsientidel, kellel oli Velpeau ja Bennetti kirjeldatud kliiniline sündroom. Kuna Virchow ei olnud valgete vereliblede üleliigse etioloogia suhtes kindel, kasutas ta seisundi kirjeldamiseks puhtalt kirjeldavat terminit "leukeemia" (kreeka keeles: "valge veri"). Uute tehnoloogiate arendamisega toimusid järjekordsed edusammud ägeda müeloidse leukeemia mõistmisel. 1877. aastal töötas Paul Ehrlich välja verefilmi värvimise tehnika, mis võimaldas tal kirjeldada üksikasjalikult normaalseid ja ebanormaalseid valgeid verelible. Wilhelm Ebstein tutvustas terminit "aegne leukeemia" 1889. aastal, et eristada kiiresti progresseeruvat ja surmavat leukeemiat kergemast kroonilisest leukeemiast. Mõiste "mieloid" lõi Franz Ernst Christian Neumann 1869. aastal, kuna ta oli esimene, kes mõistis, et valged verelibled on valmistatud luuüdes (kreeka: μυєλός, myelos = (luu) luuüdes) vastupidiselt põrna. Luumärgi uurimise meetod leukeemia diagnoosimiseks kirjeldati esmakordselt 1879. aastal Mosleri poolt. Lõpuks, 1900. aastal iseloomustas Otto Naegeli müeloblaastit, mis on pahaloomuline raku AML-is, kes jagas...  Küsimus: Mille poolest oli Virchow tuntud?
ebanormaalne valgevererakkude ülejääk kliinilise sündroomiga inimestel