Kokkuvõte artiklist:  Holokaustist ellujäänuid on kogunenud Bergen-Belseni endise koonduslaagri paika, et tähistada selle vabastamise aastapäeva. Enam kui 72 000 laagri vangist ja sõjavangist suri natside laagris, kaasa arvatud päevikurjategija Anne Frank ja tema vanem õde Margot. Briti sõdurid vabastasid laagri 15. aprillil 1945. Täna, seitsekümmend aastat hiljem, lasid sadad inimesed mälestuseks lilli ja lippe. Vaadake videot. Prantsuse ellujäänu Marie Vaislic istub pärast tseremooniat massiküla peal ja loeb: "1000 surnut puhkab siin". See toimus Bergeni-Belseni koonduslaagri vabastamise 70. aastapäeva tähistamiseks Põhja-Saksamaal. Tseremoonial osalesid ka ametnikud, sealhulgas Saksa president Joachim Gauck, kes ütles, et Briti sõdurid on "demokraatliku kultuuri saadikud, kes ei otsi kättemaksu". Ta lisas: "Meid kohustab kohustus mitte kunagi eitada neid kuritegusid ja säilitada ohvrite mälestus". Ka Ronald Lauder, Maailma Juudide Kongresi president, käis mälestusüritusel. Ta ütles publikule: "Praegu seisame ühes maailma suurimatest juudi kalmistustest. Aga seal pole haua kive, seal pole märke. Vanem naine paneb uskumatult oma suu kinni, kui ta vaatab endise koonduslaagri leinamuuri, kus suri üle 72 000 laagri vangist ja sõjavangist. Punased ja valged roosid, kollased tulpid ja kivid olid Anna Franki ja tema vanema õe Margot hauakivi ees. Briti sõdurid võtsid laagri 15. aprillil 1945 üle. Saksa president Joachim Gauck ütles, et laagri vabastanud Briti sõdurid olid "demokraatliku kultuuri saadikud". "Siin maetud ohvrid kaotasid mitte ainult oma elu, vaid natsid võtsid ka nende identiteedid". Lauder hoiatas ka, et antisemitism on Euroopas taas tõusmas, 70 aastat pärast lõppu...
Teise maailmasõja ajal saadeti umbes 200 000 inimest Põhja-Saksamaale. Briti sõdurid võtsid laagri üle 15. aprillil 1945 ja leidsid kümneid tuhandeid laipu. Nende sekkumine toimus vaid kaks kuud pärast seda, kui suri laagris kinni peetud Anne Franki päeviku kirjutaja.