Kokkuvõte artiklist:  See on ilmselt kõige ebameeldivam eksperiment, millest sa täna loed: mis juhtub, kui nahk hakkab rebenema. Uurijad on avastanud, miks nahka on nii raske rebitada isegi äärmusliku surve all olles, kui nad lõikavad tõelise naha proove ja püüavad neid lahti tõmmata. Nad leidsid, et imetajate nahk ei rebi lihtsalt, vaid tal on keerulised stressivastased omadused, mis takistavad aukide ja lõikete laienemist. Uurijad lõikasid tõelisi nahaproove ja püüdsid neid seejärel lõhkuda, tõmbades need lahku. Röntgenkiirte abil suutsid nad otseselt jälgida mikroskoopilisi muutusi, mis tekivad nahal, et aidata tal vastupida rebenemisele kõhu keerutamise eksperimentide ajal. Nad leidsid, et naha naha koosseisu moodustavad kollageenkiud sirguvad ja venituvad, kui nahk rebitakse, et jagada koormat ja vältida edasisi kahjustusi. Gillette'i teadlased on üheksa aastat uurinud, kuidas saada täiuslik habemevärvi. Nende töö on näidanud, miks naha pesemine on nii oluline ja miks sa ei peaks kunagi, kunagi lööma oma raseerija kraanikausi, ja ka lahendab arutelu, kas sa peaksid minema koos või vastu teravilja. Siin on nende peamised järeldused: Enne raseerimist niisuta juukseid, peses nahka õrnalt puhastusainega: see pehmendab juukseid ja vähendab oluliselt jõudu, mis on vajalik nende lõikamiseks. Rakenda rohkesti habemegaeli: see annab kaitsva hõõrdumisvastase kihi ja parandab habemegaela libisemist, nii et habemegael on pehmem ja mugavam. Juukseharja kasutamine kergeid lööke kasutades: Gillette ütles, et juukseharja peaks töö tegema, mitte juuksehaaraja. Suuna muutmine: enne suuna vahetamist ja selle suuna vastu liikumist raseeri juukseid. Veenduge, et terad ei ole vanad ega tühjad: Raibepuud võivad oma eluiga pikendada sõltuvalt sellest, kui tihti neid kasutatakse ja kui tugevad nad on. Üldreeglina, kui raseerija hakkab tõmbuma või ei lõika nii tihedalt kui varem, asendage terad. Kasutage pärast raseerimist: see võib olla mis tahes toode, mis sisaldab niisutajat, et rehidrateerida ja...
Lawrence Berkeleys asuva riikliku laboratooriumi teadlased kasutasid päris nahaproove, et uurida mikroskoopilisi muutusi, mis ei rebene, kui neid lahti tõmmata. Nad leidsid, et kolageni kiud dermis muudavad oma struktuuri, kui nad on pingel. Kiud muutuvad ebaorganiseeritud segadusest sirgeks ja venituks. Teadlased loodavad, et nende leiud aitavad välja töötada uusi rebimiskindlaid materjale.