Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Algebra juured ulatuvad iidsetesse babüloonlastesse, kes arendasid arenenud aritmeetilise süsteemi, millega nad suutsid algoritmiliselt arvutusi teha. Babüloonlased töötasid välja valemid, et arvutada lahendusi probleemidele, mida tänapäeval tavaliselt lahendatakse lineaarsete võrrandite, ruutvõrrandite ja määramatute lineaarsete võrrandite abil. Selle asemel lahendas enamik selle ajastu egiptlasi, samuti kreeka ja hiina matemaatikud 1. aastatuhande eKr. selliseid võrrandisi tavaliselt geomeetriliste meetoditega, nagu need, mis on kirjeldatud Rhind Matemaatilises Papiruses, Eukliidi Elementides ja Matemaatilise Kunsti Üheksa peatükis. Kreeklaste geomeetriline töö, mida iseloomustati Elementides, andis raamistiku, et üldistada valemid, mis ei olnud seotud konkreetsete probleemide lahendamisega, üldisemates võrrandite esitamise ja lahendamise süsteemides, kuigi seda ei mõisteta enne, kui matemaatika arenes keskaegses islamis. Platoni ajaks oli Kreeka matemaatika läbi teinud drastilise muutuse. Kreeklased lõid geomeetrilise algebra, kus tähiseid esindasid geomeetriliste objektide küljed, tavaliselt jooned, millel olid nendega seotud tähed. Diophantus (3. sajand) oli Kreeka matemaatik ja raamatute autor. Need tekstid käsitlevad algebriliste võrrandite lahendamist ja on juhtinud arveteoorias kaasaegse Diophantine'i võrrandi mõiste juurde.  Küsimus: Millisele tsivilisatsioonile antakse algebra alused?
iidsed babüloonlased