Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Teisest küljest sai Gibbs suurimaid autasusi, mis olid USA akadeemilise teadlase jaoks võimalik. Ta valiti 1879. aastal Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks ja sai 1880. aastal Ameerika Kunsti- ja Teaduste Akadeemia Rumfordi auhinna oma töö eest keemilise termodünaamika alal. Ta sai ka Princeton'i ülikooli ja Williams'i kolledži audoktorite kraadi. Euroopas sai Gibbs 1892. aastal Londoni Matemaatikaühingu auliikmeks ja 1897. aastal valiti ta Kuningliku Ühingu välismaiseks liikmeks. Ta valiti Preisimaa ja Prantsusmaa teaduste akadeemiate vastava liikmeks ning sai audoktorite kraadi Dublini, Erlangeni ja Christiania (nüüd Oslo) ülikoolidest. 1901. aastal austas Royal Society Gibbsi Copley medaliga, mis oli siis kõrgeim rahvusvaheline auhind loodusteadustes, märkides, et ta oli "esimene, kes rakendas termodünaamika teist seadust keemilise, elektri- ja soojuseenergia ja välise töövõime vahelise suhte põhjalikuks arutamiseks". Gibbs, kes jäi New Havenisse, esindas auhinnatseremoonial Londonis asunud USA mereväeattašé komandör Richardson Cloverit. Matemaatik Gian-Carlo Rota räägib oma autobiograafias, kuidas ta juhuslikult uuris Sterling'i raamatukogu matemaatilisi pilte ja komistas käsikirjutatud postituse nimekirja, mis oli lisatud mõnele Gibbsi kursuse märkusele, kus loetleti üle kahe saja tema aja tuntud teadlase, sealhulgas Poincaré, Boltzmann, David Hilbert ja Ernst Mach. Sellest järeldas Rota, et Gibbsi töö oli tema aja teadlaste eliidi seas paremini tuntud kui avaldatud materjal näitab. Lynde Wheeler reprodutseeris selle postituse nimekirja oma Gibbsi biograafia lisas. Selle, et Gibbsil õnnestus oma Euroopa korrespondendid oma tööga huvitada, näitab asjaolu, et tema monograafia "On the Equilibrium of Heterogeneous Substances" tõlgiti saksa keelde (siis keemia juhtiv keel) Wilhelm Ostwaldi poolt 1892. aastal ja prantsuse keelde Henri...  Küsimus: Millises valdkonnas ta töötas, mille eest ta auhinna sai?
keemiline termodünaamika