Nurembergi suurim kasv toimus 14. sajandil. Karl IV kuldne bulla 1356. aastal, milles Nürnbergi nimetati linnaks, kus Saksamaa uued valitsejad peavad pidama oma esimese keiserliku dieedi, tegi Nürnbergi üheks keisririigi kolmest kõige olulisemast linnast. Karl oli Frauenkirche'i kaitsja, mis ehitati aastatel 1352 ja 1362 (arhitekt oli tõenäoliselt Peter Parler), kus keiserlik õukond pidas Nürnbergis viibimise ajal jumalakummardamist. Kuninglik ja keiserlik side tugevnes 1423. aastal, kui Saksa-Rooma keisri Sigismund Luksemburgi andis keiserlikule kuninglikule varustusele õiguse jäädavalt Nürnbergis, kus nad jäid kuni 1796. aastani, kui Prantsuse vägede edasiminek
nõudis nende viimist Regensburgi ja sealt Viini.