Täitke järgmine lause: Hoolimata ajaloolistest, kultuurilistest ja etnilistest sidemetest on India ja Pakistani suhteid alates India jagamisest 1947. aastal aastatepikkune usaldamatus ja kahtlus "piinanud". India ja selle lääne naabri vahelise vaidluse peamine allikas on olnud Kashmiri konflikt. Pärast Pashtuni hõimuliikmete ja Pakistani poolväeteenistuste sissetungi allkirjastasid Jammu ja Kashmiri Dogra kuningriigi hindu maharadža Hari Singh ja selle moslemite peaminister Sheikh Abdullah ühinemislepingu New Delhiga. Esimene Kashmiri sõda algas pärast seda, kui India armee sisenes riigi pealinna Srinagari, et piirkonda sissetungijatelt kaitsta. Sõda lõppes 1948. aasta detsembris, kui kontrolljoon jagas endise vürstliku riigi Pakistan (põhja- ja lääneosa) ja India (lõuna-, keskpäeva- ja kirdeosa) poolt hallatavateks territooriumideks. Pakistan vaidlustas ühinemisdokumendi õiguspärasuse, kuna Dogra kuningriik on temaga allkirjastanud peatamislepingu. 1965. aasta India-Pakistani sõda algas pärast seda, kui ebaõnnestus Pakistani operatsioon Gibraltar, mille eesmärk oli tungida vägesid Jammu ja Kashmirisse, et kiirendada ülestõusu India valitsuse vastu. Viis nädalat kestnud sõda põhjustas mõlemal poolel tuhandeid ohvreid. See lõppes ÜRO poolt volitatud relvarahu ja seejärel Taschkendi deklaratsiooni väljastamisega. India ja Pakistan
Läksime 1971. aastal uuesti sõtta, seekord konflikti üle Ida-Pakistani. Pakistani sõjaväe poolt seal toime pandud ulatuslikud julmused viisid miljonite bengali põgenike voolamiseni Indiasse. India koos Mukti Bahiniga alistas Pakistani ja Pakistani väed alistusid idaosas. Sõja tulemusena loodi Bangladesh.