Kokkuvõte artiklist:  Punasel planeedil võib olla veel vedelikku vett, nagu näitab NASA Curiosity rover. Teadlased on juba ammu teadnud, et Marsil on jää kujul vett. Nüüd, uus teave Mars rover uudishimulikkus, avaldatud ajakirjas Nature, näitab, et see on võimalik, et seal on vedela vesi lähedal pinna punase planeedi. "Varjatud orus" Gale kraatris Marsil. Väga peenete teraviljadega seted, mis aeglaselt veest alla kukkusid, leiti kraterjärve põhjas. Põhjas olevad setete plaadid on tasased, nii et kõik näitab, et kogu Gale'i kraater võis olla suur järv. Uus teave NASA Marsi roverist Curiosity, mis avaldati ajakirjas Nature, näitab, et punase planeedi pinna lähedal võib olla vedela vett. Selgituseks on see, et pinnasest on leitud perkloraati, mis alandab külmutamispunkti, nii et vesi ei jäätu jääks, vaid on vedela ja esineb väga soolases vees. Curiosity avastas soolad, mida nimetatakse perkloraatideks, mis võivad atmosfäärist vett imeda ja muuta selle soolaks vedelikuks. Kui öö saab, kondenseerub osa atmosfääri veeauru planeedi pinnal külmuna, kuid kaltsiumperkloraat on väga imendav ja see moodustab koos veega soolveega, nii et külmumispunkt langeb ja külm võib muutuda vedelikuks. Curiosity maandus Marsile 2012. aastal suure kraatri Gale'is, mis asub ekvaatorist lõuna pool. Hiiglaslik kraater on 154 kilomeetri läbimõõduga ja kraatri serva on peaaegu viis kilomeetrit kõrge. Kraatri keskel asub mägi, Mount Sharp. Curiosity on maandumiskohast Mount Sharpi suunas läbinud üle 10 km ja on tee peal läbi viinud palju uuringuid. Taani Kopenhaageni Ülikooli Niels Bohri Instituudi Marsi-grupi juhataja doktor Morten Bo Madsen ütles: "Me oleme avastanud pinnases kaltsiumperkloraadi aine ja sobivatel tingimustel...
Võimalik, et punase planeedi pinna lähedal on vedela vett. Muldist on leitud perkloraati, mis langetab külmutuspunkti, nii et vesi ei jäätu jääks, vaid on vedela. Elu, nagu me seda teame, ei ole planeedi karmidest tingimustest tingitud. Selle leidmine võib lihtsustada inimeste elamist Marsil tulevikus.