Kui ta 1785. aastal koju naasis, oli ta George Washingtoni järel Ameerika iseseisvuse eest võitleja. Le Ray austas teda Joseph Duplessise portreega, mis on nüüd Washingtonis Smithsoniani Instituudi rahvuslikus portree galerii. Pärast tema naasmist sai Franklinist abolitionist ja vabastas oma kaks orja. Lõpuks sai ta Pennsylvania abolitionistliku ühiskonna presidendiks. Aastal 1787 oli Franklin Philadelphia konventsiooni delegandina. Ta oli auametnik ja harva osales aruteludes. Ta on ainus asutaja, kes on Ameerika Ühendriikide kõigi nelja peamise asutamisdokumendi allkirjastanud: iseseisvusdeklaratsioon, Prantsusmaa liitlusleping, Pariisi leping ja Ameerika Ühendriikide põhiseadus.
1785 aasta