Täitke järgmine lause: 19. sajandil, kui mõlemad riigid said Hispaaniast iseseisvaks, olid Peruul ja Tšiilis rahumeelsed suhted, mis olid tingitud majanduslike ja poliitiliste sidemete tekkimisest, mis veelgi soodustasid häid suhteid. Selle aja jooksul
Konföderatsiooni sõjas (1836-1839) moodustasid Tšiili ja dissidentid Peruu sõjaline liit Lõuna-Peruu ja Põhja-Peruu vabariikide vabastamiseks ja taasühendamiseks Peru-Boliivia Konföderatsioonist. Hiljem, Chincha saarte sõja ajal (1864-1866) juhtisid Peru ja Tšiili ühist frondi Hispaania laevastiku vastu, mis okupeerisid Peruu Chincha saared ja häirisid Lõuna-Vaikse ookeani kaubandust. 1870. aastatel, enne Vaikse ookeani sõda, püüdis Peru läbirääkimisi läbi viia, et leida rahulik diplomaatiline lahendus Boliivia ja Tšiili vahel. Kuigi Peruul oli Boliiviaga salajane kaitseliit, ei kuulutanud Peru Tšiilile sõda isegi pärast seda, kui Tšiili tungis Boliivias asuvasse Antofagasta sadamasse. Sõda ei kuulutatud ametlikult välja enne, kui Tšiili kuulutas 1879. aastal sõja nii Peruu kui ka Boliivia vastu. Peru kuulutas järgmisel päeval Tšiilele sõja. Sõja tulemusena tungis Tšiili Peruusse ja hävitati mitmed Peruu ehitised, linnad, suur rünnak ja kahe aasta jooksul okupeeriti Peruu pealinn Lima. Sõja lõpptulemus jättis kolmesse ühiskonda sügava armiku ja Peruu ja Tšiili suhted süvenesid üle sajandi, kuigi suhted stabiilsustasid mõnevõrra 1929. aasta Lima lepinguga.