Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  1963. aastal alustas Ameerika Ühendriikide õhujõud väga suure strateegilise transpordilennuki uurimisprojekte. Kuigi C-141 Starlifter oli kasutusele võetud, uskusid ametnikud, et on vaja palju suuremat ja võimekamat lennukit, eriti kauba vedamiseks, mis ei sobiks ühtegi olemasolevasse lennukisse. Need uuringud viisid algse CX-Heavy Logistics Süsteemi (CX-HLS) nõuetele 1964. aasta märtsis lennuki jaoks, mille laadimisvõimsus oli 180,000 naela (81,600 kg) ja kiirus Mach 0.75 (500 mph või 800 km / h) ning tankimata ulatus 5,000 meremiil (9,300 km) 115,000 naela (52,200 kg) kasuliku koormusega. Kasuliku koormuse ruum pidi olema 17 jalga (5,18 m) lai ja 13,5 jalga (4,11 m) kõrge ning 100 jalga (30 m) pikk ning ligipääsuks uksedest ees ja taga. Soov hoida mootorite arvu neljaks nõudis uusi mootori projekte, millel oli oluliselt suurenenud võimsus ja parem kütusekulu. 1964. aasta mais saabusid Boeingilt, Douglasilt, General Dynamicsilt, Lockheedilt ja Martin Mariettalt lennukikehade ettepanekud; General Electricilt, Curtiss-Wrightilt ja Pratt & Whitney'lt esitati mootorite ettepanekud. Boeing, Douglas ja Lockheed said täiendavad õhusõidukite uurimise lepingud koos General Electric'iga ja Pratt & Whitney'ga mootorite jaoks. Õhusõidukite ettepanekutel oli mitmeid ühiseid omadusi. Kuna CX-HLS-i oli vaja, et seda saaks ette laadida, tuli kokpitsi paigaldada uks. Kõik ettevõtted lahendasid selle probleemi, liigutades kokpiidi üle laadiruumi; Douglasil oli väike "kapsel" otse ettepoole ja tiibade kohal, Lockheed kasutas pikka "lõike", mis kulges kogu lennuki pikkuse mööda, tiibade sparr läbi selle, samas kui Boeing segas need kaks, pikema kapsiga, mis jooksis otse nina taga tiibade taha. Aastal 1965 valiti Lockheedi lennukid ja General Electrici mootorid välja uue C-5 Galaxy transpordi jaoks, mis oli sel ajal maailma suurim sõjaline lennuk. Eesuks ja tõstetud kokpiidi kontseptsioonid viiakse üle...  Küsimus: Kes pidi õhusõiduki kereid uurima?
Boeing, Douglas ja Lockheed