Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Läbipääs: Kuigi orjadel puudus sõjaline väljaõpe, näitasid Spartacus'i väed oma leidlikkust kohalike materjalide kasutamisel ja nende tarkade, ebatavaliste taktikate kasutamisel, kui nad kohtusid distsiplineeritud Rooma armeedega. Vastuseks Glaberi piiramisele tegid Spartacus'i mehed Vesuuvi mäe nõlvadel kasvavatest viinamarjadest ja puudest köied ja redelid ning kasutasid neid, et langeda Glaberi vägede vastasmäe kaljude kalju. Nad liikusid ümber Vesuviuse aluse, ületasid sõjaväe ja hävitasid Glaberi mehed. Seejärel saadeti Spartacuse vastu teine ekspeditsioon preetori Publius Variniuse juhtimisel. Mingil põhjusel näib, et Varinius on jaganud oma väed oma alluvate Furiuse ja Cossiniuse juhtimisel. Plutarkhos mainib, et Furius juhtis umbes 2000 meest, kuid ei ole teada, kui tugevad olid ülejäänud väed ega ka see, kas ekspeditsioon koosnes militsist või leegionist. Ka need väed alistas põgenenud orjade armee: Cossinius tapeti, Varinius peaaegu vangistati ja orjad vallutasid sõjaväe varustuse. Nende edusammude tõttu kogunes Spartaca väedesse üha rohkem orje, samuti "paljusid piirkonna karjasid ja karjasid" ning nende ridade arv kasvas umbes 70 000ni. Mässulised orjad veetsid 73-72 eKr talve koolitades, relvastades ja varustades oma uusi värvatud ja laiendades oma ründamisterritooriumi, hõlmates Nola, Nuceria, Thurii ja Metapontum linnad. Mässuliste orjade võidud ei tulnud ilma kuluta. Mõnel ajal nende sündmuste ajal kaotas üks nende juhtidest, Oenomaus, arvatavasti lahingus ja teda ei mainita ajaloos enam.  Küsimus: mida mässulised orjad tegid 73-72 eKr talvel?
koolitus, relvastamine ja varustamine