Enne Esimest maailmasõda olid Valgevene maad Vene impeeriumi kontrolli all, mille nad said Poola jagamisest rohkem kui sajandi eest. Sõja ajal lõppes Venemaa Lääne-Frondi suur taganemine 1915. aasta augustis ja septembris, kui Hrodna maad ja enamik Viĺnia guberniat okupeeris Saksamaa. Selle tulemusena tekkinud frond, mis kulges 100 kilomeetri kaugusel Minskist läände, jäi konflikti lõpu suunas staatiliseks, hoolimata Vene katsetest seda Naraci järve ääres murda.
1916. aasta kevadel ja kindral Alexei Everti ebavõrdse rünnaku ajal Baranavičy linna ümber selle aasta suvel, Brusilovi rünnaku ajal lõunaosas, Lääne-Ukrainas.