Kokkuvõte artiklist:  Sappho kuulutas välja oma armastuse naiste vastu. Kreeka saar Lesbos võib olla lahutamatult seotud naiste homoseksuaalsuse ideega, kuid iidsetel aegadel oli see kurikuulus seksuaalne mänguväljak heteroseksuaalsete meestele, kes leidsid kohalikke naisi vastupandamatuks. Uues BBC dokumentaalfilmis näitab endine Apprentice'i staar Margaret Mountford, et saar oli oma aja Magaluf ja seksiturismi pealinn. Professor Edith Hall King's College'ist Londonis räägib programmile: "Lesbosel oli väga eriline maine väga ilusaid naisi toomise poolest. Nad pidid olema kõige seksikamad inimesed kogu Kreeka maailmas. Ta lisas, et iidse Kreeka maailmas tähendas sõna "lesbi" tegelikult naist, kes sooritas intiimset seksuaalvahekorda mehega. Professor Hall selgitas ka seda, et Lesbos oli Türgile Ateenale lähemal, mis ainult suurendas naiste seksuaalset võlu. Ta ütles: "Neil oli ka väga huvitav aktsent, mis oleks kuulunud ateenlastele peaaegu orienteelsena. Nad olid Aasiale lähemal, nii et nende kreeka aktsent oleks olnud selline". Mountford kirjeldab saart kui "vana-Egeuse seksiturismi pealinnat". Programmis uuritakse naisteräänija Sappho elu ja pärandit, kes elas saarel umbes 600 eKr. Ta oli üks suuremaid antiikmaailma kirjanikke ja kirjutas luuletusi, mis näisid olevat armastuse avaldused teistele naistele. Selle tulemusena on nii "Sapphic" kui ka saare nimi muutunud lesbismi sünonüümiks, kuigi selline kasutamine algas alles 19. sajandil. 2008. aastal kaotasid saarel elanikud kohtumenetluse, et keelata sõna "lesbi" kasutamine gei naiste kirjeldamiseks, väites, et see mõiste rikub nende inimõigusi ja häbistab neid kogu maailmas. Dokumentäris reisib Mountford Lesbosse, et püüda avastada tõde Sappho elust. Luuletajal usutakse, et tal oli tütar, ja Mountford uurib erinevusi iidsete kreeklaste homoseksuaalsuse kontseptsiooni ja meie oma vahel. Lesbosel oli eriline...
Kreeka saar oli "vana-Egeuse mere seksiturismi pealinn" Endine " Apprentice " TV-staar Margaret Mountford kirjeldab saarel elavate elu uues telesaates. Näitus uurib ka naisepoedi Sappho elu ja pärandit, kes elas saarel umbes 600 eKr.