Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Läbipääs: Ajaloos on riigi teaduse ja tehnoloogia arengusse tehtud panuseid. Lääne-Euroopa 16. sajandi varase kaasaegse õitsenguga olid kõige mõjukamate teadlaste seas kartograaf Gerardus Mercator, anatoom Andreas Vesalius, herbalist Rembert Dodoens ja matemaatik Simon Stevin. Keemik Ernest Solvay ja insener Zenobe Gramme (École industrielle de Liège) andsid oma nimed vastavalt Solvay protsessile ja Gramme'i dünamole 1860ndatel aastatel. Bakeliiti töötas välja 1907. aastal Leo Baekeland. Ernest Solvay tegutses ka suur filantroopina ja andis oma nime Solvaye sotsioloogiainstituudile, Solvaye Brüsseli majandus- ja juhtimiskoolile ning rahvusvahelistele Solvaye füüsika- ja keemiainstituutidele, mis on nüüd osa Brüsselis vabast ülikoolist. Aastal 1911 alustas ta konverentside seeriat, Solvay konverentsid füüsika ja keemia kohta, millel oli sügav mõju kvantfüüsika ja keemia arengule. Suur panus fundamentaalse teaduse arengusse oli ka Belgia monsignor Georges Lemaître'il (Louvaini katoliku ülikool), kellele on omistatud 1927. aastal universumi päritolu kohta välja toodud Big Bang'i teooria. Kolm Nobeli füsioloogia- ja meditsiinipreemiat anti belgilastele: Jules Bordet (Brüsseli vaba ülikool) 1919. aastal, Corneille Heymans (Genti ülikool) 1938. aastal ja Albert Claude (Brüsseli vaba ülikool) koos Christian de Duve'iga (Louvaini katoliku ülikool) 1974. aastal. François Englert (Université libre de Bruxelles) sai Nobeli füüsikapreemia 2013. aastal. Ilya Prigogine (Université libre de Bruxelles) sai 1977. aastal Nobeli keemiapreemia. Fieldsi medali on saanud kaks Belgia matemaatikut: Pierre Deligne 1978. aastal ja Jean Bourgain 1994. aastal.  Küsimus: Kes lõi bakeliidi?
Leo Baekeland