Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Pargalı Ibrahim Pasha oli Suleimani sõber juba enne tema troonile asumist. Ibrahim oli algselt kristlane Pargast (Epeiros), kes vangistati 1499-1503 Osmanite-Veneetsia sõja ajal ja anti Suleimanile orjana tõenäoliselt aastal 1514. Suleiman tegi temast kuningliku haavlikütiduse, seejärel edendas teda kuningliku magamistoa esimeseks ohvitseriks. Ibrahim-paša sai aastal 1523 suurvesiriks ja kõigi armeede ülemjuhatajaks. Suleiman andis Ibrahim Pašale ka Rumelia beylerbeyi au (esimese astme sõjaväeline kindralkuberner), andes Ibrahimile võimu kõigi Osmanite territooriumide üle Euroopas, samuti sõja ajal nende territooriumil asuvate vägede juhtimise. 17. sajandi krooniku sõnul oli Ibrahim palunud Suleimanil teda oma ohutuse pärast nii kõrgetele ametikohtadele mitte edendada, millele Suleiman vastas, et tema valitsemise ajal, ükskõik millistel asjaoludel, ei hukata Ibrahimit kunagi. Kuid Ibrahim langes lõpuks sultani armu alla. Oma kolmeteistkümne aasta jooksul suurvesirina oli ta kiirelt võimule tõusnud ja kogunud palju rikkust, mistõttu sai ta sultani õukonnas palju vaenlasi. Sultanile olid jõudnud teated Ibrahim'i julgusest, kui ta käis kampaanias Pärsia Safavidide impeeriumi vastu: eriti tema serasker sultan (سرعسكر سلطان) tiitli omaksvõtmist peeti Suleiman'ile tõsiseks solvanguks. Suleiman'i kahtlus Ibrahim'i suhtes süvenes pärast tüli viimase ja rahandussekretäri (defterdar) Iskender Çelebi vahel. Vaidlus lõppes Çelebi häbistamisega, süüdistades teda intrigeerimises, sest Ibrahim veenis Suleimani mõistma defterdari surma. Enne oma surma süüdistas Çelebi viimastel sõnadel Ibrahimit sultani vastu vandenõus. Need viimased sõnad veensid Suleimanit Ibrahim'i truudusetusest ja 15. märtsil 1536 hukati Ibrahim.  Mis oli Defterdari karistus?
Kohtuotsus on surmanuhtlus