Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Guevara saabus Mehhiko linna 21. septembril 1954 ja töötas Üldhaigla allergiaosakonnas ja Mehhiko Lastehaiglas. Lisaks andis ta loenguid meditsiini kohta Mehhiko Rahvusliku Autonoomse Ülikooli meditsiiniosakonnas ja töötas uudistefotograafina Latina uudisteagentuuril. Tema esimene naine Hilda märgib oma memuaarides "Minu elu Che'ga", et mõnda aega mõtles Guevara Aafrikas arstiks tööle minemisele ja et ta jätkas sügavalt mures vaesuse pärast, mis teda ümbritseb. Hilda kirjeldab Guevara kinnisidee eakate pesurite suhtes, keda ta ravis, märkides, et ta nägi teda "kõige unustatud ja ekspluateeritud klassi esindajana". Hilda leidis hiljem luuletuse, mille Che oli pühendanud vanemale naisele, mis sisaldas "lubatust võidelda parema maailma, kõigi vaeste ja ekspluateeritud inimeste parema elu eest". Selle aja jooksul taas ta oma sõprust Ñico Lópeziga ja teiste Kuubal pagendatud inimestega, keda ta Guatemalas kohtus. 1955. aasta juunis tutvustas López ta Raúl Castrole, kes tutvustas ta hiljem oma vanemale vennale Fidel Castrole, revolutsioonilisele liidrile, kes oli moodustanud 26. juuli liikumise ja kavatses nüüd Fulgencio Batista diktatuuri kukutada. Fideliga nende esimese kohtumise õhtul peetud pikas vestluses jõudis Guevara järeldusele, et kuubalase eesmärk oli see, mida ta oli otsinud ja enne koidikut oli ta registreerinud end 26. juuli liikumise liikmeks. Vaatamata oma "vastandlikele isiksustele" hakkasid Che ja Fidel sellest hetkest alates edendama seda, mida kahekordne elulugu kirjutaja Simon Reid-Henry pidas "revolutsiooniliseks sõpruseks, mis muutaks maailma", nende kokkulangeva pühendumuse tulemusena anti-imperialismile. Sellel ajahetkel Guevara elust arvas ta, et USA kontrollitud konglomeraadid paigutasid ja toetasid repressiivseid režiime kogu maailmas. Selles veenis pidas ta Batist "USA nukuks, kelle köied vajavad lõikamist". Kuigi ta kavatses olla rühma lahingufirst, Guevara...  Kelle taktikat Guevara õppis?
sissetungija