Oma kümneaastase presidendiks olemise ajal laiendas Prieto valitsuse võimu ja rajas aluse avaliku halduse arendamisele Tšiilis. Esimesed haridusasutused nagu "Instituto Nacional" asutati ja 1837. aastal loodi justiitsministeerium ja avalik haridusministeerium. Prieto välispoliitikas domineeris Tšiili sõda Peruga.
1836-1839 vahel. Tšiili armee Manuel Blanco Encalada juhtimisel kannatas raskeid kaotusi, mis kulmineerus Paucarpata lepinguga, mille järel võttis Manuel Bulnes üle armee juhtimise ja juhtis selle Yungay lahingus.