Kokkuvõte artiklist:  Uus uuring hoiatab, et teismeliste purjus joomine võib ajus põhjustada pikaajalisi kahjustusi ka täiskasvanueas. Selle põhjuseks on see, et noorena liiga palju alkoholi joomine võib kahjustada aju ja põhjustada DNA-s püsivaid muutusi. Uurijad leidsid, et see omakorda võib panna teismelised ärevushäirete ja alkoholismi ohtu. Alkohol muudab aju rakkude geene, mis takistavad rakkudel luua omavahelisi ühendusi, muutes käitumist, ütlesid nad. Kuid nad avastasid, et vähiravim võib kahjustusi tagasi pöörata. Teiste aastate joomine võib põhjustada pikaajalisi kahjustusi täiskasvanueas, seades noored ärevushäirete ja alkoholismi ohtu. Illinoisi ülikooli meditsiinikolledži professor Subhash Pandey selgitas, et teismeliste aastate joomine häirib aju normaalset arengut. Ta ütles: "Meie uurimus annab mehaanilise ülevaate sellest, kuidas joomine noorukieas võib kaasa tuua püsivaid muutusi, mille tulemuseks on suurenenud ärevus ja alkoholism täiskasvanutel". Ta selgitas, et aeg-ajalt alkoholi tarbimine "langetab aju võimet moodustada ühendusi, mida ta noorukieas vajab. "Aju ei arene nii, nagu peaks, ja sellega on seotud püsivad käitumisharjumuste muutused", lisas ta. Uuringu osana viisid professor Pandey ja tema meeskond läbi laborieksperimendid 28-päevastel rottidel, et uurida, kuidas alkohol mõjutab nende aju arengut. Neile anti alkoholi kaks päeva, siis kaks päeva ilma, mida korratakse 13 päeva jooksul. Alkoholile kokku puutuvatel rottidel ilmnesid käitumismuudatused, mis kestis täiskasvanueas, kaua pärast alkoholile kokku puutumise lõppu. Alkohol põhjustab aju rakkude DNA muutusi. Siiski avastasid teadlased, et vähiravim võib olla võimeline muutusi tagasi pöörama. Nad näitasid suurenenud ärevuse- sarnast käitumist ja jõid täiskasvanueas rohkem alkoholi. Kui uuriti amigdalis osa ajukoe, ilmnes, et alkoholi saanud rottidel olid muutused DNA-s, mida nimetatakse epigeneetilisteks muutusteks. Professor Pandey selgitas...
Nooruses joomine võib ajurakkude DNA muutusi põhjustada. Muudatused tähendavad seda, et rakkude vahel ei moodustu normaalseid ühendusi. See muudab geenide väljendumist ja käitumist. Kuid eksperdid leidsid, et vähiravim võib muutusi tagasi pöörata.