Kui 1917. aastal kuulutas teadlane William Bean, et metsavahendi tihedamad bioloogilised mitmekesisuse alad moodustavad ligikaudu pidev lehtede katmine, mis on moodustatud külgnevate puude otsastest. Mõne hinnangu kohaselt on metsavahendi koduks 50 protsenti kõigist taimest. Epifüütilised taimed kinnituvad tüvedele ja oksadele ning saavad vett ja mineraale vihma ja prügi kaudu, mis kogunevad toetavatel taimedel. Fauna on sarnane esilekerkiva kihiga, kuid mitmekesisem. Neljandik kõigist putukatest on usutavalt esinenud vihmametsas. Teadlased on juba ammu kahtlustanud metsavahendi kui elupaika rikkust, kuid on alles hiljuti välja töötanud praktilisi meetodeid selle uurimiseks. Alates 1917. aastast kuulutas teadlane William Bean, et metsavahendi looduslik katvus on enam-vähem pidev lehtede katvus, mis moodustatakse külgnevate puude otsastestest.
kinnitub tükkidesse ja oksadesse ning saab vett ja mineraale vihmast ja jäätmetest, mis kogunevad toetavatele taimedele