Kirjuta selle lõigu jätkamine - 1740. aastal astus troonile kuningas Friedrich II (Frederick Suure). Kasutades 1537. aasta lepingut (millele keiser Ferdinand I oli andnud veto), mille kohaselt pidi osa Sileesiast pärast Piastide dünastia kadumist Brandenburgisse minema, tungis Friedrich Sileesiasse, alustades sellega Austria pärilussõja (1740-48). Aastal 1744 tungis Friedrich uuesti, et vältida kättemaksu ja nõuda seekord Tšehhi provintsi. Ta ebaõnnestus, kuid Prantsuse surve Austria liitlase Suurbritannia peale viis rida lepinguteni ja kompromissideni, mis kulmineerusid 1748. aasta Aix-la-Chapelle'i lepinguga, mis taastas rahu ja jättis Prussi enamiku Sileesia valduses. Kui Friedrich tungis ennetavalt Saksamaale ja Poheemiasse paari kuu jooksul 1756/1757, algatas ta Seitsmeaastase sõja. See sõda oli Preisi armee jaoks meeleheitlik võitlus ja see, et ta suutis võidelda suure osa Euroopast tasapisi, annab tunnistust Friedrich'i sõjalistest oskustest. Olukord muutus järk-järgult halvemaks kuni Venemaa keiseranna Elizabeth'i surmani (Brandenburgi suguvõsa ime). Prussophile Peter III troonile astumine leevendas surve idafrontis. Austria sõjaväe alistamine Burkersdorfi lahingus
ja toetudes Briti edusammudele Prantsusmaa vastu koloniaalsetes sõjategevusvaldkondades, suutis Preisimaa lõpuks jõustada mandril "status quo ante bellum". See tulemus kinnitas Preisimaa tähtsat rolli Saksa riikides ja tegi riigist Euroopa suurriigi. See andis alguse Preisimaa ja Austria rivaalsusele Saksamaa juhtimise üle, mida nimetatakse Saksa dualismiks.