Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Ajalugu: Ajalooliselt on tõlkeuuringud olnud pikka aega preskriptiivsed (teades tõlkijatele, kuidas tõlkida), niivõrd, et tõlkimise arutelusid, mis ei olnud preskriptiivsed, ei peetud üldiselt üldse tõlkimise kohta. Kui tõlkeuuringute ajaloolased jälgivad näiteks tõlkimise varasemaid Lääne mõtteid, alustavad nad kõige sagedamini Cicero märkustest, kuidas ta kasutas tõlkimist kreekakeelsest ladina keelde, et parandada oma oratoorilisi võimeid - varajast kirjeldust sellest, mida Jerome lõpuks nimetas mõtte-mõtte tõlkimiseks. Herodotuse poolt mitmeks sajandiks varem esitatud kirjeldavat ajaloo tõlkijate kohta Egiptuses ei peeta tavaliselt tõlkeuuringuteks - arvatavasti seetõttu, et see ei ütle tõlkijatele, kuidas tõlkida. Hiinas tekkis arutelu selle üle, kuidas tõlkida, budistlike sutrate tõlkimisega Hani dünastia ajal.  Küsimus: Kes lõi töö, mis kirjeldab tõlkijate ajalugu riigis, kus asub Giza suur sfinks?
Herodot