7. juulil saabus Trump Washingtoni ja kohtus esindajatekoja ja senati vabariiklastega. Koosoleku ajal teatas Trump osalejatele, et kui nad ei toeta tema kandidatuuri, toetavad nad tegelikult Clintoni. Trump nõustus lubama oma endisel rivaalil senaator Ted Cruzil konventsioonis rääkida, kuid ta ei saanud Cruzilt toetust. Järgmisel päeval tühistasid nii Trump kui ka Clinton kampaaniaüritused, kui afroameerika tulistaja Dallases tappis
Viis politseinikku. Trumpi Virginia osariigi esimees süüdistas tulistamises Clintoni ja teisi, "kes nimetavad politseit rassistideks". Pärast seda kuulutas Trump end "seaduse ja korra kandidaadiks". Enne oma konventsiooni kiitis vabariikliku partei platvormi komitee heaks sotsiaalselt konservatiivse platvormi, mis oli vastu samasooliste abieludele ja määratles pornograafia "rahvatervise kriisiks". Konventsiooni võõrustaja, Ohio kuberner John Kasich, endine presidendivõistleja Trump, ei toetanud Trumpit ja väitis oma pressiesindaja kaudu, et Trump oli palunud Kasichil liituda presidendivalimistega mais, kuid Kasich oli keeldunud. Trumpi pressiesindaja eitas väidet. Teine endine rivaal, Florida endine kuberner Jeb Bush, ütles, et ta võib hääletada Libertarian Party presidendikandidaadi Gary Johnsoni poolt Trumpi asemel. Teisest küljest, Hillary Clintoni peamine rivaal, senaator Bernie Sanders, loobus oma kampaaniast ja toetas Clintoni ametlikult. Clintonil oli ilmselt ka toetust ülemkohtu kohtunik Ruth Bader Ginsburgilt, kes nimetas Trumpi "võltsikuteks" ja imestas, miks ta on oma maksude avaldamata jätmisega "puhas käes". Demokraatlik senaator Chris Murphy küsis, kas riik on "hea teenindatud", kui ülemkohtu kohtunik avalikult oma poliitilisi seisukohti arutab. Trump nimetas Ginsburg'i kommentaare "väga sobimatuks". Ginsburg vabandas hiljem.