Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Aleksander oli edukaim Vene reformator pärast Peetrust Suurt ja oli vastutav paljude reformide eest peale orjapidamise kaotamise. Ta reorganiseeris kohtusüsteemi, asutas kohalikke valitud kohtunikke, kehtestas surmanuhtluse, edendas kohalikku enesevalitsust zemstvo süsteemi kaudu, kehtestas üldise sõjaväeteenistuse, lõpetas mõned aadlike privileegid ja edendas ülikoole. Välispoliitikas müüs ta 1867. aastal Alaska Ameerika Ühendriikidele, kartes, et kaugel asuv koloonia langeb Briti kätte, kui tuleb uus sõda. Ta ajakohastas sõjaväe juhtimissüsteemi. Ta otsis rahu ja lahkus sõjakast Prantsusmaast, kui Napoleon III langes. Ta ühines Saksamaa ja Austriaga Kolme Keisri Liiga, mis stabiliseeris Euroopa olukorda. Vene impeerium laienes Siberis ja Kaukaasias ning saavutas edu Hiina arvelt. Kui Poolas toimus 1863. aastal ülestõus, võttis ta sellest riigist eraldi põhiseaduse ja liitis selle otse Venemaaga. Revolutsiooniliste ja anarkistlike liikumiste tõusu vastu võitlemiseks saatis ta tuhandeid dissidente Siberisse pagendusse ja tegi ettepaneku täiendavate parlamendireformide kohta, kui ta 1881. aastal mõrvati. 1870. aastate lõpus põrkasid Venemaa ja Osmanite impeerium taas Balkani piirkonnas. Vene-Türgi sõda oli populaarne vene rahva seas, kes toetas oma kaasortodokslike slaavi, serblaste ja bulgaarlaste iseseisvust. Kuid sõda suurendas pingeid Austria-Ungariga, kellel oli ka ambitsioonid piirkonnas. Tsaar oli 1878. aasta Berliini kongressist pettunud, kuid järgis kokkulepet. Sel perioodil laiendas Venemaa oma impeeriumi Kesk-Aasiasse, mis oli rikas toorainetega, vallutades Kokandi, Bokhara ja Khiva khaanid, samuti Trans-Kaspia piirkonna.  Küsimus: Kes püüdsid saada vabadust Vene-Türgi sõjas?
Ortodokslikud slaavid, serblased ja bulgaarlased