Paderborni olukord oli ebasoodsa - see oli keset suurt finantskriisi ja von Fürstenberg loobus seega tavalistest kulukatest pidulikest pidustustest, et tervitada uut vürst-piiskopit. Siiski pälvis ta oma alamate seas maine ahne, kes jätkasid tema finantreformide vastupanu. Ta püüdis vähendada kahe piiskopkonna võlgu, mis olid seitsmeaastase sõja ajast välja jäänud, kuid Esimese Koalitsiooni sõda
ja need kiiresti lõpetada. Halb finantsolukord piiras ka mitme peapiiskopkonna partei püüeid edendada kaubandust - von Fürstenberg leevendas veidi varem rangetest piirangutest, mis puudutasid kaubandusgildeid, ja edendas ratsionaalsemat metsanduspoliitikat, kuigi viimasel oli vähe mõju. Tema koolireformidel oli püsiv mõju ja need olid osaliselt kujundatud tema venna Franz Friedrich Wilhelm von Furstenbergi koolireformidele Münsteri vürstliku piiskopkonna piiskopkonnas. Franzi reformid kehtestasid koolide, õpetamise ja õpetajate koolitamise uue süsteemi ning asendasid õpilaste õpetamise peamise keeleks ladina keele asemel saksa keele.