Kokkuvõte artiklist:  Enamik lennuettevõtjate piloote on keskmisest paremad isiklike probleemide lahutamisvõimed. Kokpit on meie "turvaline" koht. Lennukidek on must-valge struktuur. Kontrolli nimekirjad. Menetlused. Standardiseerimine. Tööst tulenev stress on meie karjääri osa. Kuid mõnikord, lennufirma piloodi karjääri ajal, või kellegi karjääri ajal, võivad stressiprobleemid avalduda depressioonina. Depressiooni saab ravida. Ja lennuettevõtete pilootide jaoks ei ole see enam meie elatist puudutav. Föderaalne Lennundusamet on nüüd heaks kiitnud teatud ravimite retsepti, mis võimaldab meil lennata seni, kuni depressioon pole enam tegur. Kui maailm saab rohkem teada Germanwingi lennu 9525 kaaspiloodi Andreas Lubitzi kohta, siis on kergesti näha, et sellel noorel mehel olid psühhiaatrilised probleemid, mis kaugelt vältisid kliinilise depressiooni. Tema probleemide leevendamiseks tehti talle mitu süsti, mis näitab tema haiguse tõsidust. Kuid Lubitzi haigus ei ilmnenud lihtsalt õhust. Selle mõju pidi olema teistele ilmne. Lubitzi tüdruk avaldas oma mured avalikkusele, kahjuks pärast sündmuste kulgu. Arvestades, mida Lubitz pidi läbima, et saada Germanwingi kaaspiloodiks, on huvitav, kuidas tema haiguse punased liigid jäid tähelepanuta. Millistest rõngastest ma räägin? Alustame tema kirglikest planeeridest. Suveparvlennud on üks puhtaimaid lennunduse vorme. Kuigi see on enamasti individuaalne pingutus, hõlmab see sporditööd. Koosmeeste vaheline suhtlemine on ülimalt tähtis nii naudingu kui ka ohutuse jaoks. Ma olen planeeri piloot. Minu klubi liikmete osalemine paljastab iga piloodi isiksused ja idiosinkraasiad. Käitumised, mis ei soodusta tegevust, on kergesti ilmne. Teiseks pidi Lubitz edukalt osalema valikumenetluses, et saada võimalus osaleda Lufthansan lennuprogrammis, mis on Germanwingi töökoha nõue. See on...
Varapiloodi treeningu ajal oli ilmselt hoiatusmärke. Ta ütles, et Andreas Lubitz pidi läbima palju väljakutseid, et saada kaaspiloodiks.