Kirjuta selle paragrahvi jätkamine - Jaanuari ülestõusu ajal
1863. aastal toimus linnas karm võitlus, kuid seda rahustas jõhkralt Mihail Muravyov, keda rahvas hüüdnimega "Kangur", sest ta korraldas palju hukkamisi. Pärast ülestõusu võeti kõik kodanikuvabadused ära ning poola ja leedu keele kasutamine keelati. Vilniuses oli elav juudi rahvastik: vastavalt 1897. aasta Venemaa rahvaloendusele moodustasid juudid 154 500 elanikust 64 000 (umbes 40%). 20. sajandi alguses moodustasid Vilniuse leedu keelt kõnelevad elanikud vaid väikese vähemuse, kusjuures poolakeelsed, jidiisi ja vene keelt kõnelevad inimesed moodustasid enamuse linna elanikkonnast. 1905. aasta 4. ja 5. detsembril toimus praeguses Leedu Rahvusfilharmoonia hoones üle 2000 osalejaga Vilniuse Suurseimas. See oli esimene kaasaegne rahvuskongress Leedus. Assamblee otsustas nõuda laialdast poliitilist autonoomiat Vene impeeriumi piires ja saavutada seda rahumeelselt. Seda peetakse oluliseks sammuks Leedu iseseisvusakti suunas, mille Leedu nõukogu võttis vastu 16. veebruaril 1918, sest Seimas lõi aluse iseseisva Leedu riigi loomisele.