Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  India on maailma kõige suurema rahvaarvuga demokraatia. Riigis on parlamentne vabariik, kus valitseb mitmeparteiline süsteem, seitse riiklikku erakonda, sealhulgas India Rahvuskongress ja Bharatiya Janata Partei (BJP), ning üle 40 piirkondliku erakonna. Kongressi peetakse India poliitilises kultuuris vasakpoolseks ja BJP parempoolseks. Suurema osa ajavahemikust 1950. aastast, mil Indiast sai esimene vabariik, kuni 1980. aastate lõpuni oli Kongressil parlamendis enamus. Alates sellest ajast on see aga üha enam jaganud poliitilist lava BJP-ga, samuti võimsate piirkondlike erakondadega, mis on sageli sundinud looma keskkonnas mitmeparteilise koalitsioonivalitsusi. India Vabariigi kolmes esimeses üldvalimises, aastal 1951, 1957 ja 1962, võitis Jawaharlal Nehru juhitud Kongress kerge võidu. Pärast Nehru surma 1964. aastal sai Lal Bahadur Shastri peaministriks; pärast tema ootamatut surma 1966. aastal sai tema asemele Indira Gandhi, kes juhtis Kongressi valimisvõitu 1967. ja 1971. aastal. Pärast rahva rahulolematust erakorralise seisundiga, mille ta 1975. aastal kuulutas, hääletati kongressi 1977. aastal võimu alt; siis uus Janata Partei, mis oli erakorralise seisundi vastu, hääletati sisse. Tema valitsemine kestis veidi üle kahe aasta. 1980. aastal võimule tagasi hääletatud Kongress nägi 1984. aastal juhtimise muutust, kui Indira Gandhi mõrvati; teda järgnes tema poeg Rajiv Gandhi, kes võitis sel aastal üldvalimistel kerge võidu. Kongressi hääletati uuesti välja 1989. aastal, kui valimistel võitis Rahvusliidu koalitsioon, mida juhtis vasakpoolse Frondiga liidus moodustatud Janata Dal; see valitsus osutus samuti suhteliselt lühiajaliseks, kestavad veidi alla kahe aasta. Valimised toimusid uuesti 1991. aastal; ükski partei ei saanud absoluutset enamust. Kongress, mis oli suurim erakond, suutis moodustada P. V. Narasimha Rao juhitud vähemusvalitsuse.  Küsimus: Millal sai Indiast vabariik?
1950. aasta