Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Läbisõit: Süsteemi kõige heledam osa, Sigma Scorpii Aa, on kahekordne spektroskoopiline binäär, mis tähendab, et paari pole teleskoobi abil lahendatud. Selle asemel määratakse nende orbiidid kindlaks nende kombineeritud spektri muutustega, mis on põhjustatud Doppleri nihest. See näitab, et see paar täidab orbiidi iga 33,01 päeva järel ja orbiidi ekstsentrisus on 0,32. Spektrooskoopilise kaksiktähe peamine komponent, Sigma Scorpii Aa1, on arenenud hiiglaslik täht, millel on tähe klassifikatsioon B1 III. Selle mass on umbes 18 korda Päikese mass ja 12 korda Päikese raadius. See täht kiirgab umbes 29000 korda Päikese heledamust oma välisest ümbrusest efektiivse temperatuuri juures 26150 K. See on Beta Cephei tüüpi muutuv täht, mille nähtav suurus varieerub vahemikus +2,86 ja +2,94 mitme perioodiga 0,2468429, 0,239671 ja 8,2 päeva. Iga pulseerimissükli ajal varieerub tähe temperatuur 4000 ± 2000 K. Teine tuumapaari liige, Sigma Scorpii Aa2, on B1 V klassifikatsiooniga peamiste järjekorranägu. Selle binariaalse orbiidi orbiidil on pool kaarsekundit, või vähemalt 120 Astronoomilist ühikut (AU), neli korda Päikese ja Neptuni vahemaa, on suurus +5.2 Sigma Scorpii Ab, mille orbitaalperiood on üle saja aasta. Veel kaugemal, 20 kaarsekundi kaugusel, ehk rohkem kui 4500 aü kaugusel, on Sigma Scorpii B, mille magnituudi suurus on +8,7. See on klassifitseeritud B9 kääbuseks.  Mis täht see on?
See on Beta Cephei tüüpi muutuv täht.