Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  1956 juulis natsionaliseeris Nasser ühepoolselt Suezi kanali. Anthony Edeni vastuseks, kes oli Churchillist peaministriks saanud, oli kokkulepe Prantsusmaaga, et korraldada Iisraeli rünnak Egiptuse vastu, mis annaks Suurbritanniale ja Prantsusmaale vabanduse sekkuda sõjaliselt ja vallutada kanali. Eden ärritas USA presidendi Dwight D. Eisenhowerit, kes ei nõustunud, ja Eisenhower keeldus sissetungi toetamisest. Veel üks Eisenhoweri muredest oli laiema sõja võimalus Nõukogude Liiduga pärast seda, kui see ähvardas sekkuda Egiptuse poolel. Eisenhower kasutas finantsvõimendust, ähvardades müüa USA briti naelade reservid ja seeläbi kiirendada Briti valuuta kokkuvarisemist. Kuigi sissetungijõud oli oma eesmärkide saavutamisel sõjaliselt edukas, sundis ÜRO sekkumine ja USA surve Suurbritanniat oma väed alandlikult välja tõmbama ja Eden astus tagasi. Suezi kriis paljastas väga avalikult Suurbritannia piiranguid maailmale ja kinnitas Suurbritannia langust maailmatasemel ja selle lõppu suurriigina, näidates, et edaspidi ei saa see enam tegutseda ilma Ameerika Ühendriikide nõusolekuta, kui mitte täieliku toetuseta. Suezi sündmused haavasid Briti rahvuslikku uhkust, mis viis ühe parlamendiliikme kirjeldama seda kui "Briti Waterloo" ja teise väites, et riigist on saanud "Ameerika satelliit". Margaret Thatcher kirjeldas hiljem mõtteviisi, mis tema arvates oli langenud Suurbritannia poliitilistele juhtidele pärast Suezi, kus nad "läbisid uskumusest, et Suurbritannia võib teha kõike, peaaegu neurootilisele uskumusele, et Suurbritannia ei saa midagi teha", millest Suurbritannia ei taastunud enne Falklandi saarte edukat taastamist Argentiinast 1982. Kuigi Suezi kriis põhjustas Suurbritannia võimu Lähis-Idas nõrgenemist, ei lagunenud see. Suurbritannia paigutas taas oma relvajõud piirkonda, sekkudes Omaanisse (1957), Jordaaniasse (1958) ja Kuveiti (1961), kuigi neil juhtudel Ameerika heakskiiduga, kuna uue peaministri Harold Macmillani välispoliitika oli...  Keda aedane vihaseks tegi?
USA president Dwight D. Eisenhower,