Kirik ehitati 1835.-1836. aastal Belgradi metropoliit Petar Jovanović (s. 1833 <unk> 1859). Peamine doonor oli kaupmees Lazar Panča (d. 1831). See oli pühendatud pühale Markusele ja ehitatud olemasoleva kalmistu sees. See oli ristkülikukujuline hoone, mille välispinna pindala oli 11,5 x 21 m ja mille sisepindala oli 7,75 x 17,46 m. Samal ajal ehitas prints Miloš Obrenović, kes oli ka selle kiriku doonor, Topčideris Püha Apostlite Peetruse ja Pauluse paleekiriku (lõpetati 1834. aastal). Mõlema kiriku ehitustööd juhtis arhitekt Nikola Živković (1792-1870). 1838. aastal maeti prints Milan ja Šabaci piiskop Gavrilo Popović otse kiriku juurde. Pärast mai riigipööret maeti sellesse kirikus kuninglik paar, kuningas Aleksander I Obrenović ja kuninganna Draga Obrenović. Umbes. 1870. aastal oli kirik Terazije 312 kodu ja Palilula 318 kodu koguduse asukohaks. Austria väed hävitasid selle Esimese maailmasõja ajal, seejärel rekonstrueeriti see 1917. aastal. See sai 1941. aastal Belgradi saksa pommitamisel raskelt kahjustatud.
, mis tabas Palmi pühapäeval, 13. aprillil 1941. Praegune varemeid eemaldati 1942. aastal.