Kokkuvõte artiklist:  Maailma suurim ja kõige võimsam füüsikaeksperiment toimub samal ajal, kui sa seda loed. Suur hadronite kokkupõrke (LHC), osakeste kiirendaja ja maailma suurim masin, on pärast kahe aasta pikka seismajäämist valmis tööle asuma. Pärast probleeme, mis märtsis taaskäivitamist edasi lükkasid, viisid Euroopa Tuumauuringute Organisatsiooni (CERN) teadlased lõplikud katsed lõpule, võimaldades esimesel kiirgusel hakata pühapäeval ringlema LHC 27 kilomeetri pikkuses ringis. "Füüsika kogukonna hüvanguks kiirendajate käitamine on see, milleks CERN on siin", ütles CERNi peadirektor Rolf Heuer organisatsiooni veebilehel. "Täna lööb CERNi süda taas LHC rütmi järgi". LHC toodab kuni 600 miljonit osakest sekundis, mille kiirguse ringlussevõtu kestus on 10 tundi ja see läbib üle 10 miljardi kilomeetri - kaugus Maa-Neptununi ja tagasi. Valgusekiiruse lähedal teeb LHC proton 11 245 ringi sekundis. Tuhanded teadlased, insenerid ja tehnikud kulutasid kümneid aastaid, et välja mõelda ja ehitada osakeste kiirendaja, mis asub Genfi järve ja Jura mäestiku vahelises tunnelis. Pikk projekti eesmärk on taastada tingimused, mis eksisteerisid hetki pärast "Suurt Pauku" - teaduslikku teooriat, mis selgitab universumi loomist. Energia tiheduse ja temperatuuri jäljendamisega loodavad teadlased avastada, kuidas universum arenes. Meie praegune, piiratud teadmised põhinevad, mida nimetatakse Standard Model osakeste füüsika. "Aga me teame, et see mudel ei ole täielik", ütles dr Mike Lamont, LHC operatsioonirühma juht, CNNile märtsis. Põletavate küsimuste hulka kuuluvad masside päritolu ja see, miks mõned osakesed on väga rasked, samas kui teistel massid üldse puuduvad; kõigi põhijõudude, näiteks gravitatsiooni, ühtne kirjeldus; tumeda mateeria ja tumeda energia paljastamine, kuna nähtav mateeria moodustab vaid 4 protsenti universumist. LHC võib ka kahtluse alla seada idee, et universum on...
Suur hadronite kokkupõrkija (LHC) algab uuesti pärast kahe-aastast seismajäämist. Uus käivitamine lükati märtsis edasi.