Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Kuigi Johann Heinrich Mädler ja Wilhelm Beer on kuulsamad Kuu kaardistamise eest, olid nad esimesed "areograafid". Nad alustasid selle kindlakstegemisega, et enamik Marsi pinnase omadusi on püsivad, ning määrasid täpsemalt kindlaks planeedi pöörlemisperioodi. 1840. aastal kombineeris Mädler kümne aasta jooksul tehtud vaatlusi ja joonistas esimese Marsi kaardi. Selle asemel, et anda erinevatele märgistustele nimesid, määrasid Beer ja Mädler need lihtsalt tähtedena; Meridiani laht (Sinus Meridiani) oli seega funktsioon "a". Tänapäeval nimetatakse Marsi funktsioone mitmesugustest allikatest. Albedo tunnused on nime saanud klassikalise mütooloogia järgi. Kraterid, mis on suuremad kui 60 km, on nime saanud surnud teadlaste ja kirjanike ning teiste inimeste järgi, kes on aidanud kaasa Marsi uurimisele. Kraatrid, mis on väiksemad kui 60 km, on nime saanud maailma linnade ja külade järgi, mille elanikkond on alla 100 000 inimese. Suured orud on nime saanud sõna "Mars" või "täht" järgi erinevates keeltes; väikesed orud on nime saanud jõgede järgi. Suured albedo omadused säilitavad palju vanemaid nimesid, kuid neid ajakohastatakse sageli, et kajastada uusi teadmisi omaduste olemusest. Näiteks on Nix Olympica (Olympi lumed) muutunud Olympus Mons'iks (Olympi mägi). Maalt vaadates on Marsi pind jagatud kaheks alaks, millel on erinev albedo. Punase rauaoksiidiga rikkalikest tolmu- ja liivaga kaetud kahvatud tasandikest peeti kunagi Marsi "kontinentideks" ja neile anti nimed nagu Arabia Terra (Araabia maa) või Amazonis Planitia (Amazoni tasandik). Pimedad tähemärgid peeti meredeks, seepärast on nende nimed Mare Erythraeum, Mare Sirenum ja Aurorae Sinus. Maa pealt vaadatuna on suurim tumedus Syrtis Major Planum. Alalise põhjapoolse jääkatte nimi on Planum Boreum, samas kui lõunapoolse jääkatte nimi on Planum Australe.  Küsimus: Mis on merede nimed?
Mare Erythraeum, Mare Sirenum ja Aurorae Sinus