Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Üleminek: Kosmose kiirguse kohta on veel palju õppida. 2003. aastal avas NASA Lyndon B. Johnsoni Kosmose Keskus Brookhaveni riiklikus laboratooriumis NASA Kosmose Kiirguse Laboratooriumi, kus kasutatakse osakeste kiirendajaid kosmose kiirguse simuleerimiseks. Asutus uurib selle mõju elusorganismidele ning eksperimenteerib ka kaitsemeetoditega. Alguses oli tõendeid selle kohta, et selline madal, krooniline kiirguse tase ei ole nii ohtlik, kui varem arvati, ja et tekib kiirguse hormesis. Kuid 2006. aasta uuringu tulemused näitasid, et kosmilise kiirguse protonid võivad põhjustada DNA-le kaks korda rohkem tõsiseid kahjustusi, kui varem hinnati, seades astronaudid suurema vähi- ja muude haiguste riskiga. Marsi keskkonnas esineva suurema kiirgusest tulenevalt teatas 2009. aastal avaldatud Ameerika Ühendriikide inimkosmoselennuplaanide komitee kokkuvõtlik aruanne, et "Marssi pole kerge külastada olemasoleva tehnoloogiaga ja ilma oluliste ressursside investeerimata". NASA uurib erinevaid alternatiivseid meetodeid ja tehnoloogiaid, näiteks plaasmatöötajate ja kosmoselaevade kaitsmiseks kiirgusest. 2017. aasta septembris teatas NASA, et Marsi planeedi pinnal on kiirgusemäärad ajutiselt kahekordistunud ja need on seotud auroraga, mis on 25 korda heledam kui varem täheldatud, tänu massiivsele ja ootamatule päikesetormile kuu keskel.  Küsimus: Mida viitasid esialgsed tõendid?
Selline madal, krooniline kiirguse tase ei ole nii ohtlik, kui varem arvatakse; ja see kiirguse hormesis tekib