Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Läbipääs: Merevesi on pisut leeliseline ja viimase 300 miljoni aasta jooksul oli selle keskmine pH umbes 8,2. Viimasel ajal on inimtegevus järk-järgult suurendanud atmosfääri süsinikdioksiidi sisaldust; umbes 30-40% lisatud süsinikdioksiidist imenduvad ookeanid, moodustades süsihappe ja langetades ookeanide hapestumise protsessi kaudu pH-d (praegu alla 8,1). Aastaks 2100 eeldatakse, et pH-väärtus jõuab 7,7 (mis tähendab vesinikuionide kontsentratsiooni kolmekordistumist), mis on oluline muutus sajandi jooksul. Kalsium on üks olulisemaid elemente mereloomade skeleti materjali moodustamiseks, kuid kaltsiumkarbonaat muutub rõhu all rohkem lahustuvaks, nii et karbonaatkonkonnad ja skeletid lahustuvad oma kompenseerimissügavuse all. Kalsiumkarbonaat muutub ka madalama pH juures lahustuvamaks, nii et ookeanide hapestumisel on tõenäoliselt sügav mõju kalkkolbidega mereorganismidele, nagu näiteks austerid, vistrikud, merikärbed ja korallid, sest nende võime moodustada koorid väheneb ja karbonati kompenseerimise sügavus tõuseb merepinnale lähemale. Mõjutatud planktonilised organismid hõlmavad pteropodidena tuntud meelikate sarnaseid molluskid ja kokkolitofooridideks ja foraminifäärideks nimetatud ühekohulised vetikad. Kõik need on toiduahela olulised osad ja nende arvu vähenemisel on märkimisväärsed tagajärjed. Troopilistes piirkondades võivad korallid olla tõsiselt mõjutatud, kuna nende kaltsiumkarbonaadi skeletide ehitamine muutub raskemaks, mis omakorda mõjutab negatiivselt teisi rifide elanikke. Ookeanide keemiliste muutuste praegune kiirus tundub olevat enneolematu Maa geoloogilises ajaloos, mistõttu on ebaselge, kuidas mere ökosüsteemid suudavad lähitulevikus muutuvatele tingimustele kohaneda. Erilist muret tekitab see, kuidas hapestumine koos eeldatavate täiendavate stressiteguritega, mis on kõrgemad temperatuurid ja madalam hapnikusisaldus, mõjutab meresid.  Küsimus: Mis on merevee pH?
8.2