Londoni milits oli Londoni linna osalise tööajaga sõjaline jõud. Alates ametlikust organisatsioonist kui London Trained Bands aastal 1559 olid nad perioodiliselt sisemise kaitse jaoks kehastatud, näiteks sõjaväes, mis oli kogunenud Tilburys 1588. aasta Armada kampaania ajal. Nad nägid palju aktiivset teenistust inglise kodusõja ajal, sealhulgas Esimese
Teine Newbury lahing, Cheritoni lahing ja Cropredy silla lahing. Kogu selle ajaloo vältel kasutati neid, et peatada tsiviilhäireid ja ülestõusuid pealinnas. 1794. aastal moodustati Londoni treenitud bändid rahvusliku miliisi osana uuesti ning 1881. aastal muutus Londoni kuninglik miliis Royal Fusiliers'i (City of London Regiment) pataljoniks. Kuigi pataljon oli mõeldud reserviüksuseks, toimus ta Esimese maailmasõja ajal Lääne-Frontil märkimisväärselt. Pärast 1921. aastat oli militsil vaid varjuline olemasolu kuni selle lõpliku kaotamiseni 1953. aastal.