Kirjuta selle lõigu jätkamine - Kleopatra ja tema noorem vend Ptolemaios XIII astusid troonile koos valitsejatena, kuid nende vaheline tüli viis avalikku kodusõda. Kleopatra põgenes lühikest aega Rooma Süüriasse aastal 48 eKr, kuid naasis hiljem sel aastal sõjaväega, et seista vastu Ptolemaios XIII-le. Rooma kliendiriigina planeeris Rooma riigimees Pompeius Suure Ptolemaiose Egiptuse varjupaigaks pärast seda, kui ta kaotas 48 eKr Pharsaluse lahingu Kreekas oma rivaali Julius Caesari vastu Caesari kodusõjas. Kuid Ptolemaios XIII lasi Pompeiuse Pelousionis tappa ja saatis ta lõhestatud pea keisrile, kes aga okupeeris Aleksandria Pompeiuse jälitamiseks. Rooma vabariigi konsulina püüdis Caesar lepitada Ptolemaios XIII ja Kleopatra. Kuid Ptolemaios XIII peamine nõunik Potheinos pidas keisri tingimusi Kleopatrale soodsaks. Niisiis, tema väed, mida juhtisid esmalt Achillas ja seejärel Ganymedes Arsinoe IV (Kleopatra noorem õde) juhtimisel, piirasid nii Caesari kui ka Kleopatra palees
- Jah. Tugevdamised tõstsid piiramise alguses 47 eKr ja Ptolemaios XIII suri varsti pärast seda Niili lahingus. Lõpuks saadeti Arsinoe IV Efesosse ja Caesar, nüüd valitud diktaator, kuulutas Cleopatra ja tema noorema venna Ptolemaios XIV Egiptuse ühiseks valitsejaks. Siiski oli Caesaril Kleopatraga eravahekord, mille käigus sündis poeg Caesarion (hiljem Ptolemaios XV), enne kui ta lahkus Aleksandriast Rooma.