Kirjuta selle paragrahvi jätkamine - Pärast Huế Phật Đản tulistamist
8. mail puhkesid Lõuna-Vietnamis rahutused. President Ngô Đình Diệm Rooma katoliku režiimi poolt tulistati üheksa budisti pärast seda, kui nad olid tõrjunud valitsuse keelu budistlike lippude lennutamisele Vesak'il, Gautama Buddha sünnipäeval, ja marssinud valitsusevastases meeleavalduses. Pärast tulistamist hakkasid budistlikud juhid Diem'ile lobitööd tegema religioosse võrdõiguslikkuse ning ohvrite peredele hüvitise ja õigluse saamiseks. Kuna Diem jäi vastupanuvõimeliseks, suurenesid protestid. Buddhistliku munk Thích Quảng Đức'i enesepõletamine hõivatud Saigoni ristmikul sai Diem'i režiimi jaoks avalike suhete katastroofiks, sest sündmuse fotod said üle maailma esikülgede pealkirjadeks ja muutusid Diem'i poliitika sümboliks. Protestide jätkumise ajal korraldasid Vietnami Vabariigi Armee (ARVN) eriväged, kes olid lojaalsed Diemi vennale Ngô Đình Nhu'le, 21. augustil Xá Lợi'i pagodi rünnakud, mille tagajärjel hukkusid hinnanguliselt kuni mitusada inimest ja põhjustasid ulatuslikku kahju sõjaseisukorra kuulutamise tõttu. Ülikoolid ja keskkool olid suletud massiliste budistlike meeleavalduste tõttu. Vahepeal oli võitlus Viet Cong'i mässuliste vastu hakanud intensiivsust kaotama ARVN vägede vaheliste sektantlike sisekõrgete kuulujuttude tõttu. Seda süvendas riigipöörde kavandamine erinevate ARVNi ohvitseride poolt, mis juhtis tähelepanu ülestõusule. Pärast pagode rüüstamist saatis Kennedy administratsioon Saigoni USA saatkonda kaabli nr 243, tellides uurida alternatiivseid juhtimisvõimalusi.