Transilvaania, endise Ungari kuningriigi idaosa, saavutas osalise iseseisvuse 1526. aastal, makses austust Osmanite impeeriumile. Aastal 1657 tundis Transilvaania end piisavalt tugevana, et rünnata tatareid idas (siis impeeriumi vasallid) ja hiljem ka Osmanite impeeriumi, kes oli tulnud tatarite kaitseks. Sõda kestis kuni 1662. aastani ning lõppes ungarlaste kaotusega. Ungari kuningriigi lääneosa ("Partium") annekteeriti ja pandi Otomani otsese kontrolli alla. Samal ajal toimus 1663. ja 1664. aasta vaheline teine sõjakäik Austria vastu. Vaatamata sellele, et ta sai Saint Gotthardi lahingus lüüa
1. augustil 1664 Raimondo Montecuccoli juhtimisel kindlustasid osmanlased oma vallutuse tunnustamise Nové Zámky Vasvári rahus Austriaga, mis tähistas Osmanite valitsuse suurimat territoriaalset ulatust endises Ungari kuningriigis.