Täitke järgmine lause: "Jumalatu komöödia" käsitles klassivõitlust juba enne seda, kui Karl Marx selle lause lõi. "Jumalatu komöödia" näib olevat inspireeritud autori mõtisklustest Poola 1830. aasta novembri ülestõusu ja Prantsuse
1830. aasta revolutsioon. See käsitles sotsiaalset revolutsiooni, ennustas aadlike hävitamist ja kommenteeris Lääne-Euroopa õitseva kapitalismi põhjustatud ühiskondlikke muutusi. Mäng oli kriitiline nii aristokraatide kui ka revolutsionäride suhtes, esimesed kujutati välja kui argpüksid ja viimased kui hävitajad; kumbki ei olnud moraalselt kõrgem. Samuti käsitleti selliseid teemasid nagu luuletaja identiteet, luuletuse olemus ja romantilised müüdid täiuslikust armastusest, kuulsusest ja õnnelikkusest. Teises proosadramas "Irydion" võttis Krasiński taas ühiskondliku lagunemise teemat. Ta mõistis hukka revolutsiooniliste liikumiste ülemäärasused, väites, et sellistel motiividel nagu kättemaks ei ole kristlikus eetikas kohta; paljud kaasaegsed nägid siiski näidendit kui Poola iseseisvuse eest võitleva võitluse toetamist, samas kui Krasiński kavatsus oli propageerida orgaanilist tööd kui ühiskonna edusammude vahendit. Tema hilisemad kirjutised näitasid selgemalt tema vastuseisu romantilistele sõjalistele ettevõtmistele ja tema rahuliku, orgaanilise haridusalase töö kaitsmist; see oli eriti nii tema "Tuleviku psalmides", mis sõnaselgelt kritiseeris revolutsiooni kontseptsiooni. Krasiński alustas "Irydioni" kirjutamist enne "Jumalatu komöödia", kuid avaldas selle pärast viimast. Miłosz kommenteeris, et kuigi "Irydion" on märkimisväärse talendi töö, eriti Rooma impeeriumi dekadentsuse sisuka analüüsi osas, ei ole see "Jumalatu komöödia" tasemel; ja Segel kirjutas, et "Irydion" "ei tõmba tänapäeval suurt tähelepanu".