Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  Uranuse mass on ligikaudu 14,5 korda suurem kui Maa, mistõttu on see hiigelplaneetide seas kõige vähem massiivne. Selle läbimõõt on pisut suurem kui Neptune'il, ligikaudu neli korda suurem kui Maal. Tulemuseks on tihedus 1,27 g/cm3, mis teeb Uraanist teise kõige vähem tihedama planeedi pärast Saturni. See väärtus näitab, et see koosneb peamiselt erinevatest jäädest, nagu vesi, ammoniaak ja metaan. Uranuse sisemuses oleva jää kogumass ei ole täpselt teada, sest valitud mudelitest sõltuvalt ilmnevad erinevad arvud; see peab olema 9,3 ja 13,5 Maa massi vahel. Vesinik ja heelium moodustavad vaid väikese osa kogu massist, mille mass on 0,5 kuni 1,5 Maa massist. Ülejäänud mittejäämassi (0,5 kuni 3,7 Maa massi) moodustavad kivimad materjalid. Uranuse struktuuri standardmudel on, et see koosneb kolmest kihist: kivimine (silikaat/raud/nikkel) tuum keskmes, jäämantel keskel ja väline gaasiline vesiniku/heliumi ümbrik. Tuum on suhteliselt väike, mille mass on vaid 0,55 Maa massi ja raadius on vähem kui 20% Uraanist; mantel koosneb selle suurema osaga, umbes 13,4 Maa massi, ja ülemine atmosfäär on suhteliselt ebaoluline, kaalub umbes 0,5 Maa massi ja ulatub viimase 20% Uraani raadiusest. Uraani tuuma tihedus on umbes 9 g/cm3, keskmise rõhu juures 8 miljonit baari (800 GPa) ja temperatuur umbes 5000 K. Jäämantel ei koosne tavaliselt jääst, vaid kuuma ja tihedast vedelikust, mis koosneb veest, ammoniaakist ja muudest lenduvate ainetest. Seda vedelikku, millel on kõrge elektriline juhtivus, nimetatakse mõnikord vee-ammoniaagi ookeaniks. Uranuse sügavuses esinev äärmuslik rõhk ja temperatuur võivad metaani molekulid lõhkuda, süsiniku aatomid kondenseeruvad teemantiristliteks, mis langevad mantli kaudu alla nagu rahe. Lawrence Livermore'i riiklikus laboratooriumis tehtud väga kõrge rõhuga eksperimendid näitavad, et mantli alus võib sisaldada vedeliku teemantide ookeani, kus ujuvad tahked "teemantide mäed". Teadlased...  Küsimus: Milliseid kahte tüüpi raadiusi mõõdetakse?
Ekvatoriaal- ja polaarraadiused