Lõpuks kirjeldas prantsuse arst Alfred-Armand-Louis-Marie Velpeau 63-aastast lilleläti, kellel tekkis haigus, mida iseloomustasid palavik, nõrkus, uriini kivid ja maksa ja põie märkimisväärne suurenemine. Velpeau märkis, et selle inimese verel oli "nagu kreem", ja spekuleeris, et vere ilmnemine oli tingitud valgedest korpuskudest. 1845. aastal teatas Edinburghis asuv patoloog J.H. Bennett inimestest, kes surid suurenenud põie ja muutused "vere rakkude värvides ja konsistentsides"; ta kasutas selle pahaloomulise patoloogilise kirjeldamiseks terminit "koelektroosi". "Kreeka arst Alfred-Armand-Louis-Marie Velpeau kirjeldas 63-aastast lilleläti, kellel tekkis palavik, nõrkus, uriini kivid ja maksa ja põie suurenemine. "Võrdne" oli esimene, kes kasutas seda terminit, et kirjeldada leukemiat, mis oli tavapäraselt levinud südame valge vere
valged korpuskulid