Hiina Vabariik asutati pärast Xinhai revolutsiooni, mis kukutas Qing dünastia. Hiina Vabariigi Nanjingi ajutine valitsus vajas kiireloomuliselt sõjalise valuuta väljastamist, et seda kasutada eelmise Qing valuuta asemel. Järjestikku kuulutas iga provints välja iseseisvuse Qingist ja andis välja oma sõjalise valuuta. Aastal 1914 kehtestas riiklik valuuta määrus hõbedase dollari Hiina Vabariigi riikliku valuuta. Kuigi kujundused muutusid võrreldes keiserliku ajastu müntidega, jäid mündides kasutatavad suurused ja metall enamasti muutumatuks kuni 1930. aastani. Suurem osa piirkondlikest müntidest suleti 1920ndatel ja 1930ndatel, kuigi mõned jätkusid kuni 1949. aastast 1936. aastast andis keskvalitsus välja vask 1⁄2, 1 ja 2 fen mündid, nikkel (hiljem ro-nickel cup) 5, 20 ja 10 ja 1⁄1 yuani mündid. Iga provints väljastas pärast iseseisvumist 1940. aastal 5 tükki alumiinium fen ja 1 yuan.
emiteerisid oma sõjaväelise valuuta