Kirjuta selle lõigu jätkamine - Rooma impeeriumi langusega sai Alsas germaani alamannide territooriumiks. Alemannid olid põllumajanduslikud inimesed ja nende germaani keel moodustas tänapäeva ülemreini ääres räägitavate dialektide (alsas, alemann, švaab, šveits) aluse. Klodvig ja frankid alistasid 5. sajandil a.m.a. alemannid, mis kulmineerus Tolbiaci lahingus.
, ja Alsaas sai Austraasia kuningriigi osaks. Clovisi Merovingide järeltulijate ajal kristlastati elanikke. Alsas jäi frangide kontrolli alla, kuni frangide kuningriik pärast 842. aasta Strasbourgi vandeid 843. aastal Verduni lepinguga ametlikult laiali läks; Charlemagne lapselapsed jagasid kuningriigi kolmesse osasse. Alsas oli osa Kesk-Frankiast, mida valitses vanem lapselaps Lothar I. Lothar suri 855. aasta alguses ja tema kuningriik jagunes kolmeks osaks. Lothar'i pojale anti osa, mida kutsuti Lotharingiaks ehk Lorraine'iks. Ülejäänu jagasid Lothari vennad Karl Pall (Lääne-Franki kuningriigi valitseja) ja Ludwig Sakslane (Ida-Franki kuningriigi valitseja). Lotharingi kuningriik oli lühiajaline, kuid sai Lorraine'i vürstiriigiks Ida-Francias pärast Ribemonti lepingut aastal 880. Alsas ühendati teiste Alemannidega Reini idas, moodustades Švaabia hertsogkonna.