Vt allpool toodud lõik ja vasta sellele küsimusele hiljem sama keeles kui lõik:  1623-1639 Osmaani-Safaviidi sõda oli viimane konfliktide seeriast Osmaani impeeriumi ja Safaviidi Pärsia vahel, kes olid seejärel Lääne-Aasia kaks suurvõimu, kes võitlesid Mesopotaamia üle. Pärast esialgset pärslaste edu Bagdadi ja enamiku tänapäeva Iraagi vallutamisel, olles seda kaotanud 90 aastat, sai sõjast patiseis, kuna pärslased ei suutnud Osmani impeeriumi edasi suruda ja osmanlased ise olid segaduses sõdadega Euroopas ja nõrgenenud sisemise segaduse tõttu. Lõpuks suutsid osmanid Bagdadi tagasi võtta, kandes viimases piiramises suuri kaotusi, ning Zuhabi lepingu allkirjastamisega lõppes sõda osmanlaste võiduga. Kokkuvõttes taastas leping 1555. aasta piirid, kusjuures Safavidid säilitasid Dagestani, Ida-Georgia, Ida-Armeenia ja tänapäeva Aserbaidžaani Vabariigi, samas kui Lääne-Georgia ja Lääne-Armeenia langesid otsustavalt Osmanite võimu alla. Samtskhe (Meskheti) idaosa kaotati osmanlaste kätte, samuti ka Mesopotaamia. Vaatamata sellele, et osa Mesopotaamiast vallutasid hiljem iraanlased lühikest aega, eriti Nader Shahi (1736-1747) ja Karim Khan Zandi (1751-1779) valitsusajal, jäi see Osmanite käes kuni Esimese maailmasõja lõpuni.  Küsimus: Mis põhjustas sõja patiseisu?
Pärslased ei suutnud edasi tungida Osmanite impeeriumi ja Osmanid ise olid segaduses sõdadega Euroopas ja nõrgenenud sisemise segadusega.