EU chce zrušit nápis „minimální trvanlivost“ na potravinách
V Evropě skončí každý rok na smetišti 88 milionů tun jídla. Pro představu: zmíněné množství by nakrmilo 200 milionů lidí. Desetinu odpadu přitom tvoří naprosto nezávadné a pro konzumaci vhodné potraviny. Důvod, proč je lidé vyhazují, je přitom podle průzkumu bizarní: lidé si pletou dva obvyklé názvy na obalech - „minimální trvanlivost do“ a "spotřebujte do“. Platí to i pro zákazníky v České republice. Podle nedávného průzkumu CVVM téměř polovina Čechů mezi termíny nerozlišuje
Rozdíl ve významu obou názvů je přitom zásadní. Zatímco „spotřebujte do“ by měli zákazníci plně respektovat, protože jinak si mohou konzumací přivodit zdravotní problémy, u minimální trvanlivosti tomu tak není. „Takto označené potraviny je možno po tomto datu konzumovat. U takových potravin dochází k přirozeným chemickým změnám během jejich skladování, jako například žluknutí oleje, odbarvování jahodového džemu, změny textury sušenek a podobně. Tyto změny nepředstavují riziko pro spotřebitele, potravina je tedy bezpečná, ale často budou příčinou senzorických změn výrobku,“ vysvětluje vedoucí Ústavu konzervace potravin Vysoké školy chemicko-technologické Praha Aleš Rajchl. S plýtváním potravin jen na základě chybného chápání dvou pojmů chce skoncovat Evropská unie. Zástupci Evropské komise předložili strategii s názvem Farm to Fork, v rámci níž chtějí do roku 2022 problém s nepochopením termínu minimální trvanlivosti vyřešit. Jednou z možností je neuvádět minimální trvanlivost u potravin s dlouhou trvanlivostí. Další je nahrazení současných frází jinými a mnohem více přesnějšími. Návrhy, jak značení potravin upravit, nyní připomínkují potravinářské organizace v EU. V příštím roce by mělo být jasno. Zažitý systém Čeští producenti potravin ale s plánem EU nesouhlasí. Systém označující trvanlivost potravin je podle našich producentů dlouhodobě zažitý a další změna by byla jen matoucí. „V tuto chvíli se jednoznačně přikláníme k závěru, že stávající značení je v pořádku a dostačující. V žádném případě nepodporujeme uvádět další doplňující informace na obaly potravinářských výrobků,“ říká prezidentka Potravinářské komory ČR Dana Večeřová. „K zamezení plýtvání potravinami pomůže zejména soustavná a dlouhodobá edukace spotřebitelů,“ myslí si Večeřová. V Česku každoročně skončí mezi odpadky zhruba 830 tisíc tun potravin, na domácnosti připadá 255 tisíc tun. Na každého obyvatele včetně novorozenců tak připadá 25 kilogramů zbytečně znehodnoceného jídla. Kolik z toho jde na vrub špatně pochopeného značení spotřeby, ale statistici neuvádějí. Jak se vyznat nápisech„Minimální trvanlivost do“:Takovýmto datem se označují potraviny s dlouhou trvanlivostí. Mohou to být například čaje, sušenky, konzervy, zavařeniny, těstoviny a mnohé další. Do zmíněného data výrobce garantuje chuťovou či výživovou hodnotu. Po datu je potravina i nadále vhodná ke konzumaci a smí se také prodávat v obchodech. Musí být ovšem viditelně označena a oddělena od ostatního zboží.„Spotřebujte do“:Termín „spotřebujte do“ mnohdy také „datum použitelnosti“ se používá u potravin podléhající rychle zkáze (chlazené maso, mléčné výrobky, výrobky studené kuchyně atd.). Po termínu spotřeby se již nesmí potravina prodávat. Konzumace „prošlého“ výrobku může přivodit zdravotní problémy.Zdroj: zachranjidlo.cz