Libereckou univerzitu zavalila vlna přihlášek, zájem je i kvůli covidu
Technická univerzita v Liberci hlásí výrazně vyšší zájem o studium než v předchozích letech. Po prvním kole registruje o jeden tisíc přihlášek víc než loni. Může za to také pandemie koronaviru
Liberecký kraj Koronavirus Krajská nemocnice liberec Pandemie Liberec
Nebývalý zájem registruje Technická univerzita v Liberci (TUL) o některé obory. Například na ekonomické fakultě se sešlo o 14 procent víc přihlášek než loni. Rekord ovšem drží fakulta zdravotnických studií a fakulta přírodovědně-humanitní a pedagogická. Tam má zájem studovat hned o jednu třetinu víc studentů, než kolik se jich hlásilo v roce 2020. „Celkově nám přišlo o jeden tisíc přihlášek víc a to nejsme na konečných číslech. Některé fakulty totiž vypsaly i druhé kolo přijímacích řízení, které ještě běží, takže počty v každém případě ještě narostou. Teď jsme na čísle 5500, zatímco loni to bylo 4500. Přesné počty ale budeme znát až na začátku nového akademického roku,“ sdělil mluvčí Technické univerzity Radek Pirkl. Jednou z příčin strmého nárůstu zájmu o vysokoškolské studium je podle vedení univerzity koronavirová pandemie. Znát je to právě u fakulty zdravotnických studií a u budoucích učitelů. „Koronavirová pandemie výrazným způsobem přispěla ke zvýšení prestiže nelékařských profesí. Veřejnost měla takřka v přímém přenosu šanci si uvědomit, že jsou to povolání nepostradatelná a že absolventi těchto oborů najdou své uplatnění v jakékoliv době,“ vysvětluje děkan fakulty zdravotnických studií Karel Cvachovec. To potvrdila právě i pandemie, během které většina studentů fakulty zdravotnických studií vypomáhala v Krajské nemocnici Liberec, na záchranné službě a v dalších zdravotnických zařízeních. „Lidé z nemocnic se na nás obraceli s přáním, že by si studenty, které u nich máme na praxi nebo jako dobrovolníky, ponechali. Vlastně si je u nás takhle rezervovali. A musím říct, že mnozí ze studujících jsou skutečně obdivuhodní,“ uvedla proděkanka Zuzana Paukertová. Zájem ještě může narůst Největší zájem mezi studenty je o obor všeobecné ošetřovatelství a zdravotnické záchranářství. Podle Paukertové za to může i fakt, že odbornost zdravotnické záchranářství se nyní zrušila na vyšších odborných školách, kde se dosud také vyučovala. Zatímco minulý rok si na fakultu podalo přihlášku 278 studentů, letos to v prvním kole bylo 373 uchazečů. Druhé kolo přijímaček navíc fakulta prodloužila do 3. září, takže se dá očekávat ještě vyšší počet. Pandemie koronaviru zřejmě stojí i za zvýšeným zájmem o učitelské studijní programy. Loni se na pedagogickou a přírodovědně-humanitní fakultu hlásilo 2300 zájemců, letos v prvním kole už má fakulta přes 3 tisíce přihlášek. „Pandemie covidu paradoxně prokázala důležitost učitelské profese. Vzrostla také poptávka po kombinovaných programech, výrazně je to poznat například u programu speciální pedagogika a velmi výrazný zájem jsme zaznamenali o nově nabízené studijní programy sport se zaměřením na zdravý životní styl a pedagogická studia. Myslím, že učitelství je dnes pro mladé uchazeče atraktivnější. Nabízí stabilitu zaměstnání v kombinaci s již solidním platovým ohodnocením,“ řekl děkan fakulty Jan Picek. To potvrzuje i Jana Hořejší z Liberce, která si podala přihlášku na učitelství pro 1. stupeň základních škol. „Dlouho jsem se rozmýšlela, co dál studovat. Když jsem ale viděla u mladší sestry, jak u ní během covidu probíhá online výuka a co všechno do toho jejich paní učitelka dává, nadchlo mě to. Snad jednou budu také taková. Dobrý pedagog je pro děti požehnání,“ tvrdí Hořejší. Také děkan ekonomické fakulty Aleš Kocourek je toho názoru, že koronavirová krize univerzitě kupodivu prospěla. „Mohou za to i turbulentní změny v ekonomice. V souvislosti s nejistým ekonomickým vývojem se očekává nárůst nezaměstnanosti a nestabilita na trhu práce přispívá k vyššímu zájmu o vysokoškolské vzdělání,“ vysvětluje docent Kocourek.