Miliardáři v pandemii zbohatli, progresívní daň by světu pomohla, tvrdí zpráva
Pandemie ve světě drasticky prohloubila rozdíly mezi bohatými a chudými. Přibližně 2750 nejbohatších lidí ovládá 3,5 procenta světového bohatství, zatímco majetek chudší poloviny světové populace představuje dohromady zhruba dvě procenta. Vyplývá to z nejnovější zprávy o globální ekonomické nerovnosti
Čína Indie Spojené státy americké Rusko Miliardář Afrika Blízký východ Světová banka Pandemie
Podíl světového bohatství, který drží dolaroví miliardáři, během pandemie rekordně stoupl. Souhrnný majetek lidí, kteří vlastní v přepočtu alespoň 22,6 miliardy korun, se jenom v roce 2020 zvětšil o 3,6 bilionu eur (91,7 bilionu korun). Dohromady tak tito miliardáři drží 3,5 procenta světového bohatství, zatímco před začátkem covidové krize to bylo něco málo přes dvě procenta. Kvůli narůstající nerovnosti hrozí ve světě sociální nepokoje, varuje analýza Vyplývá to ze zprávy o globální nerovnosti (World Inequality Report), kterou v úterý zveřejnil pařížský výzkumný institut PSE (Paris School of Economics), jehož dceřiná instituce World Inequality Lab dlouhodobě zkoumá trendy v globální ekonomické nerovnosti. „Covidová krize prohloubila nerovnosti mezi velmi bohatými a zbytkem populace,” shrnul výsledky nejnovější studie její hlavní autor Lucas Chancel. Z globálního srovnání vyplývá, že průměrný dospělý člověk letos ročně vydělá v korunách 425 tisíc (přepočteno dle parity kupní síly, tedy se zohledněním kurzových rozdílů) a vlastní majetek v hodnotě 1,8 milionu Kč. Toto srovnání však podle autorů studie maskuje výrazné disproporce mezi i uvnitř jednotlivých zemí. K nejbohatším jednotlivcům (horních 10 %) míří letos 52 procent globálních příjmů, k “chudým” (dolních 50 %) pak 8,5 procenta těchto příjmů. Zástupce horní desetiny v roce 2021 vydělal v průměru 2,2 milionu korun ročně, kdežto u člověka z dolní poloviny je to v přepočtu pouhých 71 tisíc korun za rok. Nejbohatších 10 procent lidí světa vlastní dohromady přes tři čtvrtiny veškerého bohatství. Příjmová a majetková nerovnost je podle studie na vzestupu prakticky po celém světě už od 80. let minulého století. Její nárůst však neprobíhá rovnoměrně. Některé země zaznamenaly „spektakulární” prohloubení rozdílů mezi bohatými a chudými (Spojené státy, Rusko, Indie), zatímco v dalších ekonomická nerovnost stoupá pouze mírně (evropské země, Čína). „Tyto rozdíly potvrzují, že nerovnost není nevyhnutelná, je důsledkem politických rozhodnutí,” uvádí materiál. Pandemická politika mnoha vlád však, zdá se, hraje do karet nejbohatším. Letošní žebříček nejbohatších lidí světa od časopisu Forbes obsahuje rekordních 2755 jmen dolarových miliardářů. Ti dohromady vlastní majetek v hodnotě 13,1 bilionu dolarů, což je o osm bilionů více než loni. Na opačném konci pomyslného žebříčku jsou lidé žijící v extrémní chudobě, kterých podle Světové banky loni přibylo kvůli pandemii téměř 100 milionů. Blížíme se k vrcholu imperialismu I když covid rozdíly prohloubil, svět se s ekonomickou nerovností potýká dlouhodobě. Finanční deregulace, privatizace, méně progresivní zdanění v bohatších zemích a rozsáhlá privatizace v rozvíjejících se ekonomikách zvedly v posledních desetiletích objem majetku bohatých, tvrdí studie. Autoři dodávají, že současná míra nerovnosti se blíží dosavadnímu maximu ze začátku 20. století, který označují za „vrchol západního imperialismu”. „Klíčovým poučením z údajů za posledních 40 let je, že osekávání nejvyšších daňových sazeb nevedlo k prosperitě pro všechny, jak se předpokládalo,” říká Lucas Chancel. Autoři studie také spočítali potenciální příjmy z progresivnějšího zdanění miliardářů. „Vzhledem k velkému objemu koncentrace bohatství mohou mírné progresivní daně generovat významné příjmy pro vlády,” uvádí materiál. Nerovnosti se významně liší i v závislosti na regionu. Nejvíc „rovnostářská” je Evropa, kde desetina nejbohatších inkasuje zhruba 36 procent veškerých příjmů. Naopak v oblasti Blízkého východu a severní Afriky pobírá horních deset procent přibližně 58 procent příjmů.