Soňa Červená zpívá svatou Ludmilu. Oratorium zazní ve Vladislavském sálu
Nové oratorium o svaté Ludmile zazní tuto neděli 19. září ve Vladislavském sálu Pražského hradu. První českou světici ztvární šestadevadesátiletá Soňa Červená. Dílo se jmenuje Nádech věčnosti a složil ho Jan Zástěra, šéfdirigent Hudby Hradní stráže a Policie České republiky. Ta existuje od konce druhé světové války a navazuje na tradici vojenských či četnických hudeb z první republiky
Svatá ludmila Soňa červená Jan zástěra Druhá světová válka Policie české republiky Pražský hrad Symfonický orchestr českého rozhlasu Bořivoj i Národní divadlo brno Petr nekoranec
Nedělní koncert však pod Zástěrovou taktovkou odehrají Symfonický orchestr Českého rozhlasu a sbor Run Operun, živě ho budou přenášet rozhlas i televize. Je součástí letošní připomínky 1100 let od úmrtí svaté Ludmily. Zástěra skladbu vystavěl na významu Ludmilina odkazu pro současnost. „Nakonec oratorium není jen o Ludmile nebo o Václavovi, jako spíše o nás a o pravdivosti a zodpovědnosti v tom, jak se díváme na svět, na ně, na sebe, na Pána Boha, a co si z toho všeho bereme pro sebe a pro ostatní,“ avizuje autor. V částečně scénickém provedení oratorium režíruje Jiří Heřman, umělecký šéf opery Národního divadla Brno. Koncert pořádá Arcibiskupství pražské s nadačním fondem Bohemian Heritage Fund a Nadačním fondem Soni Červené. Tu v roli sv. Ludmily doplní sólisté Lucie Hájková jako Drahomíra, Petr Nekoranec coby Václav, Jiří Brückler zpívající Boleslava, Lukáš Bařák jako Jarmil a Jakub Svojanovský v roli kazatele. Uvedení ve Vladislavském sále, jednom z míst české státnosti, je symbolické. Svatá Ludmila nebyla jen první českou světicí, ale také první ženou na českém trůnu. Po smrti svého muže, prvního historicky doloženého Přemyslovce, knížete Bořivoje I., vládla pět let jako česká kněžna. Vdávala se údajně zhruba v 15 letech a měla asi šest dětí - tři syny a tři dcery. Ludmila kolem roku 889 ovdověla, přežila i své syny Spytihněva a Vratislava. Osudným se jí podle legendy stal spor s vdovou po Vratislavovi Drahomírou, které se nelíbilo, že velmožové svěřili výchovu Vratislavových potomků Ludmile. Drahomíra si patrně najala vrahy, kteří Ludmilu na přemyslovském hradišti Tetíně uškrtili. Stalo se tak údajně v noci na 16. září 921. Ludmila byla pohřbena na Tetíně. Vnuk Václav nechal její ostatky přenést do Prahy, kde byly uloženy v chrámu sv. Jiří na Hradčanech.