V Londýně postřelili aktivistku za práva černochů. Nejspíš šlo o boj gangů
Přední členka britského hnutí Black Lives Matter skončila v kritickém stavu v nemocnici. Dostala se tam v neděli poté, co ji na jihovýchodě Londýna postřelili
V pondělí už Sasha Johnsonová, britská aktivistka za černošská práva, úspěšně prodělala potřebnou operaci. Ke střelbě, při které byla žena zasažena do hlavy, došlo v neděli nad ránem. Informovala o tom politická strana Převezmi iniciativu (TTIP – Taking the Initiative Party), v jejímž vedení Johnsonová působí. Skupina zveřejnila na své facebookové stránce vyjádření v neděli navečer s tím, že „k incidentu došlo po mnoha výhrůžkách smrtí“. Londýnská Metropolitní policie domněnky už v neděli podle listu The Guardian odmítla s tím, že nic nenasvědčovalo tomu, že šlo o cílený útok. Více kontextu v pondělí dodala kamarádka postřelené ženy Imarn Aytonová. Ta řekla BBC, že Johnsonovou postřelili členové gangu, kteří v Peckhamu útočili z jedoucího auta. Střelba na Consort Road měla tedy víc co dělat s aktivitou londýnských gangů než s aktivismem zraněné. Podle Aytonové stříleli muži směrem do zahrady, kde se konala soukromá party. „Šlo o jeden konkurenční gang, který měl zaslechnout, že na té party je někdo, s kým se necítili úplně v pohodě, nebo mu nedůvěřovali. A uchýlili se k tomu, že projeli kolem a stříleli do zahrady – jedna z těch ran očividně zasáhla Sashu Johnsonovou,“ uvedla Britka. Operace šla podle Aytonové dobře a v pondělí vpodvečer už u pacientky byli její rodiče. Pořádala protesty BLM Sasha Johnsonová je přední britská aktivistka za černošská práva. Spjatá je zejména s hnutím Black Lives Matter, za které loni v létě organizovala protesty proti systémovému rasismu a policejnímu násilí. Ty ve Spojených státech vyvolala vražda Afroameričana George Floyda. V Británii žádaly obrovské davy vládu a instituce, aby se postavily odkazu Britského impéria a jeho někdejších, velmi výdělečných, aktivit na trhu s otroky. Podle vyjádření TTIP je dvojnásobná matka „silným, mocným hlasem pro černošskou komunitu“. Vystudovala obor sociální péče, britská média se ovšem neshodnou, zda na prestižní Oxfordské univerzitě, nebo méně známé Oxford Brookes University. Ta bulvární shodně zmiňují, že ji během studií lidé překřtili na „Černého pantera Oxfordu“. Johnsonová působí v osmičlenné výkonné radě TTIP, která razí myšlenku koaličního vedení. Tato politická strana se u britské volební komise zaregistrovala před čtyřmi lety a do nynějších květnových komunálních voleb v Anglii vyslala své první kandidáty. Institucionální rasismus v Británii Strana přišla loni s tím, že bude první politické uskupení vedené osobami tmavé pleti, necílí nicméně jen na černochy – chce zastupovat pracující lid. „Nejde o jeden incident, sledujeme systémovou strukturu, kvůli níž k takovým incidentům dochází. Není to jen úmrtí George Floyda, přišli jsme o mnoho černých lidí. Spojené království se sice distancuje od rasismu, ale musíme pamatovat, že sem přišla generace Windrush,“ uvedla loni v létě Johnsonová. „Financujeme válku a bombardujeme jiné země, lidé sem přicházejí kvůli bezpečí i odpočinku. A my je pak odháníme naší xenofobií. Takže ne, nedistancujeme se od rasismu. Říkáme: ano, je tady a musíme ho řešit. Jsme v roce 2020, ušli jsme příliš dlouhou cestu na to, aby byl rasismus stále problém,“ prohlásila aktivistka podle Sky News. Britská vláda přišla na konci března se studií o stavu rasismu v Británii. Podle ní ve Spojeném království není přítomný institucionální rasismus. Kritici označili zprávu za nereálně optimistickou a uvedli, že jde o bagatelizování diskriminace a znevýhodnění, kterým v Británii čelí etnické menšiny. „Tohle není upřímná snaha porozumět rasismu v Británii,“ uvedl profesor černošských studií Kehinde Andrews z Birmingham City University. „To je PR krok ve snaze předstírat, že ten problém neexistuje,“ dodal pro americkou ABC.