Sklizeň obilí i brambor bude slabší, u řepky bude nejhorší za 14 let, odhadují statistici
Letošní úroda řepky je nejnižší za posledních 14 let. Podle odhadu Českého statistického úřadu sklidili zemědělci 1,027 milionu tun, což je o 17,5 procenta méně než loni. V meziročním srovnání si o 1,4 procenta pohoršily i obiloviny. Úroda brambor je ve srovnání s loňskou nadprůměrnou sklizní nižší o 3,5 procenta, může za to hlavně úbytek ploch. Polepší si naopak cukrovka, slunečnice a mák. Vyplývá to z údajů, které v pátek zveřejnili statistici
Řepka Brambory Obilí Sklizeň Český statistický úřad Zemědělci Zemědělská půda Zemědělství
Výnos řepky klesl o více než 11 procent na tři tuny z hektaru. Osevní plocha se navíc zmenšila o sedm procent na 342 tisíc hektarů. „Zatímco letošní sklizeň řepky je nejslabší za posledních 14 let, očekávaná úroda ostatních olejnin je díky rozšíření osevních ploch výrazně vyšší. Sóji se sklidí o polovinu více a odhadovaná úroda slunečnice, hořčice nebo lnu převyšuje loňskou sklizeň dokonce o dvě třetiny,“ uvedla Dagmar Lhotská z oddělení statistiky zemědělství a lesnictví. Statistici již v předchozím odhadu uvedli, že nejvyšší za deset let bude letos úroda máku. Tento údaj nyní potvrdili, odhad sklizně máku ale snížili o dva tisíce na 29 tisíc tun. Výnos bude proti loňsku horší o 6,6 procenta, dosáhne podle Českého statistického úřadu 0,67 tuny na hektar. Díky rozšíření osevní plochy by ale letošní úroda máku měla být o třetinu vyšší proti desetiletému průměru. Roli hrál i covid V případě brambor jsou letošní hektarové výnosy dobré. V průměru to je 29,42 tuny na hektar, což je téměř o procento lepší než loni. Zemědělci ale letos bramborami osázeli 23 tisíc hektarů, před rokem to bylo asi o tisíc hektarů více. „Řada pěstitelů v důsledku protiepidemických opatření svoji loňskou produkci nemohla na trhu uplatnit a letos pěstování brambor raději omezila,“ uvedla vedoucí oddělení statistiky zemědělství a lesnictví Renata Vodičková. Podle posledního odhadu k 15. září sklidili letos zemědělci 8,003 milionu tun obilovin včetně kukuřice. Produkce je meziročně o 110 tisíc tun nižší. Důvodem je menší hektarový výnos i osevní plocha. Výnos klesl proti loňsku o půl procenta na 6,03 tuny na hektar a osetá plocha se zmenšila o 0,9 procenta na 1,326 milionu hektarů. „I přes neobvykle pomalý průběh žní se zemědělcům podařilo do poloviny září sklidit všechny plochy obilovin. Poslední zářijové odhady potvrdily průměrnou úrodu,“ sdělil ředitel odboru statistiky zemědělství a lesnictví, průmyslu, stavebnictví a energetiky Radek Matějka. Ozimé pšenice, která je nejvýznamnější českou obilovinou, se podle odhadu sklidilo 4,563 milionu tun, což je pokles o téměř pět procent. Menší byla také úroda jarního ječmene, kukuřice, ozimého ječmene, tritikale a žita. Naopak jarní pšenice sklidili zemědělci 380 tisíc tun, což je proti loňsku trojnásobek. Nárůst způsobilo především výrazné rozšíření osevní plochy. Vzrostla rovněž úroda ovsa. Statistici předpokládají, že sklizeň cukrovky dosáhne 3,996 milionu tun, meziročně o 8,8 procenta více. Výnos by se měl zvýšit o přibližně šest procent na 65,26 tuny na hektar. Osevní plocha byla proti loňsku o 2,6 procenta větší. Ve srovnání s rokem 2017, kdy skončil systém produkčních kvót na cukr, se ale osevní plocha cukrovky zmenšila o 5000 hektarů.