Bazaroví podvodníci s fintou „naruby“. Miliony končí i na kryptoměnových účtech
Místo úspěšného prodeje zboží z druhé ruky je podvodník okrade o tisíce korun či osobní data. Na zvýšený počet útoků na internetových bazarech upozorňují banky, kriminalisté i společnosti zabývající se počítačovou bezpečností. Jedna z fint se týká platby z karty na kartu. Od začátku roku jsou odhadované škody minimálně v desítkách milionů korun
Až desetinásobně vzrostl počet takzvaných bazarových podvodů na internetu za poslední měsíc. Informovala o tom aktuálně Česká bankovní asociace. Terčem nové vlny jsou podle ní především prodávající, kteří si zvolí jako platební metodu „bezpečnou platbu“, tedy zaslání peněz z karty na kartu, například prostřednictvím takzvané peněženky zvoleného bazaru. „Protože jsou klienti oslovováni údajným kupcem jejich zboží, nepředpokládají, že se z nich někdo snaží získat přístupové údaje k jejich účtům, do jejich internetového bankovnictví. Mají zájem zboží prodat a aby toho co nejdříve docílili, spolupracují a vyplňují údaje o svých kartách a přístupech na účet v domnění, že nedělají nic špatně, a s pocitem, že získají peníze. Opak je bohužel pravdou,“ sdělil Petr Barák, předseda komise České bankovní asociace pro bankovní a finanční bezpečnost. Obzvláště pozorní by podle něj měli být klienti bazaru Vinted, kde počet útoků v posledních dnech roste rekordně. Prodávajícímu se ozve protistrana s tím, že chce provést platbu za zboží prostřednictvím platební karty. Takovýto způsob je běžný na e-shopech, ale ne mezi dvěma zákazníky portálu. „Jedná se o podvod. Nevyplňujte žádné údaje na odkazech, které vám někdo zašle, ani když má protistrana sebevěrohodnější záminku,“ varoval Barák. Podvodníci často komunikují přes WhatsApp. Posílají prodávajícímu odkaz, kam má vyplnit údaje z karty a přijmout tak peníze. Mohou chtít také údaje z karty pro doručovací službu. Falešní bankovní úředníci Někdy posílají odkaz na falešné stránky banky prodávajícího, aby z něj vylákali přihlašovací údaje a další důvěrné informace. A striktně odmítají možnost úhrady jinou cestou, než přes údajnou „zabezpečenou platební bránu“. V případě bazarových útoků tak prodejce nejen že nedostane žádné peníze za jím prodávané zboží, ale navíc přijde většinou i o všechny peníze na účtu, kam umožní pachateli sám přístup. Ty pak mizí zcela nenávratně většinou na kryptoměnových účtech. Podvedení klienti tak podle České bankovní asociace přicházejí minimálně o desítky, mnohdy i stovky tisíc korun. „Celkovou škodu od začátku roku 2022 odhadujeme v řádu vyšších desítek, ne-li již stovek milionů,“ vyčíslil. Jen pražští kriminalisté zaznamenali během několika dnů desítky případů zneužití platebních karet. „V jednom týdnu zadrželi sedm podezřelých z vishingu (terč útoku kontaktuje fiktivní bankovní úředník - pozn. redakce)," sdělil policejní mluvčí Richard Hrdina. Celý systém funguje tak, že ze zahraničního call centra, které monitoruje velké bazarové servery na našem území, předávají informace o prodávajících svým lidem v terénu, kteří poté komunikují s prodávajícími napřímo. „Z vybraných částek si poté nechají svou část a zbytek putuje zpět do call centra," vysvětlil mluvčí. Odborníci apelují, že pokud lidé mají při prodeji jakékoliv podezření, ať okamžitě kontaktují svou banku. „Pomůže problém vyřešit, případně zablokuje vaši kartu,“ radí také společnost Avast zabývající se počítačovou bezpečností. Lámaná čeština Již dřív upozorňovala na falešné inzeráty na online tržištích Bazoš či Sbazar.cz, kdy naopak podvodníci nabízeli výhodně třeba nedostatkové grafické karty. „Alarmující je zmatečný popis produktu, psaný s chybami. Prozrazuje použití strojového překladu a že podvodník nebude z Česka,“ vysvětlili analytici z Avastu. Nedávno popsali další z častých nekalých praktik. Jeden ze zaměstnanců Avastu Radek prodával svůj starší počítač na Facebook Marketplace. Lámanou češtinou na inzerát zareagoval jakýsi Mart Jone. „Jeho profil měl přes 200 přátel, cizinec působil tak, že žije v Praze. Po domluvě a odeslání čísla účtu, kam prodávajícímu měly být zaslány peníze, dostal Radek zprávu, že je potřeba zaplatit 1600 korun v kryptoměně za přepravu notebooku. Celý obchod mu začal připadat podezřelý i proto, že kupující zboží ani nechtěl vidět,“ podělili se o zkušenost v Avastu. V poslední zprávě se podvodník snažil prodávajícího přemluvit, aby přece jenom za kurýra zaplatil. Dušoval se, že peníze za počítač už odešly z jeho účtu a Radkovi brzy přijdou. Ten přestože podezřelý účet nahlásil Facebooku, brzy mu přišla překvapivá zpráva od globální společnosti, že neshledala žádné porušení pravidel a profil nezablokovala. „To znamená, že Mart Jone ještě může podvádět jiné uživatele,“ konstatovali v Avastu.