Sokolí páry letos v Jeseníkách odchovaly přes čtyřicet mláďat, je to rekord
Kriticky ohrožený sokol stěhovavý se v Jeseníkách a Rychlebských horách zabydlel. Tamní ochránci přírody hlásí, že hnízda letos opustilo nejvíce sokolích mláďat v novodobé historii
Lesy české republiky Šumava Krkonoše Jeseníky Národní park české švýcarsko Český ráj Rychlebské hory Agentura ochrany přírody a krajiny české republiky Jeseník
Ornitologové evidují v Jeseníkách 21 párů sokolů, z jejichž hnízd vylétlo 41 mláďat. Je to o deset ptáčat více než v prozatím nejúspěšnějším roce 2014. Počet mladých sokolů v horách každý rok kolísá, ale podle odborníků je s ohledem na takzvanou stabilitu populace důležitější počet hnízdících párů. Jeseníky s okolím jsou přitom jednou z nejvýznamnějších sokolích oblastí v republice. „Vedle rekordu v počtu mláďat byla letošní sezona specifická také tím, že byla velmi dlouhá. Rozdíly ve stáří mláďat byly až jeden měsíc. Pravděpodobně se na tom podepsalo i chladné a deštivé jarní počasí. Proto byl časově náročnější i monitoring a ostraha hnízdních lokalit, protože se vyvádění některých mláďat posunulo už do období vyšší turistické návštěvnosti,“ uvedl Petr Šaj z Agentury ochrany přírody a krajiny. „Také v letošní sezoně byly k monitoringu a ostraze sokolích hnízd využívány fotopasti s okamžitým přenosem. Díky nim máme obrovské množství jedinečných informací ze života sokolích rodin, které se následně snažíme využít i k jejich ochraně,“ popsal ochránce. V Jeseníkách sokolové většinou nehnízdí na výrazně turisticky či horolezecky frekventovaných místech. Na rozdíl od chráněné krajinné oblasti Broumovsko či národního parku České Švýcarsko tak ochránci přírody nemusejí přistupovat k omezování vstupu návštěvníků. Sokol „Spíše výjimečně jsou některá místa označena tabulemi s vysvětlením a hlídána členy dobrovolné stráže přírody. V Jeseníkách a nejbližším okolí (Rychlebské hory - pozn.red.) již opakovaně obsazují sokolové přibližně dvacet skalních lokalit, kde hnízdí přímo na římsách či ve starých krkavčích hnízdech,“ uvedl Šaj. Ze snímků z fotopastí lze podle expertů vyčíst řadu zajímavosti, například jak se chovají jednotlivé páry, kdy dochází ke střídání obou ptáků při zahřívání snůšky i jaká je aktivita na hnízdě v nočních hodinách Nutnost fotopastí Ochránci ovšem připomínají, že část hnízdění byla z různých důvodů neúspěšná. Proto se v roce 2016 rozhodli instalovat přímo k hnízdům fotopasti s okamžitým přenosem dat. „Sokol má v přírodě jen málo přirozených nepřátel. Za zničením hnízdění stojí obvykle především výr, krkavec a na snadno dostupných místech i kuna. Vedle dalších aspektů, jako je extrémní nepřízeň počasí, potravní nabídka, či úhyn jednoho z páru, je v souvislosti s tímto sokolnicky využívaným dravcem zmiňován i člověk,“ uvedl tehdy Šaj. „Jesenická populace sokolů je jedna z nejpočetnějších v celé České republice, proto se do ochrany těchto vzácných ptáků zapojují další zájemci. Jsou to především lesníci, při potřebě intenzivnější ostrahy konkrétního hnízda také členové dobrovolné stráže přírody, “ doplnil ho Tomáš Pospíšil z Lesů České republiky, krajského ředitelství Šumperk.