Inflace dosáhla 16 procent. Češi chudnou rekordním tempem, které nezpomaluje
Spotřebitelské ceny v Česku v květnu meziročně stouply o 16 procent. Data v pátek zveřejnil Český statistický úřad (ČSÚ). Zdražování tedy nekončí. Naopak ještě nabírá na obrátkách. Dál rostou ceny hlavně u bydlení a nově výrazně i potravin. Inflace tak zůstává nejvyšší od prosince 1993
Český statistický úřad Jídlo Bydlení Petr dufek Česko Inflace Osn Banka creditas Evropská unie Cyrrus A.s
"Ani květen nepřinesl žádnou inflační úlevu, když se zvýšily ceny téměř všeho - a rozhodně ne symbolicky," podotýká ekonom Creditas Petr Dufek. Kromě očekávatelného zdražování u dodávek energií a pohonných hmot teprve teď výrazně rostou ceny i za potraviny. "Na pultech obchodů se totiž už propisují nedávná rychlá zdražování zemědělských komodit, které podle dat OSN jsou momentálně v reálném vyjádření nejdražší v historii měření, tedy od 60. let minulého století. Zde tak lze čekat další zesilování inflačních tlaků," vysvětluje analytik společnosti Cyrrus Vít Hradil Meziměsíčně inflace vzrostla o 1,8 procenta. Konkrétně za potraviny si lidé oproti dubnu připlatili o 3,4 procenta více. Podražilo i bydlení a oblečení. Hotely a restaurace v posledním měsíci přirazily ke svým cenám hned tři procenta. Meziročně pak potraviny a nealkoholické nápoje zdražily dokonce o 15,1 procenta. Například chleba zdražil o čtvrtinu, drůbežího maso a cukr o třetinu, jedlé oleje o polovinu. "Musíme sáhnout do hodně dávné minulosti, abychom našli tak vysoký růst cen, který zažíváme letos. Naposledy to bylo v roce 1993, kdy se ovšem ceny zvýšily především v důsledku zavedení DPH. Letošní inflace je přece jen o hodně jiná než ta před devětadvaceti lety," podotýká dále Dufek. U bydlení si lidé připlatili hlavně za energie. Cena za dodávky elektřiny v květnu vzrostla meziročně o 30,8 procenta, tepla a teplé vody o 17,8 procenta. Ceny zemního plynu byly vyšší o 49,2 procenta, tuhých paliv o 30,1 procenta. Za pohonné hmoty si čerpací stanice účtovaly o 44,3 procenta víc než před rokem. "Výrazně dražší než loni je i tentokrát oblečení a obuv. Jen za oblečení si Češi připlácejí o 23 procent více než loni, což je naprostý unikát v rámci zemí EU. Obchody s tímto zbožím sice reálně prodávají méně než před covidem, avšak jak je vidět dohánějí 'skluz' cenami," pokračuje ekonom Dufek. "Druhé české specifikum představují hotely a restaurace, které své ceny zvýšily o 22 procent. Rozhodně se přitom nedá říct, že by 'trpěly' příliš vysokou poptávkou," dodává. Experti přitom často připomínají, že lidé mají nyní tendenci akceptovat vysoké ceny v obchodech a dál nakupují. "Protože se obávají, že budoucnost přinese další zdražování. To ukazuje, jak se mění naše inflační očekávání. Bohužel to může vést k tomu, že se boj s inflací protáhne na další období," upozorňuje ekonom BHS Securities Štěpán Křeček. Podle všeho je tak konec zdražování zatím daleko. Analytici očekávají další nárůst v tomto i příštím měsíci. Inflace by ve 3. čtvrtletí mohla činit kolem 17 procent a následně zpomalovat jen velmi pozvolna. Po celou druhou polovinu letošního roku je podle analytika Akcenty Miroslava Nováka nutné počítat s meziročním růstem cen výrazně nad 10 procenty. "V souhrnu za celý letošní rok lze očekávat růst inflace v rozmezí 14 až 15 procent a vysoké ceny se tak budou negativně promítat do slabší spotřeby domácností. Pravděpodobnost hospodářské recese se jednoznačně zvyšuje," uzavírá Novák.