Základní umělecké školy přicházejí kvůli epidemii covidu o desítky žáků
Základní umělecké školy přicházejí o žáky. Rodiče je odhlašují, protože nechtějí, aby děti trávily odpoledne u výuky online. Roli hrají také ekonomické důvody, kvůli důsledkům epidemie totiž někteří rodiče nemají na školné. V Olomouckém kraji se už odhlásily desítky dětí
Olomoucký kraj Žerotín Školné Základní umělecká škola (zuš) Olomouc
Vymýšlejí úkoly, které děti zaujmou a pobaví, natáčejí výuková videa, rodinám, které nemají přístup k tiskárnám, dokonce osobně tisknou a vozí noty. Přesto učitelé hudby, tance anebo výtvarné výchovy v Olomouckém kraji jen stěží brzdí úbytek žáků základních uměleckých škol. Nejvíce je odliv žáků znát na severu regionu. Základní umělecké škole Jeseník chybí na začátku druhého pololetí do plného počtu víc než pět desítek dětí. „Na začátku roku jsme měli 780 žáků, nyní je jich něco přes 720. Vlna odhlášek začala poté, co jsme rodičům odeslali upozornění, že se hradí úplata za vzdělávání na další pololetí,“ uvedl ředitel jesenické školy Tomáš Uhlíř. Jako důvody rodiče podle něj často uvádějí finanční problémy. „Na Jesenicku je spousta lidí zaměstnaných v cestovním ruchu – hotelech, restauracích nebo na lyžařských vlecích. Nic z toho teď nefunguje,“ připomněl ředitel. Kromě toho, že řada rodin kvůli omezeným výdělkům počítá každou korunu, rodičům se podle Uhlíře nelíbí ani distanční výuka na ZUŠ. „Děti mají po krk online výuky na základních a středních školách, u nás je odhlašují s tím, že se vrátí, až budeme opět učit prezenčně,“ podotkl Uhlíř. Nejvíc dětí ubylo v Jeseníku ve výuce kolektivních oborů, jako jsou výtvarná výchova či literárně-dramatický obor. Řada žáků už nebude dál „chodit“ ani na hudební nástroje. Ředitel tak musel některým pedagogům snížit pracovní úvazky. Rodiče moc nechtějí platit za distanční výuku Problémy se nevyhnuly ani jedné z největších uměleckých škol v Česku – ZUŠ Žerotín v Olomouci, kterou běžně navštěvuje 1 400 dětí. Od druhého pololetí jich je minimálně o deset méně. Podle zástupkyně ředitele Zuzany Novákové by jich chybělo mnohem víc, kdyby škola v lednu neuspořádala mimořádné přijímací zkoušky, během nichž dodatečně přijala asi dvacítku žáků. „Někteří rodiče dávali vědět už koncem prosince a hlavně v průběhu ledna, že jejich děti nebudou pokračovat. Odmítají platit za distanční výuku, kterou nepovažují za plnohodnotnou. Přijímací řízení jsme vypsali přímo na ty obory a zaměření, na které jsme potřebovali dobrat žáky,“ vysvětlila Nováková. Uchazečů podle ní přišlo tolik, že se přijímačky protáhly na tři dny. Největší zájem byl o klavír a kytaru, naopak obor zpěv se doplnit nepodařilo. V hodinách zpěvu nepokračují ani devítileté dcery maminky z Přerova. „Na dálku nám to moc nefungovalo. Velká část výuky zůstala na mně, bylo to náročné, protože sama žádné hudební vzdělání nemám. Holky to nakonec ani nebavilo,“ popsala žena, jež si přála zůstat v anonymitě. Distanční výuka nikdy plně nenahradí prezenční Někteří rodiče žádali snížit školné, to ale podle ředitelů uměleckých škol není možné. Podle vyhlášky se totiž školné určuje na jeden školní rok. „Je to sice úplata za vzdělávání, ale prakticky se z něj platí náklady na podmínky k výuce – ladění a opravy nástrojů, energie nebo nákup ochranných prostředků. V tomto ohledu jsme nedospěli k žádné úspoře, kterou bychom mohli do školného promítnout,“ vysvětlil ředitel olomoucké Základní umělecké školy Iši Krejčího Filip Hajdu. Připomněl, že zhruba polovina pedagogů vede distanční výuku z budovy školy, nikoliv z domu. Jak dodal František Havelka, jenž vede školu v Šumperku, náklady školám naopak spíše stouply poté, co kvůli výuce online musely dokoupit počítače, notebooky, kamery nebo mikrofony. Slevy na školném zařízení nabízejí v odůvodněných případech sociálně slabším rodinám, další rodiče mohou požádat o odklad platby nebo splátkový kalendář. „Máme i případy, kdy rodinám v tísni vypomáhají sami učitelé. Těm, kdo nemají doma tiskárny, pedagogové tisknou a osobně rozvážejí například noty,“ vylíčil ředitel Havelka. Jeho škola cítí největší tlak na pobočkách v Jindřichově a Hanušovicích, zatím ale přišla jen o jednotlivé žáky. Větší obavy má Havelka z budoucnosti, z toho, že dost zájemců nepřijde k červnovým přijímacím zkouškám. „Distanční výuka nikdy plně nenahradí prezenční, v kolektivních předmětech už vůbec ne. Tanečníci se sice snaží předcvičovat i zkoušet přes internet, ale na dálku se nedá tančit v párech nebo zkoušet choreografie. Dechovka tak fungovat taky nemůže. Měsíc nebo dva se to dá vydržet, ale to, co se děje letošní školní rok, je obrovský problém,“ řekl.