02/Vol. 13 Europeiska gemenskapernas officiella tidning 187 394R3281 31.12.94 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS OFFICIELLA TIDNING Nr L 348/1 RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 3281/94 av den 19 december 1994 om tillämpning av ett fyraårigt system med allmänna tullförmåner (1995—1998) för vissa industriprodukter med ursprung i utvecklingsländerna EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, särskilt artikel 113 i detta med beaktande av kommissionens förslag(!), med beaktande av Europaparlamentets yttrande(2), med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(?), och med beaktande av följande: I enlighet med det erbjudande som Europeiska gemenskapen gjorde inom ramen för Förenta nationernas konferens om handel och utveckling (UNCTAD) öppnades från och med 1971 allmänna tullförmåner för bland annat hel- och halvfabrikat från utvecklingsländer. Den första tioåriga till- lämpningsperioden för dessa förmåner upphörde den 31 december 1980 och en andra tioårsperiod upphörde den 31 december 1990; systemet har emellertid tills nu bibehållits oförändrat. Den positiva roll som detta systerp har spelat i det förflutna när det gäller att ge utvecklingsländerna bättre tillgång till marknaderna i de länder som beviljar förmånerna är allmänt godtagen och motiverar dess fortsatta existens ytterligare en tid framöver i kombination med andra förmånliga åtgärder, inbegripet den multilaterala liberaliseringen av handeln. Kommissionen rekommenderade i meddelanden till rådet av den 6 juli 1990 och den 1 juni 1994 ytterligare en tioårsperiod med tillämpning av systemet med allmänna tullförmåner. Förmånsimporten har sedan det föregående årtiondet ökat avsevärt, men fördelningen av vinsten är fortfarande ojämn, trots att en differentieringspolitik antogs på 1980-talet. Fördraget om Europeiska unionen har gett ny impuls till gemenskapens utvecklingspolitik som en aspekt av unionens utrikespolitik, en impuls som betonar hållbar ekonomisk och social  utveckling i utvecklingsländerna samt = deras harmoniska och gradvisa integrering i världsekonomin. (') EGT nr C 333, 29.11.1994, s. 9. (2) EGT nr C 341, 5.12.1994. () Yttrandet avgett den 11 oktober 1994. Gemenskapens system med allmänna tullförmåner bör därför inriktas mer på utveckling och koncentreras till de länder som mest behöver det, dvs. de fattigaste länderna. Detta system bör vara ett komplement till åtgärder inom ramen för GATT och bör främja utvecklingsländernas integrering i världsekonomin och i det multilaterala handels- systemet. Beviljandet av förmånsbehandling bör därför ses som en övergångsåtgärd som skall användas vid behov och avvecklas när detta behov inte längre anses existera, Det nya erbjudandet syftar till en liberaliseringsnivå som är generellt neutral jämfört med det nuvarande systemet vad gäller förmånsmarginalens inverkan på den potentiella volymen för förmånshandeln utan särskilda främjande åtgärder. I det nya erbjudandet måste hänsyn också tas till vissa sektorer — eller  produkter som är - känsliga = för gemenskapsindustrin. Känsliga sektorer bör skyddas mot plötsliga importökningar uteslutande genom ett tvåfassystem som består av en anpassning av förmånsmarginalerna kopplad till en säkerhetsklausul för nödfall. Detta system kommer att ersätta systemet med fasta tullfria mängder och tak. För att öka de medelutvecklade och mindre utvecklade ländernas tillträde till gemenskapsmarknaden och öka deras faktiska utnyttjande av förmånsbehandlingen, bör ett grade- ringssystem användas för att gradvis föra över förmånsmar- ginaler från mer utvecklade till mindre utvecklade länder. Denna gradering bör för varje land och sektor tillämpas förnuftigt och gradvis. I graderingen enligt sektor och land kombineras ett utvecklingskriterium, uttryckt som ett utvecklingsindex som återspeglar ett lands per capita-inkomst och exportnivå av förädlade produkter jämfört med gemenskapen, med ett mått av relativ industriell specialisering, uttryckt som ett specialiseringsindex som är baserat på förhållandet mellan förmånslandets andel av gemenskapens sammanlagda import totalt sett och dess andel av den sammanlagda importen inom en viss sektor. Den kombinerade tillämpningen av dessa två kriterier bör göra det möjligt att anpassa bruttoresultaten av specialiseringsindexet efter utvecklingsnivån vad avser de sektorer som skall uteslutas. Graderingen enligt sektor och land bör också tillämpas för de förmånsländer vars export av produkter som omfattas av det allmänna preferenssystemet (GSP) inom en viss sektor