L 339/34 Europeiska unionens officiella tidning 22.12.2009 RÄTTSAKTER VARS OFFENTLIGGÖRANDE INTE ÄR OBLIGATORISKT RÅDETS BESLUT av den 16 december 2009 om beviljande av statligt stöd från myndigheterna i Republiken Lettland för inköp av jordbruksmark mellan den 1 januari 2010 och den 31 december 2013 (2009/991/EU) EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktions- sätt, särskilt artikel 108.2 tredje stycket, med beaktande av den begäran som Republiken Lettlands rege- ring gjorde den 17 november 2009, och av följande skäl: (1) Den 17 november 2009 förelade Republiken Lettland (nedan kallad Lettland) rådet en begäran om ett beslut i enlighet med artikel 88.2 tredje stycket i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen om Lettlands avsikt att bevilja statligt stöd till lettländska jordbrukare för inköp av jordbruksmark. Enligt de uppgifter som tillhandahållits av Lettlands sta- tistiska centralbyrå är 97,6 2 av samtliga jordbruksföre- tag mindre än 15,9 hektar. Detta innebär att huvuddelen av Lettlands jordbruk delvis är självhushållande jordbruk. Den ofördelaktiga arealstrukturen för jordbruken i Lett- land, den lägsta nivån bland medlemsstaterna på det di- rektstöd som Lettland mottar till följd av en infasnings- mekanism som föreskrivs i 2003 års anslutningsfördrag och de oproportionerligt höga arbetskraftsinsatserna i jordbruket i förhållande till avkastningen resulterar i låga jordbruksinkomster som även har minskat ytterligare under 2009. Enligt de uppgifter som tillhandahållits av Lettlands sta- tistiska centralbyrå fanns det 20071 930 900 hektar jordbruksmark, men den areal som redovisades för di- rektstöd översteg inte 1551 185 hektar. Detta innebär att 379 715 hektar ägs och drivs av personer som inte är jordbrukare. Statligt stöd skulle göra det möjligt för jord- brukare att köpa denna jordbruksmark. Under 2009 har den tilltagande konjunkturnedgången i världsekonomin till följd av den globala krisen inverkat negativt på Lettlands ekonomi och landets jordbruksföre- tag eftersom efterfrågan minskat och inköpspriserna har sjunkit kraftigt: vetepriserna har under de första tre kvar- talen 2009 gått ner med cirka 37 246, kornpriserna med cirka 44 4 och mjölkpriserna med cirka 38 4 jämfört med 2008. (5) (8) (9) Inkomstläget för jordbrukare i Lettland har ytterligare förvärrats av att priset på jordbruksinsatsvaror ökade kraftigt under 2008 (mineralgödselmedel med 67 24, ve- terinärtjänster med 46 6, elektricitet med 29 4 och driv- medel med 153 96) och dessa priser har inte minskat under 2009. Produktionskostnaderna har därmed förblivit oför- ändrade. Villkoren kommer sannolikt att försämras ytter- ligare för många jordbruk i Lettland, vilket i sin tur kommer att leda till att fler jordbrukarfamiljer riskerar att drabbas av fattigdom. Arbetslösheten i Lettland är den högsta i Europeiska unionen och uppgick redan i september 2009 till 19,7 24 och har ökat med 62 4 sedan i januari 2009. Statligt stöd bör därmed hjälpa arbetslösa att sadla om till att bli jordbrukare genom att det blir möjligt för dem att köpa jordbruksmark. Det bör också göra det möjligt för delvis självförsörjande jordbrukare som inte längre är anställda inom andra sektorer än jordbruk att förbättra sitt jordbruksföretags arealstruktur med syftet att trygga en inkomst från sina jordar som säkerställer en grund- läggande levnadsstandard. Det bör också göra det lättare att sälja jordbruksmark som ägs av arbetslösa som behö- ver kapital för att börja arbeta som egenföretagare. Med tanke på jordbrukarnas brist på finansiella medel och de höga räntorna på kommersiella lån för köp av mark är det mycket svårt för jordbrukarna att få teckna kommersiella lån för sådana investeringar som inköp av jordbruksmark. I november 2009 översteg de räntor som kreditinstituten tillämpar på kommersiella lån för köp av jordbruksmark 15 4 per år. Under 2009 inleddes konjunkturnedgången på mark- naden för jordbruksmark. Antalet överlåtelser har mins- kat avsevärt och försäljning och köp av mark föll enligt fastighetsregistret med upp till 4,5 gånger i förhållande till 2007. Det statliga stöd som ska beviljas uppgår till 8 miljoner lettiska lats och bör möjliggöra köp av 70 000 hektar jordbruksmark för cirka 1 000 jordbrukare under perio- den 2010-2013. Såväl statlig och kommunal mark som mark som ägs av fysiska personer är bidragsberättigande.