24.12.2008 Europeiska unionens officiella tidning L 348/115 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT nr 1350/2008/EG av den 16 december 2008 om Europeiska året för kreativitet och innovation (2009) (Text av betydelse för EES) EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 149 och 150, med beaktande av kommissionens förslag, med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommit- téns yttrande (!), med beaktande av Regionkommitténs yttrande (?), i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (?), och av följande skäl: (1) — Europa behöver stärka sin förmåga till kreativitet och innovation både av sociala och ekonomiska orsaker, för att kunna reagera effektivt på kunskapssamhällets utveck- ling: innovativ förmåga är nära knuten till kreativitet som en personlig egenskap, och för att ge full utdelning ska hela befolkningen involveras. Detta kräver ett tillväga- gångssätt som bygger på livslångt lärande. (2) — Utbildningssystemen bör i tillräcklig utsträckning och på alla lämpliga nivåer vara anpassade till utvecklingen av nyckelkompetenser för att stödja kreativitet och innova- tion i syfte att skapa innovativa och originella lösningar för privat-, yrkes- och samhällslivet. (3) — Europeiska rådet i Lissabon den 23 och 24 mars 2000 kom fram till att man i ett europeiskt ramverk bör fast- ställa de nya grundläggande färdigheter som ska erhållas genom livslångt lärande som en väsentlig beståndsdel av Europas reaktion på globaliseringen och övergången till kunskapsbaserade ekonomier, och underströk att männi- skorna är Europas största tillgång. (!) Yttrande av den 9 juli 2008 (ännu ej offentliggjort i EUT). (2) EUT C 257, 9.10.2008, s. 46. () Europaparlamentets yttrande av den 23 september 2008 (ännu ej offentliggjort i EUT) och rådets beslut av den 20 november 2008. (4) Kommissionens meddelande av den 21 november 2001 med titeln ”Att förverkliga det europeiska området för livslångt lärande” och rådets därpå följande resolution av den 27 juni 2002 om livslångt lärande (') identifierade tillhandahållandet av ”de nya grundläggande färdighe- terna” som en prioritet, och betonade att livslångt lärande bör omfatta lärande från förskoleåldern till efter pen- sionsåldern. Europaparlamentets - och = rådets - rekommendation 2006/962/EG av den 18 december 2006 om nyckelkom- petenser för livslångt lärande (?) identifierade ett antal nyckelkompetenser, i synnerhet ”matematiskt kunnande och grundläggande vetenskaplig och teknisk kompetens”, ” »” ” »” ”lära att lära”, ”digital kompetens”, ”initiativförmåga och företagaranda”, ”kulturell medvetenhet och kulturella ut- trycksformer” samt ”social och medborgerlig kompetens”. Europeiska rådet i Bryssel den 8 och 9 mars 2007 under- strök att utbildning är en förutsättning för en väl funge- rande kunskapstriangel (utbildning-forskning-innovation) och spelar en nyckelroll när det gäller att stärka tillväxt och sysselsättning. Europeiska rådet manade till att sär- skilt främja små och medelstora företags potential, även bland företag inom kultursektorn och den kreativa sek- torn, med hänsyn till deras roll som pådrivande krafter bakom tillväxt, nya arbetstillfällen och innovation. Att utse ett år till europeiskt år för kreativitet och inno- vation är ett effektivt sätt att bidra till att anta de utma- ningar som Europa står inför genom att höja allmänhe- tens medvetenhet, sprida information om god praxis samt stimulera forskningen och den politiska debatten. Genom att skapa en miljö för att samtidigt främja dessa mål på europeisk, nationell, regional och lokal nivå kan man uppnå större synergi och kritisk massa än genom enskilda ansträngningar på olika nivåer. Då målen för befintliga gemenskapsprogram redan om- fattar främjandet av kreativitet och innovativ förmåga genom livslångt lärande kan ett sådant år genomföras genom användning av dessa program inom deras befint- liga marginaler för fastställande av finansieringsprioriter- ingar på årlig eller flerårig basis. Program och politik på andra områden, exempelvis kultur, kommunikation, nä- ringsliv, sammanhållning, landsbygdsutveckling, forsk- ning och informationssamhället bidrar också till att främja kreativitet och innovativ förmåga och kan stödja initiativet inom sina respektive rättsliga ramar. (£) EGT C 163, 9.7.2002, s. 1. () EUT L 394, 30.12.2006, s. 10.