31.7.2008 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 202/11 REGULAMENTUL (CE) NR. 746/2008 AL COMISIEI din 17 iunie 2008 de modificare a anexei VII la Regulamentul (CE) nr. 999/2001 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor reglementări pentru prevenirea, controlul și eradicarea anumitor forme transmisibile de encefalopatie spongiformă (Text cu relevanță pentru SEE) COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE, având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, având în vedere Regulamentul (CE) nr. 999/2001 al Parla- mentului European şi al Consiliului din 22 mai 2001 de stabilire a unor reglementări pentru prevenirea, controlul și eradicarea anumitor forme transmisibile de encefalopatie spon- giformă (!), în special articolul 23, întrucât: () Regulamentul (CE) nr. 999/2001 stabileşte normele privind monitorizarea encefalopatiei spongiforme trans- misibile la bovine, ovine şși caprine și măsurile de eradicare care trebuie luate atunci când se confirmă prezența encefalopatiei spongiforme transmisibile (EST) la ovine și caprine. Anexa VII la Regulamentul (CE) nr. 999/2001 stabilește măsurile de eradicare care trebuie luate atunci când se confirmă un focar de encefalopatie spongiformă trans- misibilă (EST) la ovine sau caprine. Deşi prezența EST la ovine şi caprine s-a constatat de aproape două sute de ani, nu există nicio dovadă a vreunei relații între focarele de EST apărute la aceste animale și focarele de EST la oameni. Cu toate acestea, în 2000, Comisia a introdus un set complet de măsuri pentru monitorizarea,  prevenirea, combaterea și eradicarea EST la ovine şși caprine, pe baza cunoştințelor ştiințifice limitate disponibile în momentul respectiv și în scopul ca aprovizionarea cu materiale provenite de la ovine și caprine să fie cât de sigură posibil. Aceste măsuri sunt luate în scopul de a se acumula cât mai multe date asupra prevalenței EST, într-o altă formă decât encefalopatia spongiformă bovină (ESB), la ovine şi caprine şi asupra posibilelor legături cu ESB şi transmi- sibilitatea la oameni. Măsurile sunt menite, de asemenea, să reducă pe cât posibil apariția TSE. Măsurile includ înlăturarea materialelor cu risc specific, un program de monitorizare extensiv activ, măsuri aplicabile turmelor infectate cu EST și sisteme de reproducere selectivă voluntară pentru creșterea rezistenței la EST în populația ovină. De la introducerea acestui gen de măsuri și având la dispoziție informații obținute prin programe de supra- veghere activă realizate în statele membre, nu s-a stabilit până acum nicio legătură epidemiologică între EST, alta decât ESB la ovine şi caprine şi EST la oameni. Articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parla- mentului European şi al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor legislației alimentare, de instituire a Autorităţii Europene pentru Siguranța Alimentară şi de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (?) stabileşte că, în împrejurări specifice, în care, în urma unei evaluări a informațiilor disponibile, se identifică posibi- litatea unor efecte dăunătoare asupra sănătății, dar persistă incertitudinea ştiințifică, pot fi adoptate măsuri provizorii de gestiune a riscului, necesare pentru asigurarea unui nivel ridicat de protecție a sănătății, până la apariția unor noi informații ştiințifice pentru o evaluare mai cuprinzătoare a riscului. Același articol stipulează că astfel de măsuri trebuie să fie proporționale şi să nu impună restricții comerciale mai mari decât este necesar pentru realizarea nivelului ridicat de protecţie a sănătății dorit, acordându-se atenție fezabilității tehnice și economice, precum şi altor factori considerați legitimi pentru problema respectivă. Măsurile se revizuiesc într-o perioadă de timp rezonabilă. La 8 martie 2007, Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) a adoptat un aviz privind anumite aspecte legate de riscul de EST la ovine şi caprine (?). În avizul respectiv, EFSA a concluzionat că „nu există dovezi privind o legătură epidemiologică sau moleculară între scrapia clasică și/sau atipică și cazurile de EST la oameni. Agentul ESB este singurul agent EST identificat ca fiind zoonotic. Cu toate acestea, având în vedere diversitatea lor, nu este posibil la ora actuală să se excludă transmisibilitatea la oameni a altor agenți EST prezenți la animale”. Autoritatea a concluzionat, de asemenea, că „testele de diferențiere actuale, astfel cum sunt descrise în legislația comunitară şi care trebuie folosite pentru a face distincţia între scrapie şi ESB par să fie, cel puțin până acum, fiabile în ceea priveşte dife- rențierea ESB de scrapia clasică și atipică. Cu toate acestea, la stadiul actual de cunoaştere ştiințifică, nici sensibilitatea diagnostică și nici specificitatea acestora nu pot fi asumate ca fiind perfecte”. () JO L 31, 1.2.2002, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin () JO L 147, 31.5.2001, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 202/2008 al Comisiei (JO L 60, 5.3.2008, Regulamentul (CE) nr. 357/2008 al Comisiei (JO L 111, 23.4.2008, p. 17). p. 3). (') The EFSA Journal (2007), 466, 1-10.